Maavärina ja vulkaani erinevus\nMis on vulkaan?\nVulkaanid on planeedi kooriku purunemised, mis tekivad magma või sulatatud kivimi tõttu. Magma koguneb pinna lähedal olevasse magmakambrisse. Kambris magmast vabanev gaas tekitab kambris rõhu, mis lõpuks tekitab kivimis purunemise, mille tulemuseks on vulkaanipurse.\nMõni vulkaan tekitab plahvatusohtlikumaid purskeid ja tekitab rohkem prahti. Teised tekitavad purseid, mille tulemuseks on rohkem laavavooge. Vulkaane leidub paljudes Päikesesüsteemi planeedikehades, sealhulgas Maal, Marsil, Io ja Veenusel. Samuti on tõendeid krüovolkaanide, vulkaanide, mis purskavad niisuguseid lenduvaid aineid nagu vesi ja ammoniaak, mis tekitavad kivi asemel jääd, välise Päikesesüsteemi jäistel kehadel nagu Neptuuni kuu Triton ja Saturni kuu Enceladus.\nVulkaanid võib klassifitseerida mitmel viisil. Kaks vulkaanide klassifitseerimise viisi on purse tüüp ja morfoloogia. Vulkaanide morfoloogilisi tüüpe on palju erinevaid, kuid kolm levinumat tüüpi on kaitsevulkaanid, stratovolkaanid ja tuhkkoonust tekitavad vulkaanid. Samuti on palju erinevaid purske tüüpe. Mõni purse põhjustab rohkem plahvatusi ja prahti. Neid nimetatakse looduslikult plahvatuslikeks pursketeks. Teised pursked tekitavad rohkem laavavooge. Neid nimetatakse eksusioonipurseteks.\nTuhkatriinud on suure vulkaani koonusekujulised tuulutusavad, mis on valmistatud vulkaaniliste klaasikildude hunnikutest, näiteks tuulehaugid, mis väljuvad maapinnast pidevate plahvatusohtlike pursete tagajärjel, mille korral sula kivi “sülitatakse” tuulutusavast välja ja kiiresti tahkub. Need vulkaanilised tunnused on tavalised lõhestatud basseinides, kus koorik on õhuke, mis võimaldab magmal hõlpsalt pinda purustada.\nKilbi vulkaanid on kuplikujulised vulkaanid, mis saavad oma nime tulenevalt selle küljele pandud kilbist. Need koosnevad tavaliselt üksteise peale laotud järjestikustest laavavooludest. Mauna Kea Hawaiil ja Tharsise vulkaanid Marsi peal on seda tüüpi vulkaanid.\nNeed on vulkaanid, mis sisaldavad mitut kihti erinevat tüüpi vulkaanilisi materjale. Need sisaldavad suures koguses vulkaanilisi prahte, nagu näiteks tuhakoonust tootvad vulkaanid, ja ulatuslikke laavavooge, nagu kilp-vulkaanid. Kuulsate stratovolkaanide hulka kuuluvad Fuji mägi, Stromboli ja Saint Helensi mägi.\nKlassifikatsioon purske tüübi järgi\nVulkaanipursked varieeruvad sõltuvalt kivimi koostisest, magma hulgast, gaasisisaldusest ja tektoonilisest seadistusest.\nHavai pursked koosnevad peamiselt laavavooludest. Seda tüüpi purse on tavaline vulkaanilistel saartel ja kohtades, kus magmal on eriti mafiline, eriti basaltiline kompositsioon, näiteks ookeani saarte kaared, ja ookeanisaartel levialade lähedal. Havai pursetega seotud magmadel on ka madal gaasisisaldus. Kohad maakeral, kus Havai tüüpi vulkaanipursked on levinud, hõlmavad Islandit, Hawaiid ja muid sarnaseid kohti. Marsi vulkaanid Tharsises, Olympus Mons, Tharsis Montes, Ascreaus Mons ja Arsia Mons on samuti tõenäoliselt Havai stiilis pursked, mis toimusid palju ulatuslikumalt kui nende maapealsed kolleegid.\nStomboolia purse toimub siis, kui magma on vähem mafiline, kuid siiski peamiselt maffiline ja gaasi sisaldus on suurem. Stromboli pursked koosnevad järvistest laava- ja vulkaanipurust, millele järgneb mõne minuti kuni mõne tunni pikkune vaikuse periood. Stromboli stiilis pursketega väga tuntud vulkaan on Stromboli saarel asuv vulkaan, mida on nimetatud „Vahemere tuletorniks“.\nVulkaanipurse sarnaneb strombooliapurskega, välja arvatud see, et pursked on plahvatusohtlikumad ja purskeid eraldavad vaikuse perioodid on pikemad. Vulkaanipursetes esinevad magmad on rohkem feelikud kui stromboliuse või havai stiilis pursked. Felsiline magma, näiteks rioliit, püüab kinni rohkem gaasi kui mafic magmas ja seetõttu on felsic magmaga vulkaanid tavaliselt plahvatusohtlikumad. See muudab vulkaanipursked suuremaks ja võimsamaks kui Stromboli pursked.\nKõige võimsam levinud purse, mis Maa peal toimub, on Plina purse. Plinian pursked tekivad siis, kui magma on veelgi Felsic vulkaanipursetes ja veelgi rohkem gaasi on lõksus. Pliniani pursked tekitavad vulkaanipragude veerge, mis võivad olla kuni 45 kilomeetrit. Umbes 30 kilomeetri kõrgustel veergudel on pikaajaline mõju kliimale ja seetõttu on need pursked paleoklimaatiliste uuringute jaoks olulised. Plinia pursked said nime Plinius noorem, kes jälgis Pliniuse purset, mis tulenes Vesuuvuse mäest, mis hävitas Pompeii Aasias 79. Teiste kuulsate Pliinide pursete hulka kuuluvad Tambora ja Krakatoa.\nAktiivsed vulkaanid esinevad kõige sagedamini aktiivsete plaatide piirides ja levialades. Plaatide piirid, kus vulkaanilisus on kõige tavalisem, on ühtlikud plaatide piirid, näiteks subduktsioonitsoonid, kus ookeaniline plaat on allutatud kas kergema ookeanilise kooriku või mandri kooriku alla, kuna mandri koorik on alati vähem tihe kui ookeaniline koorik. Vulkaanid on levinud ka mandri lõhedes, kus koorik muutub piisavalt õhukeseks, et magma saaks pinda kergesti rikkuda. Nendes piirkondades on vulkaaniline oht suurim.\nPursked võivad olla kohalikele inimkogukondadele väga hävitavad. Vulkaanidest tulenevad ohud hõlmavad massilist raiskamist, tuhakahjusid ja langevat prahti.\nVulkaanidega seotud massiline raiskamine\nMudaliugused võivad tekkida siis, kui mass mudasest materjalist eraldub vulkaani nõlvast ja libiseb sidusas üksuses. Sellised mudaliugud võivad olla lähedalasuvate linnade jaoks väga hävitavad.\nMudavoolusid võivad põhjustada ka vulkaanipursked ja need tekivad siis, kui muda käitub vedelikuna, tekitades mudajõge. Mudavood on väga tihedad ja võivad suurel kiirusel rändrahne vedada.\nLaaarid on muda, vulkaanilise prahi ja vee segud. Nende temperatuur on sadu kraadi Celsiuse järgi ja nad liiguvad väga suure kiirusega. Need on kõige hävitavamad massilise raiskamise vormid, mis on seotud vulkaanipursetega.\nPlahvatusohtlikud vulkaanipursked võivad tekitada rohkesti tuhasuuruseid osakesi, mida tuul suudab väga kaugele kanda. Tuhk võib katta katuseid ja maapinda ning seda on väga raske puhastada. Samuti on vulkaaniline tuhk väga terav ja sakiline ning võib kahjustada auto- ja lennukimootoreid ning loomade ja inimeste kopse.\nPlahvatusohtlikes pursetes võivad magma sees juba tahkunud sula kivimid ja mineraalkristallid väljuda suurel kiirusel. Nende suurus varieerub lapilli puhul tuha- ja veerisuurusest plokkide ja pommide korral meetrini või rohkem. Samuti on ohtlik lendav vulkaanipraht, kuna see võib põrkuda nii hoonete ja muude objektidega kui ka inimestega.\nPuhangut ei ole võimalik täpselt ennustada, kuid on märke, mis näitavad, et vulkaanipurse on peatselt toimumas. Nende hulka kuuluvad maavärinakiirid ja vulkaani nõlva punnimine.\nKui sula kivi liigub läbi pinna all olevate kambrite, võib see põhjustada maavärinaid, kui sula kivim liigub vastu kambri seinu. See ei tähenda tingimata purse toimumist, kuid see tähendab, et sula kivi liigub ja võib liikuda vulkaanilise tuulutusava poole.\nGaasi ja magma tõttu, mis läheneb peagi purskuva vulkaani pinnale, võib vulkaani nõlv tunduda udune või deformeeruda, kui gaas ja magma suruvad vastu kivi. See punn on tavaliselt tuvastatav ainult kallutusmõõturite abil.\nLähedalasuvate kogukondade hoiatamine\nEnamikul vulkaanidest, mis asuvad asustuskeskuste lähedal, on vulkanoloogide meeskonnad, kes jälgivad neid ja hoiatavad võimaliku ohtliku tegevuse eest. Samuti on vulkaanoloogide poolt kasutatud värvikoodiga süsteemi, mis näitab vulkaanipurske ohtlikkuse astet.\nMaavärinad tekivad, kui pinda raputatakse või mingil moel häiritakse maa sisemiste protsesside tõttu. Maavärinad on tavaliselt põhjustatud libisemisest kahe kivikere vahel mööda tõrget. Selle libisemise tagajärjeks on seismilised lained. Sarnased värisemised võivad esineda ka teistel planeetidel.\nMaavärinate põhjustajaks on kahte tüüpi lained: pinnalained ja kehalained, mis liiguvad läbi Maa sisemuse.\nKaks tüüpi kehalaineid on p-lained ja s-lained.\nP-lained on pikilained, mis tähendab, et laine põhjustatud võnkumine on paralleelne laine levimisega kivimi kaudu. Nad võivad läbida nii maa tahkeid kui ka vedelaid komponente või mõnda muud planeedikeha. Kui p-lained liiguvad läbi kivimi, siis materjal surutakse laineharjades kokku ja pikeneb künades.\nS-lained on põiklained, mis tähendab, et nende võnkumine on leviku suhtes risti. S-lained on aeglasemad kui p-lained. Tegelikult tähendab s-laine “s” sekundaarset, p-laines “p” aga primaarset, kuna s-lained saabuvad pärast p-laineid. Erinevalt p-lainetest võivad s-lained liikuda ainult läbi tahke materjali ega liigu vedeliku ega õhu kaudu. Üks põhjus, miks geofüüsikud teavad, et Maal on vedel välistuum, on see, et Maa sisemuses on piirkond, kust seismilised detektorid ei võta vastu ühtegi s-lainet, vaid ainult p-laineid.\nPinnalained võivad esineda mitmesugusel kujul. Seda tüüpi pinnalained on lained, mis põhjustavad maapinna liikumist külgsuunas, ja lained, mis põhjustavad ka maapinna vertikaalset võnkumist. Pinnalaineid, mis liiguvad maapinnaga külgsuunas, nimetatakse armastuselaineteks. Pinnalaineid, mis põhjustavad ka pinna vertikaalset võnkumist, nimetatakse Rayleighi laineteks.\nMaavärinate geoloogilised tingimused\nMaavärinad on põhjustatud peamiselt plaatide liikumisest ja tõrgete järgsest liikumisest. Vead on põhiliselt praod maapõues, mis deformeeruvad aktiivselt, kuna mõlemal pool kaljukehi libisevad üksteise vastu. See kivimikehade liikumine on plaatide tektoonika alus.\nMaavärinad ja rikked\nMaavärinad on tavaliselt põhjustatud kivikehade liikumisest mööda vigu. Maavärinad koonduvad kolme tüüpi riketesse. Tavalised rikked, tagasikäigud ja muutused.\nTavalised vead on tõrked, mille korral kaks tektoonilist plokki või kaljukeha tõmmatakse üksteisest eemale. Need vead ilmnevad pikenduspiirkondades, nagu näiteks vesikonnad ja ookeani keskosas, kus tektoonilised plaadid erinevad üksteisest. Need vead ilmnevad ka teistes planeedikehades, näiteks Marsil Valles Marinerise piirkonnas.\nPöördvead tekivad siis, kui kaks tektoonilist plokki suruvad üksteisele vastu. See võib põhjustada ühe ploki tõuke ülespoole ja teise ploki kohale. Seda tüüpi rike on tavaline subduktsioonitsoonides ja kortsukestega sellistes planetaarsetes kehades nagu Merkuur, Kuu ja Marss, kus planeedi jahtumine on põhjustanud kooriku kokkutõmbumise. Vastupidine rike on seetõttu seotud tihendamisega.\nTeisendusvead tekivad siis, kui kaks tektoonilist plokki liiguvad üksteise suhtes külgsuunas. Transformeerimisvea tuntud näide on San Andrease rike USA-s California osariigis.\nKaldus tõrgetel on seotud tektooniliste plokkide liikumine nii vastupidine / normaalne kui ka teisendav. Enamikul suurematest vigadest on segmendid, mille kaldenurk on erinev.\nKuidas rikked põhjustavad maavärinaid\nKuna tektoonilised plokid liiguvad mööda rikkeid, ei liigu nad pidevalt. Kui klotsid libisevad üksteise vastu, takerduvad nad tõrkepinna seinte eenditele, mida nimetatakse õõnsusteks. Kui nad on kinni jäänud, koguneb rõhk õõnsustesse, kuni lõpuks kivi kaks keha kokku lukustavad õõnsused purunevad või sulavad, põhjustades klotside uuesti libisemise. Niisuguste õmbluste purunemine ja järgnev klotside libisemine põhjustab maavärina.\nMaavärinate ennustamine ja mõõtmine\nMaavärinate laadi tõttu on peaaegu võimatu ennustada, millal maavärin aset leiab. Parim, mida enamikul juhtudel teha saab, on vältida selliste ehitiste ehitamist, kus tõenäoliselt esinevad maavärinad, näiteks rikete ääres, ja hoonete kavandamist piirkondadesse, kus maavärinad on tavalised nendele vastu pidamiseks.