Saša Pepeljajevi “Departure” ehk armunud Shakespeare – IirisV\nSaša Pepeljajevi “Departure” ehk armunud Shakespeare\nPosted on september 9, 2012 veebruar 19, 2016 by leviolondingres\tPosted in teater/performanceSildistatud kineetiline teater, pepeljajev, von krahl\nKolmel märtsikuu õhtul, 15.-17. märtsil, etendus Von Krahlis taaskord Pepeljajevi lavastus “Departure”. Varem põhiliselt lavakatudengitele ja Krahli enda trupile loodud tükkidega meelde jäänud ja eestlastele juba peaaegu kodumaiseks-omaseks saanud lavastaja tuli juba eelmisel sügisel välja lühikese sooloprojektiga, mida mängiti korraks ka detsembris ning nüüd kolmandat vooru.\nVon Krahli kodulehekülje sügisene tutvustus lubas publikule, et “seekordne reis läbi reaalse ja virtuaalse mikstuuri toimub absurdiõhkkonnas, kus idiootsuseni melodramaatiline süźee lepitab aja ja ruumi vastuseisu, jälgituna relatiivsusteooria vaatepunktist. Veri, pisarad ja kirg on miksitud ja töödeldud binaarsuste jumalate nimel. Kuigi etendus on põhjalikult läbiprogrammeeritud, pole selles ainsatki salvestatud kaadrit. Nii et juhuslikud vead saavad olema kirsiks digitaalsel tordil.”\nEtenduse sisust otsest aimu omamata ja meelega ilma kõrgete lootusteta, üksnes sooviga näha geniaalset lavastajat ennast lõpuks rollis ja lavaruumis tegutsevana, seadsingi 17. märtsi õhtupoolikul sammud Krahli. Reaalse ja virtuaalse segu nägi tõepoolest: pepeljajevile omaselt anti edasi sisu läbi mitme, üksteist toetavate, kohati ka omavahel võistlevate, meediumite vahendusel. Kui vahel tekib sel moel liialt katkendlik ja hektiline tervikpilt, oli seekord meediumite valik õnnestunud ning toimis etenduse loomise seisukohalt ning sisu edastamise kohapealt hästi. Lavastaja, kes sel korral täitis nii tavapärast etenduse looja kui ka näitleja rolli, veetis suure osa etenduse ajast lavanurka seatud suure masinavärgi taga, kuhu kuulusid arvuti, puutetundlik ekraan, helisüsteem, mikrofon, erinevad helitöötluspuldid ja -võimendid, vabandades kohe alguses võimalike tehnikaviperuste eest ette.\nKuna helitöötlusaparaat ja joonistamisprogramm vahepeal koostööst keeldusid, venis muidu 50-minutiline etendus pisut üle tunniajaseks, kuid sellest polnud hullu, seda enam, et väiksed takistused olid pigem naljakad ning, nagu kogu etendus ise, lõhustasid publiku ja esineja vahel asetsevat barjääri ja muutsid õhkkonna mõnusalt vabaks ja spontaanseks. Sest õigupoolest ei teadnud ei Pepeljajev ega meie, kas ja mis täpselt välja tuleb ning kui pikale see õhtu seal Krahli teisel korrusel siiski läheb.\nLavastus ise oli üles ehitatud sellelesamale tehnilisele kaadervärgile ja see sündis eksplitsiitselt sel hetkel, selles kohas, rõhutades etenduslikkust ja teatrile iseloomulikku sündmuslikkuse mõõdet. Süžee keerles William Shakespeare’i ümber, keda seekord esitleti mitte kui suurepärast luuletajat, vaid tantsijat ja mustkunstnikku, täpsemalt kadumistrikkide meistrit. Temaga ühte aega tõi autor ka Anne Boleyni ja Henry VIII, kelle tegelaskujudest moodustus lavastuse kandev liin – omapärane ja viimase seebikavindini keeratud armukolmnurk. Kirjeldades publikule lühendatud-lihtsustatud vormis tolleaegset konteksti, nende ajalooliste tegelastega seotud sündmusi, lõi Pepeljajev lisaks enda Shakespeare’i tegelaskujule seinalpaiknevale ekraanile interaktiivsed Anne’i ja kuninga, kellele lavastaja andis oma näo ja hääle. Karakterid tulid välja erakordselt naivistlikud ja absurdsed, seda enam, et joonistajana oli lavastaja nende füüsilisi omadusi võimendanud ning tegi Henryst väga korpulentse härra ja Anne’ist peenikese häälega, barbie-kehaga ja ebaproportsionaalsete jäsemetega naisterahva. Samal ajal kui nood kaks jooksid ringi ekraanil ning vaatajaile paljastus nende abiellumise lugu, kehastus Pepeljajev armunud Shakespeare’iks, romantikuks, kes lootis oma tantsuoskusega pulmapeol ära võluda kuninga vastse naise.