Eesti Vabaõhumuuseum - Suve-ja talvepäevad\nAvaleht > Tee oma üritus > Äriklient > Suve-ja talvepäevad\nAsutuse suve-ja talvepäevade, perepäevade ja muude ürituste jaoks pakume mereäärset kiigeplatsi ja külaväljakut. Soovi korral saab selleks kasutada peaaegu kogu muuseumi ala. Kiigeplatsi katusealune annab vihma- ja päikesevarju korraga kuni 150-le inimesele. Lisaks saab platsile paigaldada telgid. Kolu kõrtsi tallialuses on võimalik laud katta kuni 200-le inimesele.\nKiigeplatsil tervitab saabuvaid külalisi päevajuht, kes aitab luua meeleolu terve päeva jooksul. Kaunis kaldapealne loodus pakub matkajuhtide põnevate lugude saatel palju vaatamist ja kogemist. Üheskoos läbitakse 3 km pikkune loodusrada. Rada lookleb läbi metsa, raba, niidu ja kivikülvi ning kulgeb mööda liivakivikallast.\nOma käteosavust saab proovida õpitoas: rahvusmuster tekstiilil või puidul, viljakõrtest nukkude ja õlgkroonide tegemine, puidule maalimine, viltimine, savist õnnenööbi valmistamine. Rahvatantsijad kaasavad tantsuringi ka peolisi.\nKeha saab kinnitada maitsvate rahvusroogadega.\nJuurde võib tellida toitlustuse grupile.\n*Pakett sobib kuni 100-le inimesele, kuid soovi korral võime programmi koostada ka kuni 3000-le.\nKiigeplatsil tervitab rahvast mängujuht, kes jaotab suvepäevalised võistkondadesse. Võistkonnad saadetakse seiklusmängule ehk aardejahile. Legendi järgi mattis ahne mõisnik rahapaja kuldmüntidega maha ja istutas sinna ümber puud. Kõige suurema puu juurde mattis aga kaardi... Teekonnal on ees ootamas seikluspunktid, kus peab ühiselt lahendama ülesandeid, mille eest saab vihjeks tähe. Saadud tähtedest moodustub lõpuks sõna, mille peale needus murdub ja rahapada avaneb.\nKui rahapada leitud, on paras aeg keha kinnitada. Päev lõppeb autasustamise ja mõnusa peoga.\nKolu kõrtsis saab meisterdada küünlaid, savist õnnenööpe, vildist ehteid või meeneid. Meeleolu loovad rahvuslikud mängud, elav muusika ja ühislaulmised. Silmailu pakuvad rahvatantsijad, kes ka peolisi tantsuringi kaasvad.\n*Pakett sobib kuni 100-le inimesele, kuid soovi korral võime programmi koostada ka kuni 3000-le


Maksimaalne rasva kadu 30 paeva jooksul -\nMaksimaalne rasva kadu 30 paeva jooksul,\nLõppude lõpuks, pärast dieeti, hakkab keha lisakaloreid rasvaks muutma. Teie uus südamerütm Kui olete valmis sprindiga alustama, on siin kaks suurepärast võimalust oma käima tõmbamiseks. Sel juhul kaotab keha ainult vett, mis tuleb seejärel täiendada. Valk annab kehale energiat kalorite põletamiseks. Alustades on parem harjutada õrnaid harjutusi.\nPaljud dieedid lubavad rekordajaga imelist kaalukaotust. Kuid kaalukaotus pole sama, mis rasva kadu. Vastupidi, enamiku dieetide korral kaotate vee ja lihasmassi, nii et pärast dieeti kaalute vähem.\nKuid mida tuleb teha ühe kilogrammi rasva põletamiseks? Toitainete tabelist on näha: 1 grammi rasva toiteväärtus on 9,3 kilokalorit kcal.\nSee tähendab, et 1 kilogrammi rasva põletamiseks peate vabanema kcal. Kuid keha ei saa toitu täielikult põletada, mitte kõik kalorid ei imendu sellesse.\nSeedekaotus on umbes kcal, seega tuleb 1 maksimaalne rasva kadu 30 paeva jooksul rasvadest vabanemiseks kokku hoida umbes kcal. Selleks soovitame kaloreid arvestada veebikalkulaatorites või rakenduste abil.\nIntervalltreeningu areng rasva kadumise jaoks Mõtlen eda e-kirja kirjutada juba pikka aega. Täna annan teile loo ellet, kuida ma lahendain probleemi, kuida aada tõhu ja tõhu rava kadu programm 45 minutiga valmi. Sisu Mõtlen seda e-kirja kirjutada juba pikka aega. Täna annan teile loo sellest, kuidas ma lahendasin probleemi, kuidas saada tõhus ja tõhus rasva kadu programm 45 minutiga valmis.\nNeed aitavad teil soovitud tulemuse saavutada. Üldised toitumisprobleemid Kaalu kaotamiseks on vaja negatiivset energiataset.\nJennifer hudson kaalulangus kaubanduslik laul\nSeega peate toiduga võtma vähem kaloreid või liikuma rohkem. Kilogrammi rasva põletamine nädalas tähendab kcal säästmist päevas. Ja siit saavad alguse kõigi dieetide tüüpilised probleemid.\nNäiteks yo-yo efekt. Kui sööme iga päev kalorit vähem, kui keha vajab, ilmneb yo-yo efekt paratamatult. Keha leiab, et on olemas näljaoht, kuid see ei korva energiapuudust viisil, nagu me sooviksime.\nOlen eda potitut kirjutanud juba pikka aega. Täna ma olenannan teile loo, kuida ma lahendain probleemitõhu ja tõhu rava kadu programm lõppe 45 minutiga. Sisu Olen seda postitust kirjutanud juba pikka aega.\nRasvapõletus katkestatakse. Rasketel aegadel ellujäämiseks vajalike rasvavarude kasutamise asemel aeglustab keha ainevahetust.\nEnergiat võtavad vastu aju ja organid, kõik muu töötab energiasäästurežiimis. Kalorite puudus teeb kehale muret ja see põletab tema ressursse. Esiteks lihasvalk. Ja see on enamiku dieetide suur puudus.\nKaaludelt näete miinust, kuid rasvasisaldus kehas väheneb ainult pisut. Kõik dieedid põhjustavad lihaste ja vee, mitte rasva kadu.\nRasvapõletus: lihased nagu mootor Seetõttu aeglustavad dieedid ainevahetust, sest lihased on sarnased mootoritele. Suur mootor tarbib rohkem kütust, isegi tühikäigul.\nDieet teeb väikese auto töömahuga 1,5 liitrit keskmisest autost, mille töömaht on 2 liitrit. Mis aga võib teel olla kasulik, viib inimestel kaalutõusuni.\nLõppude lõpuks, pärast dieeti, hakkab keha lisakaloreid rasvaks muutma. Väikesest autost saab lõpuks veoauto.\nTreening ja tervislik toitumine toetavad rasvapõletust Helitugevuse vähendamise asemel peaksite oma keha sportautoks uuendama. Iga kilogramm lihast põletab päevas lisaks kcal.\nLisaks peaksite regulaarselt oma masinat liigutama, et põletada rohkem kaloreid. Ja kui tankite superbensiiniga, st järgite tervislikku ja tasakaalustatud toitumist, hakkab keha rasva põletama.\nRasvapõletus igapäevaelus Kuid sport üksi pole ainus lahendus. Kui treenite regulaarselt, kuid sööte endiselt rämpstoitu, ei kaota te kaalu. Järgnev lihtne näide illustreerib probleemi.\nSõltuvalt jooksukiirusest põleb jooksja — kcal tunnis. Oletame, et meie keskmine inimene kulutab jooksmise ajal umbes kcal tunnis.\nKas kõigil on nii palju aega?\nJa see võib välja näha selline. Tükk suhkrut kaalub 2,5 grammi ja sisaldab 10 kcal. Kui joote 3 tassi kohvi päevas ja lõpetate suhkru lisamise ühele tassile, hoiate kokku kcal nädalas.


2 teljega 1-pärane puurimine ja 1 pihustuskettaga harja\nMeixini kammiharja valmistamise masina tootja\nMeie ettevõte on kõrgtehnoloogia ettevõte, mis asutati 2004. aastal. Oleme spetsialiseerunud 2-5 teljelise ühe (kahekordse) värvi harjastega tuftingimismasina, CNC puurimis- ja tufimismasina, CNC tualettharja topeltpeaga tuftingimismasina uurimisele, arendamisele ja tootmisele. hambaharja valmistamise masin, harja lõikamise masin, harja lõikamise ja kärpimise masin jne.\nMeie tooteid kasutatakse laialdaselt erinevatele igapäevasetele harjadele, elektrilistele hambaharjadele, hammaste reisipintslitele, kosmeetikatoodetele, pintslitele, küünteharjale, kulmude kammiharjale, juuksekammide seeriale, ümmargustele keppidele, massaažiharjale, puidust juukseharjale, BBQ traatharjale , elektriseeria puhastusharjade tootmistööstus jne. Saame masina valmistada vastavalt klientide nõudmistele.\nMeil on professionaalne ja kogenud tehnilise arenduse grupp. Nad on valmis kavandama ja tootma tooteid nii standardsete kui ka kohandatud spetsifikatsioonidega. Nüüd on meil rikkalikult harjaste taftingimismasinate töötlemise tehnoloogiat, tugevat kujundusvõimet ja täiustame teenindussüsteemi.


Sassis postitus | minny\n← Rokkiv Minny\nMinu jaoks →\nÕpetaja Kenneth tuligi koogiga (reedel). Tegelikult olid tal mingid vahukoore kommid. Sellised suured, šokolaadiga kaetud… Siin nimetatakse neid “neegri musideks”. S ütleb nende kohta nii, aga ma ei tea, kuidas nende taanikeelne nimetus on.\nIgatahes… Kenneth on sõnapidaja-mees.\nTunni lõpus mängisime taani keeles bingot ja saime suu magusaks. Mulle anti võimalus esimesena bingo-pilet valida. Ma valisin kaua ja lootsin, et saan pileti, mis ei võida. Ma tõesti soovisin seda. Kenneth oli kaasa toonud ka võidud. Kes saab ühe rea täis, see sai mingid väiksed kommid ja kui ilus leedu türuk saab esimesena rea täis, siis tema saab pulgakommi ka. (Aga leedu poiss sai esimesena rea täis, aga ta sai ikkagi ka pulgakommi).\nSee, kes sai kaks rida täis, tema sai “Hubba-Bubba” nätsu. Ja kes saab kõik numbrid täis, siis tema sai “Marsi” või “Snickersi” šokolaadi. (Need sai endale ukraina tüdruk, tal on neli last ja suvel saab viienda.)\nKenneth lasi kõigil neid nuusutada. Et kõigil tekiks ilge soov neid saada. Naljakas oli. Mõni julgem näitles nagu ta hullult tahaks seda.\nMina istusin Kennethi kõrval. Ja mu soov täitus. Minu piletil polnud võidu-lootustki. Kenneth ka tegi minu kulul nalja. See “nä-na-na-naa-na”… “keku-keku, sul pole seda arvu ka”…\nUskumatu, et mul ikka niiviisi veab. Tahan ja juba juhus pakub mulle seda. Ja kui ma pole oma soove korralikult läbi mõelnud, siis mõtlen, et mida kuradit ma selle kuulsusega nüüd peale hakkan. (Nt see roos loengusse või magistritöö ootamatu võit.)\nIgatahes… Need taanikeelsed arvud ei tulnud mul just hästi välja. Ikka tekkis segadus. Kenneth siis paranadas, et seda numbrit sul küll ei ole. Ja ühel korral näitas mulle, et see on see number. Ehk siis, omast arust nägin täielikult numbri-lollina välja. Aga tunni lõpus anduis ta meile mingid veebilehed, kus saab taani keelt õppida. Ja siis mainis ära, et see on teie jaoks liiga raske. “Aga sina,” ja näitas näpuga minule: “Sina võid neid teha.” Mulle jäi mulje, et mina justkui ei liigitu teiste hulka, et mind liigitatakse kui natuke võimekam õpilane.\nOmast arust olin ma eile kõige rumalam klassis. Õpetaja Kariniga võtsime uut osa. Nüüd palus ta meil teha kestva mineviku kohta käivaid ülesandeid. (Ilma, et ta meile seda oleks varem õpetanud.) Ja siis ma panin nelja küsimusega täiesti puusse. Aga noh…\nJa siis Kennethi tunnis ei saa ma taani keeles rääkimisega üldse hakkama. “Te räägite kohutavat taani keelt.” Seda kuuleme me koguaeg. Ja ta peab eriti oluliseks seda mulle isiklikult öelda. Ja kui ma küsin temalt mingit sõna, ütlen inglise keeles, siis ta ei ütle seda mulle ja ei luba sõnaraamatust ka vaadata. Ütleb: “Mõtle, mõtle oma peaga.” Mulle see Kenneth ei meeldi.\nEi, tegelikult hakkan vaikselt nende eripäradega harjuma. Oh Kenneth.\nEi, tegelikult on koolis täitsa lahe. Ja ma soovisingi seda, et ma enam ei oleks see muster-näide. Seega, on igati ok, et ma vigu teen. Kui liiga hästi kõike teen, siis suunatakse mind uude klassi. Jälle uued näod ja nimed. Minu vana pea jaoks on seda natuke palju.\nSeega, harjutan ma nüüd avalikult vigade tegemist. Lisaks tuleks harjutada võõraste inimestega rääkimist. Meil tuleb koolis rahvusvaheline päev, siis peame oma riiki tutvustama ja väliskülalisi tuleb. St lähimast suurest linnast tuleb üks kool ja mõned inimesed ka… Jah… Suhtlemist oleks palju. Aga ma veel mõtlen seda asja.\nArvatavasti ma ei peaks üksi olema. Mind pannakse leedukatega kokku. Aga need leedukad vist ei ole ka väga käpad selles projektis.\nNeed uued kursusekaaslased ei tulnudki eile. Seega ma ei tea, kas nad on Eestist või Islandilt. Eile oli meid üldse hästi vähe.\nPlaneerin juba Eestis käimist. I-ga on põhimõtteliselt kohtumine kokku lepitud. Sellel ajal on ka mu vennal vabad päevad. See omakorda on minu jaoks märk, et olen teinud õige otsuse. Saab kaks kärbest ühe hoobiga. Näib nagu kõik hakkab taas ise paika loksuma. Loodan, et siis need rongid ja lennukid ka minuga arvestavad. (Ja/või siis bussid.)\nMina ju eriti raha ei kuluta. Vaikselt tiksub seda ja siis pargib end mu pangakontodel või rahakotis. Nt sain enam-makstud tulumaksu tagasi. S müüs hästi palju minu tehtud mänguasju. Üks saksa noormees olevat tulnud ja kohe hakanud rääkima, et selle kingime Robinile, see läheb Saarale jne… Muidu käidi ikka ainult vaatamas ja kiitmas, aga nüüd läksid nagu soojad saiad.\nSeega, meie sihtturg on Saksamaa. Minny peab hakkama nüüd ka saksa keelt õppima.\nTegelikult läheb sakslaste suvitamise tee meie majast mööda. Tuleks vaid nad kinni püüda. Kui ilmad ilusamad on, siis on liiklus ka tihedam. Varsti-varsti hakkab suvitushooaeg pihta.\nMeie väiksesse külla tuleb elu.\nTegelikult ma ootan ja samas ei oota ka oma usklikke. Lubasid tulle, aga ilm on kole. Arvan, et nad täna ikka ei tule.\nJa plaanis oli hästi palju õppida. Noh, ikka seda taani keelt. Kui ma pean oma riiki ja teisi Balti-tiigreid üksi esindama, siis tuleb mul ju kõvasti pingutada.\nTänane soovilugu siis. Mina soovisin seda lugu…