\nRichteri skaala on skaala, mida kasutatakse maavärina tugevuse arvutamiseks. Maavärina tugevus on sündmuse ajal vabanev energia. Enamik maavärinaid pole kõrgemad kui 9. tugevus. Väga harva tuleb ette 9-magnituudiseid maavärinaid, mis on ühed hävitavamad maavärinad Maa ajaloos. Maavärina tugevust piirab sellega seotud rikke pikkus. Praegu pole Maal viga, mis oleks piisavalt suur, et maavärinat 10. magnituudil üle elada.\nVulkaanide ja maavärinate sarnasused\nNii vulkaanid kui ka maavärinad on seotud rebendiga, mis leiab aset planeedikeha lähedal või selle lähedal asuvas kivis.\nMõlemad on ka geoloogilise päritoluga nähtused, mis kujutavad inimestele tõsist ohtu. Ka vulkaanipurskeid ja maavärinaid on raske ennustada.\nErinevused vulkaanide ja maavärinate vahel\nKuigi vulkaanide ja maavärinate vahel on sarnasusi, on ka olulisi erinevusi, mis hõlmavad järgmist.\nMaa pinnal tekivad vulkaanid, samal ajal kui maavärinad pärinevad kooriku sügavamast kohast. Vulkaanid on ka planeedipindade tunnusjooned, maavärinad on vaid sündmused, ehkki neid seostatakse teatud omadustega, näiteks riketega. Vulkaanid moodustuvad gaasi ja magma vabanemisel. Maavärinad on põhjustatud liikumisest mööda rikkeid. Vulkaanid põhjustavad uute kivimite moodustumist, samas kui maavärinad põhjustavad lihtsalt kivimit häirivaid laineid. Vulkaanid võivad tuhakahjude, mudasuudmete ja selliste tunnuste nagu süütepiirete tekke kaudu tekitada olulist prahti. Maavärinad tavaliselt ei tekita otseselt olulist prahti, kuid praht tuleneb maavärina põhjustatud häiretest. Vulkaanipurset on võimalik ennustada mõni nädal kuni paar päeva ette, kuigi purske täpset aega ei saa täpselt täpsustada. Maavärina tõenäosust saab ennustada, kuid pole võimalik kindlaks teha, millal maavärin aset leiab, vaid kui tõenäoline, et see mingil hetkel tulevikus aset leiab.\nVulkaan vs maavärin: võrdlusdiagramm\nKokkuvõte vulkaanist vs maavärin\nVulkaanid tekivad, kui magma jõuab pinnale ja põhjustab pinna rebenemist, võimaldades ventilatsiooni moodustumist. Neid klassifitseeritakse paljude tegurite alusel, sealhulgas, kuid mitte ainult, morfoloogia ja purse ulatus. Purske ulatust kontrollivad magma koostis ja selles kinni jäänud gaasi kogus. Maavärinad on tavaliselt põhjustatud kaljukeha libisemisest tõrke korral. Vulkaanid ja maavärinad on sarnased selle poolest, et nad on mõlemad geoloogilise päritoluga ja põhjustavad mõlemaid pinnanähtusi. Samuti kujutavad mõlemad endast olulist ohtu inimestele. Need on erinevad selle poolest, et vulkaanid purskavad protsesside tõttu, mis toimuvad väga lähedal Maa pinnale, samal ajal kui maavärinad on tavaliselt põhjustatud häiretest, mis on sageli pärit vähemalt sadadest meetrit planeedi pinnast. Vulkaanid on ka omadused, mis võivad põhjustada arvukalt seotud sündmusi, samas kui iga maavärin on lihtsalt geoloogiline sündmus. Lisaks põhjustavad vulkaanid uue kivimi moodustumist, maavärinad põhjustavad aga seismilisi laineid ja kivimi raputamist, kuid mitte uute kivimite moodustumist. Samuti võib ennustada, et vulkaanid purskavad mõne päeva kuni nädala jooksul, kuigi täpset aega ei saa teada ja ennustused võivad olla valed, samas kui ennustada saab ainult maavärina tõenäosust. Järgmise maavärina toimumise ajakava on võimatu kindlaks määrata.\nBullard, F. M. "Stromboli, Vahemere tuletorn". Alcalde (Texase ülikool) 42 (1954): 284–289.\nWilson, Lionel. "Vulkanism päikesesüsteemis." Looduse geoteadus 2,6 (2009): 389.\nBrand, Brittany D. "EA Parfitt, L. Wilson: Füüsilise vulkanoloogia alused". (2010): 375-375.\nKujutise krediit: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Haiti_earthquake_damage.jpg/640px-Haiti_earthquake_damage.jpg\nArve ja maksuarve erinevusINFP ja INFJ erinevusErinevus grupiarutelu ja arutelu vahelErinevus apellatsiooni ja läbivaatamise vahelErinevus tundlikkuse ja spetsiifilisuse vahel\njooksumees 100 vs 100kas õdedel-vendadel on sama haplogruppkosmiline kuup vs lõpmatuse käpphägususe dünaamilise ulatusega kompressorise alustamine vs realistlik


Kuidas saada DWA litsentsi | permanentrevolution-journal.org\nKuidas saada DWA litsentsi\nOhtlike metsloomade (DWA) litsents võimaldab teil hoida oma kodus või oma vara elanikke, keda peetakse ohtlikuks või elanikkonnale ohtlikuks. Litsents hõlmab mitmesuguseid eksootilisi, metsikuid ja ohtlikke loomi.  Sel ajal saate DWA-litsentsi saada ainult siis, kui elate Ühendkuningriigis (Suurbritannias) ja kui täidate teatud kriteeriume, mille kohalik omavalitsus täidab. Kui olete kindel omandiõiguse eeltingimustes ja läbinud DWA heakskiitmise protsessi, olete valmis metslooma oma kodus hoidma.\nDWA litsentsi taotlege oma kohalikus volikogus. Enamikul juhtudel võite külastada oma volikogu veebisaiti ja taotleda veebis 2-aastase DWA litsentsi või printida koopia, mille saate volikogule saata postiga või faksi teel.\nSisestage oma nimi, kontaktandmed ja muud asjakohased taotleja üksikasjad.\nEsitage kõigi loomade pidamise, söötmise või käitlemisega seotud inimeste kontaktteave.\nEsitage taotluses üksikasjad iga DWA kategooria looma kohta. Tavaliselt on selleks loomade arv, liigid ja koht, kus loomi peetakse.  X Uurimisallikas\nMakske veterinaarkontrolli ja litsentsi eest. Teie volikogul võivad olla enne kinnitamist ja maksmist konkreetsed kontrollimisnõuded. Võimalik, et kontrollitakse mitte ainult teie ruume, vaid ka loom ise võib vajada lõplikku tervisekontrolli. \nTavaline makse on kuskil naabruses £ 200-350.\nPikendamistasusid hinnatakse sageli alla. Mõnel juhul töötab see umbes 100 naela vähem kui algne rakendus.  X Uurimisallikas\nMõne litsentsi jaoks on vaja kas veterinaararsti või riigisekretäri luba. Teenuste tasud on valikulised ja see võib olla põhjus, miks keegi valib ühe loomaarsti teise kasuks. Enne kui olete midagi teinud või arve saanud, küsige eeldatavat maksumust.  X Uurimisallikas\nHankige oma DWA litsents kohalikelt volikogudelt. Pärast seda, kui kohalik volikogu on teie taotluse läbi vaadanud ja menetlenud, annavad nad teile DWA litsentsi. DWA-litsentsi saamine võib võtta mitu nädalat, sõltuvalt Ühendkuningriigi elukohast.\nDWA vajalikkuse kindlaksmääramine\nLeidke oma loom 1976. aasta ohtlike metsloomade seaduse (muutmine) korralduse järgi. 1976. aasta seadus on asutus, mis otsustab, kas teie loom vajab DWA-d või mitte. Loetelu on ulatuslik ja hõlmab mitmesuguseid marsupiaale, primaate, lihasööjaid ja elevante. \n2007. aastal tehtud muudatusega lisati ohtlike loomade nimekirja mõned tüübid maod, dingoed ja Lähis-Ida õhuke sabaga skorpion.\nVarem ohtlikuks peetud, kuid nüüd ümber klassifitseeritud loomade hulka kuuluvad, kuid ei ole nendega piiratud, mõned väiksemad primaadid, nagu orava ahvid, sead, mitmesugused kassid ja hübridiseeritud kassid.\nDWA litsentsimise osas pidage nõu kohaliku omavalitsusega.  DWA litsentsi saamise ja hooldamise reeglid, nõuded ja määrused erinevad sõltuvalt Ühendkuningriigi elukohast. Kohalik volikogu annab teavet DWA litsentsimisnõuete kohta teie piirkonnas. Nad annavad teile järgmist teavet:\nÜksikasjad taotlusprotsessi kohta\nSeotud seadused ja määrused\nTehke kindlaks, kas omate looma kaubanduslikult. Kui loom ei ole isiklikuks kasutamiseks, on tõenäoline, et DWA ei ole kohaldatav. Kui kavatsete looma kasutada teaduslikel eesmärkidel, mis on hõlmatud 1986. aasta loomsete seaduste (teaduslike protseduuride seadus), või kui looma kavatsetakse kasutada ühel järgmistest võimalustest, pole DWA nõutav: \nLooma kuvamine loomaaias\nLooma treenimine tsirkuses töötama\nLemmikloomapoes müüdavad loomad  X Uurimisallikas\nKoosoleku nõuded litsentsi taotlemiseks\nVeenduge, et vastate peamistele taotleja kriteeriumidele. Kuigi kriteeriumid on iga nõukogu jaoks erinevad, peate vastama konkreetsetele vanusenõuetele, tavaliselt 18-aastased. Lisaks peate omama kindlustust, suutma maksta mitmesuguste loomaarsti arvete eest ja võtma endale kohustuse olla kõigi litsentsile kantavate loomade seaduslik omanik.\nVeenduge, et pole muid keelavaid tegureid. Teie asukohast lähtuvalt võib avalike huvide tagasilükkamiseks olla põhjust. Kui looma omamine oleks häiriv või ohustav probleem või kui teid peetakse sobimatuks omanikuks, võidakse teid keelduda. Samamoodi, kui teid on juba diskvalifitseeritud mõne järgneva seaduse eest, siis DWA litsentsi ei väljastata. \n1976. aasta ohtlike metsloomade seadus\nLoomade kaitse seadus 1911\nLoomade kaitse (Šotimaa) 1912. aasta seadus\nLemmikloomade seadus 1951\nLoomade mahajätmise asutamise seadus 1963\n1974. aasta sõudeasutamise seadus\n1973. aasta koerte tõuaretuse seadus\nTehke kindlaks, kas saate DWA kategooria alla kuuluvaid loomi õigesti pidada. DWA litsentsitaotluse taotlemisel palutakse teil rea kaalutluste põhjal otsustada, kas saate seda tüüpi loomi tõesti hooldada.\nKontrollige, kas teil on loomade majutamiseks vajalikku ruumi ja ruume, sealhulgas treenimisruumi ja täiskasvanud suurusega loomade majutamiseks mõeldud võimalusi.\nMõelge sellele, kas saate oma loomi nende elu jooksul rahaliselt toetada. Toidukulud ja veterinaararsti võimalikud arved peate tasuma tavapäraselt.\nSõltuvalt loomadest, keda plaanite pidama, peate võib-olla harjutama teatud kõrvaldamisviise, et täita oma kohaliku keskkonnaagentuuri kehtestatud norme.\nTagage sööda säilitamise võimalus viisil, mis ei meelita igat liiki kahjureid ja on nende eest kaitstud.\nKuidas ma saan üksikasju loomade kohta, keda ma hoian, kui ma pole neid veel ostnud? Ma ei saa neid osta enne, kui mul on litsents, kuid kas ma võin hiljem loomi taotleda ja lisada?\nÜldiselt vajavad rakendused ainult mõnda üksust. Taotleja andmed ei nõua looma kohta midagi. Looma kohta käiv teave nõuab tavaliselt ainult loomade arvu, liike, ruume, kus looma (d) peetakse, ja nende loomade nimesid, kes looma (de) ga käitlevad.\nKas ma pean loomale looma elupaiga? Või võis see lihtsalt minu majja jääda?\nPeate veenduma, et teie hoiuruum sobib sellele loomale ja on täielikult suletud, et vältida selle pääsu.\nKust saab krokodilli osta?\nPeate selle litsentsi hankima ja kasvataja leidma. Kasvataja jaoks võiksite otsida veebist.\nKui kavatsete looma teisaldada muul põhjusel kui lubatud tapmine, nõuab kohalik omavalitsus tavaliselt 2-päevast etteteatamist, enne kui seaduslik käik on võimalik. \nKonfiskeeritud loomad võib utiliseerida ning omanik kannab kõik arestimise ja utiliseerimisega seotud kulud.\nLoata loata või ebarahuldavates tingimustes peetavaid loomi võib omanikult arestida.\nKuidas tsiteerida loomaõigusaktide rikkumisi?Kuidas saada lemmikloomade elukindlustustKuidas elusloodust seaduslikult kaitstaKuidas kellegi peale oma lemmiklooma vigastada või tappa