\nTahes-tahtmata tekkis mul etendust vaadates paralleel kunagise filmiga “Shakespeare in Love”, kus sarnaselt Pepeljajevi lavatusele hargnes armunud kirjaniku lugu 16. sajandi Londonis, ja kust käisid läbi Christopher Marlowe, Globe Theater jpm. Antud lavastuse kontekstis olid erinevad Inglismaa ajaloo võtmeisikud oma ajastust välja rebitud ning toodud kummalises visuaalse(viimastel aastatel on lavastaja ise eelistanud oma teatritegemisviisi kohta kasutada just seda väljendit, tahtes välja tuua just video, ekraanide ja interaktiivse projektsiooni kasutamist lavastustes) ja kineetilise teatri mikstuuris moodustunud suhtedraamas meieni.\nTantsijaks saanud Shakespeare lülitus reaalselt tegevusse kokku neljal korral: pulmaööl, kui ta ekraanil üksi ühes ruumis, laval aga päriselus lavastaja näol, Anne Boleyni tähelepanu köitis, hilisemas pargistseenis, mis oli etenduses Boleyni Towerisse heitmise ja hukkamise põhjuseks, armunute viimases kohtumises ning etenduse lõpuosas.\nPepeljajevi liikumine oli mõneski mõttes üllatav, ju olin oodanud midagi sellelaadset, mida ta muidu siin lavastades näitlejatega teinud: ohtrat vertikaali kasutamist, kõrgustesse pürgivat liikumiskeelt, gravitatsiooni ja füüsikaliste jõududega mängimist. Vanameister ise esitas aga pisut svingilikus ja seltskonnatantsulikus võtmes koreograafiajuppe, mis olid mõjutatud ka ajastust ning uusaja liikumisesteetikast. Rõhk oli jalgade tööl, kohati nägime ka põrandakontakti ja erinevaid pöördeid ja keharaskuse ning tugipunktide ümberjaotamisi. Kuigi füüsilised eeldused (jässakam ja jõulisem füüsis) oleksid kindlasti lubanud teha rohkem elemente maas, kasutada käsi ja rindkeret, jäid pigem meelde ootamatult graatsilised hüpped, väikesed kanna ja pöia vaheldumisel põhinevad sammud ja põrkavad, suuremat ruumi haaravad liigutused.\nToreda lahendusena mõjusid ekraanile joonistatud maagiline taskurätt, mis peakangelase viimasel hetkel oma armsama juurde, Toweri akna taha hõljuma, viis ning mängud projektsioonide ja reaalsuses laval asetleidva vahekorraga. Põhirõhk oligi vormimängudel ja erinevate meediumite sulandamisel nii ajalises (sünkroon) kui ruumilises plaanis (liikumine laval kui liikumine ekraanil), mis kinnitas veelgi Pepeljajevi kogemust visuaalse ja tähistajatepõhise teatri lavastajana. Ometi tundsin kogu selles interaktiivsuse ja vormivirvarris natuke puudust sisust, või vähemalt mingist kandvast juhtmõttest. Seda kuni lavastuse viimase osani, mis jättis mulle õnnestunuima mulje ja kus paljastus ühtlasi pealkirja tõeline tähendus ja lavastaja sõnum (vähemalt minu jaoks).