FORTE DEI MARMI (TOSCANA): MIDA NÄHA - TOSCANA - 2021\nForte dei Marmi (Toscana): mida näha\nMida näha Forte dei Marmis, kasulik teave selle eksklusiivse Versilia küla kohta, mida iseloomustavad laiad liivarandud, ajalooline muul ning uhked poed ja trendikad klubid.\nLinn ja kuulus puhkekeskus, kus elab umbes üheksa tuhat inimest, Forte dei Marmi asub Lucca provintsis Versilias, Türreeni mere poolt pestud Toscana ranniku põhjaosas ja mõnikümmend kilomeetrit Liguria piirist eemal.\nSeal on arvukalt hotelle ja elukohti.\nForte dei Marmi vundament sai alguse 1788. aastal, kui Toscana suurvürst Pietro Leopoldo I Lorraine'ist ehitas sellele kohale oma nime kandnud linnuse, et kaitsta meritsi maandumispunkti, soises piirkonnas, mida on mitu korda taastatud. Medici valitsus.\nSel ajal oli juba tee, mida kasutati valge marmorist klotside viimiseks Apuani Alpide karjääridest merre, kus oli laevade laadimismuul, ja ka Magazzino della Magona nimeline hoone, mis oli ette nähtud laevade ladustamiseks. enne mahajätmist oli rannikul juba Apuani Alpidest pärit marmorit.\nNii hakati seda piirkonda kutsuma Forte dei Marmi ja elanikkond asus esmalt kindluse ümber ja levis seejärel ümbruskonda.\nSuurhertsogiriigi valitsus ehitas ümber ka puusilla, mille hävitasid natsid 1944. aastal, ehitati müüritisena ümber 1957. aastal, saades praeguseks muuliks.\nHiljuti värvitud terasest külgpiirdega kaitstud muuli ulatub merre umbes 300 meetrit.\nSee on meeldivate jalutuskäikude sihtkoht, et sirutada oma pilk mere lõpmatuse ja mägede majesteetlikkuse vahele.\nForte dei Marmi, mis on osa nn ajaloolisest Versiliast, kuhu kuuluvad ka Pietrasanta ja Seravezza vallad, iseloomustab kaunis territoorium, mille moodustavad ulatuslikud peenikese liivaga rannad ja värsked männimetsad.\nVastupidiselt merega paistavad silma Apuani Alpide tipud, millest suurim ületab 1800 meetri kõrgust ja toimib ekraanina külma põhjatuule kaitseks, muutes kliima suurema osa aastast mahedaks. .\nApuani Alpides läks Michelangelo oma erakordsete skulptuuride teostamiseks mõeldud marmorit valima.\nForte dei Marmi turism hakkas arenema XIX sajandi lõpupoole, kuid kindluse tõeline turistide kutsumus ilmnes ennekõike pärast kahekümnenda sajandi kahekümnendaid aastaid ja müütilistel kuuekümnendatel, kui Agnelli pere veetis seal oma suvepuhkust.\nVersilia ajalooline klubi Capannina di Franceschi diskoteek oli neil aastatel väga kuulus ja tegutseb siiani.\nForte dei Marmis on suurepäraseid restorane, mainekaid poode ja kuulsaid klubisid, mida kuulsad inimesed on varem külastanud, mis on seotud eelkõige meelelahutus- ja laulumaailmaga.\nTagamaale on iseloomulik paljude puudega ääristatud puiesteede ja parkidega villade olemasolu.


Hotellid ärireisiks Annecy-le-Vieux | Hotels.com\nLinna Annecy-le-Vieux hotellid\näriklassi hotellid linnas Annecy-le-Vieux\näriklassi hotellid Annecy-le-Vieux\nAnnecy-le-Vieux – populaarsemad vaatamisväärsused\nStation Roller - rulluisukeskus\nStation Roller - rulluisukeskus on vaatamisväärsus 1,5 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Annecy. Annecy pole vaene parkide poolest – lähikonda jääb näiteks Jardins de I'Europe.\nKunstile pühendujatel tasub kindlasti välja uurida, milliseid värskeid näitusi pakub vaatamiseks L'Abbaye. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Annecy-le-Vieux teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Bonlieu Scène Nationale’i teater ja Musée-Chateau muuseum.\nSavoie Annecy Ülikool\nAnnecy-le-Vieux on ka tudengielu keskus, millest annab tunnistust kesklinnast 0,7 km kaugusele jääv Savoie Annecy Ülikool.\nMe teame hästi, et tööreisiga seotud nõudmised erinevad tavapärase majutuse vajadustest , seetõttu oleme koostanud valiku hotellidest, kus on saadaval nii audio-videotehnika, jõusaalid kui ka toateenindus pingelise päeva lõpetuseks. Hotels.com kodulehel olevate majutuskohtade seast saab igaüks, kelle järgmise töökohtumise toimumispaik on Annecy-le-Vieux, valida selle õige. Kui koosolekud peetud, tasub võtta pisut aega, et tutvuda ümberkaudsete vaatamisväärsustega. Vaba aja veetmiseks sobib suurepäraselt Annecy järv.\nVeel hotelle Annecy-le-Vieux, Prantsusmaa\nParima hindega hotellid Annecy-le-Vieux\n50m FROM THE LAKE Super apartment in a residential area\n50 M FROM THE LAKE Near trade, restaurant\nViimati lisatud hotellid Annecy-le-Vieux\nVeel hotelle Annecy-le-Vieux\nLinna Brogny hotellid\nLinna Nâves-Parmelan hotellid\nLinna Argonay hotellid\nLinna Metz-Tessy hotellid\nLinna Meythet hotellid\nLinna Veyrier-du-Lac hotellid\nLinna Épagny-Metz-Tessy hotellid\nLinna Villaz hotellid\nLinna Pringy hotellid\nVeel hotelle sihtkohas Annecy-le-Vieux


Milleks Balti riikides kokku klopsida ühtset kapitaliturgu\n07:41 25. September 2020\nBalti riigid valmistuvad emiteerima ühiseid võlakirju\n18:37 23.10.2018 (Uuendatud 18:47 23.10.2018) lühendatud link\nEuroopa Liit üritab EBRD (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga) jõul juba aasta otsa Balti riikides kokku klopsida ühtset kapitaliturgu, et emiteerida ühiseid võlakirju ja meelitada nii piirkonda investoreid.\nTALLINN, 23. oktoober — Sputnik, Aleksei Toom. Balti riigid liiguvad Brüsseli "aktiivsel osalusel" aeglaselt Baltimaade ühtse kapitalituru kujunemise ja ühiselt tagatud võlakirjade emiteerimise suunas. Aasta tagasi, 18. oktoobril Londonis peetud konverentsil kinnitasid osapooled oma pühendumust sellistele kavatsustele ja allkirjastasid sellekohase memorandumi.\n"Balti riigid saavad oma kapitaliturgude arendamise kaudu efektiivsemalt stimuleerida investeeringuid ja majanduskasvu," ütles Londoni konverentsi avades sinna kogunenud ärimeestele ja rahastajatele Euroopa Liidu eurotsooni, finantsstabiilsuse ja sotsiaalse dialoogi volinik, Läti esindaja Euroopa Komisjonis Valdis Dombrovskis, "kolm Balti riiki ühendasid oma jõud ühtseks meeskonnaks, et luua ühine, avaram kapitaliturg… Sellest saab selge kutse Euroopa ja rahvusvahelistele investoritele."\nTallinna Sadama börsile viimine oli oodatust edukam>>\nEBRD Londonis asuvas peakontoris korraldatud Balti kapitaliturgude investorite kohtumine "kinnitas kolme Balti riigi panust liidu loomiseks investeeringute reeglite ühtlustamise ja tõkete kõrvaldamiseks". Kõikide nende kavatsuse memorandum kirjutati Brüsseli nõudmisel ja "aktiivsel osalemisel" alla juba 2017. aasta novembris.\nSellega anti teada plaanidest luua Baltimaade ühtne kapitaliturg, korraldada ühiselt tagatud Balti võlakirjade emissioon, samuti luua ja arendada välja "piirkondliku finants- ja tehnoloogiliste lahenduste ökosüsteem." Kõike seda tehakse suures osas Struktuurireformide Toetusfondi (SRSS) vahenditest ja abiga ning EBRD ekspertide toel.\nEesti loodab, et kunagi see juhtub\nEsialgu aga puuduvad andmed konkreetsetest sammudest ühtse kapitalituru kujundamisel, samuti suurte välisinvestorite tulva kohta. On selge, et suhteliselt suuri rahvusvahelisi finantseerimisprojekte ei see teha kiiresti, eriti kui "huvitatud pooled" sellest niiväga huvitatud polegi.\nBlackstone omandab enamusosaluse Luminoris>>\n"Globaliseerumine ja rahvusvaheliste turgude muud suundumused mitte ainult ei tekita meile probleeme, vaid loovad väikeste riikide kapitaliturgude jaoks ka uusi võimalusi," kommenteeris sündmust Eesti rahandusministeeriumi rahanduspoliitika ja välissuhete asekantsler Märten Ross, "Eesti loodab, et Balti riikide vaheline koostöö lubab meil kolmekordistunud jõududest kasu saada ja luua rahaliste vahendite kogumiseks hästitoimiv kohalik turg."\nRaske öelda, kas asjaolu, et Läti ja Leedu kommenteerib Londoni kohtumist ministri ja ministri asetäitja tasemel, Eesti aga ainult asekantsleri tasandil (kogu lugupidamise juures selle ametniku vastu on protokolliline dissonants ilmselge), annab tunnistust Tallinna madalast huvist rahalise ühtsuse vastu teiste Balti riikidega.\nEBRD on investeerinud miljoneid Tallinna Sadamasse ja Luminori\nTallinna Sadam meelitas Muugale 200-miljonilise kompleksi\nBalti riigid loodavad EBRD sõnul pikaajalise laenukapitali ühisturu loomisega suurendada piirkonna atraktiivsust investorite jaoks. Nad kavatsevad ühendada oma jõupingutused, et ületada potentsiaalsete investorite usaldamatuse piirkonna riikide väiksuse ja kahtluse nende investeeringute kõrges kasumlikkuse osas. Pank märgib, et tema jõupingutused avaldavad märkimisväärselt positiivset mõju äritegevusele piirkonnas.\nViimase 18 kuuga suutis EBRD investeerida ühe Euroopa suurima mahetoiduainete tootja Leedu Auga grupi aktsiakapitali, omandada osa Eesti riigiettevõttest Tallinna Sadam (EBRD omandas 15,6 miljonit euroga 6% ettevõtte aktsiatest, mida Tallinn eriti ei reklaami). Pank omandas ka Leedu riigiettevõtte Lietuvos Energija "rohelised" võlakirjad ja toetas Leedu toiduainete jaemüügiketi Maxima Grupa võlakirjade emissiooni ning investeeris Luminor Banki eelisaktsiatesse.\nkapitaliturg, EBRD, Luminor pank, Tallinna Sadam, Eesti, Balti riigid


Kommentaarid: Kuidas vaigistada müra enda sees? | Buduaar\n12:00 Me armastame Eestit\n13:40 Suletud uste taga\n14:40 Märgatud Eestis\n11:30 NBA nädal\n11:30 Модное утро\n12:05 Папа попал\n15:10 Любoвь в poзыcкe\n16:10 Любoвь в poзыcкe\nKuidas vaigistada müra enda sees?\n2012. aasta 29. jaanuar 15:26\nSule hetkeks silmad ja mõtle asjadele, mis on sulle viimase nädala jooksul muret valmistanud. Kui tihti oli tegemist põhjendatud murega, kui tihti muretesid asjatult?\nEelnevatega nõus :)\nNõustun ka, et ega need mured nii kergelt ikka peast ei kao\nSuht kerge on soovitada ja kirjeldada, et tee seda ja toda, aga üldjoontes see ikkagi ei aita.\nProovisin ei aita seee midagi,mured ei kao ja nendega tuleb silmitsi seista ja lahendada.Kui need möödas ja asjad korras,või silmad kinni panna ja kujutada ette end kasvõi kuu peale ja maru hea võib olla!\nbetter than sugar\npigem ikka lahendus leida\nMuredega tuleb tegeleda ja lahendus leida.\nUsun, et kõik on inimese mõtlemises kinni..kui nad suudavad mured tahaplaanile suruda ja näha ainult häid asju ja väärtustada neid, siis kaovadka mured.. Mõtlemisel on väga suur jõud ja kes sellesse suudavad uskuda, saavad ka õnnelikuks.\nvolüüm maha keerata\nFOTO: TANEL PADAR pühib pealinna tolmu jalgadelt?


