Teisipäev, 15. mai 2001. a.\nPõuased ilmad muutsid karjamaad toiduvaeseks\nÜks Laiuse põllumajandusosaühingu punaseid karju paikneb Jõgeva-Mustvee maantee ääres, kus karjakasvatusprobleeme arutasid peazootehnik Aadu Lühiste ja karjak Jüri Kikkas. FOTO: ARDI KIVIMETS\nJõgevamaa põllumajandusettevõtete ja talude karjamaadel on esimesi nädalaid värsket rohtu näksinud punased ja mustakirjud lüpsikarjad.\nMõnedki loomakasvatajad kardavad, et kuivade ilmade tõttu võib rohukasv karjamaadel aeglustuda. Ühtlasi leidub Jõgevamaal ka põllumajandusfirmasid, kus kari ei pääsegi karjamaale.\nOsaühingu Härjanurme Mõis 360-pealine lüpsikari, kus ülekaalus on holsteini tõugu lehmad, lasti karjamaale 5. mail. "Karjalaskepäev oli meil tavakohaselt rõõmus ja pidulik. Veised kepslesid rõõmsalt karjamaale, loomakasvatajad sõid šašlõkki ja torti," rääkis osaühingu asejuhataja Maie Tulp.\n"Meie kari lastakse hommikuti kell 8 koplitesse ja kell 15 aetakse lauta tagasi. Karjamaal valvavad karja karjakud Andres Tiirik ja Ahti Davõdov," lausus kogenud loomakasvataja. "Karjatamisperioodi algul piimatoodang pisut langes, kuid loodetavasti on peagi taas tõusu oodata. Peaasi , et karjamaadel rohtu jätkuks. Kui aga põuaperiood kestab, võib rohukasv seisma jääda. Nii et vihma oleks hädasti vaja," ütles Maie Tulp. "Kui avanevad majanduslikud võimalused uue lauda ehitamiseks, kavatseme oma karja suurendada kuni 500 veiseni," lisas ta.\nJärgitakse vanu karjalasketavasid\nLaiuse põllumajandusosaühingus pääses Sootaga farmi vana lauda kari karjamaale 8., suurfarmi kari 10. ning Vanatänava lauda kari 12. mail. "Nii peame kinni rahvakommetest, mil karjalaskepäevad on teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval," teatas tõuaretuse zootehnik Svetlana Roos.\n"Vanatänava laudas, kus on mustakirju kari, võõpasid naised erinevate gruppide lehmade sarveotsad üle erinevate värvidega, sest nii on lehmi parem karjamaal ära tunda. Kari võiks ööpäevaringselt karjamaal olla, kuid paraku pole meil niipalju karjamaid, et saaksime karja ka öösel väljas hoida. Meie naaberpõllumajandusettevõttes aktsiaseltsis Perevara hoitakse aga karja väljas kogu ööpäeva," lausus zootehnik Roos.\nLaiuse põllumajandusosaühingu peazootehnik Aadu Lühiste sõnul vajavad karjamaad pidevalt uuendamist. "Eile käis selleks näiteks Lehtmetsa koplis kivikorjamine," ütles staažikas loomakasvataja.\nVasikaootel lehmad jäävad lauta\nPajusi vallas asuva Suureaia talu 40-pealine lüpsikari on karjamaal neljandat päeva. "Lehmad olid karjalaskepäeval reipas meeleolus. Kõige enne hakkas laudast karjamaa poole suunduma juhtlehm Esta. Lehm Moodu jäi aga lauta, sest temal on peagi vasikas sündimas," rääkis perenaine Sirje Ali. "Plaanitseme ka karjamaade uuendamist, milleks külvame ristikut ja lutserni," märkis ta. Laudaeluga tuleb veel leppida ka Saare vallas asuva Sogeri talu neljal lehmal, kes hiljuti poegisid. "Meiegi tegeleme karjamaade uuendamisega. Kesa on küntud ja nüüd ootavad karjamaad uut seemnekülvi. Esmakordselt külvame karjamaadele spetsiaalset karjamaasegu," ütles perenaine Rita Kivisaar.\nOsaühingus Lustivere Agro on 450-, ja aktsiaseltsis Vaimastvere Agro 350-pealine lüpsikari. Nendes aktsiaseltsile Lacto kuuluvates põllumajandusettevõtetes tänavu karja karjamaale ei aetagi. "Meil on veiste söötmiseks piisavalt rullsilo. Samas vajavad aga karjamaad uuendamist. Kui karjatada karja vanadel kamaratel, pole loota korralikku piimatoodangut," selgitas Rünno Marmor, kes töötab mõlema põllumajandusettevõtte juhatajana.\n"Arenenud Euroopa riikides peetaksegi praegu majanduslikult kasulikuks suuremate farmide karja aastaringselt lautades hoida. Karjamaadele lastakse enamasti väiksemate lautade veised," lisas ta.\nAretusühistu Eesti Punane Kari tegevdirektori kohusetäitja Anne Zeemann ütles Vooremaale: "Karjatamisperioodi esimestel päevadel piimatoodang mõnevõrra langes, kuid üldiselt võib praegu Eestis piimatoodangu tõusu täheldada. Toodangu suurenemist võib eelkõige põhjendada sellega, et veiste söötmisel on hakatud rohkem kasutama tasakaalustatud toiduratsiooni."\nReedel laulab Torma Tee Majas Joel Steinfeldt. Pühapäeval peetakse Torma rahvamaja õuel Jakobsoni talupäeva laata. Näpunäiteid põllumajanduse edasiarendamiseks jagab Jorh Aadniel Kiir.\nEile oli Tabivere Keskkoolis emadepäeva kontsert. Täna on emadepäeva kontsert Tabivere lasteaias. 15.-17. maini on Tabivere lasteaias lahtiste uste päevad. Neljapäeval on kevadkontsert muusikakoolis. Samal päeval on vallavolikogu kultuurikomisjoni erakorraline koosolek seoses rahvamaja põlenguga. Reedel on Tabivere Keskkoolis kontaktpäev, kus tutvustatakse õppimisvõimalusi koolis ning gümnaasiumiosas pakutavaid valikaineid. Üleval on õpilastööde näitused ning erinevate tegevustega on haaratud terve maja. 25. mail korraldab Maarja Keskkool spordipeo, kuhu oodatakse osalejaid ka teistest koolidest.\nReedel on Saare rahvamajas kohvikklubi õhtu. Külas on Üllar Jörberg.\nEile oli vallavalitsuse istung. Neljapäeval on Adavere koolis renoveerimisega seotud iganeljapäevane koosolek, kus kohtuvad tellija, ehitaja ja projekteerija, et arutada ehitustöödega seotud probleeme.\nEile arutati kultuurikeskuses Euroinfopäeva korraldamist 31. mail. Linnavalitsuse ametnikud kohtusid eile lasteaia Mari töötajatega. Täna on linnavalitsuses Põltsamaa Lossifondi nõukogu ja juhatuse koosolek lossikontserdi asjus eeloleval laupäeval. Lasteaias Mari on täna lastevanemate üldkoosolek. Homme on Põltsamaa muusikakoolis tänavuse lennu lõpetajate kontsert. Lasteaias Mari on homme spordipäev. Neljapäeval on Lillevere staadionil Põltsamaa piirkonna lasteaedade spordipäev. Laupäeval on Põltsamaa lossihoovis lossikontsert konvendihoone nurgatorni taastamiseks. Kontserdil esinevad Tõnis Mägi, Riho Sibul, Robert Jürjendal, ansamblid Ultima Thule ja Recycle Bin.\nReedel on Sadukülas klubiõhtu emadepäeva tähistamiseks. Neljapäeval on lasteaias Nukitsamees pidulik emadepäeva vastuvõtt vallas 2000. aasta lõpus ja 2001. aastal sündinud lastele ja nende vanematele.\nPisisaare Algkoolis on looduse nädal. Neljapäeval on vallavalitsuses valla sotsiaaltöötajate ümarlaud. Aidu LasteaedAlgkoolis on neljapäeval külas Heino Seljamaa Teater Kohvris etendusega "Väike Illimar".\nEile oli linnavalitsuses linna allasutuste juhtide nõupidamine ning volikogu kultuuri ja hariduskomisjoni koosolek. Mustvee lasteaias oli eile emadepäeva kontsert.\nTäna lähevad Kiigemetsa kooli toimetulekuklasside lapsed kohtuma Jõgeva Ühisgümnaasiumi õpilastega. Kavas on ühised spordivõistlused jne. Kohtumine korraldatakse terviseprojekti raames. Valla lasteaedade ja koolide õpetajad külastavad täna Johannese kooli Rosmal Põlva vallas. Homme sõidavad Kiigemetsa kooli õpetajad Tartusse kohtuma Waldorf kooliga. Homme korraldatakse Siimusti korvpalliplatsil kuni 12-aastastele lastele jalgrattavõistlused. Homme on kokkusaamine suvise kuningapäeva kontserdi asjus Jaak Johansoniga. Valla raamatukogude juhatajatel on homme nõupidamine. Neljapäeval on plaanis orienteerumisneljapäevak Siimusti Röövlimäel. Neljapäeval pannakse kokku vallavolikogu järgmise istungi päevakord. Reedel on Laiuse kooli staadionil Jõgeva valla lahtised esivõistlused kergejõustikus. Laupäeval on Laiuse pastoraadis Aare Truija luuleõhtu.\nJõgeva muusikakoolis on avatud Jõgeva kunstikooli näitus "Lapselt emale". Eile oli linnavalitsuse istung ning koosolekut pidas volikogu haridus ja kultuurikomisjon. Täna on Jõgeva Ühisgümnaasiumis kohtumine Kiigemetsa kooli toimetulekuklasside lastega. Homme on linnavolikogu arengu ja rahanduskomisjoni koosolek. Jõgeva Gümnaasiumi staadionil on homme Jõgeva piirkonna lasteaedade spordipäev. Neljapäeval on koos linnavolikogu eestseisus. Jõgeva Gümnaasiumis on neljapäeval algklasside näitemängupäev. Laupäeval külastavad Jõgeva linna 14 Soome arhitekti. Eile pidas vallamajas nõu vallapäeva korraldav komisjon. Homme on Kasepääl Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse koosolek.\nJajaa, kõik teavad, et võitsime. Vaataks õige siiski edetabeli ja konkurendid üle.\nVõit - Eesti. 198 punkti. Padaril, Bentonil, 2XLl sujus esinemine väga hästi, 2XLl akrobaatika (eriti saltod) oleks võinud teles rohkem\nnäha olla; Tanel Padar oli veidi piinatud olemisega, kuid seda märkas vaid tähelepanelik silm. Kõik OK. 12 punkti Hollandilt, Leedult, Lätilt, Türgilt, brittidelt, Sloveenialt, Poolalt, Saksast, Maltalt, Kreekalt. 0 punkti Portugalilt.\n2. Taani 177. Rollo & King. Kolm meest, üks naine naljakat skandinaavkantrit esitamas. Suuresti eelmise aasta kordamine, aga ikkagi omapärane ja meeldejääv. 12 punkti Islandilt, Norralt, Horvaatialt, Iirilt, Eestilt. 0 Venelt ja Bosnialt.\n3. Kreeka 147 punkti. Antique - kena lauljatar valges, rahvuspilli tinistav mees. Üsna tüüpiliseks saanud eurovisioonitümps, aga väljapeetud esitus. Rootsilt ja Hispaanialt 12 punkti.\n4. Prantsusmaa 142. Natasha St. Tier. Kena prantslaslik, kergelt selindionilik laul sulni lauljatari poolt. 12 punkti: Bosnia, Vene, Portugal. 0 Maltalt.\n5. Rootsi 100. Kogenematu tüdrukuteduo Friends esitas väga abbaliku laulu. Vokaalid kehvad ja kohmakad, tüdrukud närvis. Hea koht oli loo meeldejäävuse eest.\n6. Hispaania 76. David Civera; lihtne latiinolik, Ricky Martinit jälgiv pop. 12 punkti Iisraelilt.\n7. Sloveenia 70. Nusa Derenda - dramaatiline lauljatar, eurotümpsestraad. Tähelepanu äratasid kaks beibepianisti laval.\n8. Saksa 66. Michele - kehv, aga päris suure dekolteega lauljatar esitamas imalat euroestraadi. Hispaania ja Portugal andsid millegi pärast päästvad 10 punkti.\n9. Malta 48. Fabrizio Faniello - jälle üks Ricky Martini järgija. Huvitavad olid musta läbipaistvasse kostüümi pakitud taustalauljatarid. Taanilt 12 punkti.\n10. Horvaatia 42. Hanna - jälle dramaatiline tümakaga euroestraad, illustratsiooniks kääksus viiul ka.\n11. Türgi 41. Sedat Yuce - webberlik pateetiline euroestraad. 10 punkti Kreekalt.\n12. Vene 37. Mumii Troll. Sellise lava jaoks liiga keeruline rocklugu, lauljal probleeme inglise keele hääldusega. 10 punkti Leedult.\n13. Leedu 35. Skampil ehk kolmel noorel oli täiesti tasemel lugu, kerge Rnb ja funky popilik segu, korralik esitus, 70ndaid pilavad soengud taustalauljatel jm. Aga ju vist kadusid teiste vahele ära. 10\n14. Bosnia 29. Nino Prses - noor andekas muusik, etno ja elektroonika kaasaegne segu, kuid vist liiga uus europubliku jaoks. 10 punkti Horvaatialt.\n15. Suurbritannia 28. Lindsay D - armsake veterantaustalaulja esitamas hitivorpija Russ Ballardi ebaõnnestumist koos räpparite, DJ puldi ja tümpsuga.\nÜlejäänud uue süsteemi järgi järgmisel aasta ei esine.\n16. Iisrael 25. Tal Sondak. Lähis-Ida huilgav pop koos sealse Enrique Iglesiasega. Liiga kohalik kõla ja pateetiline. 10 punkti Prantsusmaalt.\n17. Portugal 18. MTM - nagu Eestilgi valge ja must mees koos laulmas, aga on kohmakad ja naljakad. Ka liiga "oma kandi" kõlaga.\n18. Holland 16. Michelle - maneerlikult õhtukleidis külitav naine laulmas maneristlikku aeglast lugu, keelpillikvarteti saatel. Korralikult küll, aga lugu oli natuke vilets ja esineda tuli liiga alguses ka.\n19. Läti 16. Ardis Mednis. Mis on lubatud Saksale, pole aga Lätile. Oli küll päris tobenaljakas, aga punkte ligi ei meelitanud. Eesti ja Leedu andsid kumbki 8 punkti.\n20. Iiri 6. Gary OShaughessi puhul tundub, et mitte võita jälle Eurovisiooni, korraldab Iirimaa nüüd Halvima Laulja ja Kehvima Loo konkurssi. Hästi jura oli ikka seekord see jube estraad.\n21. Island 3. Two Tricky. Tühi pop a la Ronan Keating on juba kõiki ära tüüdanud.\n22. Norra 3. Haldor Legreid. Andrew Lloyd Webber võiks norrakad häbematu varastamise eest vabalt kohtusse kaevata. Aga keda see huvitab.\nKokkuvõttes võib öelda, et traditsiooniline eurostiil on kadumas ja asi liigub paljude erinevate stiilide esinemise suunas. Eesti loo trump oli lihtne refrään, hoogne esitus ja optimistlik toon, kui liiga teaduslikuks minna. Palju õnne, uued katsumused on ees.\nEesti õigusemõistmise süsteem vajab kiiret reformi\nViimaste päevade uudised Eesti õigussüsteemis langetatud otsustest on avalikkuses taas tekitanud elavat arutelu. Iga ühiskond ja riik püsib tema liikmete arusaamisel, et selles riigis suudetakse kohut mõista õiglaselt ja langetada üldistele arusaamadele tuginevaid otsuseid. Avalikkusel on raske aru saada tuntud isikutele mõistetud leebetest kohtuotsustest ning väiksemate süütegude eest mõistetud karmidest karistustest. Tõe ja õiguse otsimine on Eesti rahvale läbi aegade omane olnud.\nLoomulikult võib tekkinud olukorrale leida tuhandeid põhjusi. Oleks sügavalt ebaõiglane eitada ka Eesti õigusruumis toimunud põhimõttelisi positiivseid muutusi. Kohtumõistmine on muutunud kiiremaks ja efektiivsemaks. Samas on aga tegemist alaga, kus tilgakenegi tõrva võib meepüti täielikult rikkuda.