president Chesteri elulugu a. Arthur lastele\nPõhiline Elulugu President Chester A. Arthuri elulugu lastele\nautor Charles Milton Bell Chester A. Arthur oli 21. president Ameerika Ühendriikide.\nPresidendina teeninud: 1881-1885\nSündinud: 5. oktoober 1829 Fairfield, Vermont\nSuri: 18. novembril 1886 New Yorgis New Yorgis\nAbielus: Ellen Lewis Herndon Arthur\nLapsed: Chester, Ellen\nHüüdnimi: Elegantne Arthur\nMis on Chester A. Arthur kõige tuntum?\nChester Arthur on enamasti tuntud presidendiks saamise ajast James Garfield tulistas ja tappis palgamõrvar. Ta valiti asepresidendiks poliitilistel põhjustel ja paljud inimesed olid presidendiks saades šokeeritud.\nChester sündis Vermontis Fairfieldis. Tema isa oli pärit immigrant Iirimaa kes töötas jutlustajana. Kogu lapsepõlve jooksul kolis Chesteri perekond üsna palju, kui tema isa kolis kirikust kirikusse. Nendel päevadel oli see jutlustajate jaoks tavaline.\nAllikas: Kongressi raamatukogu Hea õpilane Chester lõpetas New Yorgis Unioni kolledži 1848. aastal. Seejärel õppis ta õigusteadust ja töötas õpetajana. 1854. aastal sooritas ta advokatuuri ja sai advokaadiks.\nArthur oli tugev abolitsionist. See tähendas, et ta soovis, et orjad vabastataks ja et orjus USA-s lõppeks. Tal oli advokaadina kuulus juhtum, kus ta esindas Aafrika ameeriklast Lizzie Jenningsit. Lizzie'le oli öeldud, et ta ei saa tänavasõiduautoga sõita, sest ta on must. Ta võitis juhtumi ja New Yorgis võeti vastu uus seadus, mis ütles, et ühistranspordis pole diskrimineerimine lubatud.\n1850. aastatel lõi Arthur kaasa poliitikas. Ta ei kandideerinud valitud ametikohale, kuid oli väga seotud vabariiklaste erakonnaga. Esmalt töötas ta kodusõja ajal New Yorgi vägede kvartaliülemana. Siis sai temast New Yorgi sadama tollikollektsionäär. Tollikogujana jätkas ta traditsiooni luua võimas poliitiline baas, jagades toetajatele töökohti.\nVabariiklased nimetasid Arthuri asepresidendiks. Ta sai nominatsiooni peamiselt poliitilistel põhjustel ja Arthuri võimsa sõbra, senaator Roscoe Conklingi soosikuna. Arthur polnud kunagi varem valitud ametit pidanud. Tema vähene kogemus ajas mõned inimesed närvi ja nad lootsid, et president Garfieldiga ei juhtu midagi.\nChester A. Arthuri presidendiamet\nKahjuks täitusid paljude inimeste kõige hullemad hirmud, kui president Garfield mõrvati varsti pärast presidendiks saamist. Kogemusteta Arthur oli nüüd USA president. Ta peaks õppima töökohal.\nMõned sündmused ja saavutused Arthuri presidendiajal:\nPendletoni seadus - selle seadusega loodi avaliku teenistuse komisjon, mis aitas palgata inimesi valitsuse töökohtadele pigem võimete kui poliitilise toetuse alusel. Töökohad tuli täita selle põhjal, kuidas inimesed eksamil skoorisid. See oli Arthuri jaoks suur muutus, kes oli aastaid olnud seotud poliitika 'riknenud' süsteemiga, kus sõbrad said parimad tööd. Ehkki see oli õige tegu, ajas ta selle seaduse toetamisega vihaseks paljud oma varasemad sõbrad ja poliitilised liitlased.\nUSA merevägi - Arthur töötas USA mereväe täiendavate laevade rahastamiseks, mis olid aastaid languses.\nIndiaanlased - ta töötas India hariduse rahastamise suurendamiseks. Samuti tegi ta vea, kui andis mõne India maa ära, mille hiljem parandas President Cleveland .\nKõike arvesse võttes tegi Arthur presidendina päris head tööd. Enamik ajaloolasi asetab ta kuhugi USA presidentide keskele.\nArthur sai enne presidendiametist lahkumist teada, et tal on surmaga lõppenud neeruhaigus. Ilmselt seetõttu ei kandideerinud ta teist ametiaega. Ta suri vähem kui kaks aastat hiljem neeruhaigustesse.\nLõbusad faktid Chester A. Arthurist\nMõned inimesed väitsid, et Arthur sündis Iirimaal või Kanadas ega olnud USA kodanik.\nArthurile meeldis olla moes ja vahetada kogu päeva jooksul riideid igaks puhuks. See pälvis talle hüüdnime 'Elegantne Arthur'.\nVäidetavalt oli tal üle 80 paari pükse.\nTalle meeldis hilja üleval olla ja Washington DC-s ringi jalutada, mõnikord isegi 2–3 hommikul.\nÜks tema lemmikhobidest oli kalapüük ja ta oli suurepärane kalur.\nArthur soovis, et Valge Maja saaks presidendiks saades uue sisustuse. Ta müüs oksjonilt palju hindamatuid esemeid, mis olid Valgest Majas olnud alates sellest ajast President John Adams .


Märt Belkin • 26. oktoober 2017 kell 3:00\nPlakat 2013. aastal Stockholmis kontoripinda üürima kutsumas. Foto: EPA\n„On märke, et turg on jahtumas. Hinnad ei tõuse enam nii kiiresti, räägitakse jutte, et ehitajad pole enam nii entusiastlikud kui 6–12 kuud tagasi, müügis on rohkem maju-kortereid ja nii edasi,“ rääkis SEB grupi ökonomist ning Põhjala majanduse asjatundja Daniel Bergvall.\nRootsi rahvaarv kasvab jätkuvalt kiiresti – viimase viie aastaga on see suurenenud pea 512 000 inimese võrra – ning üha rohkem elanikke kolib suurlinnadesse. See ongi tekitanud suurema nõudluse uute eluhoonete järele, ütles Swedbank Eesti peaökonomist Tõnu Mertsina.\nNüüdseks on nõudlus ja pakkumine aga nihkesse läinud. Bloomberg tõi välja, et turul olevate korterite hulk on jõunud üheksa aasta kõrgeimale tasemele, ent ostud jäävad sellest tasemest maha. Ka ehitusmaht kasvab võimsalt ning uute arenduste maht ronib lähedale 2006. aasta tasemele, mil turg oli kõigi aegade tipus.\nSamas on kinnisvaramaakleritel üha raskem elamispindu maha müüa – pindu tuleb vaatama vähem inimesi ning ostjatel-müüjatel on üha raskem hinnas kokku leppida, tõdes Bloomberg. Elukondliku kinnisvara turu kohta andmeid koguva Svensk Maklarstatistiki andmetel kulus viimase kolme kuu jooksul korteri müügi peale keskmiselt 34 päeva, samas kui aasta aega tagasi tuli oodata vaid 31 päeva.\nMertsina tõi välja, et tugev roll on olnud ka Rootsi finantsinspektsioonil, mis tahab laenamist karmimaks muuta. Aktiivne laenamine, suuresti just ülehinnatud eluasemete ostmiseks, on paisutanud majapidamiste võlakoormuse väga kõrgeks.\nSiht laenamise karmistamisele peaks Swedbank Eesti peaökonomisti sõnul lähiajal vähendama rootslaste nõudlust kallimate eluasemete järele, piirama laenamist ning ohjeldama ka eluasemete hinna kasvu. Ehkki peaasjalikult on inspektsiooni siht ohjeldada laenamist, on see pidurdanud ka hinnakasvu ning pikendanud müügiaega.\nToob vajalikku stabiilsust\nRootsi eluasemehinnad on tublisti ülehinnatud – Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) mudeli järgi olid need umbes 40–60% õiglasest hinnast kõrgemad. See on aga rohkem kui mujal Euroopa Liidus, märkis Mertsina.\nTa tõi ka välja, et Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) hinnangul oli möödunud aastal Rootsis sissetulekute ja hinnakasvu vahe umbes 40% üle ajaloolise keskmise. Igatahes ületab eluasemete hinnakasv tublisti palgakasvu.\nÜlekuumenenud turu jahtumine on paljude arvates positiivne nähtus. „Viimastel kuudel on Rootsi eluasemeturule tekkinud tervislikke märke stabiliseerumisest,“ märkis SEB AB tegevjuht Johan Torgeby panga tulemusi tutvustades.\nKa Rootsi suurim eluasemelaenude andja Swedbank peab toimuvat positiivseks. „Praegune aeglustumine on minu arvates tervislik, aga samas ei lahenda see probleeme. Tavalise sissetulekuga inimeste jaoks on saadaval kaugelt liiga vähe elamispindu,“ rääkis Swedbanki tegevjuht Birgitte Bonnesen konverentsikõnes ajakirjanikele. Suurpanga äsjastest tulemustest ning väljavaadetest saab täpsemalt lugeda allpool.\nSEB ökonomist Bergvall rõhutas samuti, et pisike hinnalangus oleks ilmselt tervislik ning seda oleks ka kerge hallata, kusjuures majandusele laiemalt jääks mõju üsna tagasihoidlikuks. „Enamik inimesi tahaks, et hinnad liiguksid külgsuunas, aga nagu me teame, lähevad varahinnad tavaliselt kas üles või alla,“ tõdes analüütik.\n"Kõik tundub väga tuttav"\nKui suurpankade ökonomistid pole kuigi varmad kriisi kuulutama, siis investorite seas on ka neid, kes näevad asju märksa mustemates toonides. Eestis elav Rootsist pärit investor Stefan Andersson näeb, et pauk võib olla lähedal või juba käes.\n„Olles elanud Rootsis krahhi ajal 1990–1992 ja Eestis krahhi ajal 2007–2010, tundub mulle kõik väga tuttav, aga seal on endiselt palju neid, kes ei saa aru, mis toimub ja millised tagajärjed võivad olla,“ märkis Andersson eelmisel nädalal veebifoorumis.\nArendajad on hakanud projekte vaikselt edasi lükkama ning kinnisvaraarendajate aktsiad on Stockholmi börsil olnud vabalanguses, tõdes Andersson. Näiteks on viimastel päevadel järsult kukkunud kõrgema klassi elamispindu pakkuv Oscar Properties, mis vähendas tugevalt enda kasvuprognoosi.\nVeel kuu alguses kauples Oscari aktsia 100 krooni kandis, eelmisel reedel juba 76 krooni juures ning eile lõpetas väärtpaber 34,6 krooni tasemel, langedes teisipäevaga võrreldes 6,5 protsenti. See oli firma ajaloo kõige halvem päev.\nKõva kukkumise taga oli see, et Oscar langetas tugevalt ärikasumi prognoosi. Firma teatel on selle taga peaasjalikult just nõrk turuolukord, samuti on kasvanud kulud. Niisiis on ettevõte otsustanud olla ettevaatlikum ning mitte alustada teatud arendustega, märkis Oscar Properties.\nKorrektsiooni ootuses on kõva hoobi saanud ka teiste elukinnisvara arendajate aktsiad, alla on liikunud näiteks Tobin Properties ja JM. Danske Banki vanemanalüütik Matti Ahokas tõi välja, et arendajate äris on suur roll Rootsi pankadelt saadud laenudel ning nende võimendus on tugev. See võib tema arvates tähendada probleeme näiteks Swedbankile, mis on kinnisvaraturule antud laenude kaudu võtnud väga suure riski.\nVundament on hea\nHandelsbanken märkis Swedbanki aktsia kohta koostatud värskes analüüsis aga otsesõnu, et nende arvates pole eluasemehindade kerges languses midagi dramaatilist – vastupidi, kerget jahtumist tervitavad nii pangad ise kui ka Rootsi regulaatorid.\n„Ni kaua kui põhilised fundamentaalnäitajad, nagu SKP kasv ja tööhõive, kulgevad soodsalt ning intressimäärad on madalad, on meil eluaseme hinnakrahhi raske näha,“ seisab Handelsbankeni analüüsis.\nJärgmise intressiotsuse teeb Rootsi Riksbank juba täna. Täpsemalt saab ootuste kohta lugeda lisaloost, ent olgu öeldud, et analüütikud ootavad, et keskpank ruttama ei hakka ning intressimäärad püsivad madalal veel mõnda aega.\nKa SEB ökonomist Daniel Bergvall rõhutas, et järsk hinnalangus on ebatõenäoline, kui just kogu Rootsi majandus tõsiselt raputada ei saa. Praegu läheb majandusel aga hästi ning ka tööhõive tõuseb nobedalt. Lisaks vähendavad mingi piirini riske karmimad laenureeglid.\nBergvalli sõnul pole niisiis põhjust suuremat hinnalangust karta, kui just majandust ei taba mõni välisšokk, mis kasvu aeglustaks, või kui ei tehta viga kas eelarve- või rahapoliitikas. Põhimõtteliselt oli sama meelt ka Swedbank Eesti peaökonomist Tõnu Mertsina.\nMertsina arvates pole liialt karta tarvis. Swedbanki analüütik tõi välja, et Rootsi majapidamiste säästud on Euroopa Liidu suurimad ning ka riigi eelarve ülejääk on suur. Sissetuelkute kasv, säästumäär ja eelarve ülejääk peaks tugevad püsima ka lähiaastatel, mis tähendab, et majapidamiste laenude tagasimaksevõime on hea, ütles Mertsina. Lisaks on nii inimestel kui ka pankadel üldiselt piisavalt tagatist puhuks, kui hinnad langema peaksid.\nSwedbank Eesti peaökonomist märkis samas, et riskide vähendamisel tehtavad vead, mis muudaksid turu veelgi närvilisemaks, võivad liigseid riske põhjustada ning eluasemete hinda liialt alandada. Rootsi püüdlustel riske vähendada on oma kõrvalmõjud, rõhutas ta.\nNäiteks on finantsinspektsiooni karmim poliitika, mis on pidurdanud laenamist ning aeglustanud eluhoonete hinna kasvu, teinud turu üsna närviliseks. „Paraku võib sellistel sammudel olla kinnisvaraturu jaoks liialt tugev efekt, mis loodetavasti on ajutine,“ rääkis Mertsina.\nSwedbanki juht Birgitte Bonnesen Foto: Andras Kralla\nSwedbank hiigelpauku ei pelga\n„Ma ei näe mingeid sellele viitavaid märke ja ma olen näinud hulka kriise,“ ütles Swedbanki tegevjuht Birgitte Bonnesen värskete tulemuste tutvustamisel, kommenteerides kartusi Rootsi eluasemeturule tekkinud mullist ja selle peatsest lõhkemisest.\nSwedbank on Rootsi turu suurim kodulaenupakkuja. Kinnisvarahalduritele on antud laenu umbes 221 miljardi krooni ehk 23 miljardi euro eest ning seega on pank avatud hiigelriskile, millel investorid peaksid pilku peal hoidma, rääkis Danske Banki vanemanalüütik Matti Ahokas Bloombergile.\nTema sõnul ei tea mitte keegi, mis Rootsi eluasemeturul saama hakkab, Swedi avatud risk on aga väga suur. Kui kinnisvarafirmadel hakkavad asjad kehvasti minema, toob see Danske analüütiku sõnul probleeme kaasa ka pankadele.\nAhokas hoiatas, et hulk kinnisvaraarendajaid, keda Swedbank on finantseerinud, kasutavad väga tugevat laenuvõimendust. See tähendab Danske vanemanalüütiku sõnul, et isegi väikesed muutused – kui arendused viibivad või tuleb ette muid pisitõrkeid – mõjutavad turgu tugevalt.\nJahtuv kinnisvaraturg ei tähenda Swedbankile ilmselt aga midagi head. Juba eelmisel nädalal soovitas Deutsche Bank enda ülevaates Swedbanki aktsiaid müüa. „Suurtest Rootsi pankadest on Swedbank meie hinnangul kõige avatum eluasemeturu aeglustumisele ning võimalikule marginaalisurvele," seisab analüüsis.\nSwedbanki aktsia flirdib korretsiooniga\nEile teatas Swedbank, et teenis kokku 6,19 miljardit Rootsi krooni ärikasumit, mis ületas tublisti Reutersi küsitletud analüütikute oodatud 5,87 miljardit ning aastatagust 6,03 miljardi suurust kasumit. Ka intressitulu näitas kasvu.\nSwedi A-aktsia lõpetas eile Stockholmi börsil siiski pisut madalamal, langedes 0,24 protsendi jagu, 205,6 kroonile. Mitu analüütikut kärpis ka eile panga väärtpaberi hinnasihti – UBS nihutas sihi 243 kroonile, Barclays kärpis selle 210 kroonile ning Credit Suisse 203 krooni juurde.\nSwedbanki suhtes optimistlikult meelestatud Handelsbanken tõdes enda põhjalikus analüüsis aga, et tegelikult oli kolmas kvartal hea, ehkki turg otsustas seda ignoreerida. Ka Rootsi majanduse väljavaade tervikuna on panga hinnangul hea, pisike hinnalangus oodatud ning kriisist asjad kaugel.\nHandelsbanken rõhutas, et investorid tunnetavad justkui kõrgemaid riske Rootsi kinnisvaraturult, ent vähemalt kolmandas kvartalis suutis pank ootusi napilt ületada – netointressitulu kasvas ning laenumarginaale suudeti alal hoida.\nTeiste analüütikutega võrreldes on Handelsbanken pigem optimistlik: nende analüütikute hinnasiht Swedi aktsiale on 235 krooni. Lisaks soovitatakse Swedbanki aktsias positsiooni jätkuvalt pigem suurendada, ehkki otsest ja kindlat ostusoovitust Handelsbanken Swedile ei anna.