Looduslik keskkond, kliima, tervis, mõnedest uuringutest — Helisev Sõnum OÜ\nLooduslik keskkond, kliima, tervis, mõnedest uuringutest\nIga teadmise omandamine piltlikult nagu avaks meie meele kuidas intuitiivselt tunnetada seotust Maa ja iseendaga. Praegusel ebakindlal ajal on vägagi vajalik tunnetada kõige elava ühtsust, aidata üksteist ja piltlikult nagu edendades meie ja Maa ühist vibratsiooni kõrgemale tasemele.\n/Aga kui minna kaugemale kvanttasandile, siis paljud teadlased on jõudnud teadmiseni, et reaalsuse olemus peitubki kvanttasandil. Arusaam reaalsusest põhineb tähelepanekutel, mida teame ümbritseva maailma kohta. Maailma kuulus professor Vlatko Vedrali loengud mitmetel teemadel https://www.newscientist.com/author/vlatko-vedral/annavad seletuse, miks kõigi vaadeldavate nähtuste parim kirjeldus põhineb kvantfüüsikal, et kogu Universum on kvantbittide takerdunud (põimunud) võrk (inimteadvuse aspektist. R.P.)/.\nCOVID-19 pandeemia on sundinud inimesi ümber hindama looduslike välistingimuste väärtust. Ajavahemik, kui inimesed liiguvad õues, on kogu maailmas vähenenud. Sellest on palju kirjutatud, mida siin ei korda. Vahest mainime, et inimkonna huvi vaba aja õues veetmise vastu oli haripunktis 1980-ndate ja 1990-ndate alguses ning on sellest ajast langenud. Lihtsustatult öeldes: Homo Sapiens on massiliselt taandumas ehedas looduses viibimisest, isegi kui kasvav ülemaailmne nõudlus maa ja loodusvarade järele koormab Maa kliimat ja keskkonda.\nArvukad uuringud osutavad kasvavale murele siseruumides toimuvate meelelahutuste üle, mis pakuvad muidugi meelelahutusele, haridusele ja sotsiaalsele suhtlemisele lugematuid eeliseid, aga kuidas see avaldab mõju meie vaimsele, füüsilisele tervisele?\nEnam kui kümme aastat tagasi ilmunud Richard Louvi raamat “Viimane laps metsas” kinnitas üha suurenevat arvu teaduslikke tõendeid selle kohta, et õues veedetud aeg on laste vaimse arengu tervise jaoks kriitilise tähtsusega. Tsiteerides paljusid teaduslikke uuringuid, tõi Louv välja õueskäimiste vähenemise psühhiaatriliste häirete, rasvumise ja muude halbade haiguste peadpööritava hulga ning lõi termini “looduspuudulikkuse häire“, et neid ühiselt kirjeldada. Tema jätkukirjas „Looduse põhimõte” leiti, et looduspuudulikkuse häire mõjutab samuti täiskasvanuid.\nÜhes Michigani Ülikooli uuringus, mis suunas täiskasvanud õppijad 50-minutiseks jalutuskäiguks läbi Ann Arbori pargi, leiti, et jalutuskäik taastas mõõdetavalt õppurite kognitiivseid oskusi (omadusi), samas kui jalutuskäik läbi hõivatud kesklinna halvendas seda. Aju talitluse paranemist puhtas looduses täheldati sõltumata inimese tujust, ilmastikuoludest või muudest välistest teguritest. Looduses leiduvate mõõdukalt huvitavate stiimulite korral isegi tavalises linnapargis leidub alati midagi, mis stimuleerivad aju talitlust.\nOn kindlaks tehtud, et stressi ajal (nagu praegu) on õues jalutamine tähtsam kui kunagi varem. Looduslike keskkondade kättesaadavus on aga eriti kriitiline linnade jaoks. Õnneks on enamikus linnakeskustes käimas märkimisväärne renessanss, mis aitab probleemiga toime tulla nii praeguse pandeemia ajal (kui see lubatud) kui kaua pärast seda. (Üle 90 % maailma suurimatest linnadest - ja ka enamikes väiksematest - ehitati jõgede äärde. Alates tööstusrevolutsioonist on need linna veeteed tavaliselt “vooderdatud” rasketööstusega, muutes need ligipääsmatuks ja tugevalt saastatuks. Viimastel aastakümnetel põhjustas tootmine ja laevaehitus koos reostustõrje seadustega palju probleeme. Omanikud ja linnaplaneerijad nägid aastaid vaeva nende alade ümberpaigutamiseks. Tööstusomandid on teiste vabade maatükkidega võrreldes tavaliselt tohutud. Nende suurus meelitab ambitsioonikaid ümberehitusprojekte, mis hõlmavad segakasutusega elamute ja äripindu, taskukohaseid eluaseme programme, keskkonnasäästlikke materjale ja - mis on väga oluline - võimalusi paljude avalike haljasalade rajamisele.)\nTeine oluline probleem: Kuidas võib soojenev kliima mõjutada elu Maal?\nTeadlased on ammu teadnud, et keskmise globaalse temperatuuri tõus laiendab levivate haiguste, näiteks malaaria geograafilist esinemist, kuna neid levitavad loomad kohanevad laiemalt levinud piirkondadega. Seos hingamisteede haiguste, sealhulgas gripi ja COVID-19, ning soojeneva planeedi vahel on vähem selge.\nMõned teadlased on mures, et kliimamuutused võivad muuta meie keha kaitsevõime ja patogeenide suhet. Need modifikatsioonid võivad hõlmata mikroobide kohanemist soojeneva maailmaga, muutusi viiruste ja bakterite suhtluses nende peremeesloomadega ning inimese nõrgenenud immuunsust.\nImmuunsussüsteem on meie loomulik kaitse kahjulike ainete vastu. Kui hingamisteede patogeen - näiteks uus SARS-CoV-2 viirus, mis põhjustab COVID-19 - siseneb kehasse hingamisteede kaudu, kahjustab see rakke. Vigastatud rakud vabastavad signaalvalke, mida nimetatakse tsütokiinideks, mis suhtlevad teiste kehaosadega, et aktiveerida immuunsust võõraste sissetungijate vastu.\nImetajatel on patogeenide vastu välja töötatud veel üks kaitse: so. keskkonnaga võrreldes kõrgem kehatemperatuur. Selle muutuse tagajärjel ei suuda paljud jahedamate temperatuuridega kohanenud mikroobid sooja imetaja keha taluda.\n"Paljud keskkonnas elavad organismid ei suuda temperatuuril 37 Celsiust püsida, “ütles Johns Hopkini Bloombergi rahvatervise kooli molekulaarse mikrobioloogia ja immunoloogia õppetooli juhataja Arturo Casadevall. "Nii on meie temperatuur peaaegu nagu termiline barjäär, mis kaitseb meid paljude organismide eest."\nMuutuva kliimaga eeldatav kõrgem õhutemperatuur võib siiski soodustada patogeene, mille vastu on inimese kehal raskem võidelda. (2019. aastal mBIO-s avaldatud artiklis kirjeldasid Casadevall ja tema kolleegid ravimikindlat seent - Candida auris -, mis isoleeriti esmakordselt inimesest 2009. aastal ja tekkis viimasel kümnendil kolmel erineval kontinendil. Teadlaste sõnul on nende ilmnemisjuhtumite ühine nimetaja temperatuur. Nende leid võib olla esimene näide seene kohta, mis kohandub kõrgema temperatuuriga).\nMeil on kaks kaitsesammast: temperatuur ja arenenud immuunsus. Soojenevas maailmas võime kaotada temperatuurisamba, kui patogeenid kohanevad meile lähedase temperatuuri tingimustega. temperatuuriga lähedal ” (Casadevall).\nSoojenev planeet võib mõjutada inimese immuunsüsteemi. (Teadlased on aastaid teadnud, et unepuudus ja stress võivad ka immuunsüsteemi nõrgestada). Eelmisel aastal avaldasid Tokyos tegutsevad teadlased ajakirjas “Proceedings of the National National Academy of Sciences” uurimuse, kuidas kuumus vähendas hiirte immuunvastust gripiviirusele.\n(Yale'i Meditsiinikooli laboratoorse meditsiini ja immunobioloogia abiprofessor Ellen F. Foxman’i ja osa Tokyo ülikooli teadlaste sõnul on veel vaja täiendavaid katseid. Kuid vaatamata sellele, võivad kliimamuutused häirida inimese immuunreaktsiooni - kas otseselt kõrgema temperatuuri kaudu või kaudselt).\nAjakirjas “Aeon” on huvitav kirjutis iidse Maiade tsivilisatsiooni huku kohta, kes hävisid peatamatu kliimamuutuse tagajärjel. Mitu äärmist põuaperioodi hävitasid nende saagi ja tapsid tuhandeid inimesi nende ülerahvastatud linnades. “Midagi nad ei saanud teha ega olekski saanud teha. Lõpuks said toidud ja vesi otsa - ja nad surid,” kirjutas Richardson Gill 2007. aastal. Džungel võttis nende linnad, paleed ja püramiidid tagasi. 19. sajandil avastasid juhtunu maadeavastajad.\nEdu ja jõudu teadmiste kogumise radadel - Reet\nPeatage 5G Maa peal ja kosmoses\nSurmalähedasteste kogemuste (NDE) ühest aspektist


Kahless ja Klingoni välimus\nMa ei saanud kunagi päris hästi aru algse seeria Klingoni välimuse ja teiste (TNG ja kaugemalgi) väljalülitamisest, kuni lugesin hiljuti Wikipediast:\nA kanooniline selgitus muutusele [klingoni välimuses] anti kaheosalises loos teemal Star Trek: Enterprise . Need kaks osa, " viletsus" ja " lahknemine", jõudsid eetrisse 2005. aasta veebruaris. Varasemas jutukaares olid näha augmentid, geneetiliselt muundatud inimesed, kes jäid üle eugeenika sõdadest 20. sajandi lõpupoole ja keda kapten Jonathan Archer ja Enterprise Klingoni ruumis alistasid. Klingoni kõrgem nõukogu kardab, et Tähelaevastik arendab Augmentide armeed; olles jõudnud Augmentide geneetilisele materjalile juurde, teevad klingonid katseid, et suurendada oma intellekti ja jõudu. Katsed muutuvad katastroofiliseks, kui gripitüvi muteerub ja muutub surmavaks katkuks, mis levib kogu impeeriumis, põhjustades füüsilisi muutusi, mille tulemuseks on vaevused TOS-i ajastul. Ettevõtte doktor Phlox sõnastab viiruse ravi, kuid füüsilised muutused jäävad populatsiooni ja päranduvad järglastele. Phlox näitas, et "kunagi" saab füüsilisi muudatusi tagasi pöörata.\nKuid TNG episoodis " Õiguslik pärija" on kloonitud Kahlessil sama välimus kui "muteerunud" klingonid. Kahless elas ammu enne katset kanoonilises seletuses. Kas see on süžee katkematus?\n"Muutuse kanooniline selgitus anti Star Treki kaheosalises loos: Enterprise" - jumal, oligi, kas pole? See on erinevus DS9 ja Enterprise vahel. DS9 muudab teema Worfi jaoks naljakaks ühe liinina; Enterprise teeb sellest neetud kaheosalise episoodi.\n@Paul - teil on muidugi õigus; * Enterprise * võttis end parimal ajal liiga tõsiselt. Kuid "Viletsus" ja "Divergence" olid üsna head episoodid, mis olid üles ehitatud rumalale eeldusele.\nSarnane küsimus Trillsi kohta: [Kas universumis on seletusi selle kohta, kuidas mõne liigi välimus seeriate vahel muutub?] (Http://scifi.stackexchange.com/q/20579)\nKahlessi rühmas „Õiguslik pärija” oli algne muteerimata välimus (kinnituseks näete ekraanipilti Memory Alpha lehel).\nEnne filmi "Häda" (sealhulgas Star Trek: Enterprise piloot, " Broken Bow") olid Klingonid sama välimusega nagu TNG-s ja mujalgi. Idee on selles, et neil oli enne "viletsust" välimus A , välimus B kuni TNG-ni ja nad läksid tagasi välimusele A millalgi enne TNG-d.\nNii et Kahless, kes eksisteeris enne „Viletsuse“ sündmusi, seda ei mõjutanud. Siiski on algse sarja episoodis " The Savage Curtain" on süžee descrepency, kus on ilmselt Kahlessi B-versioon (klõpsake uuesti Memory Alpha kinnitamiseks).\nKuid see on taas seotud ligikaudsega, milline välimus B Klingons arvas, et ta välja näeb, mitte tegelik Kahless.\nKahlessi filmis "Metsik eesriie" lõid tulnukad ettevõtte meeskonna kontseptsioonide järgi; neil oli välimus, mida meeskond neist üldiselt arvas, ja kuna nad on ainult välimusega kokku puutunud _B_ Klingons ...\nNüüd peame arvestama, kuidas Discovery seda keerulisemaks muudab ...\nÜks selgitus, mida ma lugesin (usun Star Treki entsüklopeediasse), on see, et The Savage Curtaini olend lõi vastased Kirki ja Spocki kujutlusvõimest (täpselt nagu ta tegi nende liitlasi) ning kuna Kirk ja Spock tundsid ainult sordi TOS, siis just nii nad kujutlesid Kahlessi. Vabandust selle allikate puudumise pärast.\nAlgne Kahless, kes oli enne ühtegi sarja toimumist eone elanud, oli seetõttu otsmikulises servas ja tema kloon jäi selliseks. Selle selgitusega on tore see, et hoolimata sellest, kas kaalute ettevõtte uuesti ühendamist või mitte, see töötab.\nSee on omamoodi retkon ehk tagasiulatuv järjepidevus, kus hilisemad episoodid (või antud juhul hilisemad sarjad samas kaanonis) muudavad ilmselgelt tuvastatud fakte. Sellisel juhul kuvatakse ettevõtte episoodis TNG episood uuesti viisil, mis ütleb, mida arvate, et nägite - ei näinud.\nNii et kuigi Kahlessi kloon näeb välja nagu muteerunud klingonid, on Enterprise muutis Klingoni jutuliini uue teabega, ta tõesti ei teinud seda. Vikipeedias on tükk retoonidest.\nKuid nagu Mark selgitab, ei näe TNG Kahless välja nagu muteerunud Klingon. Muteerunud klingonid on oranži nahaga, kraniaalideta servad, Aasia välimusega. Algsed klingonid näevad välja nagu Worf ja kõik teised TNG klingonid.\nMa lugesin seda alati nii, et Ridges on Klingoni varasem areng, Unridged on arenenum vorm ja viirus, mis põhjustab nende füüsilise välimuse vähem arenenud olekusse pöördumise.\nKas teil on tõendeid, mida saaksite seda teooriat toetada?