\nKohtute tehtavad otsused peavad muutuma kõigile arusaadavaks ja kohtulahendid kõigile usaldusväärseks. Seetõttu pole meil muud valikut kui kuulutada prioriteetseks valitsuse algatatud õigusemõistmise reform ning see kiirelt ja otsustavalt ellu viia.\nSelle reformi esimene samm on võtta vastu uus karistusseadustik, mis likvideerib viimased omaaegse nõukogude õigussüsteemi jäänused Eestis. Uus karistusseadustik annab meile võimaluse minna üle euroopalikule õigussüsteemile ning lubab võrrelda kuritegevuse statistikat teiste riikidega võrdsel alusel. Praegu seda tõsiseltvõetavalt teha ei saa.\nEnt uue karistusseadustiku vastuvõtmise järel tuleb väga tõsiselt läbi mõelda meie karistuspoliitika edasised suunad. Mis puutub kohtunike eluaegsesse staatusesse, siis on selge, et kohtuniku amet ei anna talle veel õigust ainult iseenda nimel õigust mõista. Kohtunik peab Eesti riigis juhinduma Eesti seadustest ja saab otsuseid langetada vaid riigi esindajana. Kohtunik peab selgelt tunnetama oma erilist kodanikuvastutust.\nKutsun siinjuures kõiki kohtunikke tihedamalt lävima nii omavahel kui ka ühiskonnaga. Ainult niisuguse ühise tegevuse tulemusena saame selgeks, missuguses suunas peab meie kohtupraktika arenema.\nMa tuletan siinkohal meelde, et valitsus on heaks kiitnud radikaalsete uuendustega kriminaalmenetluse seaduse. Selle põhirõhk on pandud menetlusprotsessi võimalikult kiiremaks ja efektiivsemaks muutmisele. On ju üsna absurdne, kui kohut mõistetakse teo eest, mis pandi toime viis aastat tagasi. Kriminaalmenetluse protsess peab aga olema sedavõrd kiire, et sündmuse aktuaalsus ei oleks kadunud. Uus kriminaalmenetluse seadus aitab siin tublisti kaasa, sest pakub mitut liht- ja kiirmenetluse liike, mis on kodaniku jaoks ka märksa odavamad.\nKriminaalmenetlusega seonduvalt tahaksin veel lisada, et oluliselt tuleb tõsta prokuröride osa menetlusprotsessis. Just prokurör on selles keskne vastutaja. Ja veel. Olen kindlal seisukohal, et kõik kohtukulud tuleb sisse nõuda süüdlastelt ja ainult neilt. Maksumaksjana ei pea ühiskond tervikuna oma kukrut kergendama.\nMõni sõna veel kohtunikest. Valitsus on heaks kiitnud põhimõtted, mille järgi meie kohtuvõim peaks lähiaastail edasi arenema. Pean siinjuures eriti oluliseks kohtunike pidevat täiend- ja järelõpet. Sellele järgneks teadmiste kontroll, mis aitaks kohtunikul oma kvalifikatsiooni tõsta. Kõrgema kvalifikatsiooniga kohtunikule peab riik muidugi tagama ka kõrgema tasu.\nKindlasti pole tegemist kerge tööga. On selge, et poliitiline heitlus ja isegi vastuseis õigusemõistmise süsteemi korrastamisele tuleb äge. Ometi ei saa see olla õigustuseks, et reformi edasi lükata. Suurendades ühiskonnas veendumust, et ka õigusemõistmise süsteem on oma olemuselt õiglane, suurendame me kodanike usaldust oma riigi vastu. Teist teed pole meile lihtsalt antud.\n20% küsitletutest suitsetab\nVooremaa küsitles inimesi Jõgevalt (26%), Põltsamaalt (18%), Mustveest (10%), Puurmanist (4%), Rajalt, Adaverest, Raadiverest, Kalmest, Kassinurmest, Murrult, Pudiverest, Eskust, Kalliverest, Altnurgalt, Õunalt, Ookatkult, Voldist, Tabiverest, Mooritsalt, Laiuseväljalt, Vaiatust, Tammikust, Võhmanõmmest, Näduverest (2%), kellest 12% olid teismelised, 8% 20ndates, 14% 30ndates, 10% 40ndates, 16% 50ndates, 22% 60ndates, 12% 70ndates, 2% 80ndates aastates; 40% olid mehed.\n80% ei suitseta, 20% küll. Suitsetajad olid vanuses 25-69 aastat, mehi ja naisi võrdselt.\nKes oleks seda võinud arvata. Ja nagu kuiste ei taibanud tänavu keegi õhutada igaaastast võistlusteeelset kindla võidu hüsteeriat. Eks katsu siis nüüd tõestada, et "Ma rääkisin juba tükk aega tagasi..." Enamgi veel, meie lugupeetud välisminister näitas vahetult võistluste eel lõunanaabritele keskmist sõrme, kahandades kohalike kommentaatorite hinnangul võimalused nende käest traditsioonilised 12 punkti saada praktiliselt olematuks. Tõsimeeli hoiti pöialt selle nimel, et Eesti tuleks vähemalt nende 15 hulka, kes järgmisel aastal uuesti eurosousti sees esineda saavad.\nNüüd oleme siis portsu otsas. Järgmise aasta eurolauluvõistluse korraldamisest loobumine nõuaks tagasihoidlikkust sellises koguses, mis meie väikesele Eestimaale juba füüsiliselt ära ei mahu. Seega tuleb leida rahakoti põhjast see sadakond miljont ning üritus maha pidada. Alles sai välja hõigatud, et tuleval aastal ETVs reklaami enam ei näe. Nüüd aga, saate isegi aru, tuleb see kena plaan mõneks ajaks maha matta.\nSamuti tuleb kõige kiiremas korras tekitada Eestisse piisavalt suur katusealune pind. Isegi pururikkad taanlased pidid 35 000 inimest mahutava kontserdihalli ukse juurest kurvalt tagasi vantsima, kuna neil polnud nii äkitselt võtta umbes seitse tuhat ühikut kõva valuutat, mille eest oleks euromoosekantide vaatamise tarvis kasvõi seisuplatsi üürida saanud. Nii et kui raha peale vihane ei olda, tuleks eurovõistluse tarbeks broneerida vähemasti 50 000 istekohta, sinna juurde ka vastaval hulgal ööbimisvõimalusi tekitades. Ilmselt ei ole palju pakutud, kui öelda, et nii kontserdipinna kui ka majutusvõimaluste osas iseloomustab see arv praegust Eestimaa koguvõimsust...\nEks häda ja muret ole teistelgi. Isegi täiesti asjassepuutumatud skinheadid, maakeeli siis nullpead, peavad ühtäkki olema madalamad kui omaenda juuksekasv, kui nad ei taha afroeestlase Davei oma juubeldavatele õlgadele tõstnud avaliku arvamuse käest kolki saada. Mustade- ja Musta-vastasus ei müü enam mitte.\nPoliitikutel kah kurvad päevad. Nemad, vaesekesed, on nüüd peaaegu sootumaks tähelepanuta jäänud. Rahval ja ajakirjandusel on poliitilise mudamaadluse kõrval nüüd lõpuks ometi midagi muud rääkida ja arutada. Elevus, millega seda tehakse, annab ilmekalt märku tüdimuse suurusest, millega võimumänge seni jälgitud. Müts maha meie eurolaulikute ees!\n15. mai 2001. a\nMaaparandajatel tööd veel jätkub\nEndistele maaparandajatele on Jõgeva Maaparandusbüroo asemel suuremateks tööandjateks saanud linnad ja vallad, aga samuti keskkonnainvesteeringute fondi rahastatavad objektid.\nNii ehitas AS Siimel 2000. aastal Jõgeva ja Mustvee linnas veetrasse, puhastusseadmeid ning muid objekte kokku 3,4 miljoni krooni eest. Torma prügila ehitusel aga, mida rahastab keskkonnainvesteeringute keskus ehk KIK, on nelja aasta jooksul tehtud töid 2,7 miljoni krooni eest. Objekte on ka väljaspool maakonda.\nJõgeva EPT maaparandusosakonnast välja kasvanud firma AS Siimel ehitab hüdrotehnilisi rajatisi, kanalisatsiooni- ja veetrasse, linnade puhastusseadmeid, keskkonnaobjekte (näiteks prügilaid), töötleb üles metsa ja teeb Jõgeva Maaparandusbüroo tellimisel taludele maaparandust ning maaparandusobjektidel jooksvat ja kapitaalremonti. Ettevõtte tegemised on leidnud kajastamist ajalehe Äripäev koostatud kiirestiarenevate väikeettevõtete Gaselli TOPis. Teatavasti kanti sinna need ettevõtted, kes saavutasid kolme aastaga 50% käibe või kasumi kasvu.\nMaaparanduse osa on vähenenud\nFirma eelmise aasta netokäive oli 13 miljonit krooni. Tööd antakse olenevalt hooajast 60-90 inimesele. Suurem töötegemise aeg on suvel. ASi Siimel juhatuse esimehe Kalle Vikati sõnul on nad töötanud kasumiga, kuid dividende ei ole omanikele juba hulk aastaid maksnud. Teenitud kasumi eest (eelmisel aastal 260 000 krooni) on igal aastal ostetud masinaid ja seadmeid.\nEttevõttel on seitse kinnistut, kus asuvad töökojad, laod ja muud tootmishooned. Võtikveres on saekaater, kus saab tööd 10-12 inimest. Seal saetakse ümarpuitu, lõigatakse kümmet sorti kämpingulaudu, valmistatakse tootealuseid, WCsid supelrandadele ja puhkekohtadele (eelmisel aastal 15 tükki) ning katustega puhkekohti koos pinkide ja laudadega. "Oleme tellimiste alusel teinud isegi välimööblit," rääkis Vooremaale ASi Siimel juhatuse esimees Kalle Vikat.\nJõgeva EPT kõrghetkedel anti tööd 260 inimesele ja parandati aastas keskmiselt üle 2000 hektari maid (põhiliselt põllumaid), ehitati 350 km drenaaži ning 27-30 kilomeetrit teid. Põllumajanduse hääbumisel ja maaparanduse riigipoolse rahastamise kokkukuivamisel on need tellimused muutunud aga väga väikesemahuliseks. ASi Siimel kogu aastakäibest on maaparanduse osa 15%. Eelmisel aastal tehti Jõgeva Maaparandusbüroo objektidel maaparandust ning jooksvat ja kapitaalremonti 1,6 miljoni, üle-eelmisel aastal aga 2,2 miljoni krooni eest.\nKalju Jalakas Jõgeva Talunike Liidust ütles, et talunikele eraldatavad riiklikud maaparandusabi summad on nii väikesed, et ei võimalda suuremaid töid teha. Peamiselt ehitatakse kaevusid ja taluteid. Pealegi vähenevad need summad aasta-aastalt. 1999. aastal eraldas riik selleks otstarbeks 285 000 krooni, 2000. aastal aga 255 000 krooni.\nMaailmapanga raha on otsas\nMaailmapanga laenude abil ehitati suuremaid objekte viis aastat, kuni eelmise aastani. Nii kasutati maailmapanga raha Tarakvere, Tõikvere, Vaimastvere ja Voore kuivendussüsteemide korrastamisel. Näiteks tehti 1999. aastal Tõikvere oja valgalal kuivendussüsteemide korrastustöid üle ühe miljoni krooni eest 158,8 hektaril. Projekt hõlmas Vaiatu, Rääbise ja Tõikvere küla 14 talu. 1998. aastal korrastati maailmapanga laenu abil Tartu Maaparandusbüroo tellimisel Tarakvere oja kuivendussüsteeme 1,7 miljoni krooni ulatuses. Neljast finantseerimisallikast eraldatud raha\nabil ehitati Endla järve veetaset reguleerivat Sinijärve paisu ja juurdepääsuteid, kokku 0,6 miljoni krooni eest.\nAastateks on jagunud tegemisi Mustvee linna veetrasside (1999. a 1,5 miljonit, 2000. a 1,1 miljonit ja 2001. a 1,1 miljonit krooni),Torma\nprügila (1998. a 0,8 miljoni, 1999. a 0,7 miljoni, 2000. a üle ühe miljoni ja 2001. a 0,2 miljoni krooni eest) ning Koseveski kala- ja paistiigi süvendustöödel, mis vahepeal seiskusid (1998. a 0,7 miljonit ja 2001. a 2,2 miljonit krooni). Eelmisel aastal tehti Laiuse metskonnas metsamaaparanduslikke töid ühe miljoni krooni eest, tänavu võideti samas metskonnas objekt, mille kogumaksumuseks on kolm miljonit krooni.\nASi Siimel tegevdirektori Hillar Saariku sõnul oli neil eelmisel aastal rõõm osaleda Merko Tartu ASi alltöövõtjana Saadjärve mõisa valgvete ärajuhtimistöödel, maksumusega 0,4 miljonit krooni. Esmakordselt üle 12 aasta sai ehitatud ümmargustest maakividest kraavikindlustust.\nRiigi toetused maaparandusele vähenevad pidevalt\nJõgeva maaparandusbüroo kaudu toetab riik vähesel määral põllumajandustootjate maaparandussüsteemide korrastamist, elektrivarustuse probleemide lahendamist ja maade lupjamist.\nAastaaastalt on riigi poolt eraldatavad summad vähenenud maaparanduse osas 285 000 kroonilt 2000. aastal, 255 000 kroonini 2001. aastal ja elektrifitseerimistööde osas samal ajal üle 30%, ehk 388 000lt 210 000 kroonini. Ainult põldude lupjamise summad võivad tänavu jääda samale tasemele kui eelmisel aastal, see on 600 000 kroonini aastas.\nJõgeva Maaparandusbüroo juhataja Ilmar Tupitsa andmetel on Jõgeva maakonnas kuivendatavaid alasid ligi 60 000 hektarit. Umbes 20% ulatuses on maaparandussüsteeme üle antud põllumajandustootjatele, kes peaksid ise hoolitsema maaparadussüsteemide korrashoiu eest. Nende probleemide kompleksseks lahendamiseks on Jõgeva maakonnas tekkinud üheksa maaparandusühistut, kes püüavad ühisel jõul lahendada kraavide, eesvoolu ja muid korrashoiuprobleeme.\nVeel on maaparandusbüroo ülesandeks juhtida maailmapanga laenuga projekteeritavaid ja teostatavaid maaparandustöid. Näiteks teostati möödunud aastal maailmapanga laenu abil Laiuse piirkonnas asuval Mõraoja objektil töid 1,9 miljoni krooni eest.\nAastaid on tegeldud ka põllumajandustootjate elektrivarustamise probleemidega. Kalju Jalakas Jõgeva Talunike Liidust ütles maakonnalehele, et elektrifitseerimise osas püütakse lahendada küla või mitme majapidamise ühisavaldusi. Näiteks tehti eelmisel aastal töid Puurmani valla Tammiku külas ja Pala valla Haavakivi ning Kokora külas.\nJõgeva Maaparandusbüroo on suures osas tellinud maaparanduslikke töid aktsiaseltsilt Siimel kui korrektselt lepingupartnerilt. Ilmar Tupitsa andmetel teeb maakonnas lupjamistöid teist aastat järjest OÜ Mati Autoveod Aravetelt. "Loodame, et ka sellel aastal jõutakse põlde lubjata samas mahus kui möödunud aastal, ehk 600 000 krooni eest," lausus Ilmar Tupits.\nLisaks maaparandusbüroo kaudu tulevatele riiklikele toetustele on vastatavalt põllumajanduskorralduse seadusele riiklike toetuste (näiteks lehma-, mahe- jne toetuste) eraldamise struktuuriüksuseks\nmaakonnas Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooniameti (PRIA) Jõgeva büroo.\nSex: Kuidas poiss kätte saada\nSee on paljude tüdrukute igavene probleem. On poiss, kes väga meeldib, aga ei tee just tema ihalejast välja. Noh, sageli on poistel sama jama. Tüdrukutega. OK, seekord räägin tüdrukutele kui meessoo üks esindajatest.