Directo kasutamine GDPR kontekstis [Directo Help]\nDirecto kasutamine GDPR kontekstis\nData Processor ehk volitatud töötleja. Directo on oma teenust pakkudes Volitatud Töötleja.\nAlltöötleja ehk Volitatud Töötleja volitatud töötleja. Selles rollis on Directo poolt valitud kesksüsteemiteenuse pakkuja ehk Telia Eesti AS.\nAndmete töötlemine saab toimuda ainult andmete omaniku dokumenteeritud nõusolekul, välja arvatud juhul, kui töötlemise kohustus tuleneb mõnest muust õigusaktist või õigustatud huvist. Nõusolekut kinnitav dokument peab olema taasesitatav. Juhul, kui andmete töötlemiseks kasutatakse Directot, soovitame me nõusoleku dokumente samuti hoida Directos. Näide: eraisik soovib liituda püsikliendiprogrammiga ja allkirjastab vastava avalduse, mille raames annab ta nõusoleku oma andmete töötlemiseks. Allkirjastatud dokument lisatakse Directosse kliendikaardi manuseks. Juhul, kui tekib küsimus, miks on antud isiku andmeid töötlema asutud, on nõusolek andmekirjega 1:1 seotud. Loe ka Andmekaitse Inspektsiooni (AKI) juhiseid korrektseks nõusoleku küsimiseks: https://www.aki.ee/et/isikuandmete-tootleja-uldjuhendi-veebitekst#peat%C3%BCkk9.9\nAndmete omanikul on õigus esitada nõudmine oma andmete töötlemine lõpetada. Sellisel puhul tuleb andmed töötleja valdusest kõrvaldada, välja arvatud juhul, kui nende (osaline) säilitamine on reguleeritud mõne muu õigusaktiga. Näide. Eraisikust klient, kes on aastaid ettevõttelt teenuseid ostnud, nõuab oma andmete töötlemise lõpetamist. Directos kustutatakse sellisel puhul kliendi kaart, mille puhul Directo nõuab mingit asenduskoodi. Oletame, et selleks on 1111 Klient. Pärast kliendi kustutamist ei ole Directos enam eraisikust kliendi kirjet ega ole ükski temaga seotud toiming enam isikuliselt tuvastatav. AGA - Raamatupidamisseaduse nõuetest tulenevalt peavad olema raamatupidamise algdokumendid säilitatud taasesitamist võimaldaval kujul, mis tähendab, et näiteks kliendile esitatud arve pealt tema nime eemaldada ei tohi.\nSõltuvalt sellest, milliseid isikuandmeid Directo klient töötleb, võib tal tekkida täiendavaid kohustusi, näiteks kohustus määrata andmekaitsespetsialist või pidada töötlemistoimingute registrit. Loe lähemalt oma võimalike kohustuste kohta siit: https://www.aki.ee/et/isikuandmete-tootleja-uldjuhendi-veebitekst#1.peat%C3%BCkk\net/gdpr.txt · Viimati muutnud: 2022/01/19 13:41 persoon toomas


Kuidas Saab Armee Tööd Arstiks? - 2019 | Strange News\nAvaldatud: Strange News • Vaatamisi: 26420\nKas soovite armee arsti juurde saamist teada saada? Külastage WordsSideKick.comit, et õppida armee arstide saamisest.\nSa tahad armeega liituda, teenida oma riiki ja näha maailma. Teile meeldib ka arst saada - lõppude lõpuks on tervendavate elukutsete jaoks just see asi. Hei, miks mitte nii?\nArmeel vajab arste ja pakub nendele meelitamiseks suurt rahalist abi. Ameerika meditsiiniala hinnangul on meditsiinikooli nelja aasta keskmine maksumus üle 250 000 $ [allikas: U, S, armee] ja armee pakub abi kogu paketi eest tasumiseks.\nArmee arsti tasu ei pruugi olla sama kõrge kui erapraksise pakkuja puhul. Armee kapteni põhipalk on 44 543 dollarit aastas [allikas: USA armee], samas kui tavalise tsiviilarsti keskmine palk on 119 122 dollarit [allikas: palga skaalal]. Kuid elukoha täitmine kvalifitseeritud valdkonnas võib tuua $ 75 000 boonuse [allikas: USA armee]. Kampaaniad, hüvitised, laevade sertifitseerimine ja uuesti värbamine annavad rohkem raha.\nPealegi töötavad armeearstid sagedamini kui nende tsiviilisikute kolleegid. Nad saavad regulaarselt puhkuse ja suurepäraseid eeliseid. Neil on garanteeritud töö suure pensionihüvitistega.\nMõned ambitsioonikad arstid on huvitatud armee arsti elust. Teil ei ole vaja praktikat ehitada ega ettevõtte juhtida. Ärge muretsege õnnetusjuhtumikindlustuse pärast, ei tegele ravikindlustusseltsi bürokraatiaga. Teil on võimalusi reisida ja nautida teeninduse rõõmu.\nKuid sõjaline elustiil pole kõigile. Bürokraatia ja auhindade hierarhia võib mõnedele puudustele olla. Enamik sõjaväearstid lähevad mõnes kohas välismaale (kuigi mitte tingimata sõjavööndisse), eemal oma peredest. Ja pidage meeles, et kui te kandideerite, on teie kõrgemad ametnikud, kes otsustavad, kuhu te minna ja mida teete. Nad püüavad austada oma eelistusi, kuid tagatisi pole.\nUmbes 65 protsenti armeearstidest on reservohvitserid, kes töötavad osalise tööajaga, kui neid ei kutsuta aktiivseks teenistuseks [allikas: Darves]. Ülejäänud valivad täiskohaga sõjaväe karjääri. Peaaegu kõik meditsiini erialad on esindatud. Samuti leiate võimaluse teha uuringuid, õpetada või töötama meditsiinivaldkonnas.\nLugege mõningaid väärtuslikke näpunäiteid armee arsti saamiseks.\nNäpunäiteid armee arsti saamiseks\nTeie esimene samm on ühendust armee värbajaga. See isik saab anda teile selge pildi oma valikutest.\nKui otsustate armee arstiga hakkama, hakkate alustama sama meditsiinilist koolitust nagu iga arst. Võite osaleda kas tsiviilmeditsiinis või spetsiaalses Uniformed Services Universityis, föderaalses meditsiinikoolis, kus koolitatakse armee, mereväe, õhujõudude ja rahvatervise teenistuse arste. Kui lõpetate oma hariduse, mis võib hõlmata spetsiaalset väljaõpet võitluses meditsiiniliste oskuste kohta, sisenete sõjaväele kapteni auaste juurde. Armee arstid ei pea põhikoolituse läbima. Selle asemel lähevad nad kuue nädala ametniku põhijuhtimise kursusele, mis õpetab sõjaväelist elu ja juhtrolli [allikas: USA armee] rolli.\nPidage meeles, et armee nõuab sama kõrge akadeemilise kvalifikatsiooni kui mis tahes meditsiinikool. See tähendab, et teil on vaja kindlat hindepunkti keskmist ja heal tasemel Meditsiinikolledži vastuvõtukatset (MCAT). Peate ka professorite soovitusi [allikas: Darves].\nArmeel on täiendav kvalifikatsioon, mis ei kehti tsiviil meditsiinitöötajate kohta. Sa pead olema füüsiliselt sobiv ja peate läbima kõrguse ja kvaliteedi standardid. Peate saama julgeolekukontrolli [allikas: Darves].\nRahalise abi võimalused on palju. Siin on mõned viisid, kuidas armee saab teie meditsiinilise hariduse maksumust aidata (allikad: USA armee; USU; Meditsiinilise hariduse direktoraat):\nThe Tervishoiutöötajate stipendiumiprogramm maksab kõik oma õppemaksud ja tasud nelja-aastasele meditsiinikoolile ja annab teile stipendiumi kuusissetulekuga üle 2000 $. Kui olete lõpetanud, teenite üks aasta armee igal stipendiumi saamise aastal.\nThe Uniformed Services Tervishoiuteaduste Ülikool on õppemaksuta. Lõpetajad peavad täitma seitsmeaastast aktiivset teenistust ja kuus aastat reservistina [allikas: Frager].\nThe Rahalise abi programm on mõeldud meditsiinikooli lõpetanutele, kes soovivad minna erikoolitusele. Lõpetamisel saavad nad vähemalt kaheks aastaks aktiivseteks ametnikeks...\nThe Spetsiaalne koolitusabi programm on mõeldud arstidele, kes on praegu elukohaprogrammides registreeritud. Te saate igakuise stipendiumi, mis on suurem kui 2000 dollarit ja saab osa armee reservist, kui olete lõpetanud.\nTõenäoliselt on parim näide: Ärge muutke armee arstiks just raha eest. Rahaline abi teie haridusega on suurepärane. Kuid liitumine sõjalisega on oluline otsus, mis muudab teie elu suunda. Te peate olema motiveeritud rohkem kui dollarit.\nJärgmine sektsioon annab teile väärtuslikuma teabe armee arsti saamise kohta.\nVideo Täiendada: 7 Days Adventure With God (2017) - FULL MOVIE.\nKas Mustad Augud Surevad?\nKas Planeet Võib Ujuda Vees?\nMis Siis, Kui Maa Kaotas Gravitatsiooni Viieks Sekundiks?\nMis Siis, Kui Ameerika Oleks Revolutsiooni Kaotanud?\nTeadusfilosoofia Või Fakt: Kas On Võimalik Hukka Kosmoseuuring?\n5 Ekspertide Vastus: Millised On Kõige Ohtlikumad Esemed Kodus?\nMarine Invaders: Jaapani Tsunami Tõi 300 Liiki Usa Rannikuni\nFamed Physicsist Talks Quantum Mechanics Ja Space-Time: Kuidas Watch Live\nMees, Kellele Maksti Terra-Cotta Sõdalase Pöidla Varastamine\nSurat Zombie Apokalüpsis: Lihtsalt Tee Matemaatika\nUskumatu Magnetilise Osakese Esinemine Ultra-Cold Lab Eksperiment\nKuidas Alumiinium Töötab


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kas Eesti spordiajakirjandus on tasakaalust väljas?\nPullerits: Kas Eesti spordiajakirjandus on tasakaalust väljas?\nElupilt nr üks.\nKolleeg saatis esmaspäeva õhtul kirja: «Ei tea, kas naerda või nutta! Mis oli tänaõhtune [AK spordisaate] esiuudis? Arvasid ära? Muidugi, see oli lihtne. Aga mis oli AK Spordi teine uudis? Ohjah.»\nJutt käis jalgpallist.\nElupilt nr kaks.\nKui olin eile kohtunud olümpiamedalimeeste Erki Noole, Gerd Kanteri ja Allar Levandiga (vasakpoolsel fotol paremal), astusid mulle mõni minut hiljem hanereas vastu kaks spordiajakirjanikku ja fotograaf. «Tere, mehed! Kuhu minek?» küsisin. Kõige viimane heitis kavala pilgu üle õla ja teatas, varjamatult väljakutsuvalt: «Jalgpalli kajastama.» Kutsus mindki kaasa.\nTänan, ei! (Kuigi ega ta, olen veendunud, oma kutset tõsiselt mõelnudki.)\nElupilt nr kolm.\nEelmisel nädalal kirjutasin ERRi jalgpalli kajastamise asjus kriitilise kolumni. Tükk aega püsis vaikus. Selge pilt, tõdesin – ega sellele kommentaarile olegi võimalik oponeerida, sest nii vastuvaidlematu nurga alt oli see kirjutatud. Kui siis järsku tuli kõne ERRist. Ahaa, keegi ikka pidas vajalikuks midagi vastu öelda! Vestlus muutus aja kulgedes üha pingelisemaks ja teravamaks.\nAga mulle ei meeldi inimestega kakelda. Lõpetasime siiski sõbraliku ja kollegiaalse noodiga.\nElupilt nr neli.\nUmbes aasta tagasi kutsus Eesti jalgpalliajakirjanike liit mind oma liikmetele esinema. Tegin Tallinna vanalinna ühes kõrtsis neile näidetega illustreeritud ettekande, kus tõin välja, et jalgpalliajakirjanikud on ajakirjanikele kohatult emotsionaalsed ning liiga erapoolikud – nad pole ajakirjanikud, vaid pigem fännid. Aga kuulajad olid viisakad, ei hakanud vahele karjuma ega välja vilistama. Loomulikult vaidlesid vastu, kui olin lõpetanud, nii et koondise värske peatreener Martin Reim (fotol ülal vasakul) pidi oma ettekande algusega viibima.\nMis mind aga enim üllatas – see oli jalgpalliajakirjanike meeletu arv. Neid tuli kohale 16-17, ja nagu mulle öeldi, siis mitte kõik ei saanud mind tööülesannete tõttu kuulama tulla.\nKas Eesti on tõesti jalgpalliriik? Nagu mingi Kreeka või, kus spordilehed on otsast lõpuni täidetud jalgpalliga?\nAusõna, aga olen Eestist mõelnud ikka hulga paremini.\nEesti spordiajakirjanikud peaks endale kainelt aru andma, et kodumaine jalgpall ei huvita peaaegu mitte kedagi. Kogu see trummipõrin Eesti lõppenud meistrivõistluste, mõne klubi kadumise ja mõne liitumise (fotol all vasakul), mõne turniiritabeli tagaotsa pudenemise ja mõne kõrgemasse liigasse tõusmise üle on on tüütu ja väsitav. Neile väikestele tõsiasjadele pühendatud leheruum ja eetriaeg on absoluutselt proportsioonist väljas võrreldes sellega, kui paljud neile sündmustele kaasa elavad. Kust ma tean?\nMa ju vaatan ka spordiuudiseid. Ja nii palju mu silmad ikka seletavad, et kui FC Flora sai võidukarika, siis neid, kellega selle üle rõõmu jagada, oli tribüünidel näha heal juhul sadakond (fotol paremal). Isegi kahju võis hakata jalgpallureist: näevad kevadest sügiseni vaeva ja siis, kui lõpuks turniirivõit tuleb, ei lähe see rahvale peaaegu üldse korda. Võrrelge toda pilti korvpalliga, mille kodune liiga on samuti muutunud – valus on seda öelda – haletsusväärseks. Aga vähemasti käib rahvast ikka saalides ning kui on otsustavad, play-offi mängud, siis on tribüünid publikust tulvil.\nVeel kord neile, kes ikka asjast aru ei saa: see, millele ma olen viimasel ajal tähelepanu juhtinud, on tõsiasi, et Eesti jalgpall on lähtudes rahva huvist selle vastu absoluutselt ülekajastatud. Asi, nagu öeldakse, on balansist väljas.\nAusõna, ma ei taha jalgpalli teemal rohkem kirjutada. See muutub endalegi tüütuks. Huvitav, et jalgpalli professionaalsetele kajastajatele ei ole see kõik, mis nad teevad, veel tüütuks muutunud. Ja kui ei ole, siis kas see on piisav põhjus ka publikut tüüdata?\nOma meelte jahutamiseks kuluks neilgi ära käia Jääkarbi kanjonis - ehk aitab see saada elust arusaamise kainemaks?