\nEtenduse viimases stseenis võttis vaene armastatu kaotanud ja elus pettunud tantsija nõuks sooritada oma viimane kadumistrikk: otsustas osta paadi, sõita sellega üle ookeani Brasiiliasse ja alustada uues kohas lootusrikkalt paremat elu. Ekraanile projitseeriti joonistatud paat, päikseline taevas ja vahutavad lained ning kujuteldavasse paati istunud Pepeljajev (kes tegelikult istus lihtsalt vastavas kohas laval taburetil) haaras pihku ühe vähestest rekvisiitidest – harja – ja asus sõudma loojuvasse päikesesse. Hetkel, mil sõudev Shakespeare oli ekraanile salvestunud, pani Pepeljajev harja käest, astus rollist välja, tekitades etendusele metatasandi, süütas suitsu ja istus ekraani ees, millel kujutati nüüd sõudvat meest raamitud maalil. Kuna kaamera näitas endiselt lavaltoimuvat ja projitseeris seda ekraanile, istus pärislavastaja nüüd ekraani ees, kus istus projitseeritud lavastaja interaktiivse Shakespeare’i maali ees. See omapärane pilt-pildis, isegi maal-pildis-pilt-laval stseen viis kokku kõik nähtud süžeeelemendid ja tekitas viimase ajalis-ruumilise nihestuse, kui Pepeljajev, nüüd juba distantseerunud jutustaja rollis, lausus viimased sõnad: “Shakespeare jõudis paadiga Brasiiliasse, vahetas ebameeldivatest mälestustest vabanemiseks oma nime Cervanteseks ning hakkas seal kirjanikuks. Iga kord, kui sa lahkud ühest kohast ja liigud uude, avanevad seal sulle uued võimalused.” Seejärel jäi ainsaks helitaustaks vaikne muusika, lavastaja, tõmmanud suitsu lõpuni, tõusis püsti ja kõndis vaikselt saalist välja. Siin tekkis vaatajatel hetkeline kimbatus: jäi segaseks, kas peaks plaksutama või tuleb ta veel tagasi, kuna muusika mängis ja stseen pildiga pildis jätkus. Umbes minuti möödudes pistis Pepeljajev pea ukse vahelt sisse ja teatas, et see etendus ei lõppegi ning kellel vaja, võib nüüd lahkuda, aga kes ei soovi, ei pea. See oli signaaliks, et võib julgelt plaksutada ja veidikese aja pärast lahkusin naeratades ja heatujuliselt saalist, peas kajamas viimased laused ja silme ees ikka veel sõudvat kirjanikku ja tantsijat ainiti vaatava suitsetava kunstniku portree.\n“Iga kord, kui üks uks sulgub, avaneb kuskil mujal aken.”\nKultuur keskkond kriitika I\nKehad ja liikumine pildis


Selver jätab lahtiolekuajad lühendamata, et vältida rahvarohket külastust – Ehemaitse.ee\nPraeguses eriolukorras soovitab Selveri juhtkond kasutada maksimaalselt iseteeninduskassasid ning hiljem desinfitseerida oma käsi.\nSelver jätab lahtiolekuajad lühendamata, et vältida rahvarohket külastust\n„Mida lühemaks muutub kaupluse lahtiolekuaeg, seda rohkem inimesi korraga poes viibib. Meie põhieesmärk on tagada inimeste ohutus ja kauba saadavus. Hajutatud poekülastused ja üksi poeskäigud, iseteenindust kasutades on praegu parimad meetmed,“ ütleb AS-i Selver juhatuse liige Kristi Lomp.\nSelveri juht lisab, et range soovitus on praegusel ajal poode külastada üksinda, mitte tipptunnil ning kasutada tuleks eelistatult iseteenindussüsteemi, mis välistab lähikontaktid.\n„Enne ja pärast iseteeninduspultide, kärude või korvide kasutamist palume oma käsi desinfitseerida – selleks on kaupluses vastavad vahendid saadaval,“ ütleb Kristi Lomp.\nEilse päeva jooksul sotsiaalmeedias levinud valeinformatsioon valitsuse plaanidest sulgeda linnu ja piirata alkoholimüüki kasvatas olulisel määral poodide külastusi.\n„Tahame inimeste tähelepanu tõmmata sellele, et taolised sõnumid kasvatavad ohutaseme võimaliku viiruse levimisel eriti kõrgeks. Poes mitmekesi tunglemine ei ole praegusel perioodil mõistlik ega vajalik. Siinkohal on veel kord oluline rõhutada, et jääksime kujunenud olukorras rahulikuks ja säilitaksime kainet meelt,“ lisab Kristi Lomp.\nSelver tahab eriti tänada oma kaupluste töötajaid, kes on raskel ajal suurepäraselt hakkama saanud.