\nEnne kui asute poissi võrgutama, tehke selgeks, kas asi on ikka vaeva väärt. Muidugi, hetkel olete tõenäoliselt armunud, mõistust pole raasugi, nojah. Aga mõtlemine ei ole sellistel puhkudel sugugi\nliiast. Te võite temast olla sisse võetud paljalt sellepärast, et ta on seltskonnas populaarne; sellepärast, et ta oskab kõva meest mängida; sest on oma arust kõva (viina- ja) naistemees. Ükski neist\nomadustest pole tegelikult tuhkagi väärt. Juba rohkem mõikab inimese füüsise olukord ja esteetilisus ehk lihtlabaselt öeldes väline ilu. Kuid kõige tähtsam on ikkagi see, mis on ajus. Mitte üksnes tüübi intelligents, vaid ka muu. Ja täiesti vajalik on ka asjaolu, et teis oleks ka midagi ühist: iseloom, temperament, huvi, maailmavaade vm.\nKui need asjad endas läbi arutatud, võib midagi katsetada. Alustama peaks põhjalikust vaatlusest. Tuleb oma objekti hoolega jälgida, tähele panna igasugu detaile. Kuidas ja millest räägib, millega tegeleb vabal ajal, millised on harjumused, kuidas liigutab erinevates situatsioonides oma jäsemeid. KÕIKE tuleb kainelt ja hoolikalt tähele panna. Teadagi, see on jube tüütu ja pealtnäha tarbetu. Jube. Aga KÕIKE võib edaspidi vaja minna.\nSiis tuleb vaadata, mis on tema huviala ja seda studeerida. See on väga vajalik. Vaadake, noore normaalse ja midagi väärt oleva meesisendi elus on peamine ta eneseteostus. Alles siis tuleb kõik muu.\nNaissoost isikud panevad reeglina suurt rõhku oma välimusele. Oma raha ja aja kulutamine riietele on tegelikult meessoost isikute paelumisel täiesti tühi töö. Avaldan saladuse: mingi tegumood, värvikombinatsioon, moodsus jms ei koti maskuliine peaaegu üldsegi. Nad ei mõika sellest midagi. Neil on üks reegel: mida vähem riiet, seda parem. Kindla peale minek on mini, aga tegelikult on kogu see aspekt tugevalt üle hinnatud.\nKosmeetika mängib veidi rohkem, kuid mitte pooltki nii palju, kui naissoost isikud ise arvavad. Kui juba, siis võiks investeerida lõhnandusse.\nNii, kui piisavalt uuringuid tehtud, võiks astuda aktiivsemasse kontakti. Enne ikka kindlaks teha, kas objekt on vaba. Kui pole, siis jälle mõelda. Kui on, siis võib alustada nö positiivset hõlmamist.\nHakake objektiga rääkima... tema huvialast. Tehke võimalikult nägu, et teid huvitab vaid see. Saate aru, noore normaalse meessoost inimese elus peamine on siiski ta eneseteostus. Ärge oma targa jutuga üle pingutage, laske ikka põhiliselt temal rääkida. Las ta tunneb, et on õudselt tark. Püüdke olla vaimukas ja asjalik. Hoidke tihedat kontakti. Tõrjuge vaikselt rivaale.\nSiis võite hakata andma märku, et hoolite temast. Alguseks kõlbab hästi selline emalik hool. Näiteks kutsuge ta enda poole sööma, teinud aga enne hoolikalt selgeks, ega ta näiteks sibulat vihka. Sokke pesta ei tasu, aga riietusnõuannet anda küll. Kõige selle juures jääda uhkeks ja pealtnäha ligipääsmatuks.\nTeie aeg saabub siis, kui poiss hakkab järjest rohkem nihelema, tahab midagi öelda, aga nagu ei saa. Või isegi ütleb. Muidugi on asjad palju lihtsamad, kui on selge, et tema on hoopis ise teist huvitet.\nMuidugi on ka palju kiiremaid meetodeid. Näiteks bimbot või kergesti kättesaadavat mängides. Aga see tee on libe isegi tänapäeva seksliberaalses Eestis.\nTee tööd ja näe vaeva, siis tuleb... Nojah, muidugi, hakkab pihta.\nJuuksuri juures on tore\nSattusin juuksuritöökojast mööda minema... mõtlesin, et astuks sisse ja ütleks viisaka inimese kombel tere. Astusingi. Päris sisse kohe. Ämbrisse.\nSest noil raibedikel kliente vähe ja igaüks, kes nina sisse pistab, langeb juuksurite saagiks. Nii kui pea ukse vahelt sisse ja jala ämbrisse pistsin, oli mu lips läbi. Kuulsin ainult, kuidas kops! käis. See oli üks kuri juuksur, kes ukse taga valves oli. Haamriga.\nAga rohkem ma ei näinud, sest põrand kleepis end mu silme külge kinni. Nina ei tahtnud seda hästi teha lasta, hüppas ette ja sai haiget... Kui meelemärkusele tulin, olin ahelates. Juuksuritoolis.\nHetkeks tundus, et nägin musta lateksit ja palju piitsu... aga ei. Tegelikult oleks see ju enamvähem talutav olnud... võrreldes sellega, mis järgnes.\nÜks kahesajakilone sumomaadleja moodi naisrambo haaras nurgast elektrilise hekipügaja ja kukkus uhtuma. Ütles, et talle meeldivad ümarad vormid (seda oli ta kehaehitusest ka näha) ning piidles näljasel pilgul mu nina ja kõrvu. Et paar sisselõiget käivad juuksuribisnisega alati kaasas. Ma karjusin üle hekipügaja mürina, et kas ta liposuktsiooni peale on kunagi mõelnud.\nSiis läks lahti. Tädi suu. Tükk aega oli kõrinat kuulda ja siis käis till!. See oli jälle tädi. Ta vaatas mulle imestust tulvil pilguga otsa ja ütles, et ta pole selle peale mõelnudki. Ja et kas nii saab? Ma ütlesin seepeale, et Saab-Saab, Saab on sitt auto. Juhtub. Igasugu imelikke asju.\nTädi tegi kurja näo pähe. Peale see küll eriti ei meeldinud, aga tädi tegi ikka, sest see polnud tema pea. Oli hoopis minu pea. "Pea!" karjusin ma. Tädi lasi mu kõrvad laks! vastu pead tagasi. Siis haaras tädi hekipügaja kõvemini kätte ja lubas mu lõua kandiliseks lõigata. Ütles, et ta on sageli kantpäid lõiganud, aga kantlõugu mitte kunagi. Ja irvitas. Saatanlikult muidugi.\nMa kokutasin hirmuga, et tean Peep Pree aadressi. Mitte et ma muidugi seda teadnud oleksin, aga tädi pani vähemalt hekipügaja käest. Teise kätte. Ütles, et vasaku käega tuleb töö kandilisem. Ma karjusin uuesti, et tean Peep Pree, tuntud rasvaimumehe aadressi, kuid tädi jätkas. Ma jäin merehaigeks.\nÜtlesin talle suvalise aadressi ja palusin armu. Ta ei andnud. Ütles, et seda jagub tal ainult toidu ja nüüdsest ka Peep Pree peale. Ja siis ta lõikas. Kohutavalt pritsis! Igale poole, ka peeglisse ja lakke. Ma panin silmad kinni ja tegin need uuesti lahti, kui mootoriõli mulle laest pähe tilkus ja peeglist vastu vaatas.\nHetkeks oli mul tunne, et mootoriõli naeratas mulle sõbralikult. Tädi needis hekipügajat. Too oli lekkima hakanud ja kokku jooksnud. Ilmselt tooli seljatoega.\nMina tänasin vaikselt taevast ja katsusin järele, ega ma ise lekkima pole hakanud.\nSelliseid asju juhtub. Inimestega, kes elavad palju üle. Raamatutes ja filmides. Lisaks sellele, et neil juuksed halliks lähevad. Minuga õnneks ei juhtunud. See juuste halliksmineku osa. Muud ma ei kommenteeri. Tädil ei jäänud muud üle, kui et võttis käärid kätte. Paremasse. Ja lõikas. Juukseid sedakorda.\nTäitsa nudiks lõikas. Kõrvad jäid alles. Kas nina ka, saan peale oppi teada. Aga muidu mulle juuksuriskäimine meeldib.\nJõgeva noorus probleemide küüsis\nMeie kodulinna noorsugu on märkamatult langenud probleemide küüsi. Selle tulemusel võõranduvad noored vanemaist, perekonnast, koolist, sõpradest ja vaenlastest. Aga mis on siis põhjus? See kõige kurja juur? Ilmselt on tegemist ühiskonna mõistmatusega ja noortele vastuvõetamatute käskudekeeldudega. Vaatleme üksikuid probleeme lähemalt.\nNARKOOTIKUMID - illegaalsetena on neid raske kätte saada ning ka hind on soliidne. Õppival inimesel ei jätku pahatihti piisavalt raha, et meelepärast kraami tarbida.\nTUBAKAS - kauase tarbimise (alustatakse ju üsna vara, kaheteistaastaselt on enamus juba suitsu proovinud) tõttu läheb seda teismelistel vaja õudselt palju, et üldse mingit kaifi saada.\nALKOHOL - vastikud müüjad ei taha teinekord seda müüa ja küsivad passi, aga vanema venna pass käib harilikult küll.\nDISKODE HARVUS, BAARIDE VÄHESUS - noortel pole piisavalt kohti, kus rahulikult juua ja kakelda.\nAKTIIVSETE INIMESTE NAPPUS - pole inimesi, kes noortele kõik ettetaha ära teeksid ja eelmainitud asju vabalt saada võimaldaksid.\nNagu näete, on noorsooprobleemides süüdi just vanem generatsioon ja mõistmatu ühiskond. Me ei ole oma järelkasvule võimaldanud asju, mida ise teeme ja tarbime. Miks küll? Mis on küll juhtunud meie linnapea, härra Pajuga? Oma lapsepõlvest mäletan mina teda kui pea igal avalikul üritusel ringiaskeldavat habemega lastesõpra, ei, mitte kommionu, midagi ligilähedast. Mida teeb see mees nüüd? Miks ei pööra ta ülal loetletud probleemide lahendamisele tähelepanu?\nIntel muutis pastapliiatsi elektrooniliseks\nFirma Intel on tuntud kui üks suurimatest protsessoritootjatest. Nüüd on hakanud elektroonikafirma aga tungima kirjutusvahendite tootjate mängumaale.\nIntelis on juurutatud tootmisse nn intelligentne pastapliiats. Pliiats kannab nime Pentel (tuletatud Intelist). Uus pliiats sarnaneb oma eelkäijatele ainult kuju ja suuruse poolest, sisu on loodud täiesti uus. Uues pliiatsis kasutatakse tindiprinteri prindipeale sarnanevat tehnoloogiat, mis võimaldab tinti ökonoomsemalt kasutada. Pliiatsis ei ole enam meile tuttavat metallkuuliga otsikut, seda asendavad samasugused düüsid, kui on värviprinteri prindipeas. Düüside elektroonse juhtimisega saavutatakse pliiatsiga erinevaid joonejämedusi. Vastava nupuga pliiatsi küljel on võimalik valida "ökonoomse", "tavalise" ja "paksu" joonelaiuse vahel. Kasutades "ökonoomset" pliiatsijoont, on ühesuguse tindikoguse korral võimalik kirjutada kuni 40% enam kui tavalise pastapliiatsiga. Lisaks on uutel pliiatsitel olemas korduvtäitmise võimalus, mis tõstab pliiatsi kasulikkust veelgi. Pliiatsis peituva elektroonika paneb tööle termokontakt, mis saab energiat inimese sõrmesoojusest. Uus ökonoomne ja energiasäästlik kirjutusvahend jõuab mai lõpuks müügilettidele kogu Euroopas.\nJuhtusin hiljuti telekast nägema saadet, kus räägiti kooliriietusest.\nVastik oli vaadata neid õpilasi, kes pidid koolivormi kandma. Nad nägid nii nõmedad välja. Mõned entusiastid tahavad, et kogu Eesti riigis peavad õpilased vormi kandma. Elame ju vabal maal ja oleme vabad inimesed. Samuti peaks ju lastel olema vabadus valida, mida nad kanda tahavad. Mina ei taha olla selline nõmedik ja kanda samasuguseid särke, pükse, trakse ja pintsakuid, nagu kõik õpilased. Mulle meeldib kanda kaks numbrit suuremat särki, tossusid, lohvakaid pükse ja nokamütsi. Ma tahan teistest erineda! Kui Jõgeva koolides peaks selline kord kehtima hakkama, siis mina hakkan küll mässama ja lähen direktorile kallale. Võibolla oskate mulle ja teistele kooliskäijatele nõu anda, kuidas selle vastu juba praegu midagi ette võtta saaks. Las ka täiskasvanud inimesed mõistavad meie probleeme.\nTAAVI , 16 a.\nNädala kokkuvõte politseis\nPolitsei võttis nädala kokku ja teatas, et selles on seitse päeva.\nSelle aja jooksul oli politseikorrapidajale laekunud 578 avaldust. Toimus neli rasket avariid ning üks avarii kärbeskaalus. Vargusi registreeriti 315, millest avalikke oli 432 ja salalikke 46. Aset leidis üks vägistamine ja seitse tapmist. Vägistatud neiu uuriti politsei poolt läbi, mille käigus selgus, et tegu oli valehäirega. Pooled tapmised viidi läbi nüri esemega, pooled pussitamise teel. Soovi korral antakse noad pussitajatele tagasi. Järele tulla politseiprefektuuri äripäeviti kella 8-17. Noa saab kätte politseikorrapidaja käest.\nJõgeva korrakaitseline pressiesindaja\nJooksjad vallutasid Jõgeva tänavad\nLaupäeval KeskEesti Messi raames toimunud XI Jõgeva Kevadjooksus osales 318 spordisõpra. Kõige rohkem oli jooksuradadel lapsi, kuid samuti mõõtsid osavuses ja kiiruses võimeid täiskasvanud mehed ja naised, spordiveteranid ja ratastoolivõistlejad.\nJõgeva kevadjooksu korraldasid Jõgeva Äriklubi ja spordiklubi Forte. Nii võistluse start kui ka finiš olid spordihoone Virtuse ees. Kõige enne alustasid jooksu lapsed, kellel olenevalt vanusest tuli joosta 100 kuni 250 meetrit. Poiste ja tüdrukute hulgas jooksid ka üheksa alla kolme aastast spordisõpra.\nTäiskasvanud, kes võistlesid viie kilomeetri distantsil, jooksid Jõgeva linna tänavatel. Esikoha sai selles arvestuses Toomas Tarm Tallinnast, teiseks jäi samuti pealinna jooksumees Risto Ütsmüts ning kolmandaks tuli Marko Metsma Põltsamaalt.\nNaistest oli parim Katrin Lemsalu Tartust, talle järgnesid Anneli Alt Jõgeva vallast ja Eve Viks Põltsamaa linnast. "Osalesin Jõgeva Kevadjooksul esmakordselt. Jooksma kutsus mind abikaasa Sven. Tegelen Põltsamaal regulaarselt tervisejooksuga, sest jooks mõjub hästi tervisele. Kahju vaid, et kevadjooksul liiga vähe naisi osales," lausus Eve Viks.\nTäiskasvanute 11,2 kilomeetri distantsil joosti läbi Siimusti aleviku ja tuldi Õuna kaudu Virtuse juurde tagasi. Sellel vahemaal jooksmisel läks esikoht Vjatšeslav Košelevile Sillamäelt, teiseks tuli Sven Viks Põltsamaalt ja kolmandaks Urmas Põldre Tallinnast.\nNaistest kuulusid samas arvestuses esikolmikusse Maile Mangusson Tallinnast, Sirje Velba Jõhvist ja Marju Püvi Tartust.\nSpordiveteranidest pälvis esikoha 55-aastane jõgevlane Heino Põldoja, kes oli aastatelt vanim osaleja. "Jooks laabus üsnagi edukalt, sest üldarvestuses sain viienda koha, millega võib igati rahule jääda. Kevadjooksu võitjad kuuluvad aga Eesti paremate jooksjate hulka," ütles Heino Põldoja.\nRatastoolivõistlejatest oli aga kõige kiirem Leino Juhkam Jõgevalt. "Kevadjooksu raames on ratastoolivõistlusi peetud kolmel korral," teatas Leino Juhkam, kes praegu valmistub juunis algavateks puuetega inimeste meistrivõistlusteks.