Katrin Pauts: mind ajab närvi see feminismi kildkond, kes tahab otsustada, mismoodi naised peavad elama ja olema - NAISTEKAS\nKatrin Pauts: mind ajab närvi see feminismi kildkond, kes tahab otsustada, mismoodi naised peavad elama ja olema\n26.oktoober 2018 15:00\nMenukas krimikirjanik Katrin Pauts (41) tunnistab ajakirjas Eesti naine, et teda ajab närvi see feminismi kildkond, kes tahab otsustada, mismoodi naised peavad elama ja olema.\n“Mind õudselt solvab, kui mind püütakse liigitada mingiks rõhutud vähemuseks, kes peab — kuidas öeldaksegi — sisse murdma uksest, mis pole kunagi suletud olnudki,” tõdeb ta. “Valimisõigus on olemas, tööd teha saab — mida kuradit veel tahta?”\nLisaks tunnistab Katrin, et avastas kord Facebookist enda kohta kommentaare lugedes, et kõige õelam ja õudsem netikommentaator polegi mingi perverdist vanamees, vaid keskealine koduperenaine, kõigi standardite järgi kõige keskmisem inimene üleüldse. “See on ilmselt kuidagi geeniahelasse kodeeritud, et sa pead teist naist enda kõrval alla tõmbama, et ise patriarhaadilt rohkem hüvesid saada,” möönab kirjanik, lisades, et seetõttu ta ka naisi väga ei usalda.\nLoe pikemat lugu Katrin Pautsiga värskest novembrikuu ajakirjast Eesti Naine.\nKatrin Pauts: mind ajab närvi see feminismi kildkond, kes tahab otsustada, mismoodi naised peava...


Ükski anne ei tohiks kaotsi minna : Õpetajate Leht\nÜkski anne ei tohiks kaotsi minna\n25. sept. 2020 Viire Sepp andekate hariduse ekspert - Kommenteeri artiklit\nKüllap ei ole vaja kedagi veenda, et andekad inimesed on ühiskonda edasi viiv jõud, olgu majanduses, teaduses, kultuuris vm vallas. Ometi põrkume me andekusest rääkides stereotüüpidest ja müütidest kantud arvamustele, seejuures on paljud neist diametraalselt lahknevad: „hea ja tubli viieline“ vs. „neil on mingi häda küljes“. Mingis mõttes on lähenemine „kõik lapsed on andekad“ väga positiivne. Sel juhul on lootus, et lapse tugevusi märgatakse, suurem. Samas ei saa vastu vaielda asjaolule, et inimkonnas ei ole vaimsed võimed võrdselt jaotunud, mõnel on geenide ja keskkonna koosmõju aidanud ilmutada võimete potentsiaali normaaljaotuse skaala tipptasemel. Aju-uurijad toovad esile ka kõrge IQ-ga isikute neurobioloogilisi erisusi. Või topelterilised lapsed, kelle andeid maskeerivad õpiraskused vm erivajadus. Kas meie haridussüsteem ka tegelikult toetab niisuguste õppijate potentsiaali maksimaalset arengut?\nAkadeemiliste mõõdupuude mõttes, nagu PISA 6. taseme ülesannete lahendajate osakaalu tõus, noorte edu rahvusvahelistel olümpiaadidel vms, on pilt justkui hea. Mis aga toimub koolides, pole nii ühene. Teadmata kaalutlustel taandus 2010. a põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse versiooni sõnastus, mis suunas märkama keskmisest kõrgemaid võimeid eri valdkondades, 2018. a kehtima hakanud versioonis sõnastusele „kui ilmneb õpilase andekus, siis rakendatakse õpilasele individuaalset õppekava“. See annab koolile justkui vabad käed andekuse defineerimisel ja toetamisel oma kooli eripärast ja võimalustest lähtuvalt. Aga teisalt – mis on palju ohtlikum – õigustab mittemidagitegemist, tsiteerides üht kunagist koolijuhti: „meie koolis pole ega saa olema ühtki andekat“.\nOn leitud, et vähemalt 50% andekatest on mingil õpingute perioodil alasooritajad, nende tulemused on tugevalt alla tegelikke võimeid. Üks metauuring tõi esile, et sekkumine ei muuda andekate alasooritajate tulemusi. Seega on olulisem püüda vältida alasooritust. Eelmises Õpetajate Lehes ütles staažikas matemaatikaõpetaja Viia Varula: „[…] eriti andekad mõtlevad omamoodi. Neile tuleb anda eksimisvõimalus ja aega pärast õigesti teha.“ Andekuspedagoogika on juba ammu suunanud meid ennastjuhtiva õppija, võimete-, mitte vanusepõhise individuaalse õpiraja, erinevate haridustasemete ja valdkondade integreerimise jms suunas, millest räägitakse haridusstrateegias 2035. Andekatele tähelepanu taotlemine ei ole privileegide nõudmine, vaid erinevate vajaduste arvestamine.


Nädalainfo (19.04.2021 - 25.04.2021)\nMaaeluministeeriumi kalamajandusosakonna juhataja Ain Soome, õigusosakonna juhataja Geir Veski ja õigusosakonna peaspetsialist Karina Torop osalevad Riigikogu maaelukomisjoni videoistungil kalandusturu korraldamise seaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu arutelul.\nKell 9 osaleb maaeluminister Urmas Kruuse valitsuskabineti nõupidamisel.\nMaaeluminister Urmas Kruuse ning põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Marko Gorban osalevad Riigikogu maaelukomisjoni istungil kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse muutmise seaduse tutvustusel enne esimest lugemist.\nKell 12 osaleb maaeluminister Urmas Kruuse Riigikogu infotunnis.\nKell 15 kohtub maaeluminister Urmas Kruuse ning põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Marko Gorban pankadega esindajatega, et arutada koostöövõimalusi maapiirkonna elamistingimuste parandamiseks.\nKell 11 toimub taimekaitse nõukogu ingliskeelne veebiseminar teemal „Illegaalsed taimekaitsevahendid“, kus toiduohutuse asekantsler Hendrik Kuusk teeb videotervituse. Oma kogemusi ja vaateid jagavad Europoli ning taimekaitsevahendite kaubamärkide esindajad ja Leedu ning Eesti ametiasutuste esindajad. Lisainfo: evelin.hillep@agri.ee.\nMaaeluministeeriumi halduse asekantsler Alo Aasma osaleb SA Eesti Maaelumuuseumid nõukogu istungil.\nKell 10 osalevad maaeluminister Urmas Kruuse, Maaeluministeeriumi kalanduspoliitika ja välissuhete asekantsler Siim Tiidemann ning välissuhete ja eurokoordinatsiooni osakonna osakonnajuhataja asetäitja Kristina Uibopuu Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni istungil.


#14poleokei, Kuidas suurendada seksuaalset keha 14 aasta jooksul\nLastevahelisi seksuaalseid mänge iseloomustab võrdsus osalevad samas vanuses ja sama arengutasemega lapsed ja uudishimu. Mängud on eakohased, uudishimu on loomulik. Täiskasvanute tähelepanu ja sekkumine vähendab seksuaalmänge. Huvi seksuaalsuse vastu on tasakaalus huviga teiste tegevuste vastu.\nEnnetamise aluseks on see, et inimesed nii tööandja, töötajad kui kliendid peavad aru saama, mis on seksuaalne ahistamine ja kuidas seda ära tunda. Ehkki puudub selge määratlus, mis on vaenulik töökeskkond, siis seda iseloomustavad näiteks häirivad naljad ja märkused, füüsiline vahelesegamine näiteks kellegi tee blokeeriminepildid, koomiksid, seksuaalselt alandavad kommentaarid.\nKui mingit käitumist võib pidada ahistavaks, siis ei ole sel kohta ettevõttes. Kui töötaja eriti juht või juhendaja ei ole kindel, kas mõni käitumisviis on teretulnud, siis parem vältida sellist käitumist. Mõju[ muuda muuda lähteteksti ] Seksuaalse ahistamise mõju üksikisikule varieerub inimesiti ja sõltub juhtumi tõsidusest ja kestusest. Sageli nimetatakse seksuaalse ahistamise intsidenti "lihtsalt häirivaks". Üleüldine sotsiaalne ja majanduslik mõju on igal aastal naiste seksuaalse ahistamise tagajärjel suur: rahas võib kahju hinnata sadade miljonite dollariteni, millest jäädakse ilma seksuaalse ahistamise tagajärjel hariduslikest ja ametialastest võimalustest loobumise tõttu.\nAbi võib sisaldada infot stressi juhtimise kohta või sellealast teraapiat, kognitiiv-käitumuslikku teraapiat sõprade ja pere toetust ja muud seesugust.\nKohene psühholoogiline ja juriidiline nõustamine on ahistamisjuhtumite korral tungivalt soovitatav, sest eneseabi ei pruugi vabastada stressist ega aidata eemalduda traumast. Lihtsalt autoriteetidele olukorrast teatamine ei pruugi omada soovitud mõju.\nNemad kaldusid end eraldama naise stereotüübist ja keskendusid oma staatusele ja kasvatasid endale n-ö paksu naha.\nNad vastasid ahistamisele huumoriga, tagasitegemisega, omapoolsete seksuaalsete juttudega. Tulemusena nähti neid sageli seksuaalselt kõlvatute naistena ja naistena, kes kahjustavad seksuaalseid topeltstandardeid.\nSelle tagajärjena said nad mõnede meeste poolt eriti suure ahistamise osaliseks. Jäi selgustetuks, kas "poisitari" strateegia tuli tööalaselt kasuks või kahjuks. Mainitud uurimistöös jõutakse järeldusele, et üksikisiku strateegiad seksuaalse ahistamisega toimetulekuks ei ole tõenäoliselt efektiivsed ja võivad omada soovimatuid tagajärgi töökohal ning võivad isegi suurendada seksuaalset ahistamist.\nKuidas suurendada seksuaalset keha 14 aasta jooksul, et kui naised üritavad ise seksuaalse ahistamisega toime tulla, siis hoolimata sellest, mida nad teevad, jäävad nad ikka kaotajaks. Sarnaselt vägistamise ja seksuaalse rünnaku juhtumitega hakatakse ohvrit sageli süüdistama tema välimuse, eraelu, iseloomujoonte pärast, mis justkui võis olla rünnaku ajendiks.\nEhkki vahel on sellist kättemaksu raske tõestada, sest nõutavad on selged tõendid, et kättemaks näiteks vallandamine, madalamale ametikohale viimine või mõnest projektist eemaldamine on seotud seksuaalsest ahistamisest teatamisega. Näiteks võib olla olukord, kus kaebaja saab atesteerimisel ebaõiglaselt kehva hinnangu või madalad hinded.\nSamuti võidakse ohvri mõnda projekti saboteerida, teda ilma jätta tööst või akadeemilistest võimalustest.\nSeksuaalset ahistamist ja rünnakuid on võimalik ära hoida keskkoolis ülikoolis  ja töökohtadel rakendatavate haridusprogrammide  ja koolituste  abil. Mark I. Schickman rõhutab, et seksuaalse ahistamise ennetamisel on tööandjal oluline roll ja samas on see tööandjale ka ääriselt oluline, et ettevõttes ei esineks ahistamist. See on oluline nii finantsilises mõttes kui moraalsest vaatepunktist vaadatuna. Ennetamise aluseks on see, et inimesed nii tööandja, töötajad kui kliendid peavad aru saama, mis on seksuaalne ahistamine ja kuidas seda ära tunda.\nKättemakse seksuaalsest ahistamisest teatamise eest võib sisaldada isegi edaspidist seksuaalset ahistamist, samuti jälitamist ja küberjälitamist. Seksuaalsest ahistamisest teatamine ei pruugi anda soovitud tulemust. Mõnedki naised kardavad seksuaalsest ahistamisest teatada, sest nende akadeemiline Kuidas suurendada seksuaalset keha 14 aasta jooksul ahistaja saab mõjutada ohvri õppetulemusi või kooli lõpetamise tulemusi.\nSamuti võib ohvrit oodata ees akadeemilise hea staatuse üleöö kaotamine, akadeemiliste stipendiumide nii-öelda kokkukuivamine ning soovituskirjade kirjutamisest keeldumised. Akadeemilises ringkonnas eriti eraülikoolides võivad otsustajad ühendada oma jõud ja tegutseda ühiselt, mitte tingimata soovist Liikme suurus ja kondoomi suurus ahistajat, vaid soovist kaitsta kõrgkooli mainet ning sellega seoses varjata juhtunut.\nSamas tähendab selline saladuse avalikuks tulemise varjamine ka teiste üliõpilaste uute potentsiaalsete ohvrite kaitseta jätmist. Samas ahistamisvastase poliitika ülesanne Kuidas suurendada seksuaalset keha 14 aasta jooksul ole keelata romantikat. Sageli on väga raske tõmmata joont sõbraliku kontakti ja ahistamise vahel. Kui mõned käitumised on konkreetsed ja jultunult solvavad ja kahjustavad, siis teised võivad olla väga vaevumärgatavad.\nSeksuaalsus - volmarsoft.ee\nSamas Kuidas suurendada seksuaalset keha 14 aasta jooksul peaks romantikat töökohas ilmtingimata ära hoidma. Niisiis peaksid tööandjad juhendites selgelt kirjeldama, mis on seksuaalne ahistamine ja mis mitte.\nNäiteks on ahistamise risk suurem, kui kollektiivis on vähe naisi või kui naised töötavad valdkonnas, milles on traditsiooniliselt töötanud vaid mehed. Orit Kamiri järgi on kõige efektiivsem viis vältida töökohas seksuaalset ahistamist, kui tööandja omab selget seksuaalset ahistamist keelavat poliitikat ja need põhimõtted on väga selged ka töötajatele.\nNäiteks nende soov käituda alati kenasti ja meeldivalt teeb neist kerged sihtmärgid. Camille Paglia on öelnud intervjuus ajakirjale Playboy, et neiude kena käitumine võib õhutada mõnesid inimesi ütlema nilbeid ja pornograafilisi asju, mis rüvetavad neiu hästi mõeldud käitumist. Ja mida enam noor naisterahvas punastab, seda enam sellised inimesed saavad hoogu juurde ja jätkavad riivatuste ütlemist. Alger on ndatel uurinud seksuaalse ahistamise seadust sellest vaatepunktist, kuidas see rakendub kõrgkoolides ja ta on leidnud, et ehkki seksuaalne ahistamine on üks seksuaalse diskrimineerimise vorme, ei ole ahistav käitumine ilmtingimata diskrimineeriv.\nBowers kirjeldavad 14 võimalikku teed seksuaalse ahistamise valesüüdistuseni. Loetellu kuuluvad näiteks valetaminepsühhoosdementsussotsiopaatiavalemälestused ja valesti tõlgendamine.\nLääne kohtud on praeguseks siiski sätestanud, et olenemata naise riietusest on süüaluseks vägistaja, mitte agressiooni ohver. Mõned vaatlejad leiavad, et organisatsioonid peaksid hoidma nii-öelda null-tolerantsi seksuaalse ahistamise osas. Igast juhtumist tuleb teavitada, igat juhtumit uurida ning tuleb karistada. Teised leiavad, et need, Soltuvus peenise suurusest kodakondsusest tunnevad, et neid on ahistatud, peaksid enamus olukordades omama valikuvõimalusi.\nLinateos räägib loo mehest, kes loodab ametikõrgendust, kuid töö antakse hoopis ta kunagisele armukesele, kes üritab oma positsiooni kasutades mehega suhteid taastada. Mees keeldub. Ahistaja naisülemus tahab seepeale hävitada nii mehe karjääri kui isikliku elu.\nTegevus toimub üksildases talus Lõuna-Aafrikas. Kaastöötaja ahistab naist, kuid tööandjad ei võta naise kaebusi tõsiselt ja keelduvad midagi ette võtmast. Viimase abinõuna annab naistöötaja oma tööandjad kohtusse.\nLugu põhineb tõestisündinud lool. See räägib Fantine'st, kes loo alguses vallandatakse, sest ta keeldub seksuaalvahekorrast oma ülemusega.\nSee lugu on naistest, kes nii-öelda vangistatud selle eest, et nad on toonud häbi oma perekonnale, olles vägistatud, seksuaalselt kuritarvitatud, flirtinud või lihtsalt oma ilusa välimuse tõttu, ja saades seetõttu nunnade ja preestrite seksuaalse ahistamise ja kuritarvitamise subjektideks Iirimaal Magdaleena nunnakloostris. Tudeng süüdistab professorit seksuaalses ärakasutamises. Film tegeleb moraalsete lahkarvamustega, sest ei saa selgeks, kummal konfliktis osalejal on õigus.\nSee on sageli mitte otseselt seksuaalne verbaalne käitumine, kuid siiski käitumine, mis on suunatud inimesele seoses tema sooga. Näiteid tööandja diskrimineerivatest kommentaaridest ja tegevustest: küsimine, kas tööle kandideerija on abielus või plaanib saada lapsi; märkuste tegemine töötaja menstruaaltsükli kohta; väitmine, et naised peaksid olema naiselikumad ja meigitud; keeldumine mõnd meest tööle võtma tegema nii-öelda naiste töid või keeldumast naisele andmast tööd, kuna see olevat niinimetatud meeste töö.