\nFoto 1: Publik elab kaasa Eesti meistriliiga viimasele mängule FC Flora ja Levadia vahel. Foto autor: Tairo Lutter, Postimees/Scanpix\nFoto 2: Allar Levandi ulatamas Eesti parima naissportlase auhinda Ksenija Baltale. Foto autor: Mihkel Maripuu, Postimees/Scanpix\nFoto 3: Levadia poolehoidjad turvamehe kontrolliva pilgu all. Foto autor: Tairo Lutter, Postimees/Scanpix\nFoto 4: Eesti jalgpallikoondise peatreener pressikonverentsil enne mängu Kreeka vastu. Foto autor: Imago Sport / Scanpix\nFoto 5: FC Flora oma fännidega pärast Eesti meistri karika kättesaamist. Foto autor: Tairo Lutter, Postimees/Scanpix\nFoto 6: Eesti jalgpalliklubid FC Levadia ja FC Infonet avalikustasid tingimused, mille alusel nad 2018. aasta hooaja eel ühinevad. Pildil (vasakult) Dmitri Skiperski, Aleksandar Rogic, Andrew Leshkin, Viktor Levada, Sergei Hohlov-Simson ja Sergei Pareiko. Foto autor: Jaanus Lensment, Postimees/Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 10:46 kommentaare: 47\nMa loeks tegelikult heameelega, et kui mitmele kontvõõrale naisterahvale meie vutipoisid on käe jalgevahele toppinud. Palju on meie vutipoiste skoor naiste osas, mitmesse väravasse on oma pallid sisse torgatud. Selle teema kajastamine oma pikantsete seikadega tõstaks vutimeeste populaarsust mitmetes kordades. Pealegi ratturid peavad ju koguaeg trenni tegem, et konkurentsis püsida. Jalgpallurid tegelevad väljakul ainult näitlemisega.\nAt 12:23, Tarlap said...\nVäga hea artikkel. Suurepärane, et asja on analüüsitud tunnete tasandilt. Juba aastaid hakkab valusasti silma kommentaatorijuntsude punnitatud entusiasm. Püütakse olla "nagu välismaa omad". Ei mõisteta et vastupidiselt väljamaa pelledele ei ole kodueestlasele jalgpall identiteedi küsimus. Me ei ela kaasa hõisates ja hurraatades.\nMis veel häirib? Arvustatakse mõnda vastasmeeskonna käiku väljakul stiilis oi oi oleks pidanud hoopis edasi söötma sellise üleoleva tooniga. Kord juhtus see Portugali vastu kui Eesti oli 0 4 taga. Tv vaataja mõtleb aga et kust võtad sina poisike povvari arvustada mitu taset osavamat võistkonda/riiki. Ühe rumala käigu võivad nad teha kuid sellele järgnevad käigud mis lõpevad meie vastu resultatiivselt. Kujutad siis pilti kuidas vastase kommentaatorid kommivad ah neid eestlasi tõmbab tillist iga nurga alt.\nVaatasin eile ERR-st filmi Leninist. Ainult vead vigade otsa. Tagantjärele tarkusega suudame kõik neid sündmusi osatada. Ometi jätkus sellil ressurssi vaatamata vigadele haarata võim. Keda kotivad vead. Vead on halamiseks nõrkadele. Tugevatel on vigadest poogen. Tehakse ära. Sama ka spordis. Eesti vutimängijad on tugevad ainult voodis. Kirjutage siis parem sellest.\nV I Lenin oli geenius. Suurepärane organisaator ja kaasakiskuja. Kõrgkoolis partei ajaloo kursusel tema teoseid ju lugesite? Idee töörahva lastest insenerid ja tippjuhid koolitada oli ju suurepärane. Tasuta ka veel. See et sionistid, baltisaksa liiakasuvõtjad jms. küüned enda poole seltskond vahele ronis polnud Iljitši süü.\n12:28 aga kust sa tead et Eesti vutimehed on tugevad voodis? Kas nad ise ütlesid sulle või käisid pealt vaatamas?\nTore artikkel, kirjutamisrõõmu oli ilmselt palju. Aga kas selle teksti abil saab midagi muuta? Ei saa. Mis mõtet on kulutada aega tühjale rapsimisele.\n13:28 just, selle asemel, et vinguda võiks blogiperemees haarata telefoni ja teha vutimeestega ühe asjaliku intervjuu mis kõnetaks kasvõi blogilugejaid. Panna nö märk maha. Näidata klassi. Lüüa palluritele intervjuuga väravasse, armutult.\nAt 14:40, Kalmer said...\n13:34 oled ikka valus tuhajuhan küll. Milles vutimehed süüdi? Kes vutimehi süüdistab? Miks peaks PP nendega intervjuu tegema? Isegi lammas pole nii loll nagu sina.\nAt 14:51, Kalmer said...\nPP teeb ju teile selgeks et võttis kõik need isehakanud vutižurnalistid ette ja õpetas nagu isa lapsele et ärge tehke ennast ja oma tööandjaid lolliks eesti tavalisest spordist jalgpallist jumalust tehes. Meil on laulupidu, meil on Ivo Linna ja Anne Veski, meil on koorilaul, meil on olümpiavõitjad kreeka-rooma maadluses ja males. See et teistel rahvastel pole muud kui haisvad sokid ja higine jalgpall pole meie süü.\nVäärikus sõbrad, hoidke oma väärikust, ärgem laskugem primitiivse karjamängu tasemele. Juba seltsimees Stalin ütles et nõukogude korrale on vajalikum 1 Dunajevski kui 5 tankidiviisi. Mõelge sõbrad selle üle ja tänage mõttes härra Pulleritsu kes näeb kurja vaeva teie harimisel mis näib lõputu tööna.\nPange tähele, Padre juhib mängu isegi siis kui teda ennast kohal ei ole. See on suure juhi tunnus.\n12:57 - Seda kui tugevad on vutiässad voodis las küsib padre. Midagi nad seal ju paugutada ometi suudavad. Las tunnistavad üles kui tugevad nad seal on. Väljakul pole neist niikuinii eeskuju. Mart Poom oli aga tema istus kah enamiku aja meeste liigas varumeeste pingil. Kaks poega näitab, et tal on voodis tugevust piisavalt.\nÄrgem kaugenegem teemast, härrased sitakotid. Küsimus on meid kõiki ümbritseva keskkonna puhtana hoidmine. Just nimelt tv krapist ja internetist kostuv mittevajalik informatsioon. Mitte ainult jalgpall, vaid ka korvpall pole süüst puhas. Kui palju on artikleid teemal "endine kalevlane McNamara viskas Makedoonias 23 punkti"? Sitaks palju solkimaks üldist pilti. Mis see meie asi on kus leegionär oma karjääri jätkab? Sugulane ta kellelegi ju ei olnud. Mõne vallaslapse ehk treis valmis aga need on lasteaias alles.\nHea näide on Viljar Voog tänases Postimehes. Artikli pealkiri "Berni imest on elus vaid üks mees" ja sisuks Saksa 1954a jalkakoondis. Eks see saksa meediast tõlgitud on ja augutäiteks käib küll. Aga kas lugejate peale on mõeldud? Vaevalt küll. Mis on eesti inimesel asja saksa taatitega?\nKalmer ütles: ...võttis kõik need isehakanud vutižurnalistid ette ja õpetas nagu isa lapsele et ärge tehke ennast ja oma tööandjaid lolliks eesti tavalisest spordist jalgpallist jumalust tehes.\nKallis Kalmer, milline vutižurnalist või nende tööandja võtab Pulleritsu tõsiselt??? Isegi oma lehes laseb Järvela&Co ilma segamata edasi.\nAt 16:37, Insaider said...\nAha et lasevad segamata edasi?? No mul on infi, et homme kohtub hr Pullerits Tartus hr Nuutmanniga ja siis pannakse usutavasti jõujooned selgesti paika, millisele poisikesele seal kui palju sõnaõigust ja leheruumi üldse jääb. Suur Padre ütleb veelgi suuremale Nuutmannile oma arvamuse ja nii pannakse asjale tempel peale. Ma ei usu eluilmas, et Padre on saanud seda jalgpallisõda ilma suuremate jõudude toetuseta ja heakskiiduta pidada. Ma usun surmkindlalt, et tal on kõva seljatagune, sest muidu oleks talle ammu öeldud, et kuule, äkki võtaks tuure vähemaks. Aga ei ole öeldud. Järelikult kellelegi on ta tegevus kas või by default meele järele.\nAga nüüd olen teile niigi palju lobisenud. Edasi mõelge ise....kui aju küünib.\nteeb kadedaks küll - tahaks ka skoorida aga koorivad vaid jalgpallurid. jalgpalliajakirjanikele jääb vähemalt kiibitsemise rõõm\nMiks peaks härra Nuutmann ütlema või veel keegi? Ratas või Antsip? Kas see ei jääks siiski žurnalistide õlule ja nende ülemuste? Või lisaks miljonile kirjutati ka alla lepingule et jalgpallist kujundatakse Eestis "kogukondade asi"?\nIsegui kui selline oleks, oleks asi surnult sündinud. Sest vaid rikkad vallad, linnad, piirkonnad suudavad ülal pidada muidusööjate punti mis vaid paisub ja paisub. Mängijatele lisaks veel mingi järelkasvu farm, treenerid massöörid mänedžerid, asjamehed ja naised ... rahvast saab olema palju kes kõik palka tahavad.\nMis seljatagune? Peep Pahv kes tahaks jalka asemel korvpalli esiuudiseks? (milleks meile ka korvpall kui on olemas selline võrkpall?)\nKogu asi algab ja lõpeb vimmast, et miks Pohlak maksis MM'i ülekanded ETV's ise kinni? Miks jalgrattaliit ei osta Touri ekraanile?\nRaha selleks ei jätku, ega ole.\nJa lisaks paranoia et Pohlak ostis sellega ERR'ilt spordiuudiseid juurde. "Külavutist" on ETV's kogu aeg räägitud ja ka vahelduva eduga näidatud.\nAh et Pohlak isiklikult maksab kogu tsirkuse kinni?\nJalkakoondis sõidab preemiareisile Vaikse ookeani eksootilistele saartele. See on siis preemiaks 1:0 võidu eest Gibraltari üle.\nKuhu sõitis naiste vehklemiskoondis maailmameistrid preemiareisile? Okei saame aru et oma pohlakut ja fifa rahasid vehklejatel pole.\nLepime nüüd kokku, et ei kirjuta vutist igavat möga. See ongi padre sõnum. Kirjutame ainult seda, mis silma särama paneb ka juhul kui need mehed ei ole vutimängijad. Lihtne, eks!\nOotaks Padre kokkuvõtvat kommentaari mis sulgeb muidumökitajate suud.\nMind huvitab hoopis enam, et kelle kaunis selg seal Levandiga ühel fotol on?\nSee foto allkirjas ju kirjas!\nKas võhmamehed ei tunne ära, et see preili Balta selg.\nAt 10:42, Ants said...\nLäheks nüüd olulisemate teemade juurde. Kui palju kilomeetreid on poistel koos rullidel, kui palju tunde imikat?\nScanpixil pilte küll. Andke aga lisa.\nKas tõesti keegi naudib imemist imikat tehes? Las see jääb prodele, kes rahuldavad oma ego ja arendavad sportlaskarjääri. Härra Pruuli ütles padrepäeva diskussioonil, et 35 eluaastaks on meestel kkarjääri ja egoprobleemid lahendatud. Palju siin neid alla 35 aastaseid üldse on. Ants peaks oma vanamoelise nimega olema väga tõenäoliselt 45+ tuuris, kuna Eesti 3000 Antsust vaid 200 on nooremad kui 45 aastat. Seega paras pereloomise iga, hr Pruuli definitsiooni järgi. Aitab imist, otsi nüüd noored naised üles ja hakka Eesti iivet suurendama!\nKäed tõmbuvad rusikasse. Neelatamine on valus. Ei mõista, miks Priidu pikaaegne kolleeg Kalle Muuli lubas meie juhi ja õpetaja teotamist oma raamatus. Kas siis raske oli see lõik välja jätta või.\nKas tõesti nii? Kes on väike Muul suure Padre kõrval? Õhk, tühi õhk.\nMitte kellelgi pole Eestis nii palju sõpru ja toetajaid kui härra Pulleritsul.\nIndeed, Padre made his move - Kanepi raamat korjatakse müügist ära. Mõni nimetab seda kitsarinnalisuseks, mõni jälla oma privaatsuse kaitseks.\nOh ei, mehed, jälle ei taba te biiti.\nKuulake, ma ütlen teile suure tõe:\nsee, mida preili Kanepi Muuli raamatus ette heidab, et Pullerits nimetas teda ühes kolumnis hüsteeriliseks eideks, saab ju tolles raamatus kirjeldatu põhjal (heitlus söömise, kehakaalu, treenerite, meestega, tujudega jne, jne) hoopis kinnituse, et hr kolumnist tabas naelapea pihta - nätaki!\nMinu meelest ka. Kogenud ajakirjanikuna pani Padre kõigist täpsema diagnoosi.\nAt 18:09, Priit Pullerits said...\nMaailm on täis hullust ehk seksuaalse ahistamise juhtumite paljastamist. Tean ühte sellist Eesti spordis. Mõtlen hommikuks välja, kuidas selle infoga talitada ja annan siis siin teada.\nVäga hea Priit. Vihja sellest meile ka.\nPaar päeva tagasi esimese kanali spordiuudistes kohe alguses jälle pikalt jalgpallimöla, enne kui kossu- ja epeenaised eetrisse saivad.\nMitu kuud tagasi Priit und viimati nägi? Kas unenägu ununes või oli lihtsalt nii üle võlli, et käsi ei tõuse seda kirja panema? Vahet pole. Igatahes KK nimetas teda väikeseks. Võib-olla mõtles ta seda ees rippuvat ripatsit. Tal ju suur kogemus treeneritega ja näeb inimesi läbi.\nVaadata ainult omal riisikol!\nÄrge ära ehmuge, kui naine 1:22 peal suu lahti teeb!\nAt 10:10, Siin said...\nVaesed isata orvud on kaaperdanud selle blogi, sama edukalt kui EKRE poisid delfi.\nNõuavad isalt kaasa määgimise eest tunnustust.\nto 09:19 -\nPalun siia nii rämedat porri mitte panna!!!\nMa vaatasin just hirmuga voodi alla ja hirmu judinad käivad üle keha ...\nPS. Natuke Ohhootat oleks OK!\nAt 05:26, Unknown said...\nAt 08:05, Unknown said...\nAt 03:44, Unknown said...\nAt 03:52, Nelly Cekaii said...\nAt 04:32, agen sabung ayam said...