Kes on emitent? Kas see, kes laseb välja väärtpabereid\nEmitent võib oma olemuselt juriidiline isik, keha kohalike omavalitsuse täitevorgan (kellel on õigus emiteerida väärtpabereid ja võtta vastutus nende ees nende omanikele rakendamise kaasnevatest õigustest neile). Väljastamisega väärtpaberite laenude emitendid võivad muutuda avaliku ja majandusüksust. Nad võivad olla füüsiline isik (üksikettevõtja), küsimus võla võlakirju. Seega väljaandja - on üsna maht mõiste. Kui te sõnastada lühike - on teema, küsimus väärtpaberite täita oma kohustusi, ja on resident Venemaa.\nSuurim emitent - riik. Ta esindab Rahandusministeerium. See annab väärtpaberite peetakse kõige kasumiläve, sest see on alati täida neid. Riski investeeringu raha on minimaalne, saagikus on kõrge, nad on absoluutsed likviidsust. Sellepärast väärtpaberid on loodud riigi poolt, hõivata liidripositsiooni aktsiaturg Venemaal.\nVäärtpaberite kõrge likviidsus vabastatakse vabariikliku ja munitsipaalasutused, samuti valitsusvälised osalejad, keda toetab riik.\nAktsiaturg väärtpaberid - kaup, väljaandja - on müüja. Üks neid punkte aktsiat. Nad toodangu suur. Moodustamisel aktsiaseltsi võib emiteerida aktsiaid nimiväärtusega kümme tuhat. Nende hind kõigub kogu aeg, nii et ei saa öelda kindlalt (umbes enamusosalus), mis on turvaline investeering. Enamik nõudluse aktsiate suuremate tööstuslike organisatsioonid. Nagu Gazprom. Nende vahetuskurss on stabiilne, ei kuulu kriitiline kõikumisi.\nPangad küsimus mitte ainult aktsiate, vaid ka säästa sertifikaadid, võlakirjad ja hoiuse sertifikaadid. Keskpank tegeleb tootmise pangatähtede (mingi krediidi väärtpaberid). Üldjuhul enamik panga väärtpaberite ei osalenud kaubelda börsil.\nEmitentide nimekirja kuuluvad haldamise ettevõtted investeerimisfondide (avatud investeerimisfondid), kuid nad ei kasuta märkimisväärne koht kaubanduse turul väärtpaberitega. Ehk kui olukord muutub.\nVäärtpaberite arv Emitendi poolt emiteeritud on piiratud. See määrab RF Law "väärtpaberite emissiooni." Iga organisatsioon, mis toodab heitkoguseid, on kohustatud teatama Federal Service finantsturud Venemaa (FSFM). Koosneb teatud vormis. Aruanne sisaldab emitendi väärtpaberite keskregistri omanike andmeid teemal ja selle kontrollorganite. Teave registri toidetakse üks kord aastas (kuni 15. veebruar).\nTeavet teema, küsimus väärtpaberid (ja tema publik), tingimusel kujul Federal Financial Markets Service kvartaliaruande. Aruanne avaldatakse meedia tutvunud teda kõikide sidusrühmade. Kvartaliaruande emitendi määruse teabe avalikustamise emitentide väärtpabereid.\nNagu näete, väljaandja ei ole mitte ainult teema tegelevad väärtpaberite emissiooni, vaid ka isik, kes vastutab mitte ainult nende omanikele, vaid ka riigile.\nGeograafiline asend Venemaa osas poliitikas ja majanduses\nKui Moskvas elada hästi? Nature äärelinnas, keskkonna, tööhõive, kinnisvara\nMargin - vahe ... majanduslikus mõttes. Kuidas arvutada varu\nPraegune suhe: näitab majandusliku seisundi organisatsiooni\nFormation - sõltumatu sotsiaal-majandusliku struktuuri\nMajandus- kasumit - mis see on ja millised on kriteeriumid otsustamaks\nAfganistani valitsus, poliitilised ja partei liider Hafizullah Amin: elulugu, pakub tegevusi ja huvitavaid fakte\nSvetlanov Hall Maja Muusika. Moskva House of Music. International House of Music, Svetlanov Hall\nSeljaaju stenoos lülisamba kaelaosa: põhjused, sümptomid, diagnoosimine ja ravi\nBernard Shou, "Heartbreak House": kokkuvõte peatükkide ja ürituste\nEdge LED või Direct LED? Direct LED ja Edge LED: kus parem pildikvaliteet\nHuvitavad käsitöö teemal "Sport"\nSünnipäev 37 rasedusnädalal: arvamust arstid. Kuidas põhjustada loote 37 nädalat?\nSõna "kaasaegne ja ajalooline" morfemiline koosseis: näide. Ajaloolised muudatused sõna morfeeme koostises\nTragöödia Goethe "Faust". kokkuvõte\nHeat mootori: tsükli töö tõhusust. Keskkonnaprobleemid termilise masinatega. Mis see on - ideaalne soojuse mootor?\nKuidas teha tandoori tellised oma käed\nAlferova Irina - Filmograafia, elulugu, isiklik elu, parimad filmid


Tag archive for tallinn - page 2\nEduard Wiiralti nimelise kvarteti kontserdid\nin kontsert, kultuur, muusika, tallinn, välismaa\nTagged with muusika, tallinn\nSellise huvitava nime nagu Eduard Wiiralti nimeline kvartett taga musitseerivad andekad noored Joosep Ahun (vioola), Theodor Sink (tšello), prantslased Benjamin Borhani (viiul) ja Mathieu Garguillo (viiul). Kvartett esines detsembris Kloostri Aidas ning veebruaris Peterburi Jaani kirikus.\nKoosmängu idee tekkis aasta tagasi Pariisis Joosep Ahunil ning Mathieu Garguillol. Kuna kõik ei lähe nii, nagu plaanitakse, siis tol […]\nKaunis laupäevane fotosessioon\nin foto, mtü\nTagged with mtü kah, tallinn\nSeptembris on MTÜ KAH-l sünnipäev ning sel aastal oleme juba 4-aastased. Igal paaritul aastal tähistame sünnipäeva suuremalt – Sumeda Suvelõpuga, aga muudel aastatel midagi väiksemat ja teistsugust. Eelmisel aastal küsisime kultuuri tähendust ja seekord on fookuses inimesed.\nIga organisatsiooni südames on selle liikmed ja inimesed, kes tegelikult ongi just need, kes organisatsioon nägudeks on. Seetõttu käisimegi […]\nFotonäitus “Üle ühe põlve” Tallinnas\nTagged with fotonäitus, sündmus, tallinn\nMerli Antsmaa, meie MTÜ juhatuse liige, fotonäitus “Üle ühe põlve” jõuab homme Tallinnasse. Näitus on avatud 10.-26. märtsini Viru keskuses Rahva Raamatu ees. “Üle ühe põlve” on rändnäitus, mis on üleval olnud Pärnus, Viljandis, Tartus, Kurtnas ja Corkis, Iirimaal.\nFotonäitus “Üle ühe põlve” ühendab kaht põlvkonda\nNäituse pealkiri näitab kahe autorisugulussidet, vanaisa Kalju Mihkelson (1931-1976) ja lapselaps […]


"Märka turvateenindajat!" 2018. aasta kampaania\n"Märka turvateenindajat!" parimaid töötajaid tänasime 16. aprillil Maarjamäe lossis, lisaks said kõik "Kliendi lemmiku" tiitli pälvinud töötajad preemiat. Pärast tänuüritust tehti üheskoos ekskursioon uuenenud Eesti Ajaloomuuseumis. Vaata pilte!\nTäname kõiki, kes leidsid aega meile tagasisidet anda! Saime kokku ligi 100 kommentaari 42 erineva töötaja kohta 30 erineval objektil. Enim tagasisidet anti sel kevadel Maxima, ABB, Eesti Rahvusraamatukogu, Pärnu Keskuse ja Pärnu Kaubamajaka turvatöötajate kohta. Kõigi kommenteerijate vahel loosisime välja G4Si saunalina ja tassi. Tänukingitused saavad Kaupo, kes andis tagasisidet ABB-s, Galina, kes andis tagasisidet Maximas ametis oleva tubli turvatöötaja kohta, ja Tanel, kes kirjutas meile kõige pikema kirja ja andis tagasisidet Pärnu Keskuse turvatöötaja kohta. Võtame auhinna saajatega ühendust.\nTagasisidet ootame aga ka edaspidi, sest peame head klienditeenindust oma ettevõttes väga oluliseks. Seejuures oleme tänulikud ka selliste kogemuste jagamise eest, kus meil on veel arenguruumi. Omalt poolt lubame, et sinu head sõnad jõuavad töötajani ja ka teiste kolleegideni. Seevastu muredele püüame koheselt lahenduse leida.\nSinu nimi ja kontakt*


rallifoorum.ee • Vaata teemat - Rally Ireland 2005\nTänane kuupäev Pühapäev Sept 23, 2018 3:47 pm\nFoorumi pealeht » Autoralli maailmas » rahvuslikud meistrivõistlused\nRally Ireland 2005\nTeema pealkiri: Rally Ireland 2005\nPostitatud: Reede Sept 30, 2005 1:19 pm\nRally Ireland toimub 15-16. oktoober ja on Irimaa kandidaatralli WRC sarja pääsemiseks. Korraldajad loodavad juba aastal 2007 olla MM sarjas. Huvitav saab olema ralli selle poolest, et üks päev sõidetakse kruusal ja teine asfaldil. MM sarjas on kahe pinnase kasutamine samal rallil keelatud, kuid ralli organisaatorid soovivad niimoodi tõestada, et Iirmaale sobib korraldada nii asfaldi kui kruusaralli, vastavalt FIA soovile. Kohal on rahvusvahelistest staaridest Daniel Carlsson(Subaru N) ja Freddy Loix(Suzuki Ignis s1600). WRC autosid on kümne ringis, mis Iirimaa kohta on tagasihoidlik arv. Kuulsamatest nimedest on puudu Iiri valitsevad asfaldi meistrid Eugene Donnelly ja Derek McGarrity.\nEesti värve esindavad numbri all 24 startivad Jaan Mölder ja Tõnu Vunn.\nViimati muutis Jaanus, Kolmapäev Juul 26, 2006 8:52 pm, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Laupäev Okt 15, 2005 11:14 am\nLiitunud: Neljapäev Juul 28, 2005 7:04 pm\n14 okt. tuuli soome urheilukanava´lt kokkuvöte mingist iirima meistrivöistluste etapist,asfaldil. väga kitsad,kurvilised ja kynlikud teed olid - tige. vigasid eriti andeks ei antud. igatahes jääme huviga ootama,mis nad otsustavad,minu arvates - möned uued rallid oleks teretulnud ja mönedele vöiks öelda hyvasti,aga mida need geeniused seal FIA-s kokku keedavad ei tea keegi.\nPostitatud: Laupäev Okt 15, 2005 1:28 pm\nInfot katsetel tomuva kohta saab siit: http://www.rallynews.net/Rallies/2005Ra ... /index.htm\nPostitatud: Laupäev Okt 15, 2005 2:33 pm\nAhmed, kunagi nägin ühte pardakaamerast täis pikkuses katse videod ühelt Iiri rallilt ja enamus nende teid on kitsad ja mitte vähe kurvilsed - väheamlt sellel videol.\nPostitatud: Pühapäev Okt 16, 2005 2:29 pm\nja jaa,kurvilised - huvitavad.\nPostitatud: Pühapäev Okt 16, 2005 2:54 pm\nUNOFFICIAL LEADERBOARD AFTER STAGE 9 Ballintempo\n1st (7) Matthew Wilson/Michael Orr (Focus WRC) 1.35.14.7\n2nd (6) Eamonn Boland/Francis Regan (Focus WRC) 1.38.26.5\n3rd (9) Glenn Allen/Damien Connolly (Corolla WRC) 1.39.57.9\n4th (8) Gareth MacHale/Paul Nagle (Corolla WRC) 1.40.22.7\n5th (1) Daniel Carlsson/Mattias Andersson (Lancer N) 1.40.57.0\n6th (2) Freddy Loix/Robin Buysmans (Ignis) 1.42.14.1\n7th (16) Roy White/Stephen McAuley (Lancer N) 1.43.22.3\n8th (10) Sean Devine/Killian Duffy (Impreza WRC) 1.44.34.5\n9th (15) George Tracey/Jane O'Connor (Peugeot 206 WRC) 1.46.05.8\n10th (45) Gordon Coleman/James Gallagher (Lancer N) 1.46.07.3\nproovin ka vahepeal midagi tarka saatta\nPostitatud: Pühapäev Okt 16, 2005 4:08 pm\nLiitunud: Neljapäev Jaan 20, 2005 8:31 pm\nIiri ralli lehel on paar huvitavat pilti\nhttp://www.rallyireland.org/images/gall ... day1-4.JPG\nhttp://www.rallyireland.org/images/gall ... reland.JPG\nPaistab, et MM etapiks promomine käib täie hooga.\nPostitatud: Pühapäev Okt 16, 2005 4:57 pm\ntundub et wilson juunioril on tösine plaan vötta taas yks rallivöit,esmakordselt nägin teda lives,soome peurunka rallis selle aasta kevadel,siis söitis ta ypris agressiivselt,aga mönus oli jälgida\nPostitatud: Pühapäev Okt 16, 2005 5:04 pm\n1 7 Wilson, Mathew 2:01:07.0\n2 6 Boland, Eamon 2:06:02.2 4:55.2\n3 8 McHale, Gareth 2:07:11.3 1:09.1\n4 1 Carlsson, Daniel 2:08:22.4 1:11.1\n5 2 Loix, Freddy 2:09:53.8 1:31.4\n6 10 Devine, Sean 2:11:43.2 1:49.4\n7 16 White, Roy 2:12:16.9 33.7\n8 14 Gallagher, Shaun 2:12:50.6 33.7\n9 25 McCarrick, Noel 2:13:35.7 45.1\n10 18 McGaughlin, John 2:15:25.3 1:49.6\n11 24 Molder, Jaan 2:15:29.4 4.1\n12 23 McHale, Aaron 2:17:26.7 1:57.3\nPostitatud: Pühapäev Okt 16, 2005 5:08 pm\nss12 ongi viimane katse. Jaan tegi täna head sõitu ja kindlasti sai eile palju uusi kogemusi juurde. Matt Wilsonit väga hea esitus, kuigi konkurendid ei olnud just kõige tugevamad seekord.