\nKevadjooksu võitjaid autasustasid Jõgeva Äriklubi president, KeskEesti Messi peakorraldaja, mitmekesine ettevõtja Aivar Kokk ning spordiklubi Forte juhataja Ergo Prave. "Jooksu korraldamine tõestas Jõgevamaa ettevõtjate ja spordirahva häid koostöövõimalusi," ütles Ergo Prave. "Jõgeva Kevadjooks on kindlasti meie maakonna kõige osavõtjaterohkem spordiüritus. Kahju ainult, et seekordsel jooksul osales liiga vähe täiskasvanuid," ütles Ergo Prave.\nLaiuse kergejõustikuhooaeg on avatud\nSK Contra korraldusel toimuvatel Jõgeva valla lahtiste esivõistluste I etapil olid kavas kaugushüpe, kettaheide ja 400 m jooks. Osavõtjaid oli rohkesti, näiteks kaugushüppes koguni 30 võistlejat.\nKettaheites sündis ka maakonna rekord - 17-aastane Mihkel Kukk heitis 39.01. Rekordiks on see tulemus seetõttu, et sellest aastast ei heideta vanuseklassis U20 enam pooleteise kilogrammist, vaid 1,75 kg raskust ketast. Esikoha võitis treener Hanno Kolli hoolealune ka kaugushüppes tulemusega 6.11.\nTeisi paremaid tulemusi. Kaugus: mehed - HillarVaino 6.12; U18 - Roland Olesk 5.60, Andres Aia 5.47; U16 - Mikk Kalavus 4.90, Erki Erikson 4.87; U14 - Ivar Saar 4.12. Tütarlapsed U18 - Signe Koort 4.11; U16 - Kertu Annok 4.15, U14 - Kati Kuusik 3.69; U12 - Minna Kuslap 3.34, Kadi Vaikmäe 3.33.\nKetas: mehed - Hillar Vaino 30.87; U20 - 2. Taavi Veersalu 34.85; U18  Roland Olesk 33.91; U16 - Erki Erikson 28.50, Tenno Koll 28.07. Tütarlapsed U16 - Kristin Männik 25.50.\n400m: mehed - Andi Einaste 61,3; U18 - Andres Aia 59,7; U16 - Roland Rahn 65,4. Tütarlapsed U16 - Kertu Annok 69,9; U14 - Kristi Mänd 1.14,9; U12 - Minna Kuslap 1.22,5.\nMadude aeg tulekul?\nVähemasti Vooremaa toimetuses on kõikvõimalike vanade asjade kohta käibel väljend: "see on veel madude aegne". Tegelikult võib madude aeg meil hoopis ees olla - madude lemmikloomana pidamise buum nimelt.\nKui kuulsin, et koos oma roomajatest sõpradega Laiuse Põhikooli külla kutsutud Toomas Pranstibel, ajakirja Loomade Maailm väljaandja ja peatoimetaja, saabub Jõgevale bussiga, kujutasin elavalt ette pilti, kuidas mees astub ühissõidukist välja, kolmemeetrine suukorvistatud tiigerpüüton jalutusrihma otsas järel vonklemas. Tegelikult oli Pranstibelil bussis kaasas üksnes süütu ilmega nahkne fotokott, millesse olid pakitud kolm tagasihoidlike mõõtmetega madu (neist pikim siiski 176 cm pikk!) ja kaks sisalikku - igaüks eraldi riidest kotikeses, mille suule tugev sõlm peale tõmmatud.\nNing kui maopidaja kotid Laiuse kooli saalis lahti harutas ning lastele järgemööda maisironinastikut, Evergladesi roninastikut, Paraguai anakondat, pantergekot ja India ogasaba tutvustas, ei jooksnud saal sugugi tühjaks ning puudust polnud neistki, kes imeelukaid käega katsuda julgesid. Ega karta midagi olnudki: ükski kaasa toodud madudest polnud mürgine ega omanud ka kägistamiskalduvust.\nKorter kui loomaaed\nToomas Pranstibel hakkas roomajaid pidama kümmekond aastat tagasi Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö üliõpilasena. Esimesed sisalikud hankis ta endale Moskva linnuturult, hiljem siginesid kogusse ka maod, keda ta aeg-ajalt naljaviluks loengusse kaasa võtma hakkas.\nOma esimeseks roomajaid tutvustavaks avalikuks esinemiseks peabki Pranstibel pedaaegset retoorikaeksamit, millele ta võttis "näitliku õppevahendina" kaasa Amuuri roninastiku. Praegu on Pranstibelil ko dus 11 liiki madusid ja 6 liiki sisalikke, peale selle veel linde, kalu ja närilisi, kusjuures kogu see segane seltskond mahub ära Nõmme vana puumaja kahetoalisse korterisse, kus peale Pranstibeli enda elavad ka tema abikaasa ja neli last.\n"Olen kodus kõik kahtlased seina ja põrandapraod Makroflexi täis lasknud, nii et naabreid üllatama ei pääse ükski madu. Endale korteri ukse peale on mõni vastu tulnud küll - kui terraariumist välja on vingerdanud," ütles Toomas Pranstibel.\nKa korteri peale lahti pääsemine on ohtlik, sest roomajad võivad muutuda agressiivseks üksteise suhtes. Kui Pranstibeli enda kodus üks madu teist ründas (ründaja oli sealjuures väiksem kui rünnatav!), jõudis ta õigel ajal vahele, ühe tuttava madudekollektsioon jäigi aga niimoodi isendi võrra vaesemaks. Õgardil oli "sõbra" sabaots veel nädal aega suust välja tolknenud, siis aga kadus seegi ablaste lõugade vahele...\nKui mõnele sisalikule, nagu näiteks ogasabale, piisab söögiks värskest köögiviljast ja rohust, siis paljud roomajad vajavad toiduks midagi rammusamat, näiteks närilisi. Neid hangib Pranstibel Tallinna vivaariumist, ent mõnikord saab ta välismaalt kaasa tuua ka külmutatud närilisi.\nMujal maailmas peetakse roomajatele elusa söögi ette andmist halvaks tooniks, sest kui madu ja rott kokku lasta, pole üldse kindel, et viimane kaotajaks pooleks jääb. Oma tutvusringkonnast teab Pranstibel juhtumeid, kus rott maol silma peast või tüki seljast välja on hammustanud (viimane juhtum lõppes maole koguni surmaga). Sestap ongi maades, kus roomajate pidamine au sees, arenenud välja ka neile külmutatud toidu tootmine. Gekode, ühtede maailma populaarsemate terraariumiloomade tarvis toodetakse aga kassi- ja koeratoidu sarnaseid lihakonserve.\n"Selle tõttu, et roomajaid Eestis vähe peetakse ja paljundatakse, on nende hinnad üsna kõrged: Soomest või Rootsist saab samasuguse looma tavaliselt mitu korda odavamalt. Peale lemmikloomapoodide võib seal roomajaid hankida ka spetsiaalsete internetiportaalide vahendusel või vastavatelt messidelt. Seal tegutseb arvukalt herpetoloogiaühinguid ning paljud suuremad erakollektsioonid on külastajatele avatud. Ent võrreldes näiteks Saksamaa ja USAga on ka Põhjamaades roomajate pidamine veel lapsekingades," ütles Pranstibel.\nArvestades meie lemmikloomade pidamise nö eetilist taset ei maksa selle üle, et me roomajate pidamise alal nö Läänest kaugele maha oleme jäänud, vist siiski kurvastada: see veel puuduks, et meie suurmajade keldrid ja prügikastiümbrused lisaks peremeheta koertele ja kassidele ka kodudest kinga saanud madudest kubisema hakkaksid!\nSaare mõisas olid suured talgud\nMöödunud kolmapäeval võttis talgutest Saare mõisas osa nelikümmend inimest Jõgeva maavalitsusest, keskkonnateenistusest, looduskaitseseltsi Jõgeva osakonnast ja Saare vallavalitsusest. Korrastati ürdiaeda ja järve äärde viivat hekiteed.\n"Ilm on meil alati ekstra hea tellitud," märkis keskkonnateenistuse spetsialist Ene Ilves, kes parasjagu oli ürdiaias taimedele silte külge panemas. Samal ajal oli lausa südasuviselt lõõskava päikese all ürdiaias askeldamas hulganisti napis riietuses naisperet. Teisel pool teed juhatas Kaupo Ilmet peamiselt tugevama soo esindajaid järvepoolsesse ossa.\nTööd jätkus mõisasüdames, ürdiaias ja järve ääres kõigile talgulistele päris pikaks ajaks. "Ürdiaias valmistame täna ette peamiselt maitse ja ravimtaimede emaistanduse pinda. Korda peaks saama ka hekitee mõisast järve äärde," selgitas Ene Ilves. Järgmisel päeval oli talgutele oodata Voore kooli õpilasi.\nEt praegu kestab muinsuskaitsekuu, siis kandis tänavukevadine esimene talgupäev Saare mõisas nime "Otto Wilhelm von Bocki pärand korda". Tegelikult vajaksid Saare mõisa unikaalsed hooned, eriti ait ja tall Ene Ilvese sõnul hädasti kordategemist, kuni nad veel vähegi püsti seisavad. Selleks oleks aga tarvis riigi poolt toetust. Sellest summast, mis muinsuskaitseinspektsiooni kaudu eraldatud, jätkub maakonnas enamasti vaid olemasolevate losside ja kirikute katuste jaoks.\nTänu projektidele arendatakse edasi nii ürdiaeda kui ka koduloomaaeda. Ürdiaias peaks sellel kuul valmis saama väliklass, mis plaanitsetakse avada lastekaitsepäeval 1. juunil. Siis peetakse Saare mõisas juba mitmendat aastat järjest lastekaitsepäeva pidu. Selleks ajaks on kindlasti avatud uuesti koduloomaaed, mis õieti juba sellel nädalal ilmselt tasapisi tegutsema hakkab. Koduloomaaia komplekti tuleb tänavu ka faasanifarm.\nLapsed õppisid ujuma ja uppujat päästma\nMöödunud pühapäeval toimus Kuremaa ujulas Jõgeva valla lasteaedade veepidu, kus üle poolesaja lapse sai proovida veemõnusid ning jälgida demonstratsiooni uppuja päästmisest ja esmaabi andmisest.\nEelmise pühapäeva hommikul oli Kuremaa ujula lastebassein lapsi puupüsti täis. Veepeole olid tulnud lapsed Kuremaa, Laiuse, Kurista ja Jõgeva aleviku lasteaedadest. Peo juht, seltskonnategelane ja staažikas harrastusartist Ivar Vinkmann soovitas lastel olla rõõmsad ja tähelepanelikud. Vinkmann korraldas lastele meeleoluka perevõistluse, kus basseinis proovisid kiirust ja osavust lapsed koos emade-isadega. Perevõistluse võitis perekond Vandler Kuremaalt.\nKuremaa spordimees Andres Lippur demonstreeris lastele ujumisoskusi. Uppuja veest väljatoomist ja transportimist tutvustasid Jõgeva Päästeteenistuse tuukrid Gennadi Randoja ja Tanel Sermat. Uppuja elustamist õppenukul näitas ujumisinstruktor, vetelpääste- ja esmaabilektor Ene Vaiknemets, kes laste emadele õpetas suures basseinis vesiaeroobikat.\n"Ujumisoskus on lastele oluline ja meie lasteaias õpetatakse lapsi ujuma alates viiendast eluaastast," lausus veepeo üks korraldajaid, Kuremaa lasteaia õpetaja Aili Vandler. "Meie valla lasteaedadele on veepidu korraldatud teist aastat. Selline üritus võimaldab erinevate paikade lastel ja täiskasvanutel meeldivas seltskonnas kokku saada. Paljud veepeol osalenud lapsed ja nende vanemad saavad üsna harva kodust välja," rääkis Jõgeva valla haridus- ja kultuuritöö peaspetsialist Marika Prave.\nKabiinist väljakukkumine võis päästa\nReedel juhtus omapärasel põhjusel raske liiklusõnnetus Tallinna-Tartu maantee 124,6 km Põltsamaa jõesilla juures. Tartu poolt Tallinna sõitva lauakoormaga veoauto järelhaagisel purunes tiisli kinnitus ja haagis lauakoormaga sööstis vastassuuna vööndisse. Samal momendil jõudis sündmuskohta koormaga veoauto Tallinna suunalt. Tallinna poolt lähenenud veoauto juhipoolne kabiiniosa põrkus järelhaagise vasaku esinurgaga, mis paiskas veoauto teelt paremale välja. Kraaviläinud auto rullus üle katuse ja sellel lömastus juhikabiin. Kokkupõrkel kiskus haagis autokabiini küljest ära juhipoolse kabiiniukse ja juht kukkus sõidukist välja. Kannatanul olid luumurrud, sealjuures ka lahtine jalaluu murd. Arvatakse, et juht pääses eluga, kuna kukkus enne välja, kui kabiin muljuda sai. Kannatanu toimetati kiirabiga Tartu Maarjamõisa haiglasse.\nPurjus mehele püssiga kutsuti politsei\nLaupäeva lõuna paiku kutsuti politsei Pajusi valda Pisisaarde. Helistaja kurtis, et seal ähvardavat purjus mees püssiga oma abikaasat. Sündmuskohalt leiti alkoholijoobes Paul (1939), kelle kohta teati öelda, et ta olla pikemat aega pidevalt alkoholi pruukinud. Esialgu siiski kindlalt ei selgunud, kas purjus mees püssiga just kedagi ähvardas, aga relv võeti talt ära. Püss oli mehel endal kokku monteeritud, millega ta olla tavaliselt uue aasta vastuvõtupauke teinud.\nSekeldusi purjus juhtidega\nLaupäeva õhtu eel poole kuue paiku sõitis alkoholijoobes Võisiku kandi mees Enno purjuspäi oma Citroeniga Tallinna-Tartu teel, kus tahtis ära pöörata vasakule. Viinast vidukil silmad aga vist ei seletanud vastutulevat sõiduautot ja ta keeras vastutulijale teed andmata oma sõiduki hoopis ette. Vigastada sai ettekeeranule otsasõitnud auto tagaistmel viibinud Mati (1968) Hiiumaalt. Õnneks pääses ta kergemate vigastustega.\nLaupäeva varahommikul kella poole viie ajal sõitis aga Mustvees õmblusvabriku Marat taga põlluteel Ford Sierra vastu puud. Roolis oli juhiloata ja purjus Helena (1984) Ninasist. Viga sai kaasasõitja, 1979. a sündinud Vallo Mustveest.\nLaupäeva lõunaajal poole kolme paiku sõitis Žiguli Kasepää vallas otsa teed ületavale jalakäijale. Žiguli juht oli purjus.\nPühapäeva õhtul kümne aegu sõitis purjus Vladimir ebaõiget kiirust pidades oma sõiduautoga vastu remonditava silla betoonist tõket. Juht ise õieti viga ei saanud.\nPuurmani vallas Pikknurme bussipeatuse juures sõitis autoga kraavi purjus Urmas.\nÜritati kauplusest raha varastada\nReede õhtupoolikul veidi pärast nelja sisenes Palamuse kaupluse müügiruumi keegi noormees ja palus, et müüja tooks talle maitseaineid, mis olid kaupluse tagaruumis. Samal ajal märkas kauplusse sisenenud müüja abikaasa, kuidas noormees sirutas käe kassas oleva raha järele. Sisenejat märgates jooksis noormees poest välja ja põgenes koos kahe kaaslasega.\nKähmluses purunesid prillid\nPühapäeva varahommikul kolme ajal teatas üks 1979. a sündinud õrnema soo esindaja, et temal tekkis kähmlus ühe naistuttavaga Mustvees Ankru baaris. Kähmluses purunesid teataja prillid. Käsikähmluse olla põhjustanud arvamustevahetamine ühise meestuttava pärast.\nTeisipäeval on vähese pilvisusega sademeteta ilm. Puhub põhja- ja loodetuul 4-9 m/s. Õhutemperatuur +8°C ... +14°C.\nKolmapäeval on vahelduva pilvisusega ilm. Puhub edelatuul 2-7 m/s. Õhutemperatuur öösel +1°C ... +6°C, päeval +10°C ... +16°C.