Teisenda abH mõõtühikuks statH (Abhenri mõõtühikuks Stathenri)\nabH to statH\nAbhenri to Stathenri\nKui palju on Stathenri ühes Abhenri?\n1 Abhenri [abH] = 0,000 000 000 000 000 000 001 112 347 052 280 3 Stathenri [statH] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Abhenri mõõtühikuks Stathenri teisendamiseks.\nTeisenda Abhenri mõõtühikuks Stathenri (abH mõõtühikuks statH):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '118 Abhenri'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Abhenri' või 'abH'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Induktiivsus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '10 abH na statH' või '85 abH to statH' või '61 Abhenri -> Stathenri' või '20 abH = statH' või '2 Abhenri na statH' või '43 abH na Stathenri' või '84 Abhenri to Stathenri'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(61 * 86) abH'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '118 Abhenri + 354 Stathenri' või '80mm x 84cm x 95dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Sponge Ananassi Hotell | Loe-The-drive\nKes selles elab Ananas sügaval meres? Jah, te tunnete teda. Ja igaüks, kes on alati tahtnud ananassis magada, saab seda teha nüüd, lihtsalt mitte mere all. Kuid Nick Resortis Punta Cana unistavalt Dominikaani vabariik, Siin saate isegi kogu Paavo maja rentida vaid 3.800 dollari eest öö eest. Muidugi, koos kõigi kaunistustega, sealhulgas Garry ja teie enda basseiniga ... Ja mis kõige parem, keegi toob teid ööpäevaringselt krabby Pattykui sa tunned seda!\nLõbus ja rõõm Alpides - suusapiirkond ...\nKuidas turism viis slummideni


Uus koduleht pakub avastamisrõõmu - Tiptiptap\nAvaleht / Blogi / Uus koduleht pakub avastamisrõõmu\nApr 12, 20212 min lugemineBlogi\nTere tulemast Tiptiptap’i uuele kodulehele, mis on loodud täitma heade klientide soove ning vajadusi, sõltumata asukohariigist. Meie tooted on täna esindatud enam kui 40 riigis üle maailma ning tootevaliku paremaks esitlemiseks ja valikuprotsessi lihtsustamiseks oleme loonud veebikeskkonna, mille kasutamine on puhas rõõm.\nJuba avalehel võtame teid vastu selge ülevaatega erinevatest tootegruppidest, avaneb ülevaatlik tootemenüü, leiate kiirelt info pakutavate teenuste kohta, saate lugeda firma ajaloost ning saavutustest, näete meie värskemaid töid ja olete kursis olulisemate uudistega. Tunnete end kui oodatud külaline, sest kodulehel ringi liikudes märkate viiteid, mis aitavad teil mugavalt kasutada loodud võimalusi. Elevust tekitab kindlasti unikaalne 3D planeerija, millest saab hindamatu abiline uue mänguväljaku, skatepargi või õueala planeerimisel.\nTeenuste leht annab põhjaliku ülevaate sellest, kuidas valmivad maailmatasemel tooted ning mil moel saame erinevates etappides oma klientidele kasulikud olla. Kindlasti on kasulik tutvuda põhjaliku ülevaatega materjalidest, kombineerimisvõimalusi on mitmeid ja oleme selles osas paindlikud. Oluline on ka info garantii, sertifikaatide ja keskkonnasäästlikkuse kohta. Terviklahendused on osa meie igapäevatööst, erilahendused aga tõeline kirg! Inspiratsiooni leiate referentside lehelt ning harivat lugemist pakub blogi, milles oleme käsitlenud mitmeid olulisi teemasid. Lapsi ootavad blogis Tim ja Tom, pärdikutest vennad, kelle seiklused sobivad suurepäraselt enne lõunaund lugemiseks või õhtujutuks.\nMeie meeskond on aastate jooksul tublisti kasvanud, uus koduleht annab võimaluse lähemalt tuttavaks saada, kuid saame teid õige müügiesindajani suunata ka nii, et võtate meiega ühendust üldkontakti info@tiptiptap.ee kaudu. Aktiivselt tegutseme ka sotsiaalmeedias, seega tasub jälgida värskeimat infot Facebookis, Instagramis, LinkedIn’is ja YouTube’is. Kindlasti märkate neis kanalites, nagu ka uuel kodulehel, Tiptiptap’i uusi sloganeid, mis ütlevad lihtsalt ja selgelt, mida ja miks me teeme.\nAlustasime enam kui 17 aastat tagasi kodumaise mänguväljakute tootjana, tänaseks oleme kasvanud tervikliku liikumiskogemuse pakkujaks. Meie lugu ja areng võib inspireerida, samas annab see kindlustunde, et oleme usaldusväärne partner igas etapis, ka väga keerukate ja mastaapsete projektide puhul. Referentsid räägivad enda eest ja kuigi võtame kõike oma töös väga tõsiselt, peame siiski meeles, et lõppkasutaja jaoks me loome rõõmu rõõmu pärast. Ja teeme seda rõõmuga!


Kõik lood märksõnaga „tööandja bränding” - Bestmarketing\nNädala kampaania: Prisma ei peedista ja otsib tööle ka öökulle\nVinge kontor ja tasuta kohv inimesi ei huvita. Vastajatest 97% peab tööandja valikul kõige olulisemaks juhi usaldusväärsust, selgus värskes uuringus.\nTOP 5 asukohta ja valdkonda, kus töötajad on valmis oma tööandjat soovitama\nTeenindussektori tööandjate TOP 10\nIT ja telekommunikatsiooni sektori tööandjate TOP 10\nFinantssektori tööandjate TOP 10\nKõige atraktiivsema finantssektori tööandjana nimetati 53 erinevat organisatsiooni. Esikoha pärast käis tihe rebimine: sarnaselt eelmistele aastatele koondus 2/3 häältest kolme tugeva ja tuntud panga kätte, kes jagasid ümber kohad esikolmikus.\nTranspordi ja logistika sektori tööandjate TOP 10\nKõige atraktiivsema transpordi ja logistika valdkonna tööandjana nimetati suisa 174 erinevat organisatsiooni. Kuna lõppenud aasta oli turismisektori ettevõtete jaoks erakordselt raske, on toimunud palju muutusi ning liidriteks on tõusnud uued tegijad.\nTootmissektori tööandjate TOP 10\nSelgusid Eesti TOP tööandjad


Vivani šokolaaditootja: tänapäeval pelgalt ökoloogilisusest ei piisa | LIVIN\nAvaleht Uudised ja artiklid Toitumine Vivani šokolaaditootja: tänapäeval pelgalt ökoloogilisusest ei piisa\nVivani šokolaaditootja: tänapäeval pelgalt ökoloogilisusest ei piisa\nKes meist ei armastaks šokolaadi? Eriti kui see on kvaliteetne, inspireerib maitsjat ja on toodetud kooskõlas ökoloogiliste standardite ning võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega. Neli eesmärki, mida on lihtne välja öelda, kuid mille elluviimine nõuab palju pingutust ja pühendumist Saksamaa sotsiaalselt ja ökoloogiliselt vastutustundlik šokolaaditootja Vivani on juba 20 aastat tõestanud, et on võimalik ühendada suurepärane maitse, puhtad koostisosad, keskkonnasõbralikkus ja jätkusuutlik tootmisprotsess. Kaubamärgi asutaja Andreas Meyer selgitab, kuidas see toimib.\n– Millised on Vivani nõuded?\nÜhest küljest on muidugi esmatähtis, et šokolaad oleks kõrgeima kvaliteediga. Teisest küljest on meil ökoloogiline ja sotsiaalne vastutus nende riikide ees, kust meie šokolaadi peamised koostisosad pärinevad. Me ei saa taluda inimese ja looduse ekspluateerimist maailma teises otsas selliste luksuslike ja laialt tarbitavate toiduainete nimel nagu šokolaad. Seepärast on lisaks retseptide kõrgetele standarditele meie jaoks alati esikohal eetilisus.\n– Kuidas tagate oma tarnijate heaolu?\nMe hoiame oma tarnijatega pikaajalisi suhteid ja ei osta ainult sealt, kus on kõige odavam hind. Samuti lepime kokku turvalistes minimaalsetes ostukogustes ja hindades, mis põhinevad kakao maailmaturu hinnal. Pikaajalised kohustused võimaldavad kakaoühistutel paremini planeerida tulevikku ja teha sihipäraseid investeeringuid, et viia oma tootlikkus järgmisele tasemele.\n– Millised lahendused hoiavad teie tootmisprotsessi jätkusuutlikuna?\nOstame ainult kvaliteetset toorainet, mis on sertifitseeritud vastavalt ökoloogilistele, Rainforest Alliance ja Fairtrade standarditele. Koos oma tarnijatega oleme teel järjepideva jätkusuutlikkuse poole. Põllumehi koolitatakse peale keemiliste abivahenditeta põllumajandusele ka ära tundma taimehaiguseid ja neid ökoloogilisel meetodil ravima. Terved puud annavad rohkem saaki – seega suuremat kasumit.\nŠokolaadivabrik pöörab suurt tähelepanu ka tootmisele. Me töötame ainult rohelise elektrienergiaga ja kõik CO2 heitkogused kompenseeritakse kliimakaitseprojekti raames. Samuti kehtestame olulised jätkusuutlikud standardid tootepakenditele.\n– Mis teeb teie toote pakendi eriliseks?\nPakendijäätmete probleem on meid juba pikka aega vaevanud, seega soovisime oma šokolaadidele pakendeid, mis ei tekita kahju. Töötame ökoloogilise pakendikilega, mida on vaevalt võimalik eristada plastikust ja mis pakub tootele sama palju kaitset. Kile on valmistatud puidukiust ja seda saab mõne nädala jooksul kompostida. Pappkastide ja paberi puhul hoolitseme selle eest, et materjal oleks pärit jätkusuutlikust metsandusest. Lisaks oleme juba pikka aega trükkinud pakendeid eranditult ökoloogiliste trükivärvidega.\n– Mis teid veel teistest tootjatest eristab?\nKuigi me toodame ka šokolaaditahvleid, glasuure ja šokolaadijooke, on meie sortimendi põhirõhk siiski klassikalisel šokolaaditahvlil. Meil on nüüdseks üle kolmekümne sordi. Unikaalseks teevad meid kindlasti pakendite kujundused, mille loomiseks teeme koostööd erinevate kunstnikega. Hea šokolaad peaks kõnetama kõiki meeli – sa pead armuma esimesest pilgust!\nKutsume Teid ostma Vivani ökoloogilist šokolaadi ja muid hõrgutisi internetist.


Seitse paika veebis, kust leida inspiratsiooni isetegemise projektideks - Kasulik.ee\nKevadel tuleb paljudel peale n-ö isetegemise tuhin. Valgete õhtutega tekib soov oma kodu värskendada ja talvest ärganud aed kutsub tegutsema. Kõige lihtsam (aga ka kõige fantaasiavaesem) lahendus kodu ja aia täiustamiseks on minna poodlema. Märksa keskkonnasõbralikum, leidlikum ja lõbusam on ise käed külge lüüa, oma oskused proovile panna ja valmistada vajalik kodustest või teise-ringi-vahenditest. Kui endal fantaasiast puud jääb, tasub ideid ammutada internetist. Loetlemegi üles seitse veebilehte ja blogi, kust erinevate isetegemiseprojektide tarbeks inspiratsiooni ja juhiseid leida.\n1. Miramii.com. Enim hinnatud kodumaine kodukujundusblogi, mille autor jagab sisekujundus- ja isetegemise ideid. Õpetustele ja nõuannetele lisaks on blogis inspireerivad fotod, mis kohe panevad käed sügelema. Lisaks jagab Miramii nii blogis kui ka Facebookis ja Instagramis oma igapäevategemisi.\n2. Kaditeeb.wordpress.com. Blogi autor Kadi toimetab kas üksi või kellegi abiga erinevate isetegemiseprojektide kallal, alates kaartide disainimisest lõpetades mööbli renoveerimisega. Uusi sissekandeid on nädala-paari järel, seega on värsket lugemist-vaatamist üsna sageli.\n3. Meie kodu lugu. Tõsisematel ehitushuvilistel tasub silma peal hoida veebilehel www.meiekodulugu.ee. Nimelt on entusiastlik perekond asunud renoveerima 1904. aastal ehitatud maja ja blogi kajastabki nende väljakutseid ning tegemisi maja korrastamisel.\nKuidas remondieelarvet planeerida? 24.04.2017\nÄraspidine siseviimistlus — laminaat seina 24.04.2017\n4. A Beautiful Mess on õdede Emma ja Elsie eestvedamisel tegutsev veebileht ja ettevõte, mille siht on pakkuda igapäevast rõõmu läbi kodu kaunistamise ja hoidmise. Blogist leiab inspiratsiooni näiteks nii lastetubade, elu- ja magamistoa, köögi ning ka õuealade jaoks. Lisaks on veebipäevikus mitmeid retsepte, ideid ehete valmistamiseks, õmblemiseks ja palju muud.\n5. Homey oh My on koduste isetegemise projektide ja elustiiliblogi. Veebilehe autor Amy elab küll Los Angelesis, kuid tema kodu ja projektid lähtuvad Eestiski populaarsest Skandinaavialikust ja minimastlikust stiilist. Veebilehel on rohkesti lihtsaid õpetusi, ideid ja inspiratsiooni ning viiteid edasilugemiseks.\n6. Tell Love and Party. Kui otsid lihtsasti teostavaid ideid kodu värskendamiseks või vajad hoopis mõtteid laste sünnipäeva meeldejäävaks korraldamiseks, siis sellest blogist leiad suure tõenäosusega vajaliku. Alates vikerkaarevärvilistest küpsistest ja lõbusatest kommituutudest kuni terrassi remontimiseni, ideid on seinast seina.\n7. Pinterest. Sotsiaalvõrgustik Pinterest peidab endas meeletus koguses ideid alates moest lõpetades reisimise, kokkamise ja ka isetegemise projektidega. Kõige lihtsam on Pinteresti sisestada inglisekeelne märksõna DIY ning ette hüppab sadu ja sadu ägedaid isetehtud projektide artikleid, millest inspiratsiooni ammutada. Olles Pinteresti registreeritud kasutaja, jätab võrgustik su külastatud Pinteresti-sisu meelde ning soovitab sulle edaspidi seniste huvide põhjal ka uusi artikleid. Nii on igakord Pinteresti avades ees jälle uued ideed, mida ellu rakendama hakata.