Vallajuht Vakker palub lõpetada sõnasõda netis\nVallajuht Vakker palub lõpetada sõnasõda netis (19)\n– 16/04/2010Rubriik: Maakond\nLümanda vallavanem Jaanika Vakker pöördub vallalehe esiküljel vallakodanike poole ja palub inimestel avalikes kommentaariumides olla viisakam ning mitte panna oma valla mainet alla kiskudes kannatama teisi vallaelanikke.\nSamuti lubab ta tulevikus vajadusel võtta kasutusele meetmed anonüümsete kommentaatorite avalikustamiseks.\n“Teatavasti algab iga probleemi lahendamine sellele otsa vaatamisest ja oma mure tunnistamisest,” ütleb vallavanem Jaanika Vakker Lümanda Teataja esiküljel vallakodanike poole pöördudes.\nTa tõdeb, et Lümanda valla üheks häirivamaks küsimuseks ongi pilt, mis on Lümandast kujunenud viimase paari aasta jooksul netikommentaariumides, mille postituste sisu annab põhjust arvata, et nende kirjutajad on oma valla inimesed.\nVallavanem palub inimestel mõelda, et tegemist on siiski avaliku ruumiga, kus iga väljakäidud sõna ja mõte kujundab valla mainet praktiliselt kogu maailmas, ja iga kommenteerija peaks eelkõige mõtlema ka sellele, millise pildi maalib kommentaar Lümanda inimestest.\n“Internet ei ole anonüümne, iga kommentaari autor on vajadusel tuvastatav,” tuletab Vakker inimestele meelde, lisades, et igaüks, kes midagi väidab, peab suutma öeldut ka põhjendada. Vakkeri sõnul ongi see üks demokraatia põhiprintsiipe, et sõnavabadusega kaasneb alati ka vastutus.\ntegelikult on elu\nLisatud: 16.04.2010 / 06:18\nlümanda vallas veel hullem kui internetist paistab.\nLisatud: 16.04.2010 / 06:56\nMulle tundub, et Jaanika Vakker on asunud ähvarduste teele….?\nLisatud: 16.04.2010 / 07:31\net Lümanda valla elu säätakse netikommentaaride järgi.Kuhu me oleme jõudnud?\nLisatud: 16.04.2010 / 08:42\nEga rahva teener ei peagi netis päeva eest kommmentaare lugema,vaid oma tööd ausalt tegema.Usu,need kommijad kaovad nagu ime väel,kui ametnik oma valla inimeste muredesse ,kui enda omadesse suhtub ja kui edasi kommivad ,ju siis miskit hinge kriibib ja tuleks oma töö ülesanded järgi vaadata,ja omi tegevusi muuta valla inimeste vajadusi arvestades,see minu arvamus,võib olla veel keegi samuti arvab.\nLisatud: 16.04.2010 / 08:55\nUskumatu, või Vakker kipub sõnavabadust piirama! Ei läinud kuigipalju aega, et võim talt arunatukese on röövinud. Püüab ta olle tiiger tallenahas?\nLisatud: 16.04.2010 / 21:03\nKõigile kommentaariruumis tigetsejatele: Jaanika üleskutse on väga mõistlik – kui ikka inimesed ise on nii matslikud ja arad, et anonüümselt on kanged soppa pritsima, aga oma nime all ei julge piuksugi teha, siis tulebki inimesi natuke korrale kutsuda. Pole keegi tahtnud kellegi sõnavabadust piirata, nagu mõni Jaanika üleskutset tõlgendanud on. Oma arvamust võib ja tuleb avaldada, aga tsiviliseeritult ja oma nime all. Sest julged arvata, julge ka tunnistada!\nLisatud: 16.04.2010 / 09:17\navalikult musta pesu pesemine on halb, kuid nagu lähiminevik näitas, allub uus vallavanem sellisele avalikule provokatsioonile väga hästi – võta aga järgmine isik ette ja vallavanem reageerib peldikuseinale!!!\nLisatud: 16.04.2010 / 21:19\nTegelikult peaks vaatama, mis on see põhjus, miks inimesed negatiivselt kommenteerivad. kui pole põhjusi, pole ka kommentaare. Soovitan soojalt Lümanda valla juhtidel hakata põhjusi likvideerima. Esimesena võiks vallaametnik igale vallakodanikule naeratada. sedasi.\nTo Tiina Reede\nLisatud: 16.04.2010 / 21:49\nTähtis pole kommenteerija nimi vaid kajastatav probleem ja paremal juhul ka pakutav lahendus.Tagasihoidlik inimene ei taha oma nime all kommenteerida ja inimese nime teadmisel pööratakse tähelepanu inimesele,hakatakse temaga seostama ja probleem ise jääb teisejärguliseks.Huvitav mida vallavanem nende nimedega siis tarka oskab teha sellele ootaks küll vastust.\nLisatud: 16.04.2010 / 10:09\ntoetudses Krõlovi tuntud valmile: las koerad klähvivad, karavan liigub ikka edasi. Keskendugem igapäevatööle, mitte kommenteerimisele, ammugi mitte nende lugemisele.\nLisatud: 16.04.2010 / 22:17\nJaanika üleskutse oma arvamuse/kommentaari eest vastutus võtta (st oma nime all kommenteerida, millega täielikult nõustun) puudutas siiski pigem neid kommenteerijaid, kes kommentaariruumi oma isikliku kibestumise/vimma anonüümseks ja õelaks väljaelamiseks kasutavad. Netiruumis anonüümselt süüdistamine, õelutsemine ja intriigitsemine on sama argpükslik kui seljatagant kuklasse sülitamine. Kui inimene soovib teha konstruktiivset kriitikat, tõstatada probleemi või pakkuda lahendust, siis ei tohiks ka tagasihoidlikul inimesel olla põhjust oma arvamust häbeneda. Liiatigi pole netiruum küll õige kanal, kustkaudu vallajuhi tähelepanu probleemile juhtida või lahendust pakkuda; selleks tuleks ikka otse inimese poole pöörduda. Kui inimene julgeb öelda, aga mitte oma nime/näoga, siis järelikult häbeneb ta ka ise oma arvamust. Rohkem enesekindlust ja usku iseendasse, austust enda ja teiste vastu! Ennast korrates: julged arvata, julge teha seda avalikult ja ausalt!\nLisatud: 16.04.2010 / 22:30\nIsiklik pöördumine tähtsustaks asjata neid väikseid mõttetuid valdu,pole ju tähtis kes probleemist räägib,peamine,et elu läheb edasi.Isiklikult küll ei oska öelda kus on see piir kus algab vallavanema jaoks isikliku kibestumise vimm ja õel väljaelamine,see igal inimesel erinev.Tõde ja tegemata asjadest rääkimine on kindlasti valus ja rääkijale oleks lihtne nime teadmisel kott pähe tõmmata.\nLisatud: 16.04.2010 / 11:11\nInimesed, tulge mõistusele!!! See rahvateener võib kui hästi tahes oma tööd teha, ikka leidub neid, kes teda mustavad ja poriga loobivad!!!!!!!\nJaanikal on täiesti õigus probleemile tähelepanu juhtida. Madala haridustaseme juures ei saadagi aru, et inetud kommantaarid kõigi teiste tegevustele vee peale tõmbavad. Jaanika võib ju mitte välja teha, tema teeb oma tööd ikka, aga kannatavad kõik teised. Ta kaitseb valda tervikuna. Mõtelda ikka tasuks ,enne kui kommenteerid.\nLisatud: 16.04.2010 / 11:19\nTubli inimene ja julgeb probleemile otsa vaadata. Kommentaatoritele Hiina vanasõna “Viska kivi koerakarja, vaata, kes esimesena niutsatab”.\nLisatud: 16.04.2010 / 11:21\npuhas tõde on su jutus\nLisatud: 16.04.2010 / 11:30\nMeil kipub üha enam olema nii, et kui kellelgi on üks või teine probleem, suundub ta esmajoones… jajah, ära arvasite! …mõne lehe kommentaariumisse oma mure kurtma. Muidugi ei ole sellest midagi kasu. Aga inimsesel on tunne, et ta on ju ennast kuuldavaks teinud, miks siis ometi lahendust ei järgne!?!? See tekitab frustratsiooni ja järgmine kord on kommentaar juba tiba sapisem. Asi päädib tihti lõpuks suhtkoht hüsteeriliste kommenteerijatega, keda ka meie kahe maakonnalehe kommentaariruumis küllalt leida võib.\nOn ju suhteliselt tihti lugeda sedalaadi arvamusi: “Kirjutasin sellest juba kaks aastat tagasi siin samas saidil selle ja tolle artikli kommentaarides. Kahe aastaga ei ole suutnud valla/linna/riigi/ valitsus midagi ette võtta!”\nSaage aru – kommetaarid ei ole selleks õige koht.\nLisatud: 17.04.2010 / 08:44\nKommentaariruum on tegelikult tänuväärne asi. Vahel tasub sinna ikka pilk heita, sest Saaremaa lehtede kommentaarid on siiski üpriski viisakad ja mis seal salata, on kommenterijaid, kellel on ka midagi öelda. Alati tasub artikli kirjutajal arvestada, et selle kohta tuleb ka lugejate arvamusi, mis iganes need poleks. Pole ju mõtet panna inimestele suukorvi pähe. Muidugi on täiesti taunitav teiste mustamine ja solvamine aga eks see näitab ära kommenteerija mõtlemise taseme ja sellele ei tasuks niiväga üldse keskenduda, sest inimese kasvatamine peab toimuma mujal. Imelikul kombel on Saaremaal veel mõni vald, kes on ennast suutnud säästa kommentaarisõjast.\nMõni üliõpilane võiks teha selle kohta uurimustöö, kui palju ja millisel moel kommentaariruum ühiskonna muutustes mõju avaldab ja kuipalju see inimesi üldse huvitab (võibolla on seda ka juba uuritud, ei tea).\nLisatud: 17.04.2010 / 10:24\nteha uurimustöö! Miks tekkis nn kommentaarisõda? Miks mõni vald kardab nii väga ajakirjandust ja kodanike arvamust?\nAntiigivargustes süüdistatav läheb kohtu alla


Draper Equine Therapy pinded |\nEpood > HOBUSELE > Jalakaitsmed >Draper Equine Therapy pinded\nVali toode: Pikkus 228cm Pikkus 275cm\nDraper Equine Therapy pinded on hea valik kõigile neile, kes soovivad treenimise ja võistlemise oma hobuse jaoks võimalikult mugavaks ja meeldivaks teha. Pinded toetavad ja kaitsevad hobuse jalgu ning samal ajal leevendavad valu ja turseid. Lisaks on need head kasutamiseks peale operatsiooni, vigastusi või artriidiga seotud vaevusi.\n► Saadaval kahes pikkuses: 228cm ja 275cm\n► Masinpestav (võib kuivatada kuivatis)\n►Materjal: sisu 65% Celliant (polüester), 35% polüester\nCelliant on tehnoloogiliselt üks enimarenenud kangaid maailmas. Celliant sisaldab segu mineraalidest, mis on pressitud polüester kangaks.\nDraper Equine Therapy üldvaltrap