🟢 TIIU TOOME FIE (14773160) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nTIIU TOOME FIE: Sünnilugu 12.06.2021\nTIIU TOOME FIE juriidilise keha sünnikuupäevaks on 31.07.2019, kuid äritegevust ei alustatudki. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, TIIU TOOME FIE peab selleni jõudmiseks veel 5 aastat aktiivselt tegutsema. Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti T. T. . TIIU TOOME FIE juhatuse liikme ...\nTIIU TOOME FIE: Tegevuslugu 28.05.2021\nTIIU TOOME FIE alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liige T. T. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. TIIU TOOME FIE valdkond on muu jaemüük väljaspool kauplusi, kioskeid ja turge. Samas valdkonnas (EMTAK 47991) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 2009 tükki, kes annavad tööd kokku 6476-le inimesele ja kogu valdkonna 2021...\nTIIU TOOME FIE on asutatud 1 aastat tagasi.\nTiiu Toome Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse\nJuriidiline aadress Pärnumaa, Häädemeeste vald, Võiste alevik, Sadama tn 11-5, 86501\nTiiu Toome Füüsilisest isikust ettevõtja


Sügavalt võlgades Estonian Air esitas kohtule pankrotiavalduse - Äriuudised - Majandus\nSügavalt võlgades Estonian Air esitas kohtule pankrotiavalduse\nSügavalt võlgades Estonian Air esitas kohtule pankrotiavalduse Võlgu on kümme korda rohkem kui varasid\n20. november 2015, 14:36\n21.04.2015. Estonian Air avas Milaano liini.\nRiiklik lennufirma Estonian Air, mis lõpetas lendamise 7. novembril, esitas reedel Harju maakohtule pankrotiavalduse.\n«Estonian Air esitas reedel Harju maakohtule pankrotiavalduse, milles palub lennuettevõtte suhtes alustada pankrotimenetlus, määrata kohtuistungi aeg pankrotiavalduse läbivaatamiseks ja nimetada ajutine pankrotihaldur,» ütles ettevõtte pressiesindaja Ilona Eskelinen BNSile.\n«Neljapäeval toimunud Estonian Airi nõukogu koosolekul anti lennuettevõtte juhatusele soovitus esitada Estonian Airi osas pankrotiavaldus, kuivõrd ettevõtte majanduslik olukord ei võimalda püsivalt likvideerida kohustusi võlausaldajate ees, kelle nõuded ületavad käesoleval ajal lennuettevõtte varade väärtust,» lisas ta.\nEelmisel nädalal tegi lennufirma kõigile oma võlausaldajatele ettepaneku tasuda Estonian Airi töötajatele kollektiivlepingust tulenevad koondamishüvitised eelisjärjekorras, mis on seaduses ettenähtust suuremad. Ettepanekus märgitud tähtajaks, see on 18. novembriks vastas 27 võlausaldajat, neist eitavalt kaheksa, sealhulgas ka üks suuremaid võlausaldajaid SAS.\n« Sellest johtuvalt pole lennuettevõttel võimalik töötajate nõudeid eelisjärjekorras rahuldada. Nõukogu leidis, et arvestades võlausaldajatelt laekunud tagasisidet, ei ole pankrotiavaldust esitamata ettevõtte likvideerimine võimalik,» rääkis Eskelinen.\nEstonian Airi vastu on nõuded esitanud ühtekokku 222 võlausaldajat ligikaudu 113,5 miljoni euro väärtuses. Ettevõttel varasid on hinnanguliselt 11,4 miljoni euro väärtuses. Ettevõtte töötajaid ei ole võlausaldajate hulka arvestatud, kuna neile pole koondamisteateid veel kätte antud, ütles Eskelinen.\nEesti valitsus on teinud Estonian Airi kapitalimakseid ja andnud aastatel 2008-2014 päästmisabi korduvate rahasüstidega umbes 130 miljoni euro väärtuses. Euroopa Komisjon algatas Estonian Airile antud toetusmeetmete uurimise 2013. aasta veebruaris. Komisjon kahtlustas, et riigi antud meetmed pole kooskõlas Euroopa Liidu riigiabi eeskirjadega.\nEesti valitsus esitas komisjonile ametliku riigiabi taotluse alles 2013. aasta mais. Toona esitatud plaani kohaselt vähendatakse Estonian Airi liine piirini, et ettevõte suudaks teenindada Eestile hädavajalikke sihtkohti, olles samal ajal ettevõttena finantsiliselt iseseisev. Kasumisse oleks ettevõte selle plaani kohaselt jõudnud 2015. aastal.\nVeelgi täiendatud restruktureerimiskava esitas Eesti Euroopa Komisjonile 2014. aasta sügisel. Toonane kava hõlmas Infortar Grupi kaasamist lennufirma enamusaktsionäriks.


Parandus: Windows 10-s ei pääse WD My Cloudi kontole juurde - Kuidas On\nParandus: Windows 10-s ei pääse WD My Cloudi kontole juurde\nWD My Cloud on üks parimaid pilvemäluteenuseid ja kuna teenusel on nii palju kasutajaid, on arvukalt Windows 10 kasutajaid kurtnud, et neil pole pärast nende Windows 10-le täiendamist võimalust oma WD My Cloudi kontodele juurde pääseda. Probleem on muutunud nii tõsiseks, et mõned Windows 10 kasutajad on isegi tagasi pöördunud Windows 7 ja Windows 8 juurde.\nKui te ei pääse Windows 10 arvutis oma WD My Cloudi kontole juurde, ärge kartke, sest selle probleemi saab tõepoolest lahendada. Peaaegu kõigil juhtudel on kasutaja süüdlane, kes ei pääse oma Windows 10 arvutis oma WD My Cloudi kontole juurde, asjaolu, et Windows 10 ei luba kasutajatel teatud kontodele juurde pääseda, kui nende kontode mandaadid pole mandaatide loendisse lisatud . Järgnevalt on toodud kaks kõige tõhusamat meetodit, mida saate kasutada probleemi edukaks lahendamiseks, mis takistab teie Windows 10-s teie WD My Cloudi kontole juurdepääsu:\n1. meetod: lisage oma WD My Cloudi kontole Windowsi mandaat\nSelle probleemi lihtsaim ja kõige tõhusam lahendus on lihtsalt lisada oma WD My Cloudi konto jaoks Windowsi mandaat oma Windows 10 arvuti mandaatide loendisse. Selleks peate:\nKliki Kontrollpaneel aastal Winx Menüü selle avamiseks.\nAastal Kontrollpaneel , leidke ja klõpsake nuppu Volituste haldur .\nKliki Windowsi mandaadid .\nsõidujuhised google maps veebisait\nKlõpsake nuppu Lisage Windowsi mandaat link loendi paremas ülanurgas Windowsi mandaadid .\nSisestage WD My Cloudi seadmele antud nimi Interneti- või võrguaadress ribal oma WD My Cloudi konto kasutajanimi Kasutajanimi riba ja oma WD My Cloudi konto parool Parool. Kliki Salvesta .\nSulgege Kontrollpaneel .\nTaaskäivita arvuti ja kui see käivitub, saate sujuvalt juurde pääseda oma WD My Cloudi kontole.\n2. meetod: lahendage probleem registriredaktori abil\nKui 1. meetod teie jaoks ei tööta, mis on äärmiselt ebatõenäoline, saab selle probleemi lahendada ka arvuti registri muutmisega ja konkreetse võtmega teatud DWORD (32-bitine) väärtuse lisamisega. Selle meetodi abil Windows 10 arvutis oma WD My Cloudi kontole juurdepääsu saamiseks peate:\nVajutage Windowsi logo klahv + R üles kasvatama a Jookse\nTüüp regedit sisse Jookse ja vajutage Sisenema registriredaktori avamiseks võti.\nNavigeerige HKEY_LOCAL_MACHINE SYSTEM CurrentControlSet Services LanmanWorkstation vasakul paanil.\nKlõpsake nuppu LanmanTöökoda parempoolsel paanil selle sisu kuvamiseks.\nParemklõpsake parempoolsel paanil tühjal kohal, hõljutage kursorit selle kohal Uus ja klõpsake nuppu DWORD (32-bitine) väärtus .\nNimetage uus DWORD-väärtus AllowInsecureGuestAuth .\nTopeltklõpsake uut väärtust ja muutke avanevas dialoogis selle väärtuseks 1 ja seejärel klõpsake nuppu Okei .\nSulgege registriredaktor ja Taaskäivita arvuti ja kui arvuti käivitub, saate probleemideta oma WD My Cloudi kontole edukalt juurde pääseda.\n3. meetod: võrgu lähtestamine\nKasutajad on seda meetodit kommentaarides laialdaselt kajastanud, et see on paljude jaoks Windows 10-s töötanud.\nHoidke Windowsi võti ja Vajutage I\nVeenduge, et vasakul paanil oleks valitud olek.\nKerige alla ja valige Võrgu lähtestamine ja kinnitage see klõpsates Lähtesta kohe .\naurumäng ei käivitu\nviga 4000 tõmblema\nWindows 10 roku ekraani peegeldamine ei tööta\nbrauser windows xp jaoks


Retsepte pidupävekas — Tervisekeskus Wellness Studio Tallinnas\nLihtsad ja maitsvad retseptid pidulikuks puhuks. Pirukad, praed, küpsetised, suupisted. Alkoholivabad joogid pidulikuks puhuks.\nAhjus küpsetatud kana poolkoivad magus-vürtsikas kastmes. Retsept minu jõulutoitude raamatust.\n4 portsjonit. Valmistamise aeg 55 min.\n1 apelsin (lõigata viiludeks ja viilud pooleks)\n1 sl granaatõuna seemneid (garneeringuks) Võivad olla ka jõhvikad.\nPese kana poolkoivad ja kuivata. Lõika koibadele liha sisse lõiked kuni luuni, lõigete sisse pane igale kanakoivale riivitud ingverit. Sega omavahel segi mesi ja sojakaste ning vala see kanale. Jahvata peale pipart. Üldjuhul ei ole soola vaja, kui koivad on juba enne soolatud, sest sojakaste on samuti soolane. Soola võib alati juurde lisada, kui toit on juba valmis, ja tundub, et on vaja soola juurde lisad. Aseta kanakoibadele peale apelsini viilud, nii, et koivad on nendega kaetud. Pane koivad ahjuvormiga eelsoojendatud ahju küpsema. Küpseta 200C˚ juures 30 minutit, seejärel lükka apelsiniviilud kana tükkide pealt kõrvale ja küpseta koibi veel 15 min grillrežiimil, et need läheksid pealt pruuniks.\nServeeri koos ahjukartulite, ahjuköögiviljadega ning puista peale granaatõuna seemneid või jõhvikaid.\nJuustu- ja spinatipirukas. 8 inimesele. Minu lemmik pühadepirukas.\nValmistamise aeg kokku umbes 2 h. Kaloreid on ¼ tükis vähemalt 400 kcal.\nsoola, noaotsatäis jahvatatud muskaatpähklit, värskelt jahvatatud musta pipart\nKana fenkoliseemnetega. Päritolumaa Itaalia.\nEttevalmistusaeg 15 min. Küpsemise aeg 1 h ja 15 min.\n1 noor kana umbes 1,5kg. Maitsestamata.\n125g Itaalia sinki pancetta't.\n1 tl peeneks hakitud salvei- ja rosmariinilehti\n1 sl peeneks hakitud peterselli lehti\n1tl fenkoli (apteegitilli) seemneid\nPuhasta ja pese kana. Pese petersell, koori küüslauk. Haki petersell, küüslauk ja pancetta ja pane väiksemasse kaussi. Lisa juurde fenkoliseemned, salvei, rosmariin, jahvata juurde pipart ja 1 tl õli ning sega segu läbi. Pane pancetta ja maitseainete segu kana sisse täidiseks ja õmble mõne pistega kana kinni, et segu välja ei tuleks.\nAseta kana ahjuplaadile või kuumakindlasse klaasvormi. Pane alguses kana selili ja vala kana kõhu pool üle ½ oliiviõliga . Seejärel jahvata kõhu poole peale soola ja musta pipart. Seejärjel keera kana ringi ja vala kana selja pealt üle ülejäänud oliiviõliga. Jahvata kana selja peale samuti soola ja mutsa pipart.\nPane kana eelsoojendatud ahju küpsema ja küpseta 200C juures umbes 60 min. Kas kana on valmis, proovi eelnevalt nii, et torkad terava noa kanale kintsu sisse. Kui liha ja nahk on lahti, siis on kana küps. Nahk jääb mõnus ja krõbe, mina söön alati koos nahaga selle kana, sest see on ise maitsestatud ja naturaalne. Kõige maitsvamad on kintsud.\nServeeri koos küpsetatud või aurutatud köögiviljdega. Näiteks: brokkoli, suvikõrvits, paprika. Need võid kana kõrvale ahjuplaadile küpsema panna umbes 20 min enne kui kana valmib. Kastmeks lisa natuke küpsemisvedelikku (ilma rasvata). Lisa toidu juurde ka täidiseks olnud pancetta segu.\nOi kui matsev ja tänu fenkolile ka eriti hea seedimisele.\nParas kogus vähemalt 6-le inimesele Täpseid kaloreid ühe portsu kohta on raske määrata, sõltub, kui suur tükk kanast ühele portsule panna.\nKüpsetatud Brie juust jõhvika-apelsini moosi ja kreeka pähklitega. Eelroog või magustoit.\nValmistamise aeg 15 min. Kokku koos ettevalmisusega 45 min.\n1 terve Brie juustu (125-150g)\n1 tass suhkrut (võib olla pruun suhkur, aga see ei ole nii magus, siis võib panna seda rohkem või siis tuleb hapukam moos).\napelsini mahl ja riivitud koor\nEsmalt valmista jõhvikamoos. Moosi peab olema jahtunud, seega võite moosi valmistada juba eelmisel päeval. Moos seisab külmikus kaanega purgis umbes 3 kuud.\nPane väiksesse kastrulisse jõhvikad, suhkur ja apelsinimahl ja riivitud apelsini koor. Apelsini koor riivi siis kui apelsin on terve ja seejärel pressi sellest mahl välja. Kuumuta segu keskmisel kuumusel keemiseni. Hauta umbes 15 minutit või kuni jõhvikad on hakanud puruks minema ja paksenema. Ära lase kõikidel jõhvikatel puruks minna vaid lase pooltel neist terveks jääda. Jahuta moos toatemperatuurini.\nRösti kreeka pähklid ahjus 350C˚ juures umbes 3- 5 minuti pärast jälgige hoolikalt, et nad ei läheks kõrbema, sest see juhtub kiiresti. Võta pähklid ahjust välja kui nad on läinud juba natuke pruuniks. Jahuta pähklid ja haki jämedalt soovi korral. Kreeka pähklite asemel sobivad väga hästi ja pistaatsiapähklid.