Vanglas - 705 õppematerjali - Annaabi.ee\n" vanglas" - 705 õppematerjali\nNovembril vaatamas muusikali ,, Ämbliknaise suudlus." Heliloojaks oli Johan Kander ja laulusõnade autor Fred Ebb. Peaosas mängisid Tanja Mihhailova, Lauri Liiv ja Koit Toome. Muusikali tegevus toimub ühes Ladina-Ameerika vanglas . ,, Ämbliknaise suudlus" toodi esmakordselt lavale Torontos 1992. aastal, samal aastal Londonis ning 199...\nInimese elu maailmas kui trellideta vanglas Rääkides inimestega kodus ja mujal, olen tähele pannud, et väga paljud inimesed on iseenda vangid. Nad on ehitanud endale puuri, mille olemasolu nad sageli isegi ei teadvusta. Unistused ja pildid elust, mida nad tegelikult tahaks elada, jäävad vaid unistusteks. Seda seepärast, et nad on iseenda vangid, ja vangil pole vabadust. Kas m...\nJulien on vanglas vaba ja õnnelik Julien oli vabana silmakirjalik, see mida ta mõtles ning see, mille ta välja ütles oli väga erinev. Pidevalt püüdis ta enesele tõestada, et suudab olla parem ja edukam kui võimu pärinud markiid. Vanglas aga ei pidanud ta end enam tõestama, tal ei olnud enam millegi poole püüelda. Polnud ka põhjust, kõik saab läbi, ta leppis oma surmaots...\nInimene maailmas kui trellideta vanglas\nInimene maailmas kui trellideta vanglas Esmapilgul võib arvata ning tunduda, et inimene siin maailmas ei ole kui trellideta vanglas, vaid ta on vaba. Näiteks, kui täisealine kodanik tahab, siis ta võib vabalt reisida või ära kolida mujale riiki. Kui ta tahab, siis ta võib osta poest ükskõik mida, mille järele isu tekib ning kui ta tahab siis ta võib võtta ka omale lemmiklooma. Ka alaea...\nSisult on kriminaalne subkultuur sama, teadmiste, väärtuste, käitumisnormide, uskumuste jm nähtuste kogum, mis toimib konkreetsete inimeste vahel neile ennekõike omases keskkonnas ja suhtlemiskeeles. Kriminaalne subkultuur on välja kujunenud sajandite jooksul suhteliselt püsivate seoste ja tervikliku sisee...\nMillised tulirelva liigid on kasutusel vanglateenistuses? püstolid ja tugirelvad 2. Millised tugirelva liigid on kasutusel vanglateenistuses? püstolkuulipilduja; ründevintpüss; sileraudne püss (pumppüss); täpsuspüss, 3. Nimeta vanglateenistuses kasutatavad püstolite margid ja mudelid. Püstol MAKAROV, GLOCK 17, HECKLER & KOCH P30LS 4 Mis tähendab ühetoimeline päästmine, mis kahetoimeline? Üheto...\nIvar soopan ,,Head Pahad Poisid" Peategelased Rain Rokk Näpp Karm Jan Rain pannakse auto ärandamise ja autoga sõitmise tõttu vangi. Click to edit Master text styles Second level Third level Fourth level Fifth level Rain kohtab vanglas Näppu, kes tutvustab talle Rokki, ehk...\nEelmise Eesti Vabariigi ajal oli surmanuhtlus olemas. Ka nõukogude ajal oli see olemas. Kuid nüüd, suure humanismi ja sallimuse ajastul on kurjategija muudetud pühaks ja temast hoolitakse kohati rohkem kui ohvritest. Mõrvareid, kriminaale üldse koheldakse uskumatu leebusega. Neil on riiklikud või palgatud kaitsjad. Samal ajal vaene ohver peab ise oma hädaga toime tulema. Tapjat, kes on võtnud perelt toitja, peetakse vanglas ülal maksumaksja rahade eest: tal on soe söök, sportimis võimalused ja muud mugavused, mida pole paljudel Eesti korralikel tööinimestelgi. Eurovangla on mugav koht, see ei ole nõukogude vanglaga võrreldavgi. Paljudel vangidel ongi vanglas mugavam elu, kui neil oleks vabaduses. See kõik ei ole aga normaalne ega oma mingit seost õigusemõistmise põhimõtetega. Kurjategijale määratakse lihtne pääsetee - vanglakaristus. Arvan, et vangla...\nPariisi jõudis teade tema vallandamisest alles järgmisel päeval. Kõneldi isegi tema arreteerimisest. (Tegelikult lahkus mees kohe riigist.) 13. juuli hilisõhtul kutsus noor ajakirjanik CAMILLE DESMOULINS12 [kamij demu´lä(n)] Palais-Royali hoovi välikohviku kliente vabastama Bastille’ vanglas kannatavaid “despotismi ohvreid”. Ta tegi seda väga ilukõneliselt, tema kuue äärel ilutses plaatani leht (tulevane kokard, millest sai despotismi vastu võitlemise tunnus). Varavalgel kohtas Palais-Royali hoovist väljuv rahvahulk turule suunduvaid müüjaid-ostjaid, kes liitusid “despotismi ohvrite” vabastajatega, sest kõigi meeleolu oli Neckeri vallandamise pärast tusane. Pariisi lihtrahvas oli raskete elutingimuste tõttu üld...


Kommentaarid: Kaur Kender: ma ei arvanud, et Eestis peavad kirjanikud oma teoseid kooskõlastama prokuratuuris\nmm/ 16. märts 2015 09:10\nLugesin selle läbi ja no see on ikka väga haige! Varastasin lapsi, et neid k.....a ja tappa..nelja-aastastest oli lausa juttu, laste hirmutunnet enne tapmist oli detailselt kirjeldatud..mul praegu täiesti halb olla!\nKaur Kender, su koht on hullumajas või vanglas. Vanglas räägi teistele vangidele, mida sa oma vaimusilmas väikeste lastega teha tahaksid ja ma loodan, et nad teostavad su unistused, nii et sa sealt enam elusana välja ei tule!\nRõve inimene, minu jaoks pole vahet, kas see oli su fantaasia või mis iganes asi, see on ikka haiglane seisund, mida ravib ainult kuul või mürgisüst! Selline kirjutis vale inimese käes ja ma saan aru, miks kõik kohad on järjest rohkem hulle täis, igasugused haamriga pähe lööjad on selle kõrval nali.\n23. jaanuar 2015 18:28\naga kuidas sellised asjad juhtuvad? Ta on alati rõvetsenud ja meie oleme kombekalt vaikinud. Meie vaikimisest ta jõudu ja ülbust saabki. Ära tuleb lõpetada see pull, ta on iseendast täiesti vaimustuses\nSeadus./ 19. jaanuar 2015 11:10\nSeaduse mitte tundmine ei vabasta seaduse täitmisest.\nd/ 19. jaanuar 2015 10:22\nJa kes piire ei kombi, jääb elu lõpuni igavesse ja halli kasti enda aseme alla sittuma. Tark mängib tulega osavalt ja torgib madu teadlikult. Idioot käib kommentaariumis vanasõnu pildumas.\n23. jaanuar 2015 17:46\nkombi kombi piire... Vaata et su oma piire ei kombita. Ja korista oma aseme alune ära\nHerbert/ 18. jaanuar 2015 23:07\nEga kirjanikud ei peagi.\nHerbert/ 18. jaanuar 2015 23:03\nmorda jevreiskaja/ 18. jaanuar 2015 22:21\nvennikese peaks eksponeerimise asemel ravila saatma.\nAga eesti rahval / 18. jaanuar 2015 20:32\non uued ja kaasaegsed "klassikud" ja "kirjanikud" raud ja kender! On aeg, kus iga selline tatt saab "kirjutada" teose. Jääb vaid loota, et puuduvad raha ja tõlgid nende tõlkimiseks võõrkeelde. Las jääb see omavahele.\nmõlemad trügivad poliitikasse/ 18. jaanuar 2015 22:22\naga kloune me ei vali.\nkuller/ 18. jaanuar 2015 19:23\nperv oled mitte kirjanik!\nLiis/ 18. jaanuar 2015 13:21\nKenderi kirjutamised on sama võikad ja labase,kui Mihkel Raual.\nmumm/ 18. jaanuar 2015 11:29\nsõnavabadus pole kõikelubatavus\nüllatav/ 18. jaanuar 2015 11:12\nAru ei ole aga arvab!\nMillistest/ 18. jaanuar 2015 11:00\nkirjanikest isand Kender räägib?\nmõrtsuka filosoofia/ 18. jaanuar 2015 10:38\nTapan sellepärast, et juhtida inimeste tähelepanu asjaolule kui julm ja õõvastav on tapmine.\njuss/ 18. jaanuar 2015 10:14\nVõib-olla/ 18. jaanuar 2015 09:19\nolen liigtundlik, aga selline mees tekitab peale füüsilise vastikuse ka emotsionaalset vastikust. Järjekordne näide mehest, kellele ükski tunne pole püha ja sõnavabadus on üle kõige. Vastikult ilge tüüp!\nsama tüüpi/ 18. jaanuar 2015 22:23\nnagu ka rauamiku.\nKas/ 18. jaanuar 2015 00:27\nnende tegelaste, kes ennast kirjanikuks ja ajakirjanikuks peavad, on tõesti seda väärt, et nad vastutusest vabastataks? Kui lihtkodanik taolises sõnakasutuses oma mõtteid ning ideid avaldaks, peetakse teda psühopaadiks ja püütaks teda isoleerida. Aga Raua ja Kauri taolised tegelased võivad kirjaniku sildi all ükskõik keda mustata roppude sõnade ning väljamõeldistega ning on kellegi kaitse all.... See on ebaõiglane, sest sõnal ( ka labase, ennastimetleva kirjatsura sõnal ) on võime sildistada ning teiste elu tuksi keerata. See ei ole sõnavabadus, vaid sõnaõiguse KURITARVITAMINE!!!\nmis/ 17. jaanuar 2015 22:49\nPakud püsolit? Kas see poleks liiga kiire surm sinusugusele. Teeks sinuga nii nagu selle väikese lapsega su "kunstiteose" lõpus?\nkunst/ 17. jaanuar 2015 21:07\nkunstnik võib siis ka lapse pilastamist ja vägistamist maalida\nfotograaf pildistada ja filmimees fimida. sest see on kunst ju!!!\nvõi sain ma millesti valesti aru????????\nmadis/ 18. jaanuar 2015 14:10\nEi või, sest kirjatükis on kõik väljamõeldis ja need on kõik sõnad. Fotodes ja videotes oleks vaja näitlejaid, mis on täiesti teine lugu juba. Su argument ei toimi absoluutselt.\nmortale/ 18. jaanuar 2015 16:04\nseadused on ka ainult sõnad?!\nfilm ja foto ka väljamõeldis/ 18. jaanuar 2015 17:48\nja seal lihtsalt pannakse inimesed midagi tegema. tegelikult ei toimu ju midagi. puhas kunst.\ntuntud sulemees/ 17. jaanuar 2015 20:50\npaadunud retsi moodi näeb välja, kirjaniku moodi mitte\nüks selgitus/ 17. jaanuar 2015 20:26\nTeet Kallas ütles, et Kender on vastikult andekas mees kes ei oska seda annet kasutada.\nGeniaalsusest hulluseni on üks samm ja Kender astus selle.\nNii saigi temast hälbekirjanik.\nKuri/ 17. jaanuar 2015 17:16\nOlen alati arvanud, et erti vastikutest asjadest kirjutavad inimesed peavad ikkagi ise ka olema vähemalt pisut vastikud.\n17. jaanuar 2015 19:48\nehk omama kogemusi\nno/ 17. jaanuar 2015 16:23\naga sellist jama normaalne inimene ei kirjuta.\nth.m./ 17. jaanuar 2015 15:59\nTahtis parimat aga välja kukkus nagu alati....\n17. jaanuar 2015 19:47\nParimat? Mis see parimat pidi oli - kas väike õpik Avameelselt abielust kõrval või\npontsu/ 17. jaanuar 2015 15:57\nMulle Kender meeldib huvitav maailavaade!\n17. jaanuar 2015 19:46\nhuvitav ja pe'r'verte ei ole sünonüümid\n17. jaanuar 2015 20:16\nHuvitava sõna oled välja mõelnud - maailavaade.\nIla on see vaade küll.\nOI-OI-OI/ 17. jaanuar 2015 15:30\nJa see mees tahtis saada kultuurilehe "Sirp" peatoimetajaks! Jõle!\nno seeest käis ta vist kiki juures,/ 18. jaanuar 2015 22:27\noma visiooniga ja kiki pani käe ped eseadusele kärmelt alla.\nPossu/ 17. jaanuar 2015 15:16\nKommentaaridest õhkub lugemisoskuse puudulikkust. Ühe asja sai Kaur teist kätte: inimvihkajaliku sisina.\n17. jaanuar 2015 15:58\nMillist lugemisoskust on vaja kõrgeltaustatud kirjanikuhärra kirjaridu lugedes, kuidas tema raamatus keegi paneb poisikest pärakusse ja sealjuures vaseliini tarvitab?\nVõi arvad, et see on tõelise inimarmastuse tõeline pale?\npossule.../ 18. jaanuar 2015 10:13\nsellist soppa oskavad lugeda vaid selle viljelejad.Väga kahtlane tüüp.Sarnane Prantsuse jõhkarditega,nagu kaks tilka vett.\n23. jaanuar 2015 17:57\naga teeks üldrahvaliku ettelugemise ja hakkaks põhjalikult analüüsima? Mul on sellestki ajast kahju, mis ma selle pasa peale kulutasin\nja, Possu/ 23. jaanuar 2015 18:00\nma kohe tunnen, et mu haridustee on puudulik selle TEOSE mõistmiseks\nsass/ 17. jaanuar 2015 13:40\nKenderi lood tekitaksid siis furoori, kui ta need ilma roppusteta suudaks kirjutada. see oleks ju midagi erilist!\nilgelt sooda/ 17. jaanuar 2015 13:10\nVaata Kender, ära siis käitu kui !!!ped..fiil!!! Terve internett on täis "kunstiinimeste" poolt lapsealistega praktiseeritavat "kunsti". Võibolla on Meola ka omamoodi kunstnik?