Euroopa Liidu C 347/2015\nVastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7769 – Gilde Fund IV / Parcom Fund IV / Koninklijke Ten Cate) ( 1 )\nVastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7457 – CVC/Paroc) ( 1 )\nVastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7783 – Hellman & Friedman / Securitas Direct Group) ( 1 )\nKomisjoni otsus, 19. oktoober 2015, millega luuakse võltsitud müntide ekspertgrupp, mis tegeleb euromüntide võltsimise eest kaitsmist käsitlevate komisjoni strateegiate ja määrustega\nKonkursikutse 2016 – EAC/A04/2015 – Programm Erasmus+\nEelteatis koondumise kohta (juhtum M.7777 – Solvay/Cytec) ( 1 )\n(juhtum M.7769 – Gilde Fund IV / Parcom Fund IV / Koninklijke Ten Cate)\n8. oktoobril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:\nelektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7769 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.\n(juhtum M.7457 – CVC/Paroc)\n12. veebruaril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:\nEuroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,\nelektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7457 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.\n(juhtum M.7783 – Hellman & Friedman / Securitas Direct Group)\n14. oktoobril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:\nelektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7783 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.\n19. oktoober 2015,\nmillega luuakse võltsitud müntide ekspertgrupp, mis tegeleb euromüntide võltsimise eest kaitsmist käsitlevate komisjoni strateegiate ja määrustega\nKomisjoni otsuses (EL) 2015/512 (1) sätestatakse, et majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi (edaspidi „peadirektoraat”) ülesandeks on valmistada ette komisjoni seadusandlikke ja regulatiivseid algatusi, mille eesmärk on kaitsta eurot võltsimise eest ning pakkuda selles valdkonnas koolitust ja tehnilist abi. Euromüntide võltsimise eest kaitsmiseks vajalike meetmete kooskõlastamiseks peab komisjon kasutama nõuandvasse organisse kuuluvate asjatundjate teadmisi (2).\nSeepärast on vaja moodustada euromüntide võltsimise eest kaitsmise valdkonna ekspertgrupp ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur.\nEkspertgrupp peaks toetama komisjoni õigusaktide ettevalmistamisel või poliitika kujundamisel ning pakkuma eksperditeadmisi rakendusmeetmete ettevalmistamisel, et kaitsta euromünte võltsimise eest. Ekspertgrupp peaks tegema koostööd ka riigiasutustega, mis tegelevad euro võltsimise eest kaitsmisega.\nEkspertgruppi peaksid kuuluma liikmesriikide ametiasutuste, Euroopa Keskpanga ja Europoli eksperdid.\nEkspertgrupi liikmete jaoks tuleks kehtestada teabe avaldamise eeskirjad.\nIsikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (3). Asjakohane on kindlaks määrata käesoleva otsuse kohaldamisaeg. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku oleks soovitav pikendada,\nKäesolevaga luuakse komisjoni võltsitud müntide ekspertgrupp (edaspidi „ekspertgrupp”).\nEkspertgrupi ülesanded on järgmised:\ntoetada komisjoni seadusandlike ettepanekute, delegeeritud aktide või poliitiliste algatuste ettevalmistamisel, mille eesmärk on kaitsta euromünte võltsimise eest;\nalustada koostööd vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2001 (4) artikli 5 lõikele 1 loodud riiklike mündianalüüsikeskuste juhtide, komisjoni, Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskuse (ETTK), (5) Euroopa Keskpanga ja Europoliga küsimustes, mis on seotud tõhusale võltsimise vastasele strateegiale suunatud algatuste ja meetmetega;\nanda komisjonile nõu ja pakkuda eksperditeadmisi liidu õigusaktide, programmide ja strateegiate rakendamisel, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1210/2010 (6);\nvahetada kogemusi ja luua häid tavasid euromüntide võltsimise eest kaitsmisel;\nsuurendada euro võltsimise eest kaitsmisega tegelevate riigiasutuste teadlikkust tulevastest ohtudest ning jälgida võltsimise vastase strateegia raames tõhusate survemeetmete rakendamist;\nedendada koolitusalgatusi, mis on suunatud euromüntide võltsimise eest kaitsmisele;\nedendada ja töötada välja uuringuid ja tehnilist tuge, mis lihtsustab võltsimise tuvastamist;\narutada küsimusi, mis on seotud võltsitud euromüntide tehnilise kirjeldusega ning euromüntide võltsimise eest kaitsmisel kasutatavate turvaelementidega.\nKomisjon võib ekspertgrupiga konsulteerida kõigis euromüntide võltsimise eest kaitsmisega seotud küsimustes.\nKoosseis ja liikmeks nimetamine\n1. Liikmeteks on liikmesriikide riiklikud mündianalüüsikeskused, Euroopa Keskpank ja Europol.\n2. Liikmed teavitavad komisjoni määratud esindajatest ning nende asendajatest.\n3. Isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja need avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.\n1. Komisjoni pädev talitus määrab ametisse ekspertgrupi eesistuja.\n2. Kokkuleppel komisjoni pädeva talitusega võib ekspertgrupp luua allgruppe, kes tegelevad konkreetsete küsimustega grupiga kooskõlastatud volituste alusel.\n3. Komisjoni esindaja võib kutsuda ekspertgrupi töös ajutiselt osalema väliseksperte, kes on pädevad grupi või allgrupi konkreetses päevakorraküsimuses. Lisaks võib komisjoni esindaja anda vaatleja staatuse üksikisikule, eksperdirühmade horisontaalsete eeskirjade eeskirja (7) 8 lõikes 3 määratletud organisatsioonile ja kandidaatriikidele.\n4. Ekspertgrupi liikmed ja nende esindajad ning kutsutud eksperdid ja vaatlejad järgivad aluslepingutes ja nende rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, samuti komisjoni otsustes (EL, Euratom) 2015/443 (8) ja (EL, Euratom) 2015/444 (9) sätestatud komisjoni turvaeeskirju seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega. Kõnealuste nõuete rikkumise korral võib komisjon võtta kõik asjakohased meetmed.\n5. Ekspertgrupi koosolekud toimuvad komisjoni ruumides, välja arvatud allgruppide koosolekud, mis võivad toimuda väljaspool komisjoni ruume. Komisjon tagab sekretariaaditeenuste osutamise.\n6. Ekspertgrupp võtab eksperdirühmade standardtöökorra alusel vastu oma töökorra.\n7. Komisjon avaldab ekspertgrupi tegevuse kohta kõik sellised asjaomased dokumendid nagu päevakord, protokoll ja osalejate esildised kas komisjoni eksperdirühmade ja muude samalaadsete üksuste registris või registris asjakohasele, kõnealuseid dokumente sisaldavale veebisaidile viitava lingi kaudu. Asjaomaseid dokumente ei avaldata juhul, kui dokumendi avalikustamine kahjustaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001 (10) artikli 4 kohaselt avaliku või erahuvi kaitset.\n1. Ekspertgrupi tegevuses osalejatele ei maksta osutatud teenuste eest tasu.\n2. Komisjon hüvitab komisjonis kehtiva korra kohaselt sõidukulud, mis ekspertgrupi tegevuses osalemiseks kanda tuleb. Sõidu- ja elamiskulud hüvitatakse samal viisil ka allgruppide liikmetele.\n3. Lõikes 2 osutatud kulud hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.\nKäesolevat otsust kohaldatakse alates selle vastuvõtmise päevast kuni 31. detsembrini 2025.\nBrüssel, 19. oktoober 2015\n(1) Komisjoni otsus (EL) 2015/512, 25. märts 2015, millega muudetakse otsust 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (ELT L 81, 26.3.2015, lk 4).\n(2) Komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta otsuse 2005/37/EÜ (millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK)) artikli 4 kohaselt peab komisjon kooskõlastama euromüntide võltsimise eest kaitsmiseks vajalikke meetmeid võltsitud müntide ekspertide koosolekute kaudu (ELT L 19, 21.1.2005, lk 73).\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).\n(4) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2001, 28. juuni 2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6).\n(5) Nõukogu otsus 2003/861/EÜ, 8. detsember 2003, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd, ELT L 325, 12.12.2003, lk 44.\n(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1210/2010, 15. detsember 2010, euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1).\n(7) ELT C(2010) 7649 lõplik.\n(8) Komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/443, 13. märts 2015, komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).\n(9) Komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, 13. märts 2015, ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).\n(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 45).\n(juhtum M.7777 – Solvay/Cytec)\n13. oktoobril 2015 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Solvay S.A. („Solvay”, Belgia) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Cytec Industries Inc. („Cytec”, Ameerika Ühendriigid) üle\n— Solvay: kemikaalide ja plasti uuringud, arendustegevus, tootmine, turustamine ja müük, kaasa arvatud kemikaalide kaevandamine kogu maailmas.\n— Cytec: kemikaalide, komposiitmaterjalide ja liimide tarnimine paljudele tööstusharudele, näiteks lennundusele, põllumajandusele, kaitse- ja kaevandustööstusele kogu maailmas.\nKomisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7777 – Solvay/Cytec):\n„MIEL DE LIÉBANA”\nEÜ nr: ES-PDO-0005-01196 – 10.2.2014\nKlass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)\n3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus\n„Miel de Liébana” on toiduaine, mida valmistavad Liébana piirkonna meemesilased Liébana ökosüsteemides kasvavate taimede õienektarist või elusate taimeosade eritistest, mida mesilased korjavad, töötlevad, segavad enda kehas leiduvate ainetega, panevad hoiule, veetustavad, hoiustavad ja jätavad valmima tarudes olevatesse kärgedesse.\nMeesordid, mida piirkonnas valmistatakse ja mille puhul võib kasutada kaitstud päritolunimetust „Miel de Liébana”, on järgmised.\n— Lehemesi: pärineb tamme ja iilekstamme lehemeest, Erica spp. (eerika) ja Rubus sp. (põldmurakas) nektarist ning Liébana piirkonna taimestikus leiduvast õietolmust (muutuvas vahekorras).\n— Monokultuurne kanarbikumesi: pärineb järgmist liiki taimede õienektarist: Erica cinerea, Erica vagans, Erica tetralix, Erica ciliaris ja Calluna vulgaris (kanarbik).\nKPNiga „Miel de Liébana” hõlmatud meeliikide ühis- ja eriomadused:\nmaksimaalselt 5 % (5 g/100 g)\nmaksimaalselt 18,6 %\nVärskusaste (tehakse kindlaks pärast tootmist):\n25–55 (Schade’i skaalal)\nalla 50 meq/kg\nmaksimaalselt 0,1 g / 100 g\njääkaineteta, filtreeritud läbi < 0,2 mm võrksõela\nKõnealuse KPNiga hõlmatud mee õietolmuspekter peab vastama spektrile, mis on iseloomulik Liébana piirkonna taimestikule, kus on esindatud eelkõige järgmised sugukonnad: Leguminosae, Ericaceae, Rosaceae, Fagaceae, Plantaginaceae, Asteraceae ja Boraginaceae, mille liigid on täpsemalt loetletud punktis 5.1 olevas tabelis.\nIgal juhul ei tohi liikide Eucalyptus sp. (eukalüpt), Helianthus annuus (päevalill), Olea europaea (oliivipuu), Cistus ladanifer (vaigu-kiviroosik), Thymus sp. (liivatee), Lavandula stoechas (prantsuse lavendel) ja Rosmarinus officinalis (rosmariin) õietolmukombinatsiooni osakaal õietolmu üldspektris olla suurem kui 5 %.\nEri meeliikide täiendavad omadused\nVärvus (mm Pfundi skaalal)\nTuhasisaldus (g / 100 g)\nFruktoos + glükoos (g / 100 g)\nKonkreetne õietolmuliik (%)\nMee koostises domineerib tamme ja iilekstamme lehemesi, lisaks liikide Rubus spp. ja Erica spp. õietolm koos teiste Liébana piirkonna taimestiku iseloomulike liikide õietolmuga.\nEerika (Erica spp.) õietolmu minimaalne osakaal peab olema 45 %, lisaks Liébana piirkonna taimestiku iseloomulike liikide õietolm muutuvas vahekorras.\nVedela konsistentsiga, vähe kristalliseeruv\nVäga tume, mõnikord peaaegu must merevaiguvärvus mustjas-pruunikate toonidega, peegelduva läikega\nPuidunootidega, vähese intensiivsuse ja kestusega.\nSelge soolamaitse, mis vähendab meele omast magusust\nPastataoline konsistents. Keskmiselt kristalliseeruv (peeneteraline)\nMerevaiguvärvusest väga tumeda merevaiguvärvuseni, punakaspruunide toonidega.\nKui hoida mett talvel madalal temperatuuril, võib värvus muutuda heledaks merevaigutooniks.\nRaskepärane õielõhn keskmise intensiivsuse ja kestusega\nMõrkjas ja kauakestev, selgelt soolaste nootidega\nKõik Liébana meesortide tootmis- ja kogumisetapid peavad toimuma määratletud piirkonnas.\nKvaliteedi ja kontrolli tagamiseks peavad kõik toote „Miel de Liébana” tootmismeetodite all kirjeldatud protsessid toimuma määratletud geograafilise piirkonna meetöötlemiskeskustes, sest kui nimetatud töötlemisprotsessid leiaksid aset piirkonnast väljaspool, tuleks kasutada transpordivahendeid, mis mee transportimisel teistesse töötlemisettevõtetesse võiksid mõjutada toote kvaliteeti temperatuuri, niiskuse, võõrkehade ja kõrvaliste lõhnade osas. Lisaks vähendatakse sellega riski, et toode seguneb teiste meesortidega, mis ei kuulu kaitstud päritolunimetuse alla.\nPakendamine peab eespool nimetatud põhjustel toimuma pakendamiskeskustes, mis asuvad määratletud tootmispiirkonnas.\nMesi pakendatakse läbipaistvatesse värvitutesse hermeetiliselt suletavatesse klaaspurkidesse, mis aitab säilitada mee loomulikku aroomi ja takistab kõrvaliste lõhnade, niiskuse jms sattumist tootesse, ning pakendile asetatakse garantiipitser, mis tagab pakendi rikkumatuse.\nPakendatud mett peab turustama kas tihkes või kristalliseerunud olekus.\nMee turustamine lahtiselt on keelatud.\nLisaks kohustuslikule märgistusele, mis on kehtestatud toiduainete märgistust ja turustamist käsitlevate eeskirjadega, peab toote märgistusel nähtaval kohal olema järgmine teave.\nKaitstud päritolunimetus „Miel de Liébana”.\nSõnad „Denominación Geográfica Protegida” või „DOP” ja vastav Euroopa Liidu logo.\nMee liik: „Miel de Mielada” (lehemesi) või „Monofloral de Brezo” (kanarbikumesi) (sõltuvalt toote kirjelduses välja toodud õietolmuomadustest).\nPäritolunimetuse logo, mis on esitatud allpool.\nKontrolliasutuse nimetusega kontrollnumber või lisamärgis.\nKPNiga toote „Miel de Liébana” tootmispiirkond hõlmab Cantabria autonoomses piirkonnas asuva Liébana piirkonna kõiki omavalitsusüksusi.\nPiirkonda kuuluvad omavalitsusüksused on:\nKogupindala on 570 km2.\n5.1.1. Looduslikud tegurid\nLiébana omavalitsusüksus asub Kantaabria mäestiku keskosas ning selle piirid on selgelt tingitud looduslikest pinnavormidest. Üksuse geograafiliseks piiriks on mõned Kantaabria kõrgeimad mäetipud, mille nõlvad laskuvad omakorda piirkonna keskossa, moodustades neli sügavat, kitsast ja järsunõlvalist orgu, mille ristumispunktis on piirkonna geograafiline ja halduskeskus Potes.\nLiébana omavalitsusüksus asub hiigelsuures ringikujulises nõos, mida ümbritsevad lubjakivikaljud ja Picos de Europa mäeahelik. Kõige madalam on piirkonna keskosa, mille kõrgus 300 meetrit üle merepinna, äärealadel aga ulatub maapinna kõrgus 2 600 meetrini üle merepinna.\nGeoloogilises plaanis on valitsevaks pinnareljeefiks karboni ajastu kaljud. Picos de Europa mäeaheliku kesk- ja idamassiivi ning Liébana omavalitsusüksuse põhjaosa moodustavad alam-karboni karstilised lubjakivisetted. Orupõhjas annab tooni ülem-karboni kergesti erodeeruv kiltkivi ja liivakivi.\nKeerulistest pinnavormidest tulenevalt on Liébana piirkonnas eriline mikrokliima, mis muudab selle vahemerelise kliimaga enklaaviks piirkonnas, kus valitseb atlantiline kliima.\nLiébanas jääb keskmine temperatuur vahemikku 8 °C (miinimumtemperatuur) ja 21 °C (maksimumtemperatuur) ning kolmel-neljal kuul aastas esineb väga sageli öökülma.\nPiirkond on väga niiske: mäetippudel on aasta keskmine sademehulk 2 000 liitrit ruutmeetri kohta, oru keskosas, kus esineb kuni kolmekuulisi põuaperioode, aga vaid 700 liitrit.\nLiébana piirkonna väärtuseks on ka hästi hoitud loodus, mida inimtegevus on vähe muutnud. 41 % omavalitsusüksuse pindalast on kaetud puudega. Lisaks on seal seitse kaitseala, mis hõlmavad 32 % pindalast. Neist kaks – Parque Nacional de los Picos de Europa ja Área de Protección del Oso Pardo – on riiklikud kaitsealad ja seitse on Euroopa kaitsealad. Viimastest kaks on ühenduse tähtsusega alad (Río Deva ja Liébana) ja kolm erikaitsealad (Sierra de Peña Sagra, Desfiladero de la Hermida ja Liébana).\nTänu kõigile nimetatud tingimustele on piirkonna taimestik erakordselt liigirikas ning seal esineb kõrvuti atlantilise kliimaga piirkondadele iseloomulike metsade ja taimedega ka vahemerelise kliimaga piirkondadele tüüpilisi liike.\nMeesortide õietolmuomaduste analüüside põhjal on kindlaks tehtud 40 õietolmutüüpi. Kõige olulisemate tüüpide põhjal on koostatud Liébana peamiste meetaimede loend, kus on esitatud taimede sugukonnad ja liigid ning nende olulisus mesinduse seisukohalt ja fenoloogia.\n(sugukond, teaduslik nimetus ja tavanimetus)\nOLULISUS MESINDUSE SEISUKOHAST\nErica sp. (eerika)\nMai – oktoober\nCalluna vulgaris (kanarbik)\nRubus ulmifolius (põldmurakas)\nJuuni – august\nPrunus spinosa L. (laukapuu)\nCrataegus monogyna (viirpuu)\nTrifolium sp. (ristik)\nCytisus cantabricus (ubapõõsas)\nAprill – august\nGenista florida ja G. obtusiramea (leetpõõsas)\nMärts – september\nQuercus pyrenaica (pürenee tamm)\nQuercus petraea (kivitamm)\nQuercus ilex rotundifolia (iilekstamm)\nQuercus suber (korgitamm)\nCastanea sativa Miller (harilik kastanipuu)\nEchium vulgare (harilik ussikeel)\nMärts – mai\nMai – juuli\nPlantago sp. (teeleht)\n(N = nektar, Õ = õietolm, L = lehemesi)\nPiirkonnas kasvavate mesinduse seisukohast oluliste taimeliikide õitseaeg on väga erinev ja seega on mesilaste märtsist novembrini kestev korjeperiood pikk ja vaheldusrikas.\nMeetaimed, kus mesilased korjel käivad, annavad tootele „Miel de Liébana” selle iseloomulikud ja ainulaadsed omadused.\n„Miel de Liébana” õietolmuspektri tundmine ning piirkonnale iseloomulikud meetaimed ja asjaolu, et kõnealuses mees on väga vähe Pürenee poolsaare muudes meesortides leiduvat põllukultuuride ja teiste tavaliste taimede õietolmu, aitab seda muudest meesortidest kergesti eristada.\nLiébana piirkonna mesinikud jätkavad sajanditepikkust traditsiooni. Mesindus sai alguse vajadusest vaha järele, mis oli isemajandavas maaühiskonnas oluline kaubaartikkel. Ürikus „Cartulario de Santo Toribio de Liébana” leiduvates dokumentides on tunnistusi selle kohta, et 933. aastal kasutati ühe maatüki eest tasumiseks vaha.\nEsimesi viiteid Liébana mee kohta võib leida 16. sajandi lõpust pärinevatest kümniseraamatutest (libros de tazmías), kuhu pandi kirja kiriku nõutav kümnis ja kus nimetati ka mett.\nLisaks ajaloolistele viidetele leidub viiteid kulinaarias (näiteks merdoso-nimeline magustoit, mida valmistatakse kord aastas pärast seatappu, frisuelos (pannkoogid) meega ja orujo (kange alkohoolne jook) meega), mis kinnitavad kõnealust mesindustraditsiooni.\nMesinikud on oma eelkäijatelt üle võtnud järgmised traditsioonilised võtted.\nPuidust tarude kasutamine.\nTarusid paigutatakse madalamatelt aladelt ümber kõrgematele (trashumancia), et kasutada ära kõik piirkonna meetaimede võimalused..\nMee valmistamise etapis ei söödeta mesilasi kunstsöödaga.\nKärgede tühjendamine mesilastest toimub traditsioonilisel viisil harjamise teel.\nMett kogutakse kärgede vurritamise või nõrutamise teel, mitte kunagi pressimise teel.\nEndiselt kasutatakse suitsutajat, kus põletusaineks on looduslik ja traditsiooniline taimne materjal – segu piirkonna heinast ning tamme (Quercus spp.) ja hariliku loorberipuu (Laurus nobilis) lehtedest, millest saadakse külma ja aromaatset suitsu, mis ei mõjuta mee omadusi.\nMee temperatuur ei tõuse üheski töötlemise etapis üle 40 °C ning pastöriseerimine on keelatud.\nEnamasti kasutatakse piirkonnast pärit ja sellega kohanenud mesilasperesid.\nPraegu on omavalitsusüksuses 32 elukutselist mesinikku kokku 1 568 taruga ning viis meekogumis- ja -pakendamisettevõtet. Samuti tegutseb toodet „Miel de Liébana” tutvustav ühing, kes ühendab piirkonnas tegutsevaid mesinikke, ja toimub iga-aastane Liébana meelaat Feria Apícola de Vega de Liébana.\nLiébana mee ainulaadsus seisneb eelkõige selle erilistes füüsikalis-keemilistes, õietolmu- ja organoleptilistes omadustes.\nKõnealune mesi on värske (HMF ≤ 20 mg/kg ja diastaasarv Schade’i skaalal 25–55).\nMesi on naturaalne, kuna seda ei ole kuumtöödeldud. Töötlemistemperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40 °C. See tagab mee eripära, mis tuleneb piirkonna taimestikust ja mesilastest.\nLiébana mee ainulaadsed füüsikalis-keemilised, õietolmu- ja organoleptilised omadused tulenevad piirkonna iseloomulikust taimestikust, mis on ebatavaline kooslus atlantilise kliima metsadest ja taimedest ning vahemerelise ja Alpi kliima tüüpilistest liikidest.\nKõnealuse mee eristusmärkidena kasutatavate õietolmuspektrite põhjal on võimalik määratleda mesinduse seisukohalt olulised taimeliigid (mis on esitatud punktis 5.1.1 olevas tabelis), millest mett saadakse. Kanarbikumees on palju Ericaceae sugukonda kuuluvate taimede õietolmu ja lehemees palju perekonda Quercus kuuluvate liikide õietolmu. Need on piirkonna iseloomulikud meetaimed, mille mesilaste poolt töödeldud nektar ja lehemesi eristavad Liébana mett teistes piirkondades toodetud meest. See näitab, et kõnealune mesi on otseselt seotud KPNi „Miel de Liébana” määratletud geograafilise piirkonnaga.\n5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel\nVahemereline mikrokliima, mis on valitsev Kantaabria rannikul asuvas, kuid muudest omavalitsusüksustest ja Kantaabria merest mäemassiividega eraldatud Liébana omavalitsusüksuses, annab piirkonnale selge eripära ning loob tingimused meetaimede liigirohkuseks, mis väljendub piirkonnas toodetava mee ainulaadsetes omadustes.\n„Miel de Liébana” õietolmuomadused ning füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste analüüside tulemused teevad meest eripärase ja ainulaadse toote, mis on otseselt seotud (rohkete säilitamist vajavate elupaikade tõttu vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ I lisale ühenduse tähtsusega alaks liigitatud) Liébana omavalitsusüksuse ökosüsteemides leiduvate taimedega.\n„Miel de Liébana” tootmine on seotud pikaajalise traditsiooniga, mida on tänini elus hoitud ning mis väljendub mesilastarude käsitlemises ja meetöötlemise meetodites. Tänu nimetatud teguritele ja mee erilisele kvaliteedile hinnatakse toodet kõrgelt ning seda on „Miel de Liébana” nime all turustatud juba üle 30 aasta.\n(3) Vt joonealune märkus 2.\n„ROSÉE DES PYRÉNÉES CATALANES”\nELi nr: MULTI-PGI-0005-01343 – 23.4.2010\nHispaania (ühine taotlus Prantsusmaaga)\n„Rosée des Pyrénées Catalanes” on vasikaliha, mida saadakse maatõugudelt Bruna de los Pirineos, Aubrac või Gasconne või nimetatud maatõugu emasloomade ja Charolaise’i, Limousine’i või Blonde d’Aquitaine’i tõugu isasloomade ristanditelt.\nVasikaid kasvatatakse terve elu jooksul ekstensiivselt koos emasloomadega ning nende sööt koosneb emapiimast ja rohusöödast.\nVõõrutamata vasikad tapetakse 5–8 kuu vanuselt, kui nende rümba miinimumkaal on 110 kg.\nLiha võib turustada terve rümbana, poolrümbana, veerandrümbana (tagaosa/esiosa) või tükeldatuna (sh hakkliha).\nNõuetekohased rümbad kuuluvad EUROP-klassifikatsiooni lihakusklassi E, U või R, rümpade profiil ulatub eriti kumerast lamedani ja lihaste areng erakordselt heast heani.\nRümpade rasvasusklass peab olema EUROP-klassifikatsiooni põhjal 2 või 3.\nLiha värvus peab olema roosast helepunaseni. Rasva värvus peab olema valgest kreemikani.\n3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)\nVasikaid söödetakse kogu elu jooksul emapiima ja rohusöödaga.\nSelline söötmine toimub kuni võõrutamata vasikate tapmiseni.\n3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas\nKaitstud liha pärineb punktis 3.2 määratletud tõugu loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud kõnealuse KGT määratletud geograafilises piirkonnas.\nTootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, on järgmised.\nKasvatamine: terve elu koos emasloomadega karjakasvatusettevõtte rohumaadel, kuni kari siirdub mägedes asuvatele suvekarjamaadele. Sel ajal võivad vasikad olla koos emasloomadega. Vasikad söövad järk-järgult vähem emapiima ja rohkem rohtu.\nNeid ei võõrutata.\n3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab\nTapmine ja tükeldamine ei pea toimuma asjaomases piirkonnas.\nEnne tapmist ei tohi loomi transportida kauem kui kolm tundi, et tekitada neile võimalikult vähe stressi ja ärevust ning tagada sellega lõpptoote kvaliteet.\n3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab\nToote märgistusel peab nähtaval kohal olema kaitstud geograafiline tähis „Rosée des Pyrénées Catalanes”, ELi kaitstud geograafilise tähise sümbol ja kehtivate õigusaktidega nõutavad andmed.\nVaatamata sellele, et kaitstud geograafilise tähise geograafiline piirkond – Kataloonia Püreneed – asub kahes eri riigis, on see kultuuriliselt ja geograafiliselt ühtne.\nKataloonia Püreneed (Hispaania):\nGeograafiline piirkond hõlmab kõiki kõrgmäestiku omavalitsusüksusi: Alta Ribagorça, Alt Urgell, Berguedà, Cerdanya, Garrotxa, Pallars Jussà, Pallars Sobirà, Solsonès, Ripollès ja Val d’Aran; samuti järgmiste mägipiirkondade omavalitsusüksusi: Alt Empordà (Albanyà, Maçanet de Cabrenys ja La Vajol), Bages (Aguilar de Segarra, Castellfollit del Boix, L’Estany, Moià, Mura, Sant Feliu Sasserra, Sant Mateu de Bages ja Talamanca), Noguera (Àger, Alòs de Balaguer, Les Avellanes i Santa Linya, La Baronia de Rialb, Camarasa, Os de Balaguer ja Vilanova de Meià), Osona (Alpens, Balenyà, El Brull, Centelles, Collsuspina, Espinelves, Folgueroles, Lluçà, Montesquiu, Muntanyola, Olost, Orís, Oristà, Perafita, Prats de Lluçanès, Rupit i Pruit, Sant Agustí de Lluçanès, Sant Bartomeu del Grau, Sant Boi de Lluçanès, Sant Julià de Vilatorta, Sant Martí de d’Albars, Sant Martí de Centelles, Sant Pere de Torelló, Sant Quirze de Besora, Sant Sadurní d’Osormort, Sant Vicenç de Torelló, Santa Eulàlia de Riuprimer, Santa Maria de Besora, Santa Maria de Corcó, Seva, Sobremunt, Sora, Tavèrnoles, Tavertet, Tona, Vidrà, Viladrau ja Vilanova de Sau) ning Pla de l’Estany (Sant Miquel de Campmajor).\nKataloonia Püreneed (Prantsusmaa):\nPyrénées-Orientalesi departemangus hõlmab geograafiline piirkond kõiki järgmiste kantonite omavalitsusüksusi: Vinça, Sournia, Arles-sur-Tech, Prats-de-Mollo, Prades, Olette, Mont Louis ja Saillagouse; samuti teatavaid järgmiste kantonite omavalitsusüksusi: Perpignan (Perpignan), Millas (Corbère ja Corbère-les-Cabanes), Thuir (Thuir, Castelnou, Camelas, Caixas, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Fourques, Tordères, Llauro, Passa), Latour de France (Belesta ja Caramany), Céret (Montauriol, Calmeilles, Oms, Taillet, Reynes, Céret, Vivès, Saint-Jean-Pla-de-Corts, Maureillas-las-Illas, Les Cluses, Le Perthus, l’Albère), Argelès (Montesquieu-des-Albères, Villelongue-dels-Monts, Laroque-des-Albères, Sorède, Argelès-sur-Mer), Saint-Paul-de-Fenouillet (Vira, Fenouillet, Caudiès-de-Fenouillèdes, Prugnanes, Fosse, Saint Martin).\nAude’i departemangus hõlmab geograafiline piirkond Pyrénées-Orientalesi departemanguga piirnevaid ja Püreneedes asuvaid omavalitsusüksusi. Nendeks on kõik järgmiste kantonite omavalitsusüksused: Axat, Belcaire, Mouthoumet ja Quillan; samuti mõned järgmiste kantonite omavalitsusüksused: Couiza (Arques, Bugarach, Camps-sur-l’Agly, Cassaignes, Couiza, Coustaussa, Cubières-sur-Cinoble, Fourtou, Luc-sur-Aude, Missègre, Peyrolles, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Serres, Sougraigne, Terroles, Valmigère), Lagrasse (Mayronnes ja Saint-Martin-des-Puits), Limoux (Alet-les-Bains, Bouriège, Bourigeole, Castelreng, Festes-et-Saint-André, La Bezole, Saint-Couat-du-Razès, Véraza), Saint Hilaire (Belcastel-et-Buc, Caunette-sur-Lauquet, Clermont-sur-Lauquet, Greffeil, Ladern-sur-Lauquet, Villardebelle, Villefloure) ja Tuchan (Cucugnan, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Maisons, Montgaillard, Padern, Rouffiac-des-Corbières).\nKataloonia Püreneede piirkond on ekstensiivse karjakasvatuse jaoks väga sobiv. Piirkonda iseloomustavad madalamal ja kõrgemal mägedes asuvad karjamaad ja niidud. Seal leidub hulgaliselt looduslikke rohumaid, kus loomad saavad veeta suure osa aastast, kuni ilmastikutingimused muutuvad keeruliseks. Tänu Vahemere mõjule (niiske lähisvahemereline kliima) saavad loomad pikemalt süüa suve- ja mägikarjamaadel, kus neid karjatatakse kuni sügiseni.\nVeerohkus ja küllaldane päikesepaiste loovad soodsad tingimused rikkaliku ja eripärase taimestiku kasvuks (eelkõige Festuca pratensis, Festuca alpina, Poa pratensis, Dactylis glomerata, Sesleria caerulea, Bromus erectus ja Arrhenatherum elatius) ning tänu sellele sobib piirkond karjakasvatuseks suurepäraselt. Samuti võimaldavad nimetatud tingimused karjakasvatajatel külvata keskmäestiku niitudele segamini kõrrelisi ja liblikõielisi taimi, millega söödetakse kariloomi perioodidel, kui alpiniidud ei ole ligipääsetavad. Kõige levinumad söödataimed on ristikhein, raihein, lutsern, esparsett ja aruhein.\nMis puudutab inimtegureid, siis traditsiooniliselt poegisid tööloomad ja lihaloomad kevadel ning siirdusid kõrgemal mägedes asuvatele suvekarjamaadele koos vasikatega. Nii jäi muude hooajaliste talutööde jaoks rohkem vabu töökäsi ja säilitati madalamal asuvaid söödatagavarasid. Mõned neist vasikatest tapeti suvekarjamaadelt alla tuleku ajal kohapeal söömiseks või perele toiduks. Selline teguviis oli majanduslikult mõistlik, sest vasikaid (keda nimetati Rosée) oli suvekuude jooksul söödetud vaid emapiima ja rohuga. Sellest traditsioonist on saanud alguse ka „Rosée des Pyrénées Catalanes” tootmine tänapäeval.\nKõnealuse kaitstud geograafilise tähisega toote eripära tuleneb kasutatavatest maatõugudest (Bruna de los Pirineos, Aubrac ja Gasconne), mis on keskkonnaga kohanenud ja mida kasvatatakse vabas õhus.\nSellisel viisil kasvatatud vasikad kasvavad kiiresti tänu kasvuperioodil antavale söödale, mille tulemusena saadakse lihakaid rümpasid.\nVasikate „Rosée des Pyrénées Catalanes” lihased on hästi arenenud, nende liha on roosa kuni helepunase värvusega ja rasv kreemikas. Just seetõttu hindavad lihakaupmehed ja tarbijad vasikate rümpasid ja liha väga kõrgelt. Kõnealuses piirkonnas on võõrutamata vasikate liha tarbimise traditsioon sajandite pikkune.\nKataloonia Püreneedes peetakse palju karjakasvatusega seotud pidustusi, laatu ja turge, kus piirkonna vasikatel on oluline roll. Nende ürituste seas on silmapaistvamad Fira de Sant Ermengol de la Seu d’Urgell (mille algus ulatub juba 11. sajandisse), feria d’Olette, feria de Prats de Mollo ja feria de Vinça ning samuti matkad Kataloonia Püreneede piirkondliku looduspargi mägikarjamaadel. Suur hulk piirkonda külastavaid turiste on aidanud kaasa kõnealuse vasikaliha suurepäraste omaduste tutvustamisele ning tänu sellele on toote hea maine viimastel kümnenditel kinnistunud ka tarbijate ja lihaspetsialistide seas väljaspool tootmispiirkonda. Kõige selle kohta on korrapäraselt ilmunud hulgaliselt artikleid ja kommentaare kohalikus ajakirjanduses, nt „Indépendant” (2. juuli 1992 ja 11. juuli 2013), ning laiema levikuga ajakirjades, nt „Patrimoine en region” (nr 22, kevad 2014), samuti viiteid internetis: toidukultuuri käsitleval lehel „guide gourmand” (http://guidedesgourmands.fr) ning Roussilloni kokkade ja restoranipidajate ühingu (Association des cuisiniers et restaurateurs du Roussillon) kodulehel (http://toques-blanches-du-roussillon.com). Samuti näitavad kõnealuse toote tähtsust selle turustuskanalid: toimub toote ühismüük posti teel ja piirkonna lihapoodides on toote jaoks eraldi riiulid.\n„Rosée des Pyrénées Catalanes” liha omadused tulenevad järgmisest:\neriline keskkond, mis võimaldab kasvatada loomi vabas õhus ja karjatada neid pikkade perioodide vältel suvekarjamaadel;\ngeograafilise piirkonna päikeseline kliima ja veerohkus soodustavad rikkaliku ja eripärase taimestiku kasvu, tänu millele leidub piirkonnas palju looduslikke rohumaid. Samuti võimaldab selline kliima külvata keskmäestiku teatavates osades ajutisi rohumaid, mis aitavad karja toita perioodidel, kui karjamaal karjatamine ei ole võimalik;\nkõnealuse keskkonnaga kohanenud tõugude kasutamine. Kasutatavad tõud Bruna de los Pirineos, Aubrac ja Gasconne on kõik tüüpilised kohalikud maatõud, millel on mägipiirkondades kasutatava traditsioonilise karjakasvatussüsteemi seisukohalt olulised omadused, st loomad taluvad äärmuslikke ilmastikutingimusi, saavad hakkama vähesega, kuna neil võime kasutada külluslikel söödaperioodidel kogutud varusid (rändkarjatamine), ning on seega väga hästi kohanenud nii piirkonna ilmastiku kui ka pinnavormidega;\neriline oskusteave (ekstensiivne karjakasvatus vähese loomade hulgaga);\nkõnealusele loomakasvatussüsteemile iseloomulik vasikate sööt (mis koosneb üksnes emapiimast ja rohust), mis annab lihale iseloomuliku värvuse ja õrna tekstuuri ning rümpadele nende lihakuse. Vasikad kasvavad kiiresti tänu emapiimale, milles leidub rohkelt kaltsiumi. Viimane aitab kaasa luustiku arengule ja see omakorda lihaka rümba moodustumisele.\nKokkuvõttes võib öelda, et kõnealuste mägipiirkondade rasked elutingimused on tänu piirkonnaga lahutamatult seotud kvaliteetsele tootele muutunud vaieldamatuks eeliseks. Kohalikud maatõud on võimelised parimal viisil ära kasutama eri kõrgustel asuvate mägikarjamaade võimalusi, mis aitab hoida ka looduskeskkonda. Karjakasvatajad väärtustavad oma toodangut (tuntus ja hea maine nii tarbijate kui ka turustajate seas ja toote keskmisest kõrgem hind). See võimaldab neil säilitada traditsioonilist karjakasvatussüsteemi (millest saavad kasu ka teised valdkonnas tegutsejad), jääda raskete tingimustega piirkondadesse ja hoida mägikülasid elus.\n(Viidatud määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)