\nAseta juust kuumakindlale taldrikule või koos küpsetuspaberiga ahjuplaadile. Pane terve juust 350 C˚ kuumusesse ahju ja küpseta umbes 10 - 12 minutit. Kuna juust läheb väga järsku pehmeks, siis tuleb see kindlasti enne välja võtta kui see hakkab sulama. 15 min on juba liiga kaua.\nVõta juust ahjust välja ja pane peale jõhvikasegu, puista peale kreeka pähklid. Serveeri õunte, pirnide või kreekeritega. Lase natuke jahtuda, aga serveeri soojalt. Sobib eelroaks aga ka magustoiduks.\nOn väga efektne söök ja hapukas moos läheb väga hästi juustuga kokku. Moosile võib natuke lisada ka tšillit.\n1 klaas (200 ml) valget kuiva veini\n1 klaas rannakarpide keedust saadud puljongit\nPane karbid vähese külma veega potti. Karbid ei pea olema kõik vees. Vett panna poti põhja nii, et 1/3 karpidest on vees. Lisa loorberilehed. Lase vesi tõusta keema. Arvesta poti valikul sellega, et avanedes vajavad karbid pea 1,5 korda suuremat potti. Kui vesi keema läheb, siis hakkavad karbi avanema, see juhtub umbes 1 minuti jooksul. Mitte keeta kauem. Kui karbid on avanenud, siis tuleb pott tulelt võtta ja karbid võib korjata vahukulbiga teise potti, mis on varem kõrvale valmis võetud. Karbid võib valada ka valada sõela, nii, et puljong jääb alles. Karbid võib panna ka kuumakindlasse savipotti. Välja korjata tühjad karbid. Avanenud karbid poolitada ja jätta potti poolikud karbid koos sisuga. Tühjad karbi pooled visata ära. NB! Puljongit läheb vaja kastme jaoks. Kurna puljong veelkord läbi peenema sõela kaussi või tassi, et selles poleks karpide tükke.\nKui karbid on tulelt võetud valmista kaste. Selleks lisa pannile oliiviõli ja kuumuta see, lisa hakitud sibul ja kuumuta läbi 2-3 min kuni sibul muutub läbipaistvaks. Lisa hakitud peterselli lehed ja kuumuta sibulad ja petersell 1 min jooksul segades läbi. Puista pannile jahu ja sega see kiirest hoolega läbi, et ei läheks tükki. Seejärel lisa pannile rannakrapide keedupuljong, vein ja magus paprika pulber või Cayenne’i pipar, sega hästi hoolega ja keeda kastet kergelt segades umbes 5 minutit.\nVala kaste potis olevatele rannakarpidele ja kuumuta need koos umbes 2 min, aeg- ajalt potti raputades läbi. Enne serveerimist jäta karbid koos kastmega mõneks minutiks seisma. Kui rannakarbid on kastmega läbi kuumutatud savipotis, siis võib toidu serveerida koos potiga. Kui on valmistatud metallist potis, siis serveerida karbid taldrikutele nii, et karbid on allpool ja kaste on peal.\nMõnusad puuviljasnäkid tumeda šokolaadiga.\nValmistusaeg 15 min.\nVajal läheb kas mandariine, õunu, banaane.\nVõib teha korraga ka erinevaid. Ongi lahedam.\n1 tahvel 200 g tumedat šokolaadi.\nDekooriks mandlilaaste, küpsisepuru või kookosehelbeid.\nKoori puuviljad ja tee sektorid. Banaanist ca 2 cm jupid.\nSulata šokolaad. Kasta puuviljad otsapidi sulatatud šokolaadi sisse ja seejärel kas küpsisepuru või kookosehelveste sisse.\nPane küpsetuspaberiga kaetud taldrikule ja pane vähemalt 30 minutiks jahedasse (külmikusse või rõdule)\nMinu magusad ja tervislikud suupisted on tehtud mandariinide, šokolaadi ja kookosehelvestaga.


Planet Africa | Tasneemu\nOctober 17, 2011 by Tasneem\nEile oli väga tähtis päev meie perekonnas. Nimelt sai poja 9 kuuseks ja meil täitus 3 aastat oma esimeset abielulepingust. Mõtlesime siin et läheks Niiluse Trianonisse aga sellest plaanist ei tulnud midagi. Viimasel hetkel pakkus Mahmoud välja Planet Africa. See on dzungliteemaline restoran Heliopolises. Me oleme korduvalt vaadanut et hästi põnev näeb hoone välja ja soov minna oli niikuinii olemas.\nPanime siis autorattad sinnasuunas veerema ning mõne ajapärast kohale jõudsimegi. Uksest sisse astudes tervitas meid kohe valjuhäälselt piraadi laevalt plehku pannud papagoi. Temast paremale jäi hiigelsuur anakonda, kes oli keerdus ümber puuoksa. Temast eemal seisis noormees, kes ualatas lapsele mõistatustelehe ja pliiatsid. No Yaseenule olid need küll vähe tuleviku tarbeks, aga meile endile täitsa parajad. lol. Sealt liikusime edasi ja jõudsime kose juurde. Kose kohal oli taimestik ning veel mõned papagoid. Tee viis üle silla. Silla all veesilma kõrval peesitas hiigelsuur krokodill. Mõtlesin minna pilti tegema aga kuna olin seelikus siis ei hakanud üle sillaveeringute ronima, et istuda talle võidukalt selga ja teha pilt minust kui krokodillitaltsutajast. Kuna see noormees seal ikka meid jälgis, siis oli parem edasi liikuda.\nLiikusime mööda puutreppi ülespoole ja jõudsime suure gorillani. Tal oli seal veel paar pisemat ka juures. Gorilla peitis end lopsakate dzungli taimede varju endal käed laiali.\nSealt edasi viis puutrepp veelgi ülespoole. Mööda seda treppi edasi liikudes oli siis valida, kas minna kõige kõrgemale korrusele, kus on eriti lopsakas taimestik ja vaade Heliopolisele, või minna üks korrus allapoole, kus on koopamiljöö, samuti taimestikuga. Meie valisime selle koopamiljöö. Sisenedes tervitas meid suur elevant suurte lehtede vahelt. Natuke edasi oli akvaarium, milles ujusid värvikirevad kalakesed. Lastele pakkusid need kalakesed kõige rohkem elevust. Kusagil vist olid kaelkirjakud ka aga ma ei mäleta kus nad täpselt olid. Lauad olid puidust ja selle juures suured pingid, loomanahamustrilise kattega.\nNäljased nagu me olime, asusime menüüd sirvima. Kui ühel hetkel valgustus hakkas virvendama ja saal muutus ootusärevaks. Hetkepärast kostusid dzungliloomade möirged. Sellist häältemängu tehti iga natukese aja tagant. Kes lastega lähevad ja arvavad, et see kuidagi lapsi hirmutada võiks, siis tegelikkuses on need hääled suht tagasihoidlikud ja jäävad rohkem tahaplaanile. Ma küll ei märganud ühtki last, kes oleks kuidagigi reageerinud hirmuga. Hiljem mängis ka meeldiv tasane muusika ja selle taustal ei pannud enam neid hääli suurt tähelegi.\nMenüü kohta ütleks, et kõik toidud paistsid sellised, et no väga isu ei tekitandu neist ükski. Me lappasime selle paksu menüü läbi ja ei suutnud valida välja esialgu ühtki toitu, mis pildilt oleks jätnud mulje, et just seda ma tahan. Mitte et seal midagi ebameeldivat oleks olnud aga selline suht tavaline pildimaterjal ning menüü ise oli ka nagu ikka kana ja liha ja mitte midagi sellist eriliselt jalust rabavat. Pika otsustasmise peale valisime välja mõlemad ühe veidra oasupi, mille nimi oli Zulu soup. Mahmoud tellis praeks grillitud kana pastaga ning mina paneeritud kana kartulite ja köögiviljadega.\nOodates toitu suutsime me lasteristõnad peaagu ära lahendada. Väga vahva oli igatahes. Lõpuks supp lauda toodi. Minu esimene mulje oli et no mida, ma pole vist elusees näinud sellest väiksemat supikaussi. Aga niipea kui maitse suhu sai, siis mmmmmmmmm…. küll oli alles maitsev. Me omavahel arutasime et tegelikult paistis et supp oli tavaline pakibüresupp, millesse oli lisatud punaseid ja valgeid ubasid, kanatükke ja erinevaid köögivilju. Kui sedasi mõelda, siis saab ju väga edukalt selle ise ka kodus valmis kokata. Ma tõesti proovin kunagi ja loodan saada sama maitsva tulemuse. Supp oli serveeritud siis taco chipsidega. Ma olin piisavalt näljane selleks hetkeks juba et oleks küll kuklikesi eelistanud. Ent sellist valikut polnud ja tuli leppida nende chipsidega, mis polnud üldsegi paha maitse poolest.\nLõpuks kui supp söödud, tundsime end veelgi näljasemana kui sinna jõudes. Õnneks ei läinud kuigi kaua kui toodi lauda praed. Mul esimene pilk Mahmoudi spageti-kana söögile ja pettumus missugune. Tundus hirmus väike see praad olema. Tegelikkuses oli taldrek sügav ja lõppkokkuvõtteks ei suutnud me kuidagi oma praade lõpunigi süüa. Kuna kõik tundus seal väga kodune ja mugav, siis me sorkisime ikka üksteise taldrekutes hoolega, et maitsta ära mõlemist roast kõik komponendid. Mahmoudi grillkana ei maitsenud üldse nagu kana. Miski veider kaste oli sellele peale pandud ja seda siis ei soovita neile kes kanamaitset igatsevad. Samas tema pasta oli üle kõige. Ma pole vist elu sees saanud nii maitsvat pastat. Kui saaks vaid teada mis moodi nad selle kastme valmistanud on. Tõeliselt hea oli. Minu prae juures olin ebameeldivalt üllatunud kui nägin oma köögivilju. Nad ei paistnud üldsegi isuäratavad, vaid nagu miskid kergelt praetud ollused. Aga see maitse. Yummiiiii!!! Mismoodi nad need täpselt teinud olid, ma küll ei tea. Ma kunagi ei söö keedetud porgandit selliseid suuri viile aga seal oli see nii megalt maitsev. Samuti suvikõrvits, mida ma kunagi ei kannata toitude sees. Kartul, mais…mai mäetagi mis seal kõik oli. Tõesti hästi tehtud köögiviljad. Kana oli siis paneeritud ja peale valatud juustukaste millel kaunistuseks seened. Seentega oli seal vist küll paljud toidud. Mis ise on väga üllatav siin, kuna kohalikud väga seeni ei armasta mu meelest. Ja see minu kana oli ka megalt maitsev. Kui kummagil oli umbes pool praadi söödud, olid kõhud juba parajalt täis et edasi sai üksteise taldrekutes songitud ja söödud vaid kõige maitsvamaid asju. Kahjuks pidime ikka osa toitu tagasi saatma.\nMeil oli küll plaanis veel ka magustoit tellida, ent kui kõhus ikka ruumi pole, siis pole väga mõtet raha niisama tuulde ka visata. Tellisime siis hoopis pudeli vett lõpetuseks. 8LE !!! Ja pudel ise oli vast 250 või 300ml. Oi ma itsitasin et mis huvitav vesi see küll on mis sellist hingehinda maksab. Serveeriti see koos jää ja suure sidruniviiluga. Tegelikult oli väga hea vesi, selline soodavesi vist rohkem. Mahmoudile õnneks see ei maitsenud ja ma sain kogu pudelitäie ise ära juua. Ja siis saabus hetk mil ka Yaseenule midagi laualt anti. Oi ta oli õnnelik. Nimelt pakkusin ma talle sidrunit. Lakkus seda ja tegi hirmsat nägu aga järgi ka ei jätnud oma lutsutamist. Meil nalja nabani. Ma ikka pidin tõdema et tema on oma ema poeg, citruselised on ju nii head. Lõpuks kui pojal sai sidrunist küllalt, sain ka mina lõpuks sidruni suhu ja arve makstud asusime tagasi teele.\nArve kohta veel nii palju et me maksime seal 150LE, mis oli sama summa millega Trianonis käisime, ent siinne söök on ikka megalt hea. Kel kõht tühi, siis kindlasti minna Planet Africasse. Kogu miljöö on väga sobiv lastele kel vanust vast 2-8 või no umbes sellises eas. Imikute kohta ütleks et see lastetool oli nii ohtlik, et mina pidin poissi kogu aeg süles hoidma. Toolil nimelt polnud kõrge seljatugi ning rihm mis peaks tulema jalgevahelt, puudus hoopiski. Tualetis oli olemas ka mähkmevahetuslaud, ent see oli ikka jube kööbakas ja ma oleks vaid väga suure vajaduse puhul julgenud sellist kasutada, kui siiski. Et siis sobiv koht natuke suurematele lastele. Soovitaks minna kõigil, pilte lastakse vabalt teha, söök maitsev, miljöö super. Mulle veel meeldis see et aknad oli kaetud dzunglimaalingutega ning igapäeva Cairo sinna koopasse üldse sisse ei pääsenudki. Tõeliselt mõnus pelgupaik põgenemaks automüra ja hetigaaside käest. Ma pole kindel kui palju seal oli elustaimi aga sellegipoolest jättis kõik väga vahva mulje. Nii et võtke kaasa lapsed, palju fantaasiat, hea tuju ning nats raha ja minge nautima mõnusat õhtut Planet Africas 🙂\nShorba Ads (Läätsesupp) »


PURITO Centella Green Level Safe Sun päikesekaitsekreem\nHome › Purito › PURITO Centella Green Level Safe Sun päikesekaitsekreem\nKreem kaitseb nahka ultraviloettkiirte eest, ennetab fotovananemist ja pigmendilaikude teket. See niisutab ja toidab nahka. Vahendit on kerge peale kanda, imendub kiiresti ka ei kutsu esile ebamugavus- ja kleepuvustunnet.\n→ Aasia vesinaba ekstrakt rahustab probleemset punetavat nahka, kiirendab naha uuenemisprotsessi, eemaldab ketenduse, leevendab kihelust ja punetust. Kaitseb nahka keskkonnamõjudest tulenevate kahjustuste eest ning ühtlustab naha tooni.\nKanda vahendit näole ja kehaosadele, mis pole päikese eest kaitstud enne päikese kätte minekut.