\n../ 17. jaanuar 2015 13:08\nväike inimene/ 17. jaanuar 2015 13:06\nVõib olla küll, et K.K. tahtis midagi geniaalset , või vähemalt seda, mida väidab, kirjutada. Alati ei tule välja. Aga ega ei tea ka, mida ta tegelikult tahtis. Igatahes soovin jõudu nendele, kes püüavad veebi natuke lapsesõbralikumaks muuta.\nelumees/ 17. jaanuar 2015 13:06\nEks varsti Eestis nagu nöuka ajal,ainus seks raamat : Avameelselt abielust.\n17. jaanuar 2015 16:03\nKas sa ise oled lugenud, mida see kirjamees on kokku kirjutanud?\n17. jaanuar 2015 19:44\nTõesti," Avameelselt abielust." lastep'o'rnost juttu pole. Kas tundsid lapstepo'r'nost puudu?\nküsimus oli elumehele\nraamat/ 17. jaanuar 2015 12:20\nja nüüd vut vut poodi poole ostemaie\neks/ 17. jaanuar 2015 12:15\nigaüks kirjutab sellest,mis omal puudu jääb.\n17. jaanuar 2015 14:42\n...või ära proovitud ja jube meeldiv rikastamine.Nii detailne kirjeldus eeldab seda.Tule taevas appi-kirjanik!\nJürka/ 17. jaanuar 2015 11:33\nKaur Kenderil pidavat olema kaks tütart, kas nood elavad temaga koos? Kas lapsi ei tuleks mitte niisuguse hälbega isa eest seadusega kaitsta, või olen ma asjast valest aru saanud?\nPedofiilia on ju haigus, mis ei allu enda tahtele, aitab ainult keemiline kastreerimine.\nLalaaa/ 17. jaanuar 2015 14:26\nKenderil 3 poega, kellest 2 on tema enda tehtud :)\nJürka/ 17. jaanuar 2015 16:21\nSeda hullem, kui on poisid. Poiste vastu tundib olevat nõrkus ja siin avaldatu jutukatkendi põhjal ka praktiline kogemus.\nVidrige/ 18. jaanuar 2015 11:16\nSa ära ole selles nii kindel!\n18. jaanuar 2015 13:04\nkolmandat aitasid sina teha?/ 18. jaanuar 2015 22:30\nsõnavabaduse test/ 17. jaanuar 2015 11:23\nkirjutasin ka sõnavabadusele tuginedes rumala ja sõimu täis üllitise, aga see tsenseeriti õhtulehe poolt kohe ja keegi ei saa minu haiglast sõnavabadust nautida.Ega ma ise ka ei nautinud.\nhei ÕL/ 17. jaanuar 2015 11:20\n..kas Kenderi teod on rohkem avalikku huvi väärt,kui vanaemade kommentaarid,mida ei pea mitte avaldama-ka sõnavabadus?????\njah/ 17. jaanuar 2015 11:17\npeab ikka inimesel haige fantaasia olema, et selliseid asju välja mõelda või on tegemist oma kogemusega.\nJürka/ 17. jaanuar 2015 11:24\nMida sa ise arvad? Minu pakun välja, et nii see kui teine..\nVott/ 17. jaanuar 2015 11:15\nIgasuguse pedofiilse alatooniga artiklid jne! Tuleks seadusega karistada!\nam/ 17. jaanuar 2015 11:03\nAga ta ei ole ju kirjanik.\n17. jaanuar 2015 11:06\nkummaline on see, et ta ise ka oma kirjutises ütleb, et eestis on vähe kirjanikke... samas peab ennast sellesse vähemusse kuuluvaks.\nMadis/ 17. jaanuar 2015 16:38\nKuidas ta kirjanik ei ole? Seleta\nJürka/ 17. jaanuar 2015 17:41\nKui sulle peab seda eraldi seletama, siis oled sa ise Kenderiga täpselt samal tasemel. Said aru? Või pean su IQ taset siin pikemalt lahkama?\nmadisele/ 17. jaanuar 2015 21:05\nta on sama palju kirjanik, kui sinagi oled. eks.\nMadis/ 18. jaanuar 2015 14:13\nNii? Ja kes ütles et ma ei ole midagi avaldanud? Sa ei saa öelda, et keegi ei ole kirjanik selle pärast, et sulle ei meeldi ta kirjutised. Loogika puudub täielikult.\nKogemus/ 17. jaanuar 2015 10:58\nKui inimene kirjutab enda kogemuse, siis on see ülestunnistus, mida tõesti peaks prokuratuur uurima. Kas harjutas enda laste või tuttavate peal?\n17. jaanuar 2015 14:45\nmustlaspoisi peal turu ääres tühjas majas.\n23. jaanuar 2015 18:05\nkusjuures seal tõesti elasid mustlased\niga eneseväljendus ei ole veel teos, kaugel sellest, niipalju peaks ikka teadma/ 17. jaanuar 2015 10:48\nkui inimene on nn. kirjanik.\nemake maa/ 17. jaanuar 2015 10:46\nMina tahan elada riigis, kus kuriteo kirjeldus ei ole kõigile vabalt kättesaadav. Ka ebaküps või siis vaimupuudega inimene võib seda lugeda.\nEi saa aru, mis toimub inimese peas, kelle käsi tõuseb sellist asja kirjutama.\nKui seadus ei hakka ta peale meie vabal maal, siis ühiskonna arvamus tehku ta põrmuks.\n17. jaanuar 2015 10:53\nno nii ongi. ma kujutan ette, kuidas mingi häirega inimene ennast üles kütab ja kuriteole läheb. jube.\naga kirjutaja peas peab kiiks olema. sest normaalne inimene sellist asja välja ei mõtle. võib olla ammutab ainest enda elust.\n17. jaanuar 2015 10:45\nNiisuguseid võikaid mõtlemisi las mõtleb voodis teki all, mitte ei kirjuta avalikkusele, vot see on juba haige inimene, selline mõtlemine võib ka reaalsusse tema poolt jõuda.Hoidke silmad lahti.\nhiiuvana / 17. jaanuar 2015 12:03\nVot just õiege, teki all ja hästi tasa, sest sellist paska mida see mees kirjutab ei saa küll kirjanduslikuks "teoseks" nimetada. Niisukustest, nii-nimetetud kirjanikest, õhkubki hirmu ja õudu.\nlugeja/ 17. jaanuar 2015 10:40\nEga`s iga kirjutaja veel kirjanik pole. Kender kohe kindlasti mitte. Ropp tüüp, keda ei vaevu lugema, isegi kui peale makstaks.\nLisa 1/ 17. jaanuar 2015 10:57\n1. See, kes kaks tähte kokku suudab kirjutada pole veel kirjanik.\n2. Kodanik Kenderi puhul peab isegi kaks kokkukirjutatud tähte kooskõlastama, prokuratuuris, keeleinspektsioonis, vanglaametis ja hullaris\non rääkinud/ 17. jaanuar 2015 10:39\nlapse suguelundite detailne kirjeldus, koos suguaktiga teeb inimesest pedofiili mitte kirjaniku\nkas ../ 17. jaanuar 2015 21:57\n.. see, kui arst kirjeldab haigusloos sama, tegelikult isegi detailsemalt, teeb ka temast pedofiili?\n21.57otsi ikka vabandusi/ 18. jaanuar 2015 10:38\nMida sa sonid,ükski arst ei väljenda ennast nii labaselt.Ja üldse,siin pole mingit õigustust,asi on ikkagi inimese mõistuses ja kommetes-mäda värk.Hipodroomi kant sobiks talle ideaalselt.\nteadja/ 17. jaanuar 2015 10:37\nEga iga sidda-kirjutaja kohe kirjanik ole.\nKui pedofiil on elektrik, ega see talle puutumatust anna.\n17. jaanuar 2015 10:29\nvastava karikatuuri kah ei kooskõlastanud, ja vaat mis tuli välja\n17. jaanuar 2015 11:12\n.../ 17. jaanuar 2015 11:27\nhaige v.....s kirjutab sellist asja\nhmm/ 17. jaanuar 2015 19:39\nHuvitav ,et tsiteeritud tekst on kõrvaldatud. Seega isegi ÕL saab aru- asi ei ole õige ja lõhnab avaliku lastep.o järgi\nJuku arvas/ 17. jaanuar 2015 10:20\nJuku arvas: kui tilli tindipotis hoida, siis sünnib tast kirjanik.\nLisa 2/ 17. jaanuar 2015 10:59\nAga ei sündinud kirjanik - hoopis Kaur Kender.\nMis parata/ 17. jaanuar 2015 10:17\nJahh tõesti Kaur Kender, kahjuks on samal arvamusel ka kõik ülejäänud kurjamid ja pahalased. Vahe on ainult selles, et vastupidiselt teistele kurjamitele, soovid sina oma roppustega absoluutset tähelepanu saada. Paraku peale roppuste ei suuda sa midagi enamat.\nMõtlik/ 17. jaanuar 2015 10:01\nIga inimene kirjutab lähtudes sellest, milliseks ta ise ennast on kujundanud.\nAts/ 17. jaanuar 2015 09:51\nKaur kirjutab, mõnele meeldib, mõnele mitte. Mulle meeldib. Tõde ongi valus lugeda. Aga enamus ei kirjuta ja kritiseerib neid kes julgevad olla erilised. Häbi teile.\ntundetarkus/ 17. jaanuar 2015 10:35\nSa tahtsid õelda- roppusi on meeldiv lugeda.\n17. jaanuar 2015 10:37\neks need lastepo.r.no armastajad samuti on julged ja erilised\n17. jaanuar 2015 10:41\ntü.ra, mu.nn, vi.tt, pu.ts, pe.rse.auk jne. see on hästi väärt kirjandus jah. silmaring avardub. hästi meeldib, kui keegi kellegi taugumikus surgib\n17. jaanuar 2015 14:51\nMis tõde,enda kohta,siis ongi ju ühene järeldus kes Kender on.Kahe püstoliga terrorist,pedofiil.\nvähe haritust?/ 17. jaanuar 2015 09:49\nsa ei arvanud,et igal normaalriigil on Big Brother?\nissand halasta/ 17. jaanuar 2015 09:49\nsee kenderi roppus on rõve\ntäiesti tülgastav ja ilge on neid jutte lugeda.\nkas mõni kogu selle roppuse läbi ka luges.\n17. jaanuar 2015 10:13\npoole peale lugesin.\nJürka/ 17. jaanuar 2015 09:41\nEga igaüks, kes midagi trükis avaldab, pole veel kirjanik. Kaur Kender jääb kirjandusest ikka kohe väga kaugele.\nfeghr/ 17. jaanuar 2015 09:34\nKaur on ise üks paras saatan.\nno ei ole/ 18. jaanuar 2015 22:35\njuut pidavat olema.\nThor/ 17. jaanuar 2015 09:32\nkender on sama palju kirjanik nagu känguru kosmonaut. ei midagi ühist. labast teksti kokku toksides võid küll kromajoonlastele kirjutada, aga enamat mitte\njeerum/ 17. jaanuar 2015 15:11\nSellise "kirjaniku" isiksuse tagant paistab välja tähelepanu vajadus, isegi pedofiilsete kirjutiste hinnaga tahab tähelepanu! Rõve, moraalitu vend! Nagu toidukoht kes enda reklaamimiseks kutsub tasuta sööma lastekodulapsed!\n17. jaanuar 2015 09:30\nKirjaniku iga kirjutis pole kirjandus.\nхозяин/ 17. jaanuar 2015 09:16\nKenderi rõveduste vahel vilksatab Hans H. Luige nimi. Ühest küljest - pole siiani kuulnud, et ta lapsi pilastaks (välja arvatud Kõusaar, aga see oli siis vist juba 14 täis), samas ega eriti ei imestaks.\nAlar1/ 17. jaanuar 2015 09:12\nKivirähk kirjutas ka lastele "punapäisest viinerist" Kas see ei ole ropp rõvedus?\nlõbus lugu/ 17. jaanuar 2015 08:50\nsõnavabadussõdalased rebige rinnad paljaks ja rünnakule\nlemme/ 17. jaanuar 2015 09:47\nsõnavabadusel on vahe sees,kelle kohta seda rakendatakse.\nmoslemeite jumalat võib mõnitada,aga katsu sa homosid sarnaselt pilada.ei usu,et kaua lastakse.\nlemme/ 17. jaanuar 2015 08:49\nJE SUIS KAUR KENDER\nM/ 17. jaanuar 2015 08:36\nsamamoodi võib öelda, et kas filmitegijad peavad siis oma teoseid prokuratuuris kooskõlastama. aga selline rõvedus pole ju "teos".\nSelliseid rõvedusi ei taha/ 17. jaanuar 2015 08:50\nkeegi vaadata ja lugeda, ainult rõvedad inimesed. Selliseid rõvedusi toodavad ainult rõvedad inimesed. Ja sellised rõvedused kasvatavad ja toodavad juurde uusi rõvedaid inimesi. Ärgu siis nutku, et suured onud teevad nende lastele liiga jm. sellist.\nlemme/ 17. jaanuar 2015 09:02\nsarnaselt sinuga mõtlevad ka pariisis tapatalgud korraldanud moslemid.\nja kuigi vihkan seda,et neid siia nii lihtsalt lastakse,olen siiski selles asjas nendega ühte meelt.\nehitaja/ 17. jaanuar 2015 09:12\nkas hakkame koonduslaagreid rajama et siis valed inimesed sinna toppida ja õiged inimesed õnnelikuks teha? sinu paneks siis tõeministeeriumit juhtima ja troikasid komplekteerima. ehk sa oskad veel öelda - kui kahtlane inimene ei taha troikale sobivat ülestunnistust anda siis kas teda piinata ka tohib?\nxxxxx/ 17. jaanuar 2015 10:05\nKas sa lugesid ja vaatasid,järelikult oled rõve inimene,mina ei viitsinud lugedagi,\nkommentaarid on vist huvitavamad ja lõbusamad kui teos ise.\nMuuseas kes on süüdi et purkisittumisest on tehtud kõva kunst\nJa, jah/ 17. jaanuar 2015 10:20\nPedofiilid tuleks siiski isoleerida, nii et sina ehitaja, ikka päris ilma tööta siiski ei jää!\nmaailma kogemused ->ehitaja/ 17. jaanuar 2015 10:32\nei pea, küll julge tuleb granaatiga ja allikas kõrvaldatud\n23. jaanuar 2015 18:24\ntead, purklisittumine on takkajärgi isegi naljakas.\nKes tulega mängib/ 17. jaanuar 2015 08:26\nsaab põletada! Kes madu torgib, saab hammustada!\nirw/ 17. jaanuar 2015 09:00\nSa löö maol selgroog kaikaga pooleks, siis ta enam ei hammusta! Natuke tõmbleb ja ongi küpse :D\nMilleks?!/ 17. jaanuar 2015 10:31\nTemal oma elu elada ja asjad ajada. Minul omad.\nsoovitus/ 17. jaanuar 2015 08:23\nWismariga ei pea midagi kooskõlastama.\nJoss./ 17. jaanuar 2015 08:55\nTäitsa nõus.Kauril on käitumine ja ütlemine isegi teismelistest võikam.Kui juba on siis kaua.