Geert Wilders tahab sõnavabadust tõestava Muhamedi karikatuurivõistluse siiski läbi viia - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Geert Wilders tahab sõnavabadust tõestava Muhamedi karikatuurivõistluse siiski läbi viia\nGeert Wilders tahab sõnavabadust tõestava Muhamedi karikatuurivõistluse siiski läbi viia\nGeert Wilders on Hollandis populaarne parempoliitik.\nVeel viie aasta eest oli usuteemaliste karikatuuride avaldamine Euroopas näiteks sõnavabadusest, kuid tänasel päeval rünnatakse sellist ideed nii islamofoobiast rääkivate vasakliberaalide kui ka islami usuäärmuslaste poolt.\nHollandi rahvuslaste Geert Wilders teatas laupäeval plaanist korraldada taas prohvet Muhamedi seisukohti pilkav karikatuurivõistlus.\nParlamendisaadik ja Vabaduspartei (PVV) liider kutsus oma järgijaid Twitteris saatma talle Muhamedist satiirilisi joonistusi.\n“Sõnavabadus peab vägivalla ja islami fatwade suhtes peale jääma,” kirjutas Wilders Twitteris.\nKarikatuurivõistlus viiakse läbi Hollandi parlamendi esindajatekojas.\nPaljud moslemid peavad prohveti kujutamist lugupidamatuks või lausa pühadust teotavaks.\nWilders teatas karikatuurivõistluse korraldamise plaanist juba 2018. aastal, kuid pidi vastavad ettevalmistused tapmisähvarduste tõttu tühistama.\nPäev pärast võistluse tühistamisteadet pussitas afgaanist mees Amsterdami pearaudteejaamas kaht USA turisti. Mees, kes tahtis enda sõnul kaitsta prohvet Muhamedi, mõisteti oktoobris 26 aastaks vangi.\nNovembris mõistis Hollandi kohus pakistanlasest mehe Wildersi tapmise kavandamise eest 10 aastaks vangi. Wilders elab turvamajas ja Hollandi riik tagab tema ööpäevaringse kaitse.\nProhvet Muhamedi karikatuuride avaldamise tõttu ründasid islamiäärmuslased 2015. aastal ka Prantsuse ajakirja Charlie Hebdo toimetust, tappes seal 11 inimest. Pärast seda avaldas ajakiri veel ühe pilapildi ja alistus siis islamistide nõuetele. (AFP-BNS-UU)\nTeemad: esilugu Geert Wilders kuum Muhamedi karikatuurivõistlus