Jäta viirustega hüvasti.\nWindowsil on suur pahe endale arvutiviiruseid ligi meelitada. See võib väljenduda mitmel erineval moel:\nSa oled öö läbi tähtsa dokumendi kallal töötanud. Sa hakkad kursorit salvestamise ikooni poole suunama, kuid see liigub hoopis vastupidises suunas. Viimases hädas tuleb sulle salvestamise otsetee meelde: Ctrl+S. Sa vajutad seda, kui arvutil läheb pilt mustaks ja see lülitub iseenesest välja.\nSuur ärikohtumine. Sa oled parasjagu viimast tegevusplaani esitlemas, kui ekraan täitub pornograafilise sisuga akendega ja Viagra reklaamidega.\nSinu naine otsustab su maha jätta, sest ta solvus sinu aadressilt saadetud e-kirja peale. Lähemal uurimisel pole sina üldsegi selle kirja autor.\nLinuxi viirused on sama hästi kui olematud. Mitte stiilis „Neid pole eriti,” vaid „Kui sa tead mõnda Linuxi viirust, siis ütle mulle ka”. Linuxi viiruseid pole võimatu leida, kuid see on äärmiselt keeruliseks muudetud:\nEnamik inimesi kasutavad Microsoft Windowsi. Kurjade piraatide eesmärk on korraga teha nii palju kahju, kui võimalik. See teeb Windowsi vallutamise nende põhiliseks sihtmärgiks. Kuid see ei ole ainuke põhjus. Näiteks avatud lähtekoodiga Apache veebiserver (programm, mis saadab sinu veebilehitsejale serverist veebikülgi) omab suurimat turuosa. Kuid sellegipoolest on selle vastu vähem edukaid rünnakuid, kui tasulisele Microsofti IIS veebiserverile.\nLinuxil on arukas pääsuõiguste haldussüsteem. Windowsis on sinule (ja sinu poolt paigaldatud programmidele) antud arvutisüsteemis vabad käed. Kui sinu arvuti on mõne sinu tähtsa dokumendi ära kaotanud ja sa soovid oma arvutit mõne süsteemifaili eemaldamisega karistada, siis Windows ei tee piiksugi. Sekeldused algavad alles järgmine kord, kui sa oma arvuti tööle lülitad. Probleem on selles, et kui sina saad seda kustutada, siis saavad ka teised programmid. Linuxis on selline käitumine keelatud. Kui sa soovid oma süsteemi muudatusi teha, siis küsitakse sinult salasõna (ning kui sa pole administraator, siis sa ei saagi). Seetõttu pole viirustel midagi omavoliliselt võimalik süsteemist kustutada - nendele pole selleks õiguseid antud.\nMida enam silmi, seda vähem turvaauke. Linuxi lähtekood on avatud. See tähendab, et kõikidel programmeerijatel üle maailma on koodile (programmi „retseptile”) vaba ligipääs. Ta võib koodi üle vaadata ja teistele arendajatele öelda: „Hei, aga kui nii ja nii on võimalik teha, siis kas see pole mitte turvaauk?”


Potentsiaalsete vabade kruntide leidmine: parimad näpunäited - takistustetaLoe Edasi\nPõhiline takistusteta Potentsiaalsete vabade kruntide leidmine: parimad näpunäited\nNende ridade autor elab maatükil, mis on vaevalt üle 100 ruutmeetri suurune – pigem rätik kui ehitusplats. Kui sellel pole maja, näeb selline vaba krunt vaevalt välja nagu tükk maad ja jääb kergesti tähelepanuta. Kui ruutmeetrine nuusutaja on otsitava leidnud: kuidas saate teada, kellele see vaba krunt kuulub? Selgelt kiireim ja lihtsaim viis naabri juurest saada! Tee läbi notari, kellel on võimalus kinnistusraamatuga tutvuda, on tüütum ja maksab tasusid.\nVabade töökohtade leidmine 2. strateegia: otsige teavet Internetist\nOtsingusõnadest hoone kinnistusregister või vabade kohtade kataster, vabade ametikohtade haldamine või vabade hoonete atlas toovad tavaliselt kiiresti hulga tulemusi. Mõnedes liidumaades (sh Baden-Württemberg, Baieri ja Nordrhein-Westfalen) on olemas ka näidisprojektid lünkade ehitamiseks. Paljudel suurematel linnadel on veebisaidid, kus on loetletud vabad krundid, mõnikord isegi fotode või kaartidega.\nVabade maatükkide leidmine 3. strateegia: ametiasutuste abi\nPaljutõotavad on ka otsepäringud vastutavatelt linnaplaneerimis-, kinnisvara- või ehitusasutustelt. Seal tead õiget kontaktisikut piirkonnas. Paljud omavalitsused soovivad ruumi säästlikult kasutada ja mitte rajada juurde uusi elamupiirkondi, vaid rajada olemasolevatele vabadele kruntidele linnasüdames. Kontorite tehniline tähtaeg: sisearendus. Internetti tundvatel inimestel, kes soovivad ehitada, tasub jalutada ka Google Earthi ja Google Streetview piltidega, mis annavad esmaseid vihjeid kesa kohta.\nEdukaid näiteid hoonevahede kasutamisest Ehitusvahed aastal 1716 - kahes ehitusjärgus renoveeritud neli korrust Vahesse ehitamine Särab vahetäite\nAlternatiivid vabale krundile: muud võimalused odavale ehituspinnale\nLisaks vabadele kruntidele on ka teisi võimalusi odava ehitusmaa saamiseks. Need teed nõuavad aga vahel palju maaomanike veenmist. Näiteks kasutamata katusealused. Niisamuti kasutavad paljud 1950., 60. ja 70. aastate elamukompleksid oma ehitusplatsi vaid osaliselt – hoovides ja muudes lagendites on ehitusload alles. Võimalik ehitada ka olemasolevatele hoonetele: Tihti ei kasuta hooned ära oma üldpinda (GFZ, arenduseks lubatud ruutmeetrite arv). See loob võimaluse omandada omanikult või omanike kogukonnalt varumisõigus. Aluskonstruktsiooni staatika peab aga loomulikult olema piisavalt dimensioneeritud.\nKui ükski meetod ei vii teid selle ehituskrundini, millest unistate, on teil siiski võimalus pöörduda klassikaliste kinnisvaramüüjate ja portaalide poole. Ka need on kohanenud vabade kruntide atraktiivsusega.\nEkspertintervjuu: nii saab vabu krunte ära kasutada\nProf. Manuel Herz on ehitus- ja uurimistööga tegelev arhitekt ning õpetab Baseli ülikoolis arhitektuuri-, territoriaal- ja linnakujundust. Tema kuulsaimad hooned on Mainzi uus sünagoog ja Kölni lõunaosas asuv vaba kujutlusvõimega hoone nimega "Legal/Illegal". Baseli professorina tegeleb ta ka linnaruumi kujundamisega. Intervjuus annab ekspert näpunäiteid, kuidas vabu krunte nutikalt ära kasutada.\nMiks on vabade kruntide kasutamine ja meie linnade edasine tihendamine nii aktuaalne?\nSeni on tihe areng alati negatiivse järelmaitsega olnud. See on praegu muutumas. Näete, et on linnu, mis on väga kompaktselt ehitatud ja ikkagi kõrge elukvaliteediga. Näiteks Manhattan, mis vaevalt saaks põnevam ja põnevam olla. Paljud väikesed pargid aitavad seal heale ellusuhtumisele kaasa. Ahvatlev Pariis on ka palju tihedam kui meie Saksamaa linnad.\nMiks on tihe elamine meiega sageli negatiivne?\nSee sai alguse peamiselt 60ndatel ja 70ndatel, kui paljud inimesed unistasid maal elamisest oma aiaga. See ideaal on paljude jaoks kaotanud oma atraktiivsuse. Mina isiklikult tervitan suurema tiheduse suundumust muu hulgas seetõttu, et see vähendab oluliselt meie energiatarbimist. Näiteks tihedalt asustatud Hongkong tarbib palju vähem energiat kui suhteliselt hõredalt asustatud Houston, Texas. Ulatuslikes asulates sõidetakse autoga palju rohkem. Tihedates linnades saab peaaegu kõike teha jalgsi või rattaga. Lisaks hindavad paljud tänapäeval suurlinna kultuurilist mitmekesisust ja heterogeensust.\nKuidas harmoneeruvad ehitusõigus ja mõistlik taastihendamine Saksamaal??\nEhitusseadus reguleerib maksimaalset arendust kinnistul. Seda tähistab põrandapinna number, lühidalt GFZ, st ehitatud kasuliku pinna ja kinnistu suuruse suhe. See arv mõjutab oluliselt asula tihedust. Kesklinna lähedal asuvates piirkondades on see väärtus määratud koefitsiendiga 1,2. Nii näiteks on mul lubatud ehitada poolele kinnistule üle kahe ja poole korruse. See on suhteliselt madal tihedus.\nKas see on ülemine piir alati ja igal pool?\nEi, see ei ole range piir, vaid etalon, millest alustate. Pikkade arutelude käigus planeerimisbüroodega saab sageli GFZ-d ülespoole laiendada. Paljud suuremate linnade ehitusametid on praegu seisukohal, et see piir on üldiselt pisut liiga madal.\nTe projekteerisite maja Kölnis väga kitsale vabale krundile. Kuidas oli teie kogemus?\nSee ei olnud ideaalne lähtepunkt: vaba krunt. Kinnistu on väga kitsas ja kõikidesse ruumidesse oli raske hästi kokku saada. Panin majale nimeks "Seaduslik / Ebaseaduslik", kuna üks osa hoonest järgib sõna otseses mõttes kõiki reegleid, samas kui teine osa püüab kahtluse alla seada ja rikkuda võimalikult palju reegleid. Kui oleksime reegleid alati sõna-sõnalt tõlgendanud, poleks me saanud parimat lahendust elukvaliteedi, arhitektuuri ja linnaplaneerimise osas.\nEbatavaline ja räige: Kölni lõunaosas asuv punane maja ei kasuta mitte ainult tühja maatükki, vaid ka omavalitsuste liikumisruumi ehitusseaduste tõlgendamisel. Maja julgelt kujundatud ülemisse ossa on vaatamata kinnistu kitsale avarusele loodud valgusküllased ja õhurikkad ruumid, mis tekitavad soovi siin elada.\nFoto: Boris Becker; Boriss Becker\nTe projekteerisite sellele vabale krundile väga ebatavalise maja.\nSee oli tingitud ka olukorrast: väljas oli ajalooline värav tänavale. Ma tõesti tahtsin seda säilitada ja seega säilitada tänava põgenemise. Kuid eelkõige tuleks viie meetri laiusele ehituskrundile luua hea ja piisavalt valgustatud eluruum.\nMis on selle hoone kontseptsioon vabal krundil?\nSüsteeme on kaks: kaks alumist korrust moodustavad sirge, väga läbipaistva struktuuri. Sellel on "seaduslik maht", nii-öelda korrapärane tihedus, mis siin on võimalik. Selle kohal seisab teine korpus, mis pakub rohkem ruutmeetreid, kui seadus tegelikult lubab. Selle "illegaalse" struktuuri väliskest on erepunane. Spetsiaalne kuju andis avaraid elamispindu, mis on väga hästi valgustatud, kuna saime aknad kujundada vastavalt optimaalsele valgustusele. Pean ütlema: Loomulikult on kooskõlastatud ka vaba krundi maja ülemine osa.\nEhitate Kölnis teisele vabale krundile...\nSee pole esimesest majast kaugel, mingis linnahambavahes endise supermarketiga, mida lammutatakse. Sinna kerkib uus maja kahe väga erineva elamisviisiga: Tänavapoolselt sulgeme kinnistu ja kvartali arenduse õhukese konstruktsiooniga, mille sügavus on vaid kaheksa meetrit. Igale korrusele ehitatakse üks korter. Selle tulemuseks on ruumikas, pööningulaadne põrandaplaan, kus on mõlemalt poolt valgust. Tagumised hooned seevastu ulatuvad vertikaalselt üle kolme taseme. Need linnamajad on rohkem orienteeritud perekasutusele. Paljudel tubadel on terrass või muu väljapääs väljapoole ning arvukalt väikeseid aedu. See on väga linlik ja tihe elamine koos kõrge elukvaliteediga.\nKölnis ehitati vana supermarketi kohale atraktiivsed pööningukorterid ja linnamajad – nii kasutati efektiivselt ära olemasolevate majaridade taga olevat vaba krunti.\nFotod: ETI GmbH ja Manuel Herz Architects\nMilleks me oma linnades üldse redensifikatsiooni vajame? Miks me peame kasutama vabu krunte??\nMe lihtsalt ei saa endale lubada rohkem pinnase tihendamist, ehitades rohkem haljasväljale. Paljud inimesed ei taha enam tunniks või enamaks päevas liikluses olla, et tööle jõuda või lapsi kooli viia. Ja vastupidi, väitis: tihedalt asustatud siselinnad on elavamad ja mitmekesisemad kui ükski teine koht. Tihedama asustusega asulates on vahemaad lühemad. Kõik see tähendab paremat elukvaliteeti. Seetõttu muutuvad kesklinnad atraktiivsemaks ning sinna on vaja rohkem kortereid ja loomulikult ka suuremat tihedust.\nKus on veel tihendamise potentsiaali??\nPaljudes linnades on piirkondi, mida on või võiks ümber ehitada: näiteks vanad tööstuspiirkonnad. Need piirkonnad on sageli isegi kesklinna, raudteejaama või jõe lähedal. Köln ja Basel on selle näited.\nMilline on teie nõuanne: milline on parim viis vaba krundi leidmiseks?\nSilm tuleks hoida ja kahtluse korral kõndida vastavatel teedel. Olen ise juba kaks korda ehitanud Kölni investoritele, kes on leidnud oma kinnisvara täpselt samamoodi.