Eesti indie-mängud Mängutisel: Office Management 101 - Level1\nEesti indie-mängud Mängutisel: Office Management 101\n23. ja 24. mail toimunud Eesti esimesel indie-mängude festivalil Mängutis sai juttu teha ka kohalike mängutegijatega. Level1.ee uuris lähemalt mis paneb üht noort inimest mängu tegema, milliste mängudeni on jõutud ning mida teha, et kohalikke mänguloojaid oleks rohkem.\nMängu tegija: Riho Peterson\nMida kujutab endast Office Management 101?\nRiho Peterson: Sisuliselt on see äri või ettevõtte simulaator, kus su eesmärk on ehitada oma kontor, palgata töötajad ning panna nad projekte tegema. Neid projekte siis müüakse. Tegemist on tarbeelektroonika ettevõttega, kus disainitakse näiteks televiisorit või mobiiltelefoni ning hiljem proovitakse turustada juba olemasolevatele klientidele.\nMäng võiks olla siis harjutus ärist huvituvale inimesele?\nRP: Jah, aga ma üritan sinna sisse lisada irooniat, mida tavakontorites tavaliselt ei esine. Et mäng ei jääks ühekülgseks, tuleb sisse tuua huvitavaid elemente.\nSa tegid selle mängu üksinda, kuidas tuli idee?\nRP: Jah, see on üksi tehtud. Võib-olla enim on mõjutanud 90ndate mängud, aga ka tänapäevased Androidi või iOS’i mängud. Ma leidsin, et taoline temaatika on alatoodetud, kuigi selle kasutajaskond ja huvigrupp on olemas. Taolisi mänge tänapäeval väga ei olegi. Kui ongi, siis nad tihti ei täida mängijate ootusi.\nMis on sinu plaanid selle mänguga edasi?\nRP: Peamiselt olen teinud seda põhitööna. Töö on väga algses staadiumis, täna või eile sai 7 kuud täis. Loodan et paari kuuga saan selle mingil määral valmis. Siis jagaksin seda inimestele alguses tasuta, mõtlesin rohkem välismaalastele tutvustada. Aga tegelikult on see nii eesti kui inglise keeles.\nMis on olnud sinu jaoks takistuseks?\nRP: Takistusteks on see, et pole kelleltki nõu küsida. Õnneks siin, Mängutisel, on tekkinud mingeid võimalusi. Aga kuna Eestis ei ole mängutööstust tegelikult tekkinud, siis on väga julge hüpe sinna siseneda. Edulugusid on mõned üksikud.\nMis aitaks mängumaastiku olukorda Eestis parandada?\nRP: Arvan et ongi vaja rohkem edulugusid. Näidata inimestele, et mängude tegemine Eestis on võimalik. Tegelikult ju konkurentsieelis mõne välisriigiga on, sest elada siin on odavam ja turg on tegelikult sama. See tähendab, et Eestis on võimalik odavamalt mäng valmis teha. Meil on ju ometi IT-riik!\nMängu tasuta alpha-versioon ilmub paari kuu jooksul ning tasuline täisversioon aasta lõpuks.


Homsest keelatakse liikumine Peipsi järvistul - Maaleht\nHomsest keelatakse liikumine Peipsi järvistul\nSeoses võimaliku jääkatte tekkimisega Peipsi järvistule ning nõrgal jääl viibimisega kaasnevast ohust inimeludele, on alates homsest keelatud Peipsi-, Pihkva- ja Lämmijärve jääle ja jäätunud osadele minek jalgsi ja transpordivahendiga.\nJäälemineku keeld hakkab kehtima alates 29. novembrist. Jääleminek on keelatud Peipsi järvistule Tartu, Jõgeva ja Põlva maakonna piires kuni vastavasisulise otsuse muutmiseni.\nPiirivalvurid paigaldavad järvelemineku enamlevinud kohtadesse vastavad hoiatussildid ning samuti alustatakse jääluurega selgitamaks jää kandmisvõimet. Kui jääolud paranevad, viiakse jooksvalt sisse vastavad muudatused piirangu leevendamiseks ja jäälemineku lubamiseks.\nLõuna prefektuuri piirivalvemajor Avo Kubi ütles, et ohutu jääleminek on tagatud, kui jää paksus on kogu järvel ühtlaselt vähemalt kümme sentimeetrit või enamgi. „See, et mõnes kohas kalda ääres võib jää paksus olla 15 sentimeetrit, ei tähenda kindlasti seda, et kogu järvistu jääl viibimine oleks ohutu,“ selgitas Kubi ning lisas, et kalastushuvilistel tuleks enne jääleminekut kindlasti uurida lähimast kordonist, millised on jääolud.\nTänase seisuga on Peipsi järve kallas osaliselt jääs, Lämmi- ja Pihkva järve osa Peipsiga võrreldes enamgi.


1 tk (suur) Sibul\n1 sl või praadimiseks\n3 kuni 4 tk Kanafilee\n200 g külmutatud või värsked rohelised aedoad\n0.25 kuni 0.5 tl kollane karri\n0.5 dl 10% rõõsk koor\nVähese vaevaga valmiv hautis maitseb hästi nii kartulite kui ka riisiga.\nEttevalmistusteks 15 minutit Hautamiseks 20 minutit\nKoori ja haki sibul, pruunista võis. Lõika kanafileed viiludeks, lisa pannile ja prae 4-5 minutit. Maitsesta soola-pipraga. Vala kana-sibulasegu potti ning kalla peale kuum vesi, hauta 5-7 minutit. Koori ja viiluta porgandid, lisa potti koos tükeldatud ubadega. Sega hulka karri ning hauta madalal kuumusel 10 minutit. Lisa rõõsk koor ja vajadusel maitsesta veel soolaga. Retsept on mõeldud neljale inimesele.\nLiis 20.mai 2012 21:42\nUskumatult hea roog!\nmuhkel 25.jaan 2012 20:43\nSuper! Panin karbitäie ?ampinjone ka ja jätsin koore ära ning lihtsalt keele viib alla. Naisele ka väga maitseb.\nVõrratu 19.jaan 2011 19:20\nVõrratu 19.jaan 2011 19:19\nProovisin ka kodus järgi ja jäin väga rahule,isegi mees ütles et väga hea ja küsis lisa:) teinekordki;)\nkätlyn 17.sept 2010 15:43\nolen seda korduvalt teinud.tegin seda inglismaal tuli palju parem,eestis proovisin ka teha ja maitse oli kohe teine. to kriibu, karri ja kollane karri on üks ja sama asi.kuna karri ongi kollane.:D\nForsteriana 25.veeb 2010 17:01\nJätsin panemata vee, lisasin küüslauku, sellerit ja ?ampinjone. Tuli väga super!\nsillumillu 07.okt 2009 16:05\nVäga maitsev. Panen ka veel paprikat sisse.\nkriibu 26.juuni 2009 23:02\nMa tean, mis on karri, aga mis on kollane karri?\nAtsinna 18.märts 2009 17:53\nTegin täna lõunaks, väga hea. Veidi muudaks toiduainete järjekorda. Porgandi hautaks esmalt koos liha ja sibulaga ja kõige lõppu jääksid aedoad, nad keesid katki. Peast sellist toitu tehes oleks kindlasti mõelnud rohkem ega oleks pannud aedubasid toidusse alguses, ükskõik siis kas toorelt või külmutatult. Aedubade jaoks on 20 min. keetmist liig mis liig. Ananass sobiks ka sisse.\nKrissukas88 05.jaan 2009 10:18\nLihtne ja maitsev!\noOblinkyOo 19.dets 2008 18:10\nmmm..väga maitsev oli.Kuigi alguses ei uskunudki,et nii maitsev võib olla.Ma kasutasin natuke broilerimaitseainet ka.ja see vedelik jäi ka ülimaitsev:P\nKlalli 29.mai 2008 09:58\nmina olen ubade asemele pannud ka herneid ja teinud ilma kooreta.\necu 12.mai 2008 13:59\nNüüd üks mu lemmikutest!\nlikalaka 12.mai 2008 13:00\nlihtne ja maitsev, teen veel kunagi\ncheisy 28.veeb 2008 18:26\nläbi proovitud ja ausalt öeldes väga maitsev!