Tallinna Vesi nõuab 90 miljonit eurot - Äripäev\nTallinna Vesi nõuab 90 miljonit eurot\nTallinna Vesi esitas reedel Tallinna halduskohtule kahjunõude konkurentsiameti vastu, et vältida rahalise nõudeõiguse aegumist, teatas vee-ettevõte börsile.\n2. mail 2011 keeldus konkurentsiamet ettevõtte hinnataotluse kooskõlastamisest. Seadusest lähtuvalt tuleb rahaline kahjunõue esitada kolme aasta jooksul esialgse nõudeõiguse tekkimisest.\nTallinna Vesi taotleb konkurentsiametilt võimalike kahjude hüvitamist, mille kogusumma lepinguperioodi lõpuni 2020. aastal ületab 90 miljonit eurot. Sellises mahus kompensatsiooninõue kohaldub juhul, kui hinnad jäävad 2020. aastani muutmata.\nEttevõttel hinnangul on üle 50 miljoni euro nõude summast juba tekkinud kahju, mille on põhjustanud konkurentsiameti õigusvastane tegevus mitte kooskõlastada tariife aastatel 2011-2013. Hindade kooskõlastamata jätmine on juba avaldanud ning avaldab mõju perioodile 2011-2020. Ülejäänud kahju tekkimist on võimalik vältida eeldusel, et konkurentsiamet lõpetab õigusvastase tegevuse, märgib Tallinna Vesi.\nArvestatud kahju suurus põhineb müüdava veeteenuse kogustel ning teenuslepingus määratletud veeteenuste hinnamehhanismi rakendamisel perioodil 2011-2020 võrreldes praegu kehtivate hindadega. Kahjunõude lõplik suurus sõltub tarbijahinnaindeksi muutustest ja veeteenuste tarbimise tegelikest kogustest aastatel 2014-2020.\nKonkurentsiamet on alates 2011. aasta maist keeldunud rahuldamast ettevõtte esitatud veeteenuse hinnataotlusi, olgugi et Eesti kohtud on tunnistanud Tallinna Vee ning Tallinna linna vahel sõlmitud teenuslepingu tariife puudutava osa halduslepinguks, vahendab ettevõtte pressiteade. Halduslepingut peab riik haldusmenetluse seaduse alusel järgima kuni lepingu muutmise või kehtetuks tunnistamiseni. Esitatud hinnataotlused on täiel määral vastavuses Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) toetatud erastamislepinguga, mille kiitis 2000. aastal heaks ka Eesti valitsus.\nVastavalt teenuslepingule on ettevõttel võimalik veeteenuste hinda tõsta tarbijahinnaindeksi muutuse võrra. Kokkuleppeliselt on uute hindade arvestusperioodiks selle aasta juuni lõpuni arvestatud 12 kuu tarbijahinnaindeksi muutus. Tarbijahinnaindeks on ajavahemikus 2009. a. juuni kuni 2013. a. juuni tõusnud 17,1% võrra, mis on kumulatiivses vastavuses ettevõte esitatud hinnatõusutaotlustega: 3,5% alates 1. jaanuarist 2011. a., 4,9% alates 1. jaanuarist 2012. a., 3,9% alates 1. jaanuarist 2013. a., ning 3,8% alates 1. jaanuarist 2014. a.\nJärgneva kohtuistungi kuupäev ei ole veel teada. Praegu kuum Äripäevas


Mia jutukas: Kirjad Kahele Triibule 62\nKirjad Kahele Triibule 62\nVahel tundud sa juba nii suur. Teinekord jälle aga täitsa pisike.\nSa oled jõhker autode fänn. Eriline lemmik on hetkel sopbilauto - sinu versioon prügiautost. Samuti räägid sa onu tuleautost. Kes mõistatab ära, kes see on? Sa jätad kõik teised tegevused pooleli, et mõni auto ära oodata ja hüüad valjult, mis värvi nad on, kui mõnda näed.\nKüsisin sel nädalal ka lasteaias, et kuidas te seal magate, sest nad pea alati kiidavad sind selles osas samas, kui me kodus peame rohkem vaeva nägema, aga sa pidid lihtsalt aktsepteerima uneaega ja vahel, kui varem ärkad, siis te pidite su parima sõbrannaga vaikselt seal magamistoas mängima ilma välja tulemata. Kodus on ka veidi lihtsamaks läinud ja sa oled taas nõus meie mõlemaga magama minema. Tänagi ütlesid sa issile lihtsalt tsau ja jalutasid ise magamistuppa.\nSamas ma lihtsalt ei jaksa sinuga sõdida pidevalt hambapesu ja riidesse panemise teemadel. Ma tean, et ma ei tohiks sind ära osta, aga see läheb nii palju lihtsamalt, kui sa tead, et sa saad lõpuks küpsise vms.\nSa räägid nii palju. Samas aru saavad sinust vist vähesed või siis piiratud koguses. Meie su issiga üldiselt teame, mida sa kuidas ja mis keeles ütled. Täna nt nõudsid sa iia laua. Ma tean, et sa tahtsid mängida laua taga oma uue kineetilise liivaga. Ja see on juba suur saavutus, et sa hakkad aru saama, et liivaga ei tohi mööda elamist ringi joosta, sest muidu on see varsti igal pool ja samas otsas.\nOlen sulle viimasel ajal taas mõningaid arendavaid mänguasju ja raamatuid ning kunstitarbeid kokku ostnud. Esiteks tundus, et on aeg ja teiseks tahan ka kindel olla, et sul on midagi huvitavat ja uut teha siis, kui me issiga peaksime pikemalt beebiga haiglas olema. Tema tulekuni ei ole enam palju aega jäänud.\nSa oled hästi tugev. Sinu jaoks pole mingi probleem raskeid rattaid lasteaias kuhugi lohistada või nt suuremaid lapsi oma pisikese rattaga rammida. Jah, sa oled paras pätu ning jumaldad rattaid, mida sa nüüd ka motikateks kutsuma oled hakanud.\nTeiseks armastad sa iseendast videote vaatamist. Täna nägin ma päris palju krokodillipisaraid, kui sa parasjagu seda teha ei saanud. Samas pika jonni peale, mille vastu miski ei näi aitavat, võib järsku mõni pisiasi aidata. Justkui keegi vajutaks sinu mingit lülitit ja meie rõõmupall on tagasi. Nt tänase jonnituuri lõpetas see, et nuuskasin su nina vetsupaberisse ja siis sa said selle vetsupotti visata.\nVetsust rääkides, sa oled nüüd 4-5 korda viimase nädala jooksul või nii päriselt potti pissinud ja sa tihti isegi ütled enne, et piss tuleb. Jah, tihti ongi nii, et ta juba tulebki või tuli juba, aga üle mitmete-mitmete kuude märkame lõpuks ka taas midagi potis. Nokial tihemini kui sul, aga meil on hea meel, et meie nüüdseks juba päris suur potikollektsioon kasutust leiab. Alternatiivid on ju hullemad. Eriti Nokia puhul, kes nt hiljuti pissis su klotsiämbri suurte aukudega kaanele. Imekombel aga piss ei voolanudki sealt alla papist ämbisse ja puidust klotsidele.\nSa tahad olla suur. Istuda köögilaua taga suurtel toolidel. Mis siis, et sa siis ei näe hästi, mis su söögikausis on või palju alles on. Sa tahad ise otsustada, mis riided selga panna või üldse mitte panna. Sa õppisid ühe näitamiskorra järel mu telefonist fotosid leidma ning oskad videotel play ja pausi nuppe vajutada ning häält peale-maha reguleerida. Muidugi ma pean sind jälgima, sest sa suudad vahel vaid kahe klõpsuga ka midagi ära kustutada või kellelegi saata.\nSamal ajal oled sa hetkel kohutavalt omandihimuline mu rindade suhtes. Kui sa saaksid, siis me oleksime kogu aeg nii otseühenduses, minu tiss sinu pihus. Kui ma julgen protesteerida, protesteerid sina kõvemini, nii et ma püüan vaikselt-vaikselt aega hoolikalt valides seda vältida.\nSul on suur põrandapusle ja sa saad aru väga väikeste detailide põhjal, mis on iga tüki peal. Samas seda sa veel ei taipa, et kui kahe tüki peal on kassi osad, siis võiks proovida neid niimoodi kokku panna, et need kassiosad kohtuksid. Ikka proovid igat pidi. Vahel veab. Vahel mitte. Ja vahel annad sa alla ning teatad, et emme peab hoopis need kokku panema.\nIgatahes, roki edasi! Me püüame sinu tempos püsida.\nPostitaja: Mia kell 21:10\nKirjad Kõhutantsijale 12\nKirjad Kahele Triibule 61


Nädal börsil: terase hinnatõus Hiinas - Tööstusuudised\nNädal börsil: terase hinnatõus Hiinas\n31. nädala börsiuudised: toorained tegid juulis ränga kukkumise; Peking tõstis rauamaagi hinda; Vase hinnaprognoosid tekitavad vaidlusi; tina hind tõusis järsult; nafta hinnalangus jätkub; Eesti kütusemüüjad langetasid hindu.\nToorained tegid juulis ränga kukkumiseTooraineid ja Hiina aktsiaturge tabas juulis tugev müügilaine. See on taaselustanud kartusi, et globaalne majanduskasv jääb kesiseks, vaatamata sellele, et olukord Euroopas ja USAs on mõneti paranenud.\nHiina aktsiaturg stabiliseerus tänu valitsuse sekkumisele kolmeks nädalaks. Nüüd on olukord jälle halvenenud ja tundub, et põhi pole veel saavutatud. Hiina aktsiad tegid juunis suurima kukkumise 6 aasta jooksul ja see on suuresti mõjutanud ka tooraineturge.\nNafta hind kukkus juulis kokku 15 protsenti ning tööstusmetallid, vasest kuni kullani, kukkusid mitme aasta madalamate tasemeteni.\nHinnalangus on toimunud vaatamata sellele, et dollari tugevnemine on mõneti peatunud. Nimelt mõjub tugevnev dollar toorainehindadele survestavalt.„Sellel nädalal näitavad toorained jätkuvat nõrkust,“ ütles Societe Generale strateeg Alvin Tan. „Hinnad on langustrendis olnud juba kuu aega – Hiina aktsiaturg on nagu Ameerika mäed ja see on turumeeleolusid mõjutanud.“Kulla hind kukkus juulis üle 6 protsendi ja jõudis 1088 dollarini untsist, nädala lõikes on kuld tõusnud 0,5 protsenti. Arvatakse, et kulla hinnalangus võib lühemas perspektiivis jätkuda 1030-1040 dollarini untsist. Hõbe kukkus nädalaga 0,5 protsenti ja unts maksab 14,54 dollarit.\nPeking tõstis rauamaagi hindaRauamaagi hind tegi sellel nädalal tubli tõusu ja kallines nädalaga 7,5 protsenti 55,64 dollarini tonnist.\nArvatakse, et hinnatõusu peamiseks põhjuseks on terase hinnatõus Hiinas. Terase hinnatõusule on kaasa aidanud aga kuuldused, et Peking tahab hakata puhta õhu eesmärgil terasetootmist tunduvalt piirama.Hiina toodab umbes sama palju terast kui kõik teised maailma riigid kokku. Riik impordib 70 protsenti meretsi veetavast rauamaagist, seega on Hiina mõju turule märkimisväärne.\nKivisüsi hind kukkus 0,4 protsenti ja tonn maksab 42,97 dollarit. Alumiinium kallines 0,2 protsenti ja tonnihind on 1662,5 dollarit. Nikkel odavnes 2 protsenti ja tonn maksab 11250 dollarit.\nVase hinnaprognoosid tekitavad vaidlusiVask, mis peaks iseloomustama maailmamajanduse aktiivsust, kukkus juulis 9 protsenti ja tonn maksab 5328 dollarit.\nVase hinna osas pole viimasel ajal konsensust ning analüütikud on jagunenud kahte leeri. Sellel nädalal küttis debatti kuumemaks Goldman Sachs, kes ütles, et vase hind kukub järgmise aasta lõpuks 4500 dollarini tonnist.\nInvesteerimispanga sõnul püsib vask 2017-2018. aastatel ajalooliste põhjade lähedal, sest „turg kohandub seitsmeaastase langusturu tsükliga, mis kestab 2011-2018. aastatel,“ ütles pank. Sarnase prognoosi on teinud ka Bank of America – nende arvates kukub vase hind järgmisel aastal 4969 dollarini tonnist.Teisalt on ka palju neid, kes usuvad, et hind hakkab tõusma. Näiteks Standard Chartered ja Citibank prognoosivad, et vase hind tõuseb järgmisel aastal 7000 dollarini tonnist. Näiteks Hiina puhul käib vaidlus peamiselt selle üle, mis täpselt suunab vasenõudlust ja milline on mittetsükliliste faktorite mõju hinnale (näiteks investeeringud elektrivõrkudesse).\nTina hind tõusis aga nädalaga 14,2 protsenti 16 200 dollarini tonnist – peamiselt põhjustas tõusu hulgikauplejate ja sulamitööstuse oodatust suurem nõudlus.\nToornafta hinnad jätkavad langustBrenti toornafta on madalaimal tasemel alates märtsikuust, langedes nädalaga 4,8 protsenti 53,31 dollarile barrelist. West Texas Intermediate (WTI) toornafta hind langes 1,6 protsenti 48,53 dollarini barrelist. WTI jõudis nädala keskel ka madalaima tasemeni alates aprillist.\nBrenti toornafta hind taastus mais 69,63 dollarini barrelist, olles jaanuaris olnud kuue aasta madalaimal tasemel, mil nafta barrel maksis 45 dollarit. Kuigi paljud kauplejad on oodanud nafta hinna tõusu, kuna nõudlus on madal ning see peaks omakorda tähendama ka tootmise vähendamist, pole naftatootjad ometi kraane koomale tõmmanud.\nKütusehinnad langevad ka Eesti tanklatesMaailmaturul langev nafta hind lõi sellel nädalal kahel korral alla ka mootorikütuse hinnad meie tanklates.\nAlates möödunud nädala kolmapäevast, mil bensiini hinda viimati langetati, on hind langenud 30 eurot tonnist. Samal ajal on diislikütusehind langenud 28 eurot tonnist. Olerex langetas kütuse hinda nii esmaspäeval kui ka teisipäeval. Samal ajal teatas kütusehinna langetamisest oma tanklates ka Neste.Hinnalangus on tekitanud ka olukorra, kus paljud nafta suurfirmad peavad tegema suuri koondamisi.Näiteks teatas Royal Dutch Shell, et koondab madalate nafta hindade toime tulemiseks veel tänavu 6500 töökohta.Kokku on naftakontsernil ligi 100 000 palgalist. Ettevõtte teise kvartali puhaskasum kukkus 37%, 3,8 miljardile dollarile. Shelli teatel on kavas kärpida tänavu investeeringuid 20% võrra, 30 miljardile dollarile, sest ettevõte ootab lähiaastail nafta hindade langustrendi jätkumist. Samas jättis Shell muutmata dividendi, 47 senti aktsia kohta.Reutersi teatel on peamised naftatootjad langevate toormehindade tõttu 2015. aasta kulutusi mullusega võrreldes kärpinud 10-15%.