Jaanus Vihand Foto: Urmas Kamdron\nRivo Sarapik • 18. mai 2017 kell 11:52\nAastaks 2026 peaks Coop Eesti (endine Eesti Tarbijate Keskühistu) liikmete käive praeguselt tasemelt kahekordistuma ühe miljardi euroni. "Üksi jõuab küll kiiresti, aga koos jõuab kaugele," selgitas ambitsioonikat plaani Coop Eesti juht Jaanus Vihand Pärnu Juhtimiskonverentsil.\nÜhiselt saab saavutada väga häid tulemusi, rõhutas ta. "Meie ühistul on igal aastal uued rekordid, hoolimata sellest, et kauplusi konkurentidega võrreldes nii palju ei lisandu, ja kasv on konkurente edestanud. Eriti hea meel on, et me pole seda teinud kasumi arvel. Kui me pole kõige kasumlikum kaubandusfirma, siis kindlasti üks tippe," selgitas ta. Möödunud aastal oli Coop Eesti käive 508 miljonit eurot.\nKasvatakse aga väheneva liikmeskonnaga. Kui 2015. aastal kuulus ühistusse 19 liiget, siis kümnendiga kahaneb nende hulk 10-12ni.\nEhkki ühine tegutsemine annab eeliseid, on koos toimetamine Vihandi sõnul ka tohutult raske. "Ühistu on nagu Eurpoopa Liit - keskühistu on nagu Brüssel - loodetavasti mõistlikum - ja liikmed liikmesriigid," võrdles ta. Grupp koosneb väikestest üksustest, kellel on võrdne hääleõigus. "Meil on vähe arutelu või otsuseid, kus kõik on ühel meelel. See paneb surve inimestele, kes peavad uut välja mõtlema ja ideed maha müüma," rääkis ta.\nNii sunnibki ühistuline tegevus rohkem pingutama, sest asjad tuleb põhjalikumalt läbi mõelda. Kui laua ääres on 19 inimest, siis uusi asju turule tuues leitakse halastamatult üles kõik nõrgad kohad, mis seab ootusi ja eeltöö peab olema oluliselt põhjalikum, leidis ta. „Seepärast lähebki viimastel aastatel hästi, sest saame tagasisidet eesliinilt, kuna Tallinnas toodet välja töötades ei oska kõigega arvestada,“ selgitas ta.


Metsad on seentest veel tühjavõitu - Maaleht\nKõik lehelood 26. juuli 2017\nNädala alguseni kestnud vilu suvi pole lasknud seentel täit kasvuhoogu sisse saada. Seeneteadlased loodavad, et august toob niiskust ja enam sooja ning siis on rohkem põhjust seenelegi sõita.\nKukeseente kokkuost Anni Õnneleid\nTartu avaturul kauples sel esmaspäeval seentega 21 müüjat. Seda pole iseenesest just vähe, kuid kõik nad pakkusid üksnes kukeseeni ja hindki oli üsna krõbe – seitse kuni kaheksa eurot kilo eest.\n“Muid seeni peale kukeseente pole metsas üldse, eile korjates vaid ühe haavapuraviku leidsin,” nendib tartlane Leili, kes noppis oma müügiks toodud seened Orava kandi metsadest.\nSuvi on lihtsalt siiani liiga külm olnud ja nii algas ka kukeseeneaeg hilja pihta ning ega neidki praegu palju ole, kuigi vihma on piisavalt jagunud, otsib ta põhjust.\nLeilile teevad muret need, kel pole nuga kaasas ja korjavad seeni juurtega. Nii ei saa neid järgmisel aastal sealt üldse. Seente korjamist ilma noata on ta rohkem märganud just viimastel aastatel, eriti nende puhul, kes hästi kiiresti tahavad korjata ja kokkuostu müüa, leiab ta.\nJuba paar-kolm nädalat vuravad Lõuna-Eesti seene- ja marjarikkamates kohtades ühest külast teise ringi kaubikud, et osta kokku seeni ja marju. Näiteks Kanepis peatub iga päev mõnetunnise vahega kaks kokkuostjat.\nSel esmaspäeval kell viis oli kokkuostjale Kanepis vaid kaks kukeseente toojat.