Lapsed ja kirik\nKüsimustele vastab õpetaja Eve Kruus.\nMida ütleb Piibel laste ja noorte kohta?\nPiibel ütleb laste ja noorte kohta üsna palju. Kusjuures lastekaitsjatele ja lapsevanematele alati sugugi mitte kõige meeldivamaid asju. Piiblitekstid näitavad, et lapsi peab tõsiselt võtma ja neid ei tule mitte ainult nunnutada, vaid neilt peab ka nõudma, neid tuleb kasvatada. Ja vastutus selle eest, et lapsest kasvaks väärikas inimene, pannakse just vanematele. Piiblis on laste ja noorte kohta mitmeid tekste. Kõige tuntumad on vast Jeesuse sõnad, mida loetakse ka laste ristimistalitusel. Jeesus ütleb neis: „Laske lapsukesed minu juurde tulla ja ärge keelake neid, sest niisuguste päralt on jumalariik. Tõesti ma ütlen teile, kes iganes jumalariiki vastu ei võta nagu laps, ei saa sinna.“ (Mk 10:14–15)\nKiri efeslastele, 6. peatükk: „Lapsed, olge kuulekad oma vanemaile Issandas, sest see on õige.“ (Ef 6:1) „Ja teie, isad, ärge ärritage oma lapsi vihale, vaid kasvatage neid juhatamise ja manitsemisega Issanda tahte järgi.“ (Ef 6:4)\nKõige rohkem on laste ja noorte kasvatamisega seonduvaid mõtteid Jeesus Siiraku raamatus (Srk), see raamat on tervenisti lihtsalt fantastiline oma eluterve mõtteviisi poolest, mis kõnetab ka kaasaja inimesi. Ja selles raamatus räägitakse ka lastest ja nende kasvatamisest. Siiraku raamatu kolmas peatükk kõneleb laste kohustustest vanemate vastu: „Issand tahab, et lapsed austaksid isa, ja on kinnitanud ema meelevalla poegade üle. Kes isast lugu peab, lepitab oma patte, ja ema austaja on varanduse talletajaga sarnane. (Srk 3:2–4) Sest isa õnnistus kindlustab laste kodasid, ema needmine aga lammutab nende alusmüürid.“ (Srk 3:9)\nSiiraku seitsmenda peatüki 25. salm ütleb: „On sul lapsi, siis kasvata neid ja pane nad tööle noorpõlvest alates.“ (Srk 7:25). Siiraku 16. peatükis on lõik, mis on pealkirjastatud „Mure halbade laste pärast“. Seal öeldakse: „Ära taha, et sul oleks palju halbu lapsi, ja ära rõõmusta jumalakartmatute poegade pärast. On neid palju, siis ära tunne neist rõõmu, kui neis pole Issanda kartust.“ (Srk 16:1–2). Või näiteks tekst, mis pärineb lõigust, mille pealkiri on „Kasvatusest“: „Kes oma poega armastab, karistab teda alati, et ta lõpuks saaks temast rõõmu tunda. Kes oma poega karistab, saab temast kasu ja võib tuttavate keskel temast uhkusega rääkida. Kes oma poega õpetab, teeb oma vaenlase kadedaks ja võib sõprade ees tema pärast hõisata. Kui tema isa sureb, siis see nagu ei olekski surnud, sest temast on jäänud järele omasugune.“ (Srk 30:1–4)\nPühakirjas on laste, noorte ja kasvatuse teemal mitmeid mõtteid, mida võiksid tunda ka tänapäeva pedagoogikateadlased.\nAga Jeesuse enda lapsepõlvest pole Piiblis eriti midagi kirjas ...\nJah, Jeesuse lapsepõlvest me ei tea kuigi palju. Piiblilugude põhjal otsustades üsna varsti pärast Tema sündi kuningas Heroodes andis käsu hukata Petlemmas kõik vastsündinud poisslapsed, et vältida omale konkurendi kasvamist. Väidetavalt viisid vanemad Jeesuse Egiptusesse, kus Ta siis üles kasvas, ja mingi aeg toodi Ta tagasi kodumaale. Siis kõneleb Piibel loo sellest, kuidas 12-aastane Jeesus käib templis, ja siis on Tema elukäigu suhtes pikk vaikus, kuni ajani, mil Ta hakkab kuulutama Jumalariigi tulekut. Selleks ajaks on Jeesusest saanud juba täismees – ta on umbes 30-aastane. Nii et väga palju me ei tea sellest.\nMis on kristliku lastekasvatuse põhimõtted? Millist inimest tuleb kasvatada?\nHead inimest. Head, korralikku ... Sellist, nagu kõik tahaksid olla ja peaksid olema. Ega kristlane ei ole mingi inimeste erisort, teistest inimestest erinevast liigist. Lihtsalt ta püüab saada paremaks, kui ta hetkel on. Püüab saada selliseks, nagu Jumal inimest luues teda ette kujutas, Jumala-näoliseks. Selleks püüab ta järgida pühakirja kaudu meieni jõudnud juhiseid, tarkust, eetilisi nõudmisi. Kui inimene juba rõhutab seda, et on kristlane, siis ta võiks mõningatest eetilistest normidest tõepoolest ka kinni pidada, et mitte kristlase nimetust häbistada, nagu kahjuks läbi aegade paljud nimekristlased on seda teinud. Tõeline ristiinimene on tavaline, hea, südamlik, sõbralik, abivalmis inimene, kes ei tee teistele tahtlikult halba. Inimene, kes teistest hoolib, nendega arvestab.\nMillal oleks õige aeg hakata lapsele ristiusuga seonduvat seletama? Laps hakkab õige varakult küsima suuri asju, selliseid, millest täiskasvanud arvavad, et ta midagi veel ei taipa.\nSee on meie arvamus, et ta ei peaks mingil ajal veel mingeid küsimusi küsima. Täiskasvanute küsimused pole sageli sugugi targemad kui lastel – pehmelt öeldes. Lapsele võiks kõike seletama hakata sünnist saati, vastata kohe, kui ta küsib, ja seletada ka siis, kui ta küsida ei oska, kuid on näha, et ta ei saa toimuvast aru. Kristlikus peres kasvavale lapsele ei peakski niivõrd rõhutama, et tema pere on mingis mõttes ebatavaline, kristlik. Kui on selline pere, kristlik ümbrus, siis kasvab laps iseenesest sellesse ja talle on see loomulik. Lapsele ei pea iga päev rõhutama, et „sa oled kristlane, sa oled ristiinimene“. Ta lihtsalt kasvab selleks. Kasvab selliseks, nagu tema vanemad – tema jaoks kõige olulisemad inimesed – teda on kujundanud. Ja see on meeldiv boonus, kui ta ükskord taipab, et on lisaks tavainimesele veel ristiinimene ka.\nMillal on õige aeg laps kirikuga siduda?\nMida varem, seda parem. Ristida võib alates sünnist, ja mida varem, seda parem on anda ta Jumala hooleks, Tema kaitse alla. Ristimine juba ongi kirikuga sidumine, sest sellega kaasneb ka koguduse eestpalve lapse eest.\nKuidas hakata väikestes lastes kasvatama kogudusega kokkukuuluvuse tunnet?\nPühapäevakooli hakatakse lapsi võtma kolmeaastaselt. Lapsi võib tuua pühapäevakooli juba varakult, nagu ristimiselegi. Mida varem laps Jumalat tundma õpib, seda parem. Pühapäeviti jumalateenistuste ajal – praegu kaks korda kuus, tulevikus loodetavasti igal pühapäeval – on meil kirikus lastehoid, kuhu jumalateenistusele tulevad vanemad saavad oma lapsed teenistuse ajaks jätta. Väiksemate laste jaoks on jumalateenistused liiga pikad. Nad saavad olla koos oma eakaaslastega kiriku keldrisaalis, seal nendega tegeldakse, räägitakse piiblilugusid, joonistatakse – nii saavad ka nemad jumalateenistusest omamoodi osa, saavad uusi teadmisi. Neli korda aastas, suuremate pühade ajal on laste jumalateenistused ehk pereteenistused, kuhu võib lapsed kaasa võtta, teenistused, mis ongi eelkõige nendele mõeldud. Ja kui lapse jaoks on iseenesestmõistetav, et vanemad käivad pühapäeval jumalateenistusel ja lapsedki käivad nendega vahel seal kaasas ja harjuvad kirikus käima, siis ei ole see nende jaoks võõras ja hirmutav koht – siis see ongi juba kirikuga sidumine.\nPõhiosa ja vastutus lapse ristiinimeseks kasvamisel on ikkagi vanematel. Kui vanemad last kirikusse ei too või kui nad ise ei ela kristlikku elu, siis nad võivad ju lapse küll pühapäevakooli ukse vahelt sisse visata, aga kui kodu seda ei toeta, kui kodus pole midagi, mis toetaks pühapäevakoolis õpitut, siis jääb see ikkagi nagu üheks tavaliseks koolitunniks, laps istub selle aja siin küll ära, saab juurde mingeid teadmisi, aga see ei kasva talle sisse, ta ei oska kasutada seda, mida talle õpetatakse. Ta näeb, et on vastuolud õpitu ja tegelikkuse vahel. Siis ei ole ka pühapäevakoolist väga suurt kasu.\nPaljud arvavad, et peamine on lapsed ainult ära ristida – et noh, ikkagi ametlikult ristiinimesed ning ristimistalitus on ka väga tore ja ilus sündmus. Muidugi on ristimine ääretult oluline asi, piltlikult öeldes annab see Jumalariigi kodakondsuse. Aga kui last ei õpetata, mida see tähendab, milliseid võimalusi see annab, siis ei oska ta neid ka kasutada. Paber on, aga kusagil sahtlipõhjas, unustatud, kasutu. Ristimisel annavad vanemad tõotuse oma last kristlikult kasvatada, st teda ka õpetada. Aga kui paljud vanemad teda tegelikult õpetavad? Pühapäevakooli, kus last õpetataks, pole ka aega järeltulijaid tuua. Üsna paljudel lõpebki asi sellega, et laps ristitakse ära ja ongi kõik. Õpetust, mida see kõik tähendab, mida tähendab olla kristlane, mida tähendab kristlik elu, saab see „laps“ alles siis, kui kunagi leeri jõuab. Sinna jõuab ta aga enamasti alles palju aastaid hiljem, siis, kui on soov oma abielu laulatada või oma laps ristida. Need on ilusad ja meelejäävad talitused, mida oma ellu tahaks. Paraku kordub siis, kui oma laps on ristitud, sageli vana muster: last ei õpetata ja temagi jõuab kirikusse alles siis, kui on vaja oma last ristida …\nMis ajal võiks lapsi hakata tooma pühapäevasele jumalateenistusele, n-ö suurte inimeste jumalateenistusele?\nSeda peavad vanemad ise otsustama, sest lapsed on väga erinevad. Mõni kolme-nelja-aastane peab jumalateenistuse vapralt vastu ja häda pole mitte midagi, aga mõni seitsme-kaheksa-aastane seda ei suuda – ei suuda paigal püsida, jookseb ringi, lärmab, segab teisi. See oleneb lapsest. Laps ei pea ka tingimata pingis paigal istuma nagu tukunui, ta võib rahulikult kirikus ringi liikuda, näiteks kiriku tagaosas, vahekäigus. Peaasi on, et ta ei karjuks ega segaks teisi inimesi. Ta võib kas või võtta omale kaasa mingi nuku ja istub seal pingis, mängib vaikselt omaette või joonistab-värvib mingit pilti – no keda ta siis segab, mitte kedagi.\nKui sageli võiks laps jumalateenistusele jõuda?\nJällegi oleneb see konkreetsest lapsest, tema vanusest ja huvidest. Väiksematele lastele sobivad tõepoolest need neli korda aastas toimuvad pereteenistused. Need on lühemad, kord on vabam, lapsed saavad liikuda ja samas nad on suures kirikus. Suuremaid lapsi võiks tuua vastavalt sellele, kuidas vanemad ise käivad. Kui vanemad peale jõuluõhtu kirikusse ei jõua, siis vaevalt et lapsedki tulevad. Tänapäeval küll mitmed koolid on hakanud pidama oma jõuluaktusi kirikutes, nii et kui vanemad ka jõulude ajal kirikusse ei jõua, siis lapsed käivad ikka ära.\nKui on armulaud, siis kuidas teha õpetajale selgeks, mida täpselt lapsele soovitakse – õnnistamist või armulaualeiba?\nTavaliselt me küsime, kui ei ole tegemist inimestega, keda me juba tunneme. Mina ei näe mingit probleemi. Ma küsin lapsega koos olevalt vanemalt, kas võib lapsele armulauda anda. Lapsele me jagame ainult leiba. Vanasti oli leer see, pärast mida lubati inimene ka armulauale, aga nüüd see pole enam määrav. Inimene peab olema ristitud ja mõistma armulaua tähendust, siis võib ta ka armulauale tulla.\nMida annab lapsele õnnistamine? Kas ristimata lapse võib tuua õnnistamisele?\nLoomulikult võib tuua. See ongi niimoodi mõeldud. Nii ristitud kui ka ristimata lapse võib tuua õnnistamisele. Õpetaja paneb talle käe pea kohale ja ütleb piiblisalmi. See käib ka täiskasvanute kohta, neidki võib õnnistada, eriti just siis, kui nad pole ristitud ega saa armulauast osa võtta või kui neil on rasketel aegadel vaja erilist hingelist tuge.\nÕnnistamine tähendab sisuliselt Jumalalt õnnistuse palumist. Palve, et Jumal õnnistaks, ei ole kunagi liigne.\nMis võimalused on Jaani kirikus noorte kaasamiseks?\nSiin on kord nädalas noorteõhtud, kus noored saavad koos olla, arutada nende elu tähtsaid küsimusi, probleeme, mis nende jaoks on olulised. Seal on iga kord paarkümmend inimest kohal ja nad võtavad oma sõpru ka kaasa – ja niimoodi nad siia tilguvad. See ei tähenda, et nad kõik hakkavad kirikus käima, aga vähemalt mingid alged nad siit saavad. Neil on koht, kuhu tulla. Nad teavad, et neid oodatakse, neid võetakse tõsiselt. Ja kui nad vabatahtlikku tööd tahavad teha, siis saavad nad seda tahtmise korral päris palju teha. Pigem on tänapäeval see asi, et neil ei ole aega. Noorteõhtule tulekuks aja nad veel leiavad, aga et kuskil midagi teha, see nõuab rohkem aega. Jah, noori on kasutatud. Kui meil on suured koguduse aastapäevad jms sündmused, siis nad on aidanud siin kohvilauda katta. Samuti saab noori lasteteenistustel rakendada, Tooma missal neid kasutada – kui nad ainult ise tahavad. Põhiline ongi aga see, et neil ei ole aega.\nKui tihti on Jaani kirikus pühapäevakool?\nGrupid käivad koos üle nädala. Erinevatel nädalatel on erinevad grupid. Koos käiakse oktoobrist maini. Seal käivad lapsed alates kolmeaastastest kuni 14–15-aastasteni välja ehk kuni leeriajani. Aga osa ei lähe siis kohe leeri, vaid lähevad noortegruppi üle. Mõned jõuavad leeri aga alles aastate pärast – siis, kui nad tunnevad, et nende jaoks on kätte jõudnud õige aeg.\nMis vanuses on leeriminek?\nLeeri me võtame alates 15. eluaastast, erandjuhul ka neljateistkümnendast, kui saab just kohe-kohe 15. Või kui on koos vanematega, siis on vahel võimalik ka varem. Meil näiteks käis hiljuti üks 13-aastane poiss oma vanaema ja vanaisaga koos leeris. Tore ja asjalik poiss oli, sai ilusti oma leeritestid tehtud.\nKuidas ja kui palju peaksid ristivanemad oma ristilaste kasvatamises osalema?\nRistivanemad peaksid lapsele olema usaldusisikud, head vanemad sõbrad. Nõnda et laps tahaks nendega suhelda. Ja peaks olema nii, et ristivanemad tõesti ka võtaksid lapsega ühendust, mitte ei oleks ristimisel ainult need iluasjad, kes küll altari ees tõotavad, et aitavad oma ristilast kristlikult kasvatada, aga pärast unustavad ära, et neil üldse ristilapsed olemas on ... Ideaalis võiks olla nõnda, et kui vanemad on aeg-ajalt väsinud, neil on ka vaja omaette olla, siis ristiema või -isa võtab oma ristilapse käekõrvale ja toob ta pühapäeval kirikusse ja pärast seda räägib temaga kirikus kuuldust, vastab ta küsimustele, räägib elust ja selle probleemidest. Vanemad saavad aega enda jaoks, saavad omaette olla, kas või puhata. Oleks kaks kasulikku asja ühekorraga.\nMis oleksid sobivad kingitused, mida ristivanem võiks oma ristilapsele kinkida?\nKaelarist oleks sobiv ja väga ilus kingitus. Just selline rist, mida laps saaks ka suuremana kanda. Ja sellele ristile võiks olla ka ristimiskuupäev graveeritud. Igal aastal võiks ristivanem ristimispäeval kutsuda lapse välja, et koos minna kirikusse ja pärast seda näiteks loomaaeda või kohvikusse või mida iganes. Et see oleks tore päev, mis jääks lapsele meelde – et see oleks talle nagu teine sünnipäev.\nMis osadest oleks mõistlik hakata lapsele Piiblit tutvustama, kas Uuest Testamendist?\nKüllap jah, seda on vast kõige lihtsam mõista. Kuigi pildipiiblis, mida oleme lastele nende ristimisel kinkinud, on ka Vana Testamendi lood tehtud toredateks ja lastepäraseks. Lapsed võtavad neid lugusid esialgu nagu tavalisi muinasjutte ja kuulavad neid hea meelega.\nKuidas hakata lastele palvetamist õpetama? Mitu korda päevas võiks laps palvetada? Millised peaksid laste palved olema?\nRistimistalitusel saavad ristivanemad omale väga toredad tunnistused, kus on kirjas ka ilusad lühikesed palved laste jaoks. Sealt on lihtne saada esimesed palved, mida õpetada. Aga palvetamisega on jälle nii, et kuidas vanemad ise ees, nõnda ka lapsed järel. Kui vanemad ainult sunnivad last palvetama ja ise ei võta sellest osa, ise ei palveta, siis see ei jää lapsele külge. Ise tuleb olla eeskuju. Kui vanemad ei palveta, siis ei hakka seda tegema ka laps. Võiks kas või näiteks söögipalvet koos lugeda. Ema loeb, isa loeb ja siis hiljem lasta juba lapsel lugeda. See palve ei pea ju olema pikk. Samamoodi on õhtul, kui panna last magama – koos lugeda lühike palve. Kas või lapsele ette lugeda mõni lühike palve – see jääb niimoodi väga hästi meelde ja laps hakkab seda varsti ise omaette lugema.\nKui laps juba tunnetab end kristlasena ning tal tekivad sügavad ja tähtsad küsimused, mida ta oma vanematelt võib-olla ei taha küsida, kuhu ta siis saaks pöörduda?\nSelleks on olemas ristivanemad. Või kui ka nendega ei taha arutada, siis pühapäevakooli õpetajad. Nii palju, kui mina olen meie pühapäevakooli õpetajatega suhelnud, siis ma arvan, et nendega saab sellistel juhtudel väga hästi asju arutada. Üleüldse – kui me vaatame lasteaiakasvatajaid ja nooremate klasside õpetajaid, siis lapsed räägivad neile üsna palju. Kui kodus lapsi ei kuulata, siis nad valavad end õpetajate peale välja. Ja pühapäevakoolis saavad nad kõiki küsimusi, mis puudutavad usuteemat või Piiblit, kindlasti arutada. Siin saavad nad oma sellistele küsimustele vastuse.\nPaljud lapsed kardavad, neil on hirm, et ÄKKI klassikaaslased saavad teada, et nad on ristitud ja kristlased. Kuidas sellisest hirmust üle saada?\nVõib-olla saab sellest hirmust üle vanemate abil või ka siin noortegrupis. Lastele tuleb teha selgeks, mida tähendab kristlaseks olemine. Näidata, et see pole asi, mida häbeneda, vaid on hoopis asi, mille üle tunda uhkust – see on midagi erilist ja väärtuslikku. Siis ei kohuta ka mõnede koolikaaslaste võimalik norimine. Mul jäi nii meelde üks tore juhtum, see oli vist üle-eelmises leerigrupis, kus oli 7–8-aastane poiss koos oma isaga. Poiss oli juba ristitud, aga isa veel ei olnud, käis meil leeris. Poiss oli vapralt leeritundides kaasas ja ta oli ka meiega koos leerilaagris. Seal laagris olid umbes samaealised kohaliku õpetaja lapsed ja ta sai seal omale mängukaaslased. Ja nii vahva oli, kuidas ta seal uhkelt teatas: „Aga mina olen ristitud!“ Paraku pidi ta teatava pettumuse osaliseks saama, sest ka kõik kirikuõpetaja lapsed olid ristitud, aga oli näha, et tema jaoks oli ristitud olemine uhke asi, ta rõhutas seda mitmel korral, ka täiskasvanutega kõneldes.\nAga ega tavakoolis ei peagi eriliselt eksponeerima oma kristlaseks olemist. Koolis tuleb üsna harva see teema jutuks. Oleneb muidugi koolist. Meil on ju olemas ka kristlikud koolid.\nHiljuti ilmus raamat „Isade õnnistus“, kus Eesti kirikuõpetajate lapsed meenutavad oma isasid. Selles raamatus meenutab üks mees, kellest on ka praeguseks kirikuõpetaja saanud, kuidas ta nõukogude ajal kooli läks ja kuidas isa teda õpetas vastama, kui temaga usu pärast norima hakatakse. Kellel võimalik, soovitan lugeda. Nii mõnigi õpetus on kasutatav tänapäevalgi.\nKui vanemad sooviksid last panna kristlikku kooli, siis mis võimalused neil selleks on? Jaani kogudusel endal ju ei ole kooli.\nLapsed pannakse sinna, kus kohti on: Kaarli kirikul on kristlik kool. Paar aastat tagasi avati Nõmmel Johannese kristlik kool. Vanalinna Hariduskolleegium, Toomkool ... On küll võimalik leida selline koht oma lapse jaoks.\nKas on mõeldud sellest, et ka Jaani kogudusele teha oma kool?\nPraegu on hea, kui need olemasolevadki käigus hoida. See on üsna kallis lõbu. Seni minu meelest veel jätkub kohti ka olemasolevates kristlikes koolides.\nKui lapsel tekib usuteemade vastu huvi, siis kust ta saaks endale eakohaseid materjale? Kas on olemas ka mingid arvutimängud jms?\nArvutimängude ja kirjanduse kohta tasuks küsida meie pühapäevakooli õpetajatelt. Ma arvan, et midagi kindlasti on. Luterlik kirik on suhteliselt vähe selliseid asju välja andnud, aga vabakogudused on rohkem ja sealt nii mõndagi sobib ka meile. Meil on olemas ka pühapäevakoolide ühendus ning laste ja noorte ühendus – nemad töötavad materjale välja ja sealt kaudu on võimalik midagi leida. Mingil juhul ei saa laste puhul alahinnata visuaalse külje tähtsust.\nKas religiooniõpetus peaks koolides kindlamini paigas olema?\nMõnedes koolides on religiooniõpetus õppekavas sees. Ma tean, et sellest on palju kirjutatud ja räägitud. Siin sõltub väga palju ka vanematest, aga pahatihti ei suuda vanemad omavahelgi kokkuleppele jõuda. Kui teatud hulk lapsevanemaid nõuab religiooniõpetust, siis on kool kohustatud seda nende lastele organiseerima. Aga kuidas saada huvitatud vanemad kokku?\nKas tavakoolis oleks võimalik saada kristlikku usuõpetust? Kui näiteks 20 lapsevanemat tuleksid kokku ja küsiksid seda koolilt?\nMa arvan, et see vist siiski ei läheks läbi. Kui huvigrupp on väga kitsas, siis tekib kohe küsimus, kes maksab. Öeldakse ju ka, et „palun, teil on kirikute juures pühapäevakoolid“. Ja tõepoolest on pühapäevakoolidel ressurssi. Nii et kui te tahate oma lastele anda kristlikku haridust, siis pange nad kindlasti pühapäevakooli.\nPaljud ei tea, mida pühapäevakoolis tehakse. Mida lastele pühapäevakoolis õpetatakse?\nPühapäevakoolis õpetatakse lastepäraselt tundma kristlust, tundma piiblilugu ja kristlikke põhimõtteid, kristlikke tõdesid. Lapsed loevad seal piiblilugusid, joonistavad, õpivad laule, õpivad palvetamist, räägivad sellistest asjadest nagu sõprus ja headus, samuti sellest, kuidas tuleb teisi aidata. Pühapäevakoolis on vanusekohane eetiline kasvatus. Lisandub üheskoos olemise ja palvetamise kogemus ning ka kirikus esinemise võimalus.\nKui huvi on, siis võib alati kirikust üle küsida. Pühapäevakool alustab tavaliselt lõikustänupühal, see on oktoobri teine pühapäev.\nPühapäeval enne kooliaasta algust õnnistatakse jumalateenistusel kõiki kooli minevaid lapsi. Siis võiks ka lapsed jumalateenistusele tuua. Palume neile õnnistust algavale õppetööle.\nLõpetuseks veel meeldetuletus lapsevanematele: kui te toote oma lapse ristimisele, siis hoolitsege ka pärast lapse kristliku kasvatuse eest. Ristimine on ääretult hea ja tähtis, aga see ei ole veel kõik. Peab ka kasvatama. Peab lapsele selgitama, milliseid võimalusi ristimine talle on andnud – et ta oskaks neid oma elus kasutada. On selge, et vanemad sageli jäävad seletamisega hätta. Aga kui ei oska, siis tulge ja küsige, meil on inimesi, kes on sellega aastaid tegelenud, kellel on kogemusi ja häid nõuandeid. Ja kaks korda kuus last siia pühapäevakooli tuua ei tohiks ka liiga koormav olla. Mida nooremas eas, seda parem – siis lapsed harjuvad sellega ja neil on siin ka oma lõbus seltskond, kuhu nad tahavad tulla.