\n„Vaatamata keerulisele olukorrale on kaupluste riiulid kenasti kaupa täis. See näitab meie meeskonna tugevust kiiresti reageerida ja ühise eesmärgi nimel organiseeritult tegutseda. Suur tänu kõigile Selveri töötajatele, kes te olete endast nii palju andnud ja praeguses eriolukorras tekkinud ootamatu mahukasvuga suurepäraselt toime tulnud. Olete olnud väga tublid!“ tänab Kristi Lomp.\nSelveri üleskutsele palgata puhkusele jäänud või koondamisteate saanud töötajatel Selverisse tööle tulla on reageerinud sadu inimesi, kellest on olnud mahtude kasvuga kaasnenud töökoormuse leevendamisel palju abi.\nEestis hinnatud Chaga ehk musta pässiku eliksiiridesari täienes - tootesarja lisandusid pulbrid Eelmine lugu\nValio kaerajook Oddlygood valiti parimaks kohviga sobivaks taimseks joogiks Järgmine lugu


Deksametasoon koertele: kasutusalad, annustamine ja kõrvaltoimed - Koera Tervis\nDeksametasoon koertele: kasutusalad, annustamine ja kõrvaltoimed\nDeksametasoon on võimas põletikuvastane, immunosupressiivne ravim, mis võib koertel ravida mitut seisundit. See on võimsam kui prednisoon ja 30 korda tugevam kui kortisooli steroidhormoonid, mida koerad neerupealistes looduslikult toodavad.\nSee ravim on ette nähtud koertele, kes kannatavad allergia või artriidi, samuti muude seisundite tõttu, mis on põhjustatud immuunsüsteemi üliaktiivsest reageerimisest tajutud ohtudele.\nSee nõuab teie veterinaararsti retsepti.Peaksite hoolikalt järgima juhiseid, kuna väärkasutamine võib põhjustada täiendavaid nakkusi ja kõrvaltoimeid. Saate lihtsalttellige deksametasooni veebis Chewy apteegistloomaarsti retsepti alusel.\nSiin on, mida peaksite teadma deksametasooni kasutusalade, annuste ja kõrvaltoimete kohta koertele.\nDeksametasooni kasutamine koertele\nDeksametasooni võib kasutada paljude koerte probleemide raviks. Immunosupressandina saab see ravida seisundeid, kus immuunsüsteem reageerib tajutud ohtudele üle, põhjustades seeläbi põletikku ja muid probleeme.\nSee võib leevendada ka põletiku põhjustatud valu teatud tingimustes, näiteks artriidi korral.\nSiin on mõned koerte terviseseisundid, mida võib ravida deksametasooniga:\nNeerupealiste probleemid meeldivad Addisoni tõbi\nKoliit ja muud seedetrakti probleemid\nDeksametasooni annustamine koertele\nJärgnev on juhend selle ravimi üldiseks kasutamiseks koertel ja see ei tohi asendada teie veterinaararsti nõuandeid teie koerale.\nDeksametasooni tavaline annus koertele varieerub sõltuvalt ravitavast seisundist.\nNäiteks põletikulise seisundi raviks on tavaliselt vaja annust 0,1 kuni 0,3 mg naela kehakaalu kohta kaks korda päevas.\nSeevastu immunosupressandina on annus suurem - tavaliselt 1 kuni 3 mg naela kohta kuni kolm korda päevas.\nMuud tingimused võivad nõuda ka doosi vahemikus 0,1 kuni 3 mg naela kohta.\nMuidugi peate hoolikalt järgima loomaarsti juhiseid. See on võimas ravim, mistõttu on selle üleannustamine lihtne, mis võib põhjustada hormonaalseid või metaboolseid muutusi, mis võivad põhjustada surma.\nÄrge lõpetage ravi, kui teie loomaarst pole seda soovitanud, isegi kui sümptomid paranevad. Teie loomaarst saab annust kohandada ka vastavalt teie koera vajadustele.\nDeksametasooni kõrvaltoimed koertel\nDeksametasooni võtvatel koertel on palju võimalikke kõrvaltoimeid. Lisaks suurendab pikaajaline kasutamine nende mõjude ilmnemise riski. Kui näete oma koeral teid puudutavaid kõrvaltoimeid, andke sellest oma loomaarstile teada, et ta saaks annust kohandada või sümptomeid ravida.