Ewert and the Two Dragons annab selle suve ainsa Eesti kontserdi Intsikurmus - Muusika - Meedia - Elu24\n19. juuni 2015, 11:30\nElephants From Neptune kontsert, Robert Linna ja Ewert Sundja\n«Meil on hea meel uue albumi «Circles» esitlustuuriga nüüd ka Lõuna-Eestisse jõuda. Intsikurmu festival on suve üks mõnusamaid kodumaiseid üritusi ning on rõõm sellest osa saada. Kuna see on sel suvel meie ainus kontsert Eestis, ootame seda väga,» kinnitavad draakonid.\nKahel festivalipäeval esineb kahel laval kokku üle 20 artisti. USA-st tuleb Lõuna-Eesti metsade vahele HYPNOTIC BRASS ENSEMBLE, kes on teinud koostööd paljude kuulsate artistidega. Nende muusikat leiab nii «Näljamängude» 1. ja 2. osa filmimuusika albumitelt, Maxwelli «Pretty Wings» puhkpilli soolos, Gorillaz «Plastic Beach» plaadilt koos Snoop Doggiga, kui ka Mos Defi ja Ghostface Killah (Wu Tang Clan) lugudelt.\nLätist tulevad festivalile CARNIVAL YOUTH, TRIANA PARK, SUS DUNGO, Leedust tuleb GARBANOTAS BOSISTAS, Norrast BENDIK. Eesti artistidest on kohal ELEPHANTS FROM NEPTUNE, KALI BRIIS, WILHELM, JUNK RIOT, LIIS RING, TARTU POPI JA ROCKI INSTITUUT, ESTRADA ORCHESTRA ja paljud teised. Festivali täpne kava on üleval www.kurmu.com.\nKuni juuni lõpuni maksab festivalipass 30 eurot. Piletid on müügil Piletilevis.\nLõuna-Eesti suurim hea muusika festival Intsikurmu on välja kasvanud Uue Ajastu Festivalist ja toimub kuuendat korda. Festivali märksõnadeks on puhas loodus, mõttega muusika, videoinstallatsioonid, hea söök-jook.


Tsüproleti tabletid tsüstiidi korral: kuidas võtta, Cyprolet kui tsüstiit üks kord\nCyprolet kui tsüstiit üks kord, Tsiprolet® (500 mg)\nIntravenoosse infusiooni lahus on ette nähtud tablettide kasutamise võimatuse ja haiguse raskete vormide korral. Kroonilise patoloogia raviks valitakse need ravimid, millel on kõige kõrgem antibakteriaalne toime külvatud patogeeni vastu. Ravimi juhend soovitab ägeda tsüstiidi korral võtta üks kord 1,0 g ravimit. Tsiprolet - võimas ravim tsüstiidi vastu võitlemiseks.\nKuid seda juhtub äärmiselt harva ja ainult vastunäidustuste arvestamata jätmise korral. Koostoimed teiste ravimitega On väga oluline tagada, et raviperioodil ei oleks kombineeritud mitut kokkusobimatut ravimit.\nCyprolet tabletid: kasutusjuhendid\nNiisiis ei saa Tsiproletit võtta samaaegselt selliste ravimirühmadega: antiarütmikum - algab südame vatsakeste tahhükardia; Teofülliin, kofeiin, ksantiin - on täis nende ainete liigset suurenemist veres; mittesteroidsed põletikuvastased ravimid MSPVA-d - ilmnevad krambid; insuliin ja glibenklamiid - võivad põhjustada hüpoglükeemiat; Metotreksaat - ravimi kõrvaltoimete oht suureneb; Omeprasool - häirib antibiootikumi terapeutilist toimet; Lidokaiin intravenoosselt manustatuna - selle kontsentratsioon veres suureneb; kõik K-rühma vitamiinide antagonistid näiteks varfariin - omavad antikoagulantset toimet; kõrge magneesiumi, alumiiniumi, raua, tsingi ja kaltsiumi sisaldusega antatsiidid - vähendavad ravimi imendumist ja efektiivsust; Tsüklosporiin - suurendab nefrotoksilist toimet.\nIgal juhul on soovitatav hoiatada arsti selle eest, mida te lisaks võtate, et ta saaks raviskeemi õigesti korrigeerida. Video: Tsiproleti kohta. Arvustused Kord tudengiaastatel haigestus ta põiepõletikku ja kannatas pikka aega. Kuid ma läksin arsti juurde ja ta määras Tsiproleti.\nTeisel päeval tundsin ennast palju paremini. Nüüd pöördun alati selle ravimi poole nakkushaiguste nähtude suhtes. Kartsin seda ravimit juua, kuna lugesin kõigepealt juhiseid ja sain teada võimalikest kõrvaltoimetest. Kuid see oli nii halb, et ta otsustas ettenähtud ravimit juua. Ja ime - ebameeldivaid nähtusi ei olnud, kuid valu kadus peaaegu kohe.\nTsüproleti tabletid tsüstiidi korral: kuidas võtta - Tsüstiit\nKannatan perioodiliselt tsüstiiti kogu elu. Tavaliselt ilmneb see külmal aastaajal koos külmaga. Kuid ma ei saa öelda, et Tsiprolet hoiab ära haiguse ägenemised.\nKuigi mul võib tekkida vajadus muuta tsüstiidi raviskeemi, et see täielikult kaoks. Kuidas Tsiprolet tsüstiidiga töötab? Ägeda ja kroonilise tsüstiidi korral on Ciprolet kõige tõhusam, kuna toimeaine - tsiprofloksatsiini - toimemehhanism on suunatud patogeenide rakkude DNA kahjustamisele, mille tagajärjel nad surevad.\nAktiivne komponent mõjutab mitte ainult aktiivseid patogeenseid rakke, vaid ka neid, mis on puhkeseisundis.\nSee hoiab ära bakterite kasvu ja paljunemise kehas ning põletiku tekitamise. See tähendab, et ravim mitte ainult ei pärsi nende tegevust, vaid hävitab nad täielikult. Paljud on huvitatud sellest, mis on tsüstiidi korral parem: Tsiprolet või Nolitsin, viimast kasutatakse ka laialdaselt.\nTersiksa lagi (Utha Likumahuwa) - Lirik dan Chord Gitar\nKuid küsimusele saab üheselt vastata ainult konkreetset juhtumit kaaludes. Tsüstiidi ja Tsiproleti kasutamise põhjused Nakkusliku tsüstiidi kõige sagedasem põhjus on E. Bakterid ei kohane aktiivse komponendi toimega, mis võib olla Tsiprolet-ravi ajal taastumise tagatis. Ravim kuulub fluorokinoloonide, sünteetiliste antibiootikumide hulka. Sellel rühmal on ühised omadused: mitmesuguseid antimikroobse ravi rakendusi, võime täielikult imenduda vedelikku, lihaseid ja skeleti süsteemi, võime säilitada optimaalset terapeutilist annust inimkehas 12 tunni jooksul, neutraalne toime inimkeha "positiivsete" bakterite vastu, mille tegevus on suunatud patogeenide vastu võitlemisele, tänu sellele, et toimeaine koguneb kehasse, ületab selle kontsentratsioon plasmakoguse mitu korda.\nPärast tungimist patogeensesse rakku blokeerib tsiprofloksatsiin selle võime toota paljunemiseks vajalikku ensüümi, hävitades seeläbi kogu bakteripopulatsiooni. Sellepärast on naiste tsüstiidiga Tsiprolet tõhus vahend.\nRavim on ette nähtud paljude nakkushaiguste raviks, mida põhjustavad toimeaine suhtes tundlikud patogeenid. Kuidas Tsiproleti võtta? Tsiprolet on saadaval tablettide kujul toimeaine sisaldusega mg ja mg, samuti süstelahusena.\nÄgeda komplikatsioonita tsüstiidi korral on soovitatav võtta mg tsiprofloksatsiini 2 korda päevas iga 12 tunni järel. Ravikuur kestab mitte rohkem kui 3 päeva. Kui soovitud terapeutilist efekti ei saavutata, see tähendab, et abinõu ei aita, võib ravi jätkamine põhjustada kehale tõsist kahju.\nTsiprolet võitluses tsüstiidi vastu on arstidelt ja patsientidelt pälvinud suurepäraseid ülevaateid, kuid ravimi võtmise parima efekti saab ainult rangelt järgides soovitusi.\nKui pärast 3-päevast ravimi võtmist on tulemus ja haiguse sümptomid kaovad, võib spetsialist soovitada ravi jätkamist, vähendades toimeaine annust poole võrra, mg-ni iga 12 tunni järel.\nKuid seda juhtub äärmiselt harva ja ainult vastunäidustuste arvestamata jätmise korral.\nRavi võib kesta kuni 4 tundi pärast palaviku taandumist ja haiguse muude sümptomite vähenemist. Keskmiselt kestab see ravi nädalast kuni 10 päevani. Kuidas ja mitu päeva ravimit juua - arst määrab. Soovitused Tsiproleti võtmiseks Tablettide võtmine ei sõltu söögikordadest, kuid soovitatav on neid võtta enne sööki, kuna see kiirendab ravimi imendumist.\nTsüstiidi tabletid Tsiprolet pestakse rohke puhta, gaseerimata veega ilma närimata.\nOluline on märkida, et kaltsiumi sisaldavad toidud võivad vähendada ravimite imendumist. Sama kehtib ka alumiiniumi, tsinki, magneesiumi ja rauda sisaldavate ainete kohta. On vaja tagada, uriinis punaste vereliblede ja vere jälgi need ained osana toidust või muudest ravimitest ei satuks kehasse koos ravimiga, et mitte vähendada selle efektiivsust.\nSama kehtib ka vitamiinikomplekside kohta, mis võivad sisaldada neid mikroelemente, on soovitatav nende võtmine ravi ajaks katkestada.\nNeed, kes on huvitatud sellest, kas alkohol on võimalik, peaksid mõistma - mingil juhul ei soovitata raviperioodil alkohoolseid jooke tarbida, ravim ei ühildu alkoholiga.\nKuid soovitav on juua vett suurtes kogustes, vähemalt 2 liitrit päevas, see aitab tsüstiidi korral Cyproleti tablette võttes kiirendada patogeenide eemaldamist põiest. Veenduge, et vesi cyprolet kui tsüstiit üks kord oleks aluseline, et mitte tekitada mao happelise keskkonna muutusi ja ravimi katkemist.\nJätkates rääkimist sellest, kuidas Tsiprolet'i võtta tsüstiidi korral, märkime, et ravimi võtmise perioodil ei ole soovitatav palju aega päikese käes veeta: ravimi komponendid suurendavad vastuvõtlikkust UV-kiirte suhtes, mis on täis põletusi.\nSamuti peaksite keelduma solaariumi külastamisest.\nTsüstiit naistel. Sümptomid ja ravi rahvapäraste ravimite, tablettide, antibiootikumidega\nRavimi koostises olevad komponendid võivad mõjutada kontsentratsiooni ja mälu, mistõttu peaksite hoiduma autojuhtimisest või keerukate seadmete juhtimisest. Kui enne naiste tsüstiidi ravimist ravimiga Tsiprolet saate aru, kuidas seda õigesti võtta, tuleb tulemus palju varem. Kõik olulised punktid on juhendis. Ravim aitab nii mehi kui ka naisi.\nReeglid ravimi Ciprolet kasutamiseks tsüstiidi korral Tsüstiit on põie põletikuline protsess. Kõige sagedamini esineb naistel urogenitaalsüsteemi elundite anatoomilise asukoha iseärasuste tõttu. Selle haiguse raviks kasutatakse antibakteriaalseid ravimeid. Nende hulgas võib eristada Tsiproletit.\nArtiklis käsitletakse selle aine kasutamise iseärasusi tsüstiidi ravis erinevatel etappidel. Koostis ja farmakoloogiline toime Tsiprolet kuulub teise põlvkonna fluorokinoliini antibakteriaalsete ravimite rühma, sellel on poolsünteetiline olemus.\nToimeaine on tsiprofloksatsiin, see mõjutab aktiivselt bakterirakku, põhjustades selle patogeense mikroorganismi hävitamist ja surma. Antibiootikumil on lai toimespekter, mis on sageli ette nähtud ägeda või kroonilise tsüstiidi korral. Lisakomponentide hulka kuuluvad talk, maisitärklis, magneesiumstearaat, ränidioksiid ja teised.\nSelle ravimi mehhanism seisneb selles, et patsiendi kehasse sattudes vähendab see ensüümide nagu topoisomeraas IV ja DNA güraasi sünteesi, mis on otseselt seotud bakteriaalse DNA moodustumisega.\nSelle põhimõtte kohaselt surevad kõik patogeensed mikroorganismid. Ciproleti aktiivne komponent on aktiivne Salmonella, Shigella, Proteus, Enterobacteriaceae ja paljude teiste gramnegatiivsete ja grampositiivsete bakterite vastu.\nSee hävitab E. Samuti kuuluvad nn β-laktamaasi mikroobid selle toime spektri alla. Mõnel streptokokil, ureaplasmal, pseudomonasel ja mükobakteril tekib resistentsus selle antibiootikumi cyprolet kui tsüstiit üks kord. Terapeutiline toime kestab umbes 12 tundi pärast viimast annust.\nTsiprofloksatsiin kipub kudedesse ja elunditesse kogunema, pikendades seeläbi selle toimet. See eritub muutumatul kujul uriiniga tundi pärast tablettide võtmist ja 4 tundi pärast intravenoosset süstimist. Väike osa ravimist on väljaheites. Väljalaske vorm Tsiprolet on saadaval ja mg tablettide kujul ning intravenoosse süstelahusena.\nNäidustused kasutamiseks Seda ravimit peetakse naiste tsüstiidi raviks üheks parimaks. See kipub kiiresti imenduma ja peatab põletikulise protsessi. Oluline on märkida, et aktiivne komponent võitleb ainult bakteriaalse floora vastu, juhul kui viiruslikud vormid on põhjustajaks, osutub Cyprolet kui tsüstiit üks kord ebaefektiivseks.\nRavimi kasutamise muude näidustuste hulgas on vaja esile tõsta: prostatiit; püelonefriit ägedas ja kroonilises staadiumis; epididümiit; põletikulised protsessid kõhuõõnes, mis on põhjustatud bakteriaalse mikrofloora olemasolust koletsüstiit, peritoniit jne ; seedetrakti ja lihasluukonna infektsioon.\nTsüstiidi raviks on see ravim lihtsalt asendamatu, kuna ebameeldivatest sümptomitest igaveseks vabanemiseks piisab mõnest annusest.\nNaiste jaoks on see väga oluline, sest just nemad põevad põie limaskesta põletikku just nemad. Kasutamise vastunäidustused Hoolimata asjaolust, et sellel antibiootikumil on lai toimespekter, on selle kasutamisel mitmeid vastunäidustusi: individuaalne sallimatus.