Teenuste riigihangete kvaliteet muutuks märksa paremaks, kui hakataks korraldama rohkem läbirääkimistega hankeid, soovitab tõlkebüroo Interlex tegevjuht Inge Rätsep.\nOleme tõlketeenuste müümisel riigihangetel juba aastaid võidelnud hindamise vastu ainult hinnast lähtudes. Enamasti on hinnapõhise valiku põhjuseks hankeametnike puudulik arusaam teenuse sisust ja oma organisatsiooni vajadustest. Eriti keeruliseks teeb näiteks tõlketeenuste hankimise asjaolu, et teenust kui sellist hankimise hetkel ju ei eksisteerigi.\nHinnatav teenus tekib selle tellimise/vastuvõtmise hetkel ning alles tagantjärele saab hankija teada, kas on valinud õige partneri. Oskamatult hangitud teenus teeb meelehärmi nii tellijale kui ka teenuse pakkujale. Ühele siis halva lõpptulemuse, teisele hinnapiirangust tuleneva pideva ökonoomitsemise pärast.\nEriti hulluks on asja teinud viimasel ajal riigihangetel populaarseks saanud mitme pakkuja võitjaks kuulutamine. Hankeleping sõlmitakse mitme teenusepakkujaga, kelle teenuse sisu ja hinnad võivad olla üsna erinevad. Iga väiksemagi tellimuse puhul (näiteks 100 sõna pressiteadet) korraldab tellija lepingupartnerite hulgas siis minihanke, kus võrreldakse hindu, kuigi hankemenetluse tulemusel on ju partnerite hinnad välja selgitatud ja ka muud tingimused paigas.\nParemat tulemust sellega ei saavutata, ainult asjatut halduskoormust mõlemale poolele. Tellija puhul väljendub see ametniku tööaja raiskamises igakordsete päringute tegemisele ja võrdlemisele, pakkuja puhul hinnapakkumuste tegemises, mille juures on ette teada, et need ei realiseeru tööks. Kohustus pakkumus igal juhul esitada on aga hankelepinguga kokku lepitud.\nTeenuste hangete puhul muutuks olukord paremaks, kui hakataks korraldama rohkem läbirääkimistega hankeid. Sellisel juhul oleks võimalik süveneda pakkuja tegelikesse oskustesse ja ressurssidesse. Igal pakkujal tekiks reaalne kohustus oma teenuste sisu hankijale lahti seletada ning ka kulukust põhjendada.\nAnonüümselt ostetud teenus saabki olla anonüümne. Kui tellija ja hankija suhtlus piirdub hankeregistrisse üleslaetud hinnakirja ja ametlike dokumentide vahetamisega, siis kuidas hankija saab aru, milline pakkuja just tema vajadustele kõige paremini vastab. Läbirääkimistega hanked toimuvad erasektoris pidevalt ja tulemus on hea. Ka riigihangete puhul vähendaks see keskpäraste või lausa rahulolematust põhjustavate teenusepakkujate hulka.\nHangetel liigub suur raha\nRiigihanked.ee andmetel on 2014. aastal riigi poolt hangitud teenuste puhul hangete arv üle 3500 kogumahus üle 330 miljoni euro. See on aukartust äratav hulk riigi raha ehk siis kõigi meie raha. Kahjuks puudub täpne statistika, kuidas jaguneb hangete maht erinevate teenuste lõikes, kuid numbrid annavad aimu, millises mahus meie teenustesektor riigi jaoks täna tööd teeb. Seepärast on eriti kurb, kui selle raha eest ostetud teenused ei vasta alati soovitud tulemusele.


Jaak Madison Ossinovskile: ainult "uuseestlane" saab olla nii kehva mõtlemisvõimega - DELFI\nEile Eesti Päevalehes ilmunud intervjuus suunas Jevgeni Ossinovski võrdlemisi suure osa oma tähelepanust EKRE siunamisele. Küll võrdles tervise- ja tööminister rahvuslasi neonatsidega, küll aga otsis nende erakonna valimisloosungile "Anname tuld!" semiootilistes keerdkäikudes ässitavaid tõlgendusi. Sotside esimehe sõnavõtt ei jätnud muidugi EKRE ladvikut külmaks ning tingis erakonna nimekate liikmete kiired vastureaktsioonid. Avaldame allpool Jaak Madisoni poolt Facebook'i postitatud vastuse.\n"Tänases (eilses - toim) Päevalehe intervjuus suudab Ossinovski taas näidata oma uskumatut mõttelendu. Ei teagi, kas meelega või oma rumalusest. Kuna sotsiaal- ja tervishoiuministrile, kelleks ta kahjuks on, ei meeldi meie loosung "Anname tuld!", siis võtab ta endale õiguse nimetada üht parlamendierakonda ohuks Eestile ja demokraatiale.\nKes oled Sina, Jevgeni, tulema rääkima ohtudest Eestile? Sina, ilma juurteta uuseestlane, nimetad kõiki konservatiivide toetajaid ohuks Eestile ja demokraatiale? Muud moodi on mul raske Sind nimetada, sest ainult "uuseestlane" saab olla nii kehva mõtlemisvõimega, kui ei suuda loosungis "Anname tuld!" näha sõnumit, et tuld antakse valelikule poliitikale, korruptsioonile ning tuli tähendab valgust ja lootust. Kui mõtted kipuvad minema vaid millegi või kellegi põlema panemisele, siis see pole meie mure. See on Sinu isiklik mure ja võib olla päris tõsine, lausa meditsiiniline.\nHanno Pevkur: olukorras, kus me vajame pikka visiooni, tegelevad sotsid moosisaiade, tätoveeringute, solaariumi ja alkoholi keelamisega (252) 12.08.2017\nEKRE ridades kandideerib endine kaitsejõudude peastaabi ülem Alar Laneman (185) 14.08.2017\nJevgeni, Sina tuled rääkima ohust demokraatiale? Tuletame meelde, et alles kolm aastat tagasi suruti parlamendis läbi kooseluseadus, minnes vastuollu igasuguse demokraatiaga. Kas te lubasite 2011. aasta valimistel, et teete seda nelja aasta jooksul? Ei, te vaikisite sellest ja kartsite. Kartsite, sest teie jälke tegusid sallib vaid marginaalne grupike, kes on tõeline oht Eestile. Eestile kui suveräänsele rahvusriigile.\nNüüd aga panete partideks kohalikel valimistel kõik oma ministrid. Loodate, et sellega lendate kõrgemale? Proovige pealegi. Kuid just see ongi häbiplekk demokraatiale, kui loote valijatele illusiooni, kuid siis saadate nad pikalt, sest Sina ju ei loobu ministri kohast volikokku minemise nimel, Jevgeni?"