Auto24 vahendusel leidsin ma üles enda päris esimese kogemuse #vanlife proovimisest, kui käisin koos tollase tüdruksõbra ning lapsepõlvesõbra Margusega Itaalia põhjaosa avastamas aastal 2013 ehk juba 7 aastat tagasi.\n(müügikuulutuse olen ma sisestanud portaali 24.06.2014 ehk siis tõenäoliselt leidis reis ise aset 2013 aasta suvel)\nAuto ise oli tegelikult väga-väga tavaline. Kõige viimase rea istmed olid eemaldatud. Keskmise rea istmed sai kokku klappida ning sinna peale omakorda voltida platvormi magamisaseme jaoks. Esiritta sai kahe istme vahele ehitatud vineerist käetugi koos laekaga ning see oli kõik. Jooke hoidsime külmakastiga taga.\nSamas pean tunnistama, et soojal ajal Itaalias ja ilma soojustuseta (mis töötab tegelikult ka vastupidiselt) oli päris piin. Väga palav ja umbne ning sääsed tüütasid ka kõvasti (ei saanud aknaid ka hästi lahti teha). Aga siiski, esimene omamoodi kogemus ning ilmselt see andis ka suurt hoogu unistuste täitmisele juurde.\nAga nüüd edasi meie päris reisi juurde, mis praegu seda postitust kirjutades aset leiab.\nÜheks suureks motivaatoriks reisile minekul sai tegelikult asjaolu, et saame vanemahüvitist ning niisama seda raha Eestis laiaks lüüa ei näinud mõtet. Miks siis mitte reisile minna? Nagu eelmise postituse lõpus kirjutasin siis ostsime ära 2019 aasta aprill-mai VW Crafter kaubiku ja olime valmis enda unistuste kodu ehitama hakkama. Esialgne plaan nägi ette midagi sellist:\n1. Ehitame masina valmis\n2. Henry lõpetab ülikooli ära jaanuar 2020\n3. Majale proovime leida üürnikud\n4. Vanemahüvitist paneme kõrvale\n5. Märts 2020 läheme reisile (siis lõpeb ka vanemahüvitise periood meil ära).\nTegelikult läksime reisile juba novembris 2019, kooli lõputöö kirjutas Henry lõplikult valmis Tallinn - Stockholm laeval Starbucksi kohvikus ning kaitses Hispaanias Alicante südalinnas asuvas 4**** hotellis.\nAuto ehitamiseks olid mul päris kindlad mõtted:\n1. Autol peab olema gaasisüsteem, mille pealt töötaks külmik, pliit, külmkapp, küttesüsteem ja õuegrill, kuna sellisel juhul ei ole vaja liiga palju raha kulutada elektrisüsteemi peale. Päikesepaneelid ja akud jm on kallid ning külmik elektri pealt võtab palju voolu. 2x100W paneelid + 2x110aH akud.\n2. Autol peab olema vähemalt 2 katuseluuki koos sääsevõrkude ning ventilaatoritega. Valikusse jäid Maxxair tooted. Hiljem panime lisaks ka WC ruumi tavalise HEKI väikese 28x28 katuseakna. See annab valgust ja olulise võimaluse tuulutada ruumi.\n3. Voodi peab olema täispikkuses ning võimalikult lai. Kuna oleme mõlemad pikka kasvu ning igapäevaselt voodi tegemine (hommikul kokku, õhtul lahti) on praktiliselt võimatu (ja väga tüütu). Lõplikult jäi siis voodi pikisuunas ning täispikkuses. Laiust tuli 160cm + ühes ääres on täispikk "riiul", "sahtel" või mingi sarnane asi. Madrats IKEA'st.\n4. Auto peab suutma enda akusid täita nii väljast 220 vooluvõrgust, päikesepaneelidest kui ka vajadusel sõidu ajal. Selleks kasutasime RING toodangut.\n5. Autos peab olema ka vähemalt 500W 220 vooluvõrk (blenderi jaoks või laptopide laadimiseks)\n6. Markiis on must-have.\n7. Peab olema soe vesi pidevalt olemas ja saadaval.\n8. WC peab olema.\n9. Suur kraanikauss, et Nora saaks ennast vajadusel seal pesta.\n10. Hubane ja avar.\nAuto ehitamise protsessist ei ole mul kahjuks palju pilte lisada (pildid on küll olemas aga umbes 5000km kaugusel, välisel kõvakettal, kusagile kasti ära pakituna, vanemate garaazis)\n(siin pildil on ka juba aknaavad sisse lõigatud. Aknad aitas ette panna www.klaasigrupp.ee - mobiilne klaasivahetus)\nPeale seda paigaldasime Maxxair ventilaatorid lakke 2 tk. Üks ette ja teine taha. Eesmärk ühel väljatõmme ja teisel sissetõmme, et tekiks korralik õhuringlus. Praegu tegelikult kahetsen, et ei ostnud uhkemaid mudeleid, mida saaks ka vihmaga täiesti avatuna hoida. Aga tellisime eraldi korpused, mida küll kasutusele ei võtnudki. Ventilaatorid töötavad mõnusalt ja vaikselt, putukavõrk on ees. Miinuseks võib lugeda seda, et katet pole ette panna ning luuki puldiga ei saa "poolenisti" avada. Lisaks tellisin need ameerikast aga tänu tollimaksule tuli hind isegi veidi kõrgem, kui oleks Saksamaalt või meie enda matkasuvilate poest ostnud. Seega siin feilisin ma kõvasti. Hiljem paigaldasime dushiruumi veel ühe tavalise väikese 28x28 HEKI katuseluugi. Tõenäoliselt oleks pidanud ka ventika panema kuid praegu reisil olles õnneks selleks vajadust pole veel näinud.\nHiinast tellisime endale ka uue maki (aliexpress) ca. 200 eurot, millel GPS ja kõikvõimalikud vinged vidinad peal. Miinusena see, et vist USA turule mõeldud ja raadiokanalite sättimine on veidi probleemne, aga saame hakkama. Muud funktsioonid töötavad imehästi ja dvd pealt lastemultikaid mängib ka väga hästi. Seega, ostuga väga rahul. Lisaks makile tellisin hiinast ka 3 erinevat parkimiskaamerat, mis kõik olid väga halva pildiga. Lõpuks üritasin neid kokku omavahel tuunida aga see ei tulnud ka hästi välja ning siis ikkagi tellisin lõpuks hiinast veel ühe korra uue kaamera. Pilti võiks natuke laiemalt näidata ja veidi lillakas on ka aga enda paarikümne eurose hinna eest teeb töö hästi ära. Veider on see, et see pildi kvaliteet on läinud aegamisi paremaks. Ning öösel pole võimalik üldse midagi näha ega aru saada.\n(redel õnnestus osta lõuna-Eestist 40 euro eest)\nHiljem läks peale veel külmasildadele (metallist vaheosad) 5mm vahtpõhjaga foolium ning omakorda kogu buss sai aurutõkkekilega ära kaetud. See peaks vältima siis olukorda, et kui sees tekib kondents siis ei levi see auto kerekonstruktsioonide sisse. Lisaks eelnevale said kõik kerepaneelid noico 2mm pigimatid - plekikolinat enam pole. Järgisin reeglit, et ca. 50% pinnast võiks olla pigimatiga kaetud. Tegin ribad ja rullisin paika.\nKuna soov oli päikeseterass ehitada ja polnud kusagilt normaalse raha eest katuseraami osta, otsustasime ise teha. Ostsin K-Rautast alumiinium profiili, lõikasin mõõtu, värvisin ära. Kinnitasin ning peale panin õlitatud lauad, mis olid kõige kergemad mida leidsin. Tänaseks meil katuseterassi enam pole kuna puit muutus siiski liiga raskeks. Plaan on leida kusagilt alumiinium võrk-profiil mis oleks piisavalt tugev, et sinna peale astuda. Hetkel on meil tühi katus.\nSisemuseks kasutasime seintel ja laes puumarketist ostetud vahatatud sisevoodrilauda, kerge ja kaunis ühtlasi. Mööbel ja mööbli raamid on igasugustest jäänustest kokku keeratud. Praegu kogume hoogu, et natuke ümber ehitada ja kasutada ülemiste kappide valmistamiseks hoopiski paplivineeri.\nVeepaagid on tellitud ingismaalt ebay.co.uk vahendusel ning sobituvad edukalt põhja alla. Gaasisüsteem Gas-IT vahendusel Inglismaalt. Gaasipaagi paigaldus Gaznetis ning kõik muud ühendused teen ise (kui veepaaki poleks pannud siis oleks GAS-IT paak olnud lihtsalt bolt-on). Sooja vett ning autot soojendab Truma 6E gaasiboiler.\nKatusele paigaldasime veel ka Thule Omnistor 6200 4m pikkuse markiisi.\nRehvideks valisime 245/75R16 BFGoodrich All-Terrain KO2 - mille kasuks otsustasime kuna nad näevad jube ägedad välja ning teevad bussist natuke adventure tüüpi vänni ning kuna neil on väga palju mustrit (kestavad kauem) + neil on tugevuse indeks 120 ja tugevamad küljeseinad kui tavalistel rehvidel.\nHiljem kirjutan täpsemalt ka täitsa meie reisist.


Uuringutulemused annavad vastuse mehi painavale küsimusele: kui oluline on meheau suurus Eesti naiste jaoks? - Naistekas\nUuringust selgus, et 61 protsendile naistest on peenise suurus kas oluline või väga oluline. Samal ajal oli rindade suurus tähtis vaid 45 protsendi meeste jaoks.\nHot Lipsi heaolujuhi Katja Majuri sõnul selgus uuringust, et peenise suurus on tähtsam nooremate ja vene keelt kõnelevate naiste jaoks. „Neid, kes vastasid, et see on väga oluline, oli siiski suhteliselt vähe – eesti naistest kinnitas seda viis ja venelannadest üheksa protsenti,“ ütles Majuri.\nMajuri sõnul oli kõige rohkem neid naisi – 55% –, kes vastasid, et peenise suurus loeb, aga see pole kõige tähtsam. 39 protsendi vastanute jaoks polnud peenise suurus eriti või üldse oluline.\n„Uuring ei täpsustanud, milline on naiste jaoks ideaalne peenise mõõt. Eesti eelmise aasta enimmüüdud dildod olid pigem pikemad, aga eks erootikapoest otsitaksegi eksootikat ning täidetakse ka veidi üleelusuuruses fantaasiaid. Kui varasematel aastatel olid poe kliendid pigem mehed, siis nüüd on naisi ja mehi võrdselt ja käiaksegi peamiselt koos uudistamas,“ lisas Majuri.\nUuringust selgus, et naise rindade suurus on vene emakeelega meeste jaoks märksa olulisem kui eestlaste jaoks. „Huvitaval kombel on nooremate meeste jaoks naise rindade suurus selgelt vähemoluline kui vanematele. Näiteks 18–24-aastastest meestest on rindade suurus oluline 30 protsendile, samas kui üle 55-aastaste jaoks oli see tähtis 52 protsendile. Nooremad tahavad katsetada ja on avatumad, vanemas eas on inimestel rohkem väljakujunenud eelistused,“ kommenteeris Majuri.\n1991. aastal asutatud Hot Lips on Eesti vanim ja suurim erootikakaubamaja, kus on saadaval üle 10 000 erineva toote.


Väikest viisi kangelastegu – BC Kalev Cramo\nVäikest viisi kangelastegu05-02-2017\nBC Kalev/Cramo sai Astanas hiilgava 78:72 (46:31) võidu kohaliku esindusmeeskonna üle ning kerkis turniiritabelis 11.kohale. Läbi aegade oli see Kalevile teiseks võiduks Astana üle ning esimeseks Kasahstani pealinna kuulsal, 60 miljonit eurot maksma läinud velodroomil saadud võiduks – omavaheliste mängude seis nüüd 2:8.\nViimasest play-off kohast, mida hetkel hoiabki Astana, jääb Kalev maha kahe võiduga – neid asume püüdma juba lähinädalatel kodusaalis igati jõukohaste vastaste – Nižni Novgorodi ja Krasnojarski vastu.\nRain Veideman tõi täna Kalevile 24 punkti (kaugelt 3/6), Mark Tollefsen 12 (kaugelt 3/4) ning Demonte Harper ja Sten Sokk 10. Kalev tabas kaugelt 10/23, vastased vaid 6/29, ning ka lähivisete protsent oli Kalevil kodumeeskonnaga võrreldes mõnevõrra parem (47% vs 41%). Üleolek visketabavuses saigi määravaks ning kompenseeris allajäämise teistes olulistes statistilistes näitajates – laua kaotas Kalev täna 43:46 (ründelauad koguni 7:17 – “teisel katsel” teenisid vastased 19 punkti meie 8 vastu), pallikaotuste seis jäi meie kahjuks 15:9 ning vabavisetest teeniti punkte vastavalt 12 ja 16.\nKalev tegi juba avaveerandil võimsa 16:2 vahespurdi, asudes veerandaja lõpuks juhtima 26:13. Teise veerandaja alguses jäi Kalev küll kaheks minutiks nullile, ent Soku kolmene tõmbas mängu taas käima. Ka Tollefsen tabas kaugelt ning veerandaja keskel oli eduseis 36:21. Vastaste mäng ei sujunud sugugi – pall justkui keeldus korvirõngast läbimast. Veidemani järjekordsest kaugviskest kasvab vahe 16-le ja Tollefseni omast 18-le. Kohati tekkis küsimus, kuidas saab niisugune vastane Kalevist tabelis sedavõrd palju kõrgemal olla.\nVastuse sellele küsimusele andis kolmas mänguveerand, mille keskel tabasid vastased 7/8 ning tegid kolme ja poole minutiga 16:5 vahespurdi, tulles selgelt mängu tagasi – 49:54. Sellega sai nende hoog õnneks ka otsa ja ligemale neljaks minutiks jäädi nullile. Enne viimast veerandaega juhtis Kalev 58:49,\nVeel tulid vastased korduvalt kuue punkti kaugusele, ent mitte enamat. Aina kaugemalt kalevlasi kattes jäi korvialune valveta ning Simmonsi kolm pealtpanekut hoidsid turvalist eduseisu. Otsustavateks said Tollefseni ründelaud mööda visatud kaugviske järel ning tabamus koos vastaste ühe liidri Grubally viienda veaga, ning Veidemani tabamus rünnakuaja viimasel sekundil 57 sekundit enne mängu lõppu seisuks 73:64. Sellega on mängu saatus otsustatud. Kuigi Miller pani sisse veel paar hullu viset, oli ülioluline – ja arvestades, et kaks põhimeest (Ljutõtš ja Arbet) täna puudusid, lausa kangelaslik – võit meie.\n8,veebruaril kohtub Kalev/Cramo Balti liiga raames TTÜga, seejärel sõidetakse külla Rakvere Tarvasele ning 13.veebruaril võõrustame Nižni Novgorodi, kes hetkel meiega sarnaselt nelja võidu peal.