"Kodukiri" tutvustab: uue hingamise saanud hea tundega kodu Nõmmel - Sisustusweb.ee\n"Kodukiri" tutvustab: uue hingamise saanud hea tundega kodu Nõmmel\nKui Kodukirja toimetus läks Nõmmele pildistama uue elu saanud abihoonet, tundus neile, et ka omanike päriskodu vääriks ajakirja jõudmist.\nSee 50ndatel ehitatud viilkatusega eramu sai ümber ehitatud Leonhard Lapini projekti järgi ja on nüüd tänu noorele perele saanud uue hingamise. Sinna jagub nii kunsti, muusikat kui ka raamatuid. Elamine võitis ka "Aasta Kodu" konkursil "Hea tundega kodu" preemia. Täpsemalt loe novembrikuu Kodukirjast.\nKodukiri kodu sisustamine kodu kujundamine aasta kodu hea tundega kodu


USKUMATU: Neljanda vaktsiinidoosi saanud mees muutus Wifi-ruuteriks! - abiratas.ee\nJÄRVAMAA MEES MATI-VLADIMIR ENNE KOROONAVAKTSIINI SÜSTE (VASAKUL) JA PRAEGU WIFI-RUUTERINA PEALE NELJANDA DOOSI SAAMIST (FOTO: PEREARHIIV)\nEile juhtus ainulaadne sündmus Järvamaal, kui Särevere küla elanik Mati-Vladimirile (36) süstiti neljas doos koroonavaktsiini, peale mida muutus mees Wifi-ruuteriks!\nMati- Vladimir kinnitusel oli tema enesetunne peale neljanda vaktsiinisüsti suurepärane, kuid paar tundi peale neljanda süsti saamist muutus mees endalegi üllatuseks Wifi-ruuteriks.\nMati- Vladimir selgitas, et see ei olnud siiski esimene kord, kui vaktsiinisüst põhjustas tema organismist muutusi ja järelreaktsioone.\nJärvamaa mees selgitas, et peale teist vaktsiinisüsti muutus ta ehtsaks inimmagnetiks, tõmmates pidevalt enda külge kodus laokil olevaid metallist tööriistu ja muid metallesemeid.\nJa täeisti arusaadav, et peale kolmandat vaktsiinisüsti hakkas Mati- Vladimir kiirgama 6G laineid.\n„Need nähtused – muutumine inim-magnetiks ja 6G kiirgamine – ei tulnud mulle tegelikult üllatusena. Kõik, kes vähegi oskavad oma peaga mõelda, teavad, et teine vaktsiinidoos muudab organismi inimmagnetiks ja peale kolmandat doosi hakkab organism kiirgama 6G laineid,“ selgitas Mati- Vladimir.\nMehe sõnul läks asi päriselt huvitavaks alles peale kolmandat vaktsiinidoosi, kui Mati- Vladimir muutus akudrelliks.\n„Kogu aeg oli selline tunne, et tahaks kusagil midagi puurida. Nii ma siis puurisingi päevad otsa kõike mida sai,“ selgitas Järvamaa mees ning lisas, et selle etapi tulemusena on tal kodus kõik seinad, mööbel ja riided tuhandeid auke täis.\n„Nüüd, peale neljanda vaktsiinidoosi saamist muutusin Wifi-ruuteriks,“ selgitab ruuter Mati-Igor. Mehe enda sõnul on ta enesetunne ruuterina suurepärane, ainult tema paremal küljel olevate värviliste indikaatorlampide vilkumine muutub aeg-ajalt häirivaks. Seda eriti öötundidel, kui mees proovib veidi magada. Lisaks rääkis mees, et õhtusel internetikasutamise kõrgajal kipuvad mehe sõrmeotsad veidi kihelema.\n„Samas tean nüüd täpselt, millistel kelmikatel lehtedel naabrimees internetis kolab,“ muigab ruuter Mati-Vladimir, kes kinnitab, et hetkel piisab tema töövõimsusest terve küla internetivajaduse rahuldamiseks.\nSamas kinnitab ruuter Mati-Vladimir, et ootab juba, millal saab minna tegema viiendat vaktsiinisüsti, sest peale viiendat doosi pidavat inimesed muutuma mikrolaineahjudeks.\n„Tahan kindlasti ära proovida ka mikrolaine ahjuna elamise kogemuse. Siis on hea võrrelda, kas mikrolainete kiirgamine on organismile samasugune tunne nagu 6G kiirgamine,“ selgitab ruuter Mati-Igor.\nOne Comment on “USKUMATU: Neljanda vaktsiinidoosi saanud mees muutus Wifi-ruuteriks!”\nKes on Mati-Igor?


Diip kunstiinimene: Kus inimkatsed, kus toidukatsed\nPosted by Eveliis at Saturday, November 30, 2013\nAnonymous November 30, 2013 at 11:07 AM\nSa ammustasid šokolaadikooki? Suus on sul ilmselt siis ambad? :)\nEveliis November 30, 2013 at 11:36 AM\nJu siis:) sest see on ju selle posituse kõige olulisem sõnum:)\nliisu November 30, 2013 at 5:10 PM\nCuplaton ja sab simplex on veel gaasirohud lapsele, mida võiks proovida :)\nAnonymous November 30, 2013 at 7:14 PM\nMeil aitas cuplaton,veel sai iga kord kui tita rippus(sõi) tissi otsas teda samal ajal maseeritud kõhu pealt kellaosuti suunas ja muidugi masaaz jalgadega\nHeily November 30, 2013 at 9:18 PM\nÜhe lapsega aitas hoopis see kui vahetasin välja D-vitamiini, st ilmselt lapse kõht ei kannatanud D-vitamiinile lisatud lisandeid (tookord sain Norrast mingite teiste lisanditega).\nEspumisani mõju oli umbes selline, et suure gaasimulli asemel kõhus tekkis sinna palju väikeseid gaasimulle, läks hullemaks. Cuplaton aitas, kui õldse miski. Karjuvad ikka, aga see läheb varsti üle. Kui läheb. Vanni tegin ka vahel öösiti, aga kes seda ikka jaksab alati...\nEveliis December 1, 2013 at 4:04 AM\nÖösel vanni teha, oh sa pûha juudas... Samas kui valikus on karjuv laps, siis vist isegi viitsiks\nAnonymous December 1, 2013 at 11:30 AM\nRootsist toodud vee baasil D-vitamiin oli meie pere laste "päästja".\nEsimene laps röökis 3 kuud, midagi ei aidanud. Teine karjus 3 ööd, mingeid rohte ei andnud. Need 3 ööd olid muidugi külas, mis oli ekstra kehv. Ajan kõik toidu kaela, mis külas sõin. Edaspidi öörahuhuvides pole seal enam söönud, mis siis, et oma ämma tehtud söögid ...


TULEVIKU EESTI | Ene-Margit Tiit: kui meid jääbki kõigest miljon - Eesti Päevaleht\nRahvastikuprognoosid on ühed populaarsemad tulevikuennustused, mille vastu tunnevad huvi nii riigi- ja majandusteadlased, poliitikud, visionäärid kui ka tavainimesed. Ja kuigi prognoosimetoodika ja arvutusvõimalused järjest paranevad, tuleb tõdeda: prognoosid enamasti ei täitu, eriti kui püütakse ette näha pika aja taha. Ühiskond areneb, inimeste käitumismuster muutub ja see kõik mõjutab niihästi eluiga kui ka sündimuskäitumist ja selle kaudu rahva arvukust.\nEestis lisandub rahvastikuprognooside puhul üldinimlikule ja praktilisele huvile veel eksistentsiaalne moment. Ikka ja jälle esitatakse küsimusi: „Kas eesti rahvas sureb välja? Millal see toimub? Kas me jääme oma maal vähemusse?”


Kaalulangus na hone ke karan\nKaalulangus na hone ke karan, Kas Yohimbine ravib prostatiiti\nOn tekkinud küllaltki laialdane arvamus. Tinktuure ja keetmist kasutatakse külmetusevastase, immunomoduleeriva ainena. Suomi fi Käsiteltävä teema: Laatu; Tunnisteet. Kas apteegist ja vastunäidustusteta on võimalik odavalt leida meestele odavaid afrodisiake? His specialty interest includes. Loe edasi Teema: Sõnum: Spämmikaitse: Mitu sõrme on inimesel?\nOtseülekande teema kaalulangus\nMiks on Momordica Charantia kasulik? Suure raua, kaltsiumi, kaaliumi, beetakaroteeni, Momordica sisalduse tõttu on charantial kehale kasulik mõju: seedimist stimuleeriv; ennetava ja raviva toime pakkumine malaaria korral; aidates ravida HIV-i ja kaalulangus na hone ke karan kõhunäärmevähirakke; aitab vähendada veresuhkrut; naha ja juuste seisundi parandamine; kolesterooli naastude moodustumise vältimine; reumatoidartriidi, liigesevalu seisundi leevendamine; vananemisprotsessi aeglustamine.\nMomordica charantia igapäevane lisamine toidule viib ainevahetusprotsesside normaliseerumiseni, sujuva kaalulanguse stimuleerimiseni ja energia suurenemiseni. Sel põhjusel kasutatakse taime vilju dieteetikas. Maailma erinevates riikides on Momordica Charantiat kasutatud järgmiste haiguste raviks: seedetrakti infektsioonid - Hiinas; malaaria, kõhulahtisus, leetrid, hepatiit - Lõuna-Ameerikas; maksahaigused, madu hammustusega - Indias.\nMiks on Momordica Charantia kasulik? Suure raua, kaltsiumi, kaaliumi, beetakaroteeni, Momordica sisalduse tõttu on charantial kehale kasulik mõju: seedimist stimuleeriv; ennetava ja raviva toime pakkumine malaaria korral; aidates ravida HIV-i ja hävitada kõhunäärmevähirakke; aitab vähendada veresuhkrut; naha ja juuste seisundi parandamine; kolesterooli naastude moodustumise vältimine; reumatoidartriidi, liigesevalu seisundi leevendamine; vananemisprotsessi aeglustamine. Momordica charantia igapäevane lisamine toidule viib ainevahetusprotsesside normaliseerumiseni, sujuva kaalulanguse stimuleerimiseni ja energia suurenemiseni. Sel põhjusel kasutatakse taime vilju dieteetikas.\nRakendus traditsioonilises meditsiinis Lõuna-Ameerika traditsioonilises meditsiinis kasutatakse kõiki Momordica charantia osi - puuvilju, lehti, juuri, mahla. Tinktuure ja keetmist kasutatakse külmetusevastase, immunomoduleeriva ainena.\nPurustatud lehti rakendatakse abstsessidele, haavadele, põletustele. Seemneid tarbitakse toorelt kardiovaskulaarsete patoloogiate ennetamiseks, vähendades "halva" kolesterooli taset. Momordica juurest valmistatakse Charantia rögalahtistina, mis aitab bronhiidi vastu. Taime mahl on mürgine, kuid seda kasutatakse nahahaiguste raviks. Traditsioonilised tervendajad kasutavad nefriidi, prostatiidi, neerukivide korral keetmist.\nMomordica charantia ekstrakt hävitab streptokokid ja stafülokokid, on HIV-i vastu. Vajaliku tinktuuri valmistamiseks: Tükelda Momordica Charantia viljad peeneks. Täitke klaasanum hakitud tükkidega.\nNõuda 2 nädalat jahedas ja pimedas kohas. Retsepti kasutamiseks peate pöörduma arsti poole. Momordica Charantia seemnete keetmist kasutatakse hemorroidide, palaviku korral ja ka diureetikumina. Valmistage see järgmiselt: 15 - 20 seemet purustatakse. Hoidke tasasel tulel 10 minutit.\nNõuda 1 tl. Rakendamise meetodite ja otstarbekuse osas on vaja konsulteerida arstiga. Momordica charantia kasutamine suhkurtõve korral Ametlikul meditsiinil ei ole üksmeelt Momordica Charantia ravimite mõju kohta vere glükoosisisaldusele ja suhkruhaigete patsientide üldisele seisundile.\nUuringute käigus leiti, et taime mõju ei mõjuta kõiki ühtemoodi. Mõnel patsiendil täheldatakse insuliiniravimitega sarnast toimet, teistel on see null. Seetõttu tuleks Momordica Charantial põhinevaid ravimeid ravi ajal kasutada ainult abiainena. Taime toidulisandina või Momordica Charantial põhinevate preparaatidena kasutamisel on arsti järelevalve kohustuslik.\nKeetmisrakendused Aasia riikides on momordica harantia paljude rahvustoitude aluseks.\nMomordica charantia: raviomadused ja vastunäidustused\nSuure valgu- ja vitamiinisisalduse tõttu kasutatakse taime suppide, suupistete, salatite valmistamiseks. Noored lehed ja võrsed sisaldavad foolhapet. Puuvilju kasutatakse nii küpsetena kui ka küpsetena, kuid maitse karmus ja teravus on erinevad. Suured puuviljad on eriti maitsvad praadimisel. Momordica charantia sobib hästi hautise, tugeva puljongiga, marineeritud.\nTänu oma puuviljadele muutub roogade maitse pikantsemaks. India köögis on mõru melon üks peamisi karri koostisosi.\nKoos ürtidega lisatakse seda liha- ja kalaroogadele. Valmistatud momordicast ja ebatavalise maitsega moosist. Magusa massi koostisele alkoholi lisades saadakse puuviljadest likööre või tinktuure.\nMagusat perikarpi kasutatakse kuklite, küpsiste, kookide küpsetamiseks. Preparaadid meditsiiniliseks otstarbeks Momordica harantia toorainete hankimisel on oma omadused. Mais, taimede moodustumise perioodil, peaksite sügisel koguma lehti, puuvilju - suvel seemneid ja juuri. Puuvilja küpsusastme määramiseks tasub pöörata tähelepanu ventiilide värvile, millest on nähtavad Momordica charantia seemned.\nNagu iga ravimtaime valmistamisel, tuleb ka kuivatamisprotsess korraldada nii, et tooraine ei mädaneks ega langeks samal ajal päikesekiirtele.\nবাচ্চা না হওয়ার কারণ ও প্রতিকার -- Female Infertility -- Bangla Health Tips\nVarred, seemned ja lehed koristatakse tervena. Puuviljad enne kuivatamist peeneks hakitud.\nOptimaalne toitumise rasva kaotuspakk\nTeie ravi võib hõlmata ravimeid, dieeti muutused, kaalulangus ja kasutamise.\nKõiki koristatud tooraineid tuleks hoida riidest või paberkottides, klaasnõudes. Taime omadused säilivad mitu aastat pärast kogumist: lilled ja lehed - 2 aastat; risoomid - 3 aastat.\nParimad looduslikud maitsetaimed kahjumi kaalule\nRasva kadumis- ja lihasmassi\nAeglane kaalulangus pohjused\nKeha rasva kaotuse rutiinne\nParimad rasvapoletid 2021\nJahutatud vee rasva kadu\nKeto rasva korvetised\nJalgratta kaalulangus vajadus\nKaalulangus raputab kodus\nTrick mu keha poletava rasva\nKuidas poletada sugavat rasva loomulikult\nKaalulangus laigud hiina ulevaateid\nZija kaalulangus susteem