Koerad saavad aru, mida me neile ütleme ja kuidas me neile ütleme - Loomad - 2021\nTeadus kinnitab seda, mida koeraomanikud on alati mõelnud: teie koer mõistab teid, kui temaga räägite. Teadlaste meeskond on esimest korda uurinud, kuidas koerte aju inimkõnet tõlgendab. Tulemused näitavad, et inimese parim sõber on mures selle pärast, mida me ütleme ja kuidas me seda ütleme, eriti kui me neid õnnitleme.\nKõne mõistmiseks jagab inimese aju ülesanded: vasak poolkera vastutab sõnade tähenduse eest ja parem võimaldab intonatsiooni tõlgendada. Seega analüüsime eraldi, mida me ütleme, kuidas seda öelda, et jõuda ühise tähenduseni. Kuid see võime pole inimesel ainulaadne.\nAju vasak poolkera vastutab sõnade tähenduse eest ja parempoolne võimaldab intonatsiooni tõlgendada\nUuring avaldatud Teadus Sel nädalal soovitab ta koerte aju töötada samamoodi, et eristada sõnu ja intonatsiooni. "Nad kasutavad aju mehhanisme, mis on inimestega väga sarnased," ütleb Attila Andics, töö juhtiv autor ja teadur Budapesti Eötvös Lorándi ülikooli (Egavös Loránd University) etoloogiaosakonnas ja MTA-ELTE võrdlevas etioloogia uurimisrühmas.\nSeega kasutavad koerad, nagu inimesed, vasakpoolset poolkera, et mõista sõnade sõnavara ja parema poolkera piirkonda intonatsiooni jaoks. Teadlaste jaoks võib inimese kõne esinedes koera keskkonnas esineda sõna tähenduses teie ajus isegi primaatideta imetajate, näiteks koerte puhul, kes ei oska rääkida.\n"Koerad kasutavad inimestega väga sarnaseid aju mehhanisme"\n„Koerad saavad õppida sõnu, mis on nende jaoks asjakohased ja mida omanikud kasutavad sageli nende käsitlemiseks. Sõnad nende õnnitlemiseks on näide ”, rõhutab Sinc Anna Gábor, üks töö autoritest ja Ungari Eötvös Lorándi ülikooli teadur.\nSee on esimene uuring, milles analüüsitakse koertel selle protsessi neuronaalset tausta, ehkki teadlased erinevatest maailma osadest on aastaid teinud erinevaid katseid, et näidata koerte võimet ära tunda kõne erinevaid komponente.\n"Koerad saavad õppida sõnu, mis on nende jaoks asjakohased ja mida omanikud kasutavad sageli nende käsitlemiseks"\n"Kuid siiani ei teadnud me koerte aju mehhanismidest palju ja et need olid sõnade mõistmiseks sarnased inimese omadega. Jääb veel dokumenteerida, kuidas need loomad eraldavad ja integreerivad leksikaalset ja intonatsiooniteavet kõnekeelsetesse sõnadesse, ”ütleb Gábor.\nParem mõistmine komplimentide osas\nTeadlaste sõnul on uuring esimene samm mõistmaks, kuidas koerad inimese kõnet tõlgendavad. Selleks koolitasid nad aju MRI tegemiseks 13 koera, kes jäid liikumatuks. Teadlased suutsid iga koera ajutegevust mõõta, kuulates nende treeneri sõnu (kiitus või mõttetu nende jaoks, kombineerides kiituse intonatsioone või neutraalset).\nOtsides ajupiirkondi, mis eristasid sõnu tähendusega ja mida mitte, ning õnnitlusi või neutraalseid intonatsioone, mõistsid teadlased, et koerad eelistavad sõnade töötlemiseks kasutada vasakpoolset poolkera ja need ajuaktiveerimised olid sõltumatud intonatsiooni, mis aktiveeritakse paremas poolkeras.\nTeadlased koolitasid 13 koera, et nad aju MRI skanneril liikumatuks jääksid\nUuring näitab ka, et lemmikloomades aktiveerib koera tasustamissüsteemi kiitmine - ajupiirkond, mis reageerib igasugustele meeldivatele stiimulitele nagu toit, seks või hellitus - ainult siis, kui kiituse sõnad ja intonatsioon nõus olema.\n„Koerad ühendavad nii kõne õigeks tõlgendamiseks kui ka selle, mida need sõnad tegelikult tähendavad. Taaskord on protsess väga sarnane inimeste omaga, ”ütleb Andics.\nInimese kõne päritolu kohta\nTeadlaste jaoks ei paranda see töö mitte ainult koerte ja inimeste vahelist suhtlust ja koostööd, vaid ka valgustab sõnade ilmumist keele arengu käigus. "See, mis teeb sõnad inimestele ainulaadseks, pole mitte meie eriline neuronaalne võime, vaid meie leidlikkus neid leiutada ja kasutada," ütleb juhiautor.\nUngari meeskond soovitab, et sõnade mõistmiseks mõeldud närvimehhanismid arenesid palju varem, kui seni arvati, ja paljastab, et need pole inimese aju jaoks ainulaadsed. Võimalik, et kodustamise ajal toetasid selektiivsed jõud aju struktuuri ilmnemist, mis selle võime aluseks on koertel, kuid kõnega seotud poolkerakujulise asümmeetria kiire arengu taustal on see tegelikult ebatõenäoline. "Inimesed on ainulaadsed ainult sõnade leiutamise võime poolest," järeldavad autorid.\n1. Hästi sotsialiseeritud kutsikas, probleemideta täiskasvanud koer\nSündib psüühiliselt terve koer, kuid see on ka tehtud. Ehkki sellel on geneetiline koormus, mis mõjutab enam-vähem närvilisust, enam-vähem seltskonda ümbritsevate inimeste ja loomadega, mõjutavad tema olemisviis ja olemus ka sündimise fakti ja palju Tervislik ja püsi ema ja õdede-vendade vahel kuni kahe kuu vanuseni. Sel viisil saab koer oma sotsialiseerimisprotsessi lõpule viia. See tähendab, et kutsikas õpib suhelda oma eakaaslastega õigesti.\n2. Koer kohaneb hästi oma perekonnaga\nKui koer hakkab koos omanikega elama, on normaalne, et ta kohaneb järk-järgult ja ilma komplikatsioonideta selle kodu dünaamikaga, kus ta elab, nii kodutundidel, kaasa arvatud toit, kui ka igapäevastel jalutuskäikudel. Koer peab kohanema ka oma kodu ruumiga. 70 ruutmeetrises korteris elamine pole sama, kui aiaga villas.\nHästi sotsialiseeritud koer on õnnelik ja kohanenud täielikult oma ümbrusega\nTeisest küljest peab koer õppima elama ka teatud perega, mille koosseisu võivad kuuluda lapsed, eakad inimesed ja muud loomad. Ühesõnaga, koer peab tegema suuri kohanemisvõimalusi inimkeskkonna jaoks, kus ta peab elama. Märgi, et see on tasakaalus, kontrollitakse, kas kohanemisprotsess kulgeb korralikult ja probleemideta.\n3. Koer suhtleb ilma probleemideta teiste inimestega\nKui koeral on käitumisprobleeme, on tavaline, et ta hammustab või irvitab maja inimesi või on tolerantne ja seltskondlik ainult perekonna, mitte külastajate suhtes. Selles olukorras mõistetakse, et koer pole oma sotsiaalses aspektis hästi koolitatud ega pruugi hõivata perekonna hierarhias õiget kohta. See tähendab: "Ma saadan siia ja keegi ei ütle mulle, mida ma pean tegema."\nHästi sotsialiseeritud koer suudab probleemideta suhelda enda ümber olevate inimeste ja võõrastega\nHästi sotsialiseeritud koer suudab suhelda enda ümber olevate inimeste ja võõrastega ilma probleemide või vastasseisudeta, mis takistavad a piisav kooseksisteerimine. Madridi Complutense ülikooli veterinaarmeditsiini teaduskonna professor ja loomade käitumise ekspert Miguel Ibáñez selgitab, et koera täielikuks sotsialiseerumiseks peab ta olema "hea haridusega, tal peab olema nii füüsiline kui ka vaimne heaolu ning ta peab olema võimeline järgima teatud käitumise põhireeglid, nii et selle omanikel oleks selle üle kontroll. "\n4. Koer on teiste loomadega korralikult seotud\nFakt, et koer on pingeteta ja sujuvalt seotud teiste loomadega, olgu nad samad või muud liigid, on sümptom, et tegemist on hästi sotsialiseeritud loomaga. Kui koer elab teise koera või kassiga, ei pea koos elamine olema sobimatu.\nAgressioonid, pidevad kaklused või keeruline ja pingeline kooseksisteerimine on ajendatud sellest, et koer ei talu teiste loomade juuresolekut, eriti kui nad on koos nendega juba algusest peale elanud, see on märk sellest, et lemmikloom võib teatud häire tõttu kannatada ebapiisav sotsialiseerumine.\n5. Koeral pole probleeme oma omanike puudumise talumisega\nHästi sotsialiseeritud koer, kellel pole käitumisprobleeme, peaks suutma eeldada, et tema omanikud on hetkega eemal. See, et inimesed, kellega loom elab, lähevad muu hulgas tööle, ei tohiks muutuda draamaks.\nKoer, kes vaid mõni tund haugub sundkorras, hävitab mööbli ja muutub väga närviliseks, kannatab eraldamise ärevuse all. Sel juhul võib veterinaararst omanikele tutvustada teatud tegevussuuniseid koera sobimatu käitumise parandamiseks. Kui loomal pole võimalik omanike puudumisega kohaneda, on vajalik etoloogi või koerte käitumise spetsialisti sekkumine.\nKaebused liiga üksi koerte kohta\nKoer on sotsiaalne loom ja sellisena vajab ta kontakti omanikega. Koer ei saa päevas veeta rohkem kui üheksa tundi järjest, kuid on ka koeri, kes veedavad selles olukorras iga päev liiga palju tunde. Nende omanikel pole lugematute kohustuste tõttu aega nendega koos olla. Nendel juhtudel ei ole koer õnnelik ja tal tekivad käitumisprobleemid, kuna ta elab omaenda sotsiaalse olemuse vastu.\nKoerte liigne üksindus üksinda omanikega, kes ei saa neil õigesti käia, on loomakaitsjate tavaline kaebus. Sellele viitas Madridi loomade ja taimede kaitse ühingu (SPAP) jurist Arancha Sanz: "Iga päev saame oma kabinettidelt kaebusi ja kaebusi inimestelt, kes jätavad oma koerad tundideks ja tundideks ning isegi päevadeks hüljatud koju. ".\nHästi sotsialiseeritud koer on õnnelik ja kohanenud täielikult oma ümbrusega. Seda pole aga kerge saavutada ja omanikud mängivad põhirolli, tagamaks, et nende koer on tervislik nii seest kui väljast.\nNii teie poole vaatamise kui ka näitlemise osas näitab ta teile oma armastust teie vastu\nVõimalik, et teie koer demonstreerib oma kiindumust ja kiindumust tingimusteta iga oma liigutusega - mõned on pisut ilmsemad kui teised - ja nõuab omakorda ka teie käest “armastuse tükki”. Järgmisena mõned märgid, mille järgi kõik koerad ütlevad Ma armastan sind’:\n1. Maga magama. Kui ta kummardub, veereb ta ennast või viskab ennast laiaks teie poole, on viis seda teile öelda usaldage teid, kuna nad on loomad, kes magavad kaitse ja kuumuse eest pakis. Seetõttu on nende "koera veenvate võtete" tõttu täiesti võimatu käskida neil voodist välja tõusta.\n2. Tööle minnes näidake üles absoluutset ükskõiksust. Vastupidiselt eraldusstressile, mida mõned koerad kannatavad, kui nende omanikud kodust lahkuvad, näidatakse teistele, nagu oleks see täiesti sama. Kuid ärge muretsege, see ei tähenda, et ma sind lihtsalt ei armastaks teate kindlasti, et naasete tagasi. Nii võtab teid vastu igasuguste pidude ja alarakkidega - Muide, see näitab ka seda, kui väga ta sind armastab.\n3. Söö oma riideid. See pole alati nii lõbus, kui näete oma koera suus oma lemmik spordijalatseid või kodus klassikalisi jalutusjalatseid. Lisaks sellele, ükskõik kui palju te teda tembeldate, varastab ta neid ikka ja jälle karistamatult, et neid närida ja vaiksesse nurka rebida. Aga ära ole tema vastu liiga kõva, peate meeles pidama, et need on teie lõhnaga immutatud ja tema jaoks on see hammaste vahel väike “ehe”.\n4. Viib su lemmikmänguasja täiskõhutunde juurde. Lisaks lõbule, mida see tekitab, on see ka a lugupidamise näitamine ja sellele samaväärne kingituse andmine teie koerte koodis. Sel põhjusel kulub temaga mängimiseks mõni minut, kuna nii tema mänguasjad kui ka teiega koos veedetud aeg on neile väga olulised.\n5. See istub jalgadel. On tema viis oma territooriumi tähistamiseks ja ütle maailmale, et sa oled tema omand, et teised ei mõtleks oma armastust jagada.\n6. Järgige teid kogu majas. Te ei saa seda aidata, kui tõusete iga kord diivani juurest kööki või toast vannituppa teil on see teie kõrval, oodates, et te ei kaotaks oma järgmise käigu üksikasju. Ma ei saa elada, kui sina\n7. Ei saa lõpetada lakkuda ja hellitada. See on tema viis sind suudelda, sind armastada ja teada anda, et ta austab sind. Sa oled tema perekond. Teisest küljest kui viskad oma kõhu üles, on see märk sellest, et ta usaldab sind täielikult, sest see on haavatavuse ja allumise žest.\n8. oskab lugeda teie emotsioone. Nad on väga intelligentsed ja tundlikud, nii et Nad suudavad teie meeleolusid ära tunda ilma probleemideta Seetõttu saadab ta sind teie muredes ja rõõmudes.\n9. Ta laseb ennast kallistada, kuigi ma vihkan teda. Te ei pruugi oma koera kallistamist lõpetada, sest te ei saa siiski rohkem armastada, tema jaoks pole see eriti mugav ega meeldiv. Aga kuna ta on väga tark ja teab, et sulle see meeldib, lubab ta seda.\n10. Liigutage oma saba nihutamata või naeratage teile. Pole tähtis, mis juhtub, igal hetkel on hea saba jõuliselt liigutada ja näidata emotsiooni ja armastust, mida ta teie vastu tunneb. Samuti ka siis, kui te seda ei usu ka koerad naeratavad, sest inimestega koos elades on nad suutnud jäljendada meie omaga sarnane žest. Mõne eksperdi sõnul muutub suu nurk selgemaks ja ulatub peaaegu kõrvadest, kuigi seda on raske ära tunda.\nCopyright 2021 \_ Veebiajakiri loomade kohta \_ Viis võtit teada, kas koer on hästi sotsialiseerunud