\nSiin on mitu kõrvaltoimet, mida koerad võivad deksametasooni võtmise ajal kogeda:\nTeatud meditsiinilised probleemid koertel võivad deksametasooni kasutamise tõttu süveneda. Seetõttu peaks teie loomaarst olema teadlik muudest teie koera põdevatest seisunditest, nagu diabeet, Cushingi tõbi , südameprobleemid, neeruhaigus, osteoporoos, glaukoom või haavandid.\nTeie loomaarst peaks olema teadlik ka kõigist muudest teie koera kasutatavatest ravimitest, eriti muudest steroididest, immunosupressantidest või mittesteroidsetest põletikuvastastest ravimitest, kuna need võivad deksametasooniga halvasti suhelda ja põhjustada tõsiseid probleeme.\nNagu peaaegu kõigi ravimite puhul, on ka allergiliste reaktsioonide oht, mis võib põhjustada anafülaksiat - eluohtlikku seisundit. Kuigi need reaktsioonid on haruldased, peaksite jälgima selliseid märke nagu köha, aevastamine, hingamisraskused, sügelus või muud allergiliste reaktsioonide sümptomid. Kui näete neid märke, peate viivitamatult ühendust võtma loomaarstiga.\nKas teie koer on kunagi võtnud deksametasooni? Kas see oli tõhus ravi? Seejärel andke meile teada allpool toodud kommentaarides!\nRiiklik mutipäev: Mis on mutis?\nJaanuar on teie koera riiklik koolituskuu: siin peate teadma\nKallis Labby: Miks mu koer pärast vannis käimist metsistub?\nDesmopressiin koertele: kasutusalad, annustamine ja kõrvaltoimed\nRumeenia üritab endiselt väljapääsu hulkuvate koerte probleemist\n12 kummalist loomaseadust\nArmas päästelehm usub, et ta on koer\nLiidu maakonna humaanne selts\nKas ma saan koerale anda tülenooli? Kas Tylenol on koertele ohutu?\nvõta oma koer tööle kaasa


Kangelased - Council of Europe\nTema on minu kangelane! Kes on sinu oma?\nRühma suurus Piiramatu (väikestes rühmades 5–7)\nHarjutus hõlmab iseseisvalt, väikestes ja suurtes rühmades töötamist, ajurünnakut ja arutelu, milles käsitletakse\nnais- ja meeskangelasi kui sotsialiseerumise ja kultuuri sümboleid\nsoostereotüüpide tekkimist ajaloos, kultuuris ja igapäevaelus\nReflekteerida selle üle, miks tekivad erinevad nägemused ajaloosündmustest\nArendada kriitilise analüüsi oskust\nSoodustada uudishimu, avatud mõtlemise ja õiglustunde kujunemist\nPaber ja pliiatsid (soovitatavalt üks sinine ja üks punane pliiats osaleja kohta)\nAndke osalejatele viis minutit aega, et mõelda, milliseid rahvuskangelasi (ajaloost või tänapäevast) nad kõige rohkem imetlevad.\nJagage välja paber ja pliiatsid ning paluge igaühel joonistada paberile kaks veergu. Esimesse veergu tuleks (punase pliiatsiga) kirjutada kolme või nelja naissoost kangelase nimed koos nende ja nende saavutuste lühikirjeldusega. Iga nime alla tuleks kirjutada märksõnad, mis nende jaoks seostuvad üldiselt naiskangelastega.\nKorrake sama teises veerus (sinise pliiatsiga), kuhu tuleks kirjutada meessoost kangelaste nimed.\nNüüd paluge osalejatel moodustada 5–7-liikmelised väikesed rühmad, et näidata üksteisele, millised kangelased keegi välja valis. Paluge igal rühmal ühiselt valida oma nimede seast neli kõige teenekamat naist ja meest.\nSeejärel kogunege suurde rühma ning kirjutage iga rühma valitud nais- ja meeskangelaste nimed märkmetahvlile kahte veergu. Lisage neid iseloomustavad märksõnad.\nViige läbi arutelu, käsitledes tahvlile kirjutatud isikuomadusi ning nais- ja meeskangelaste kui rollimudelite mõju ning seda, kui suurel määral nad vastavad soolistele stereotüüpidele. Siis jätkake analüüsiga.\nHakatuseks analüüsige harjutust ning seda, mida inimesed kangelaste kohta teada said. Seejärel rääkige stereotüüpidest ning nende mõjust meie ettekujutustele ja tegudele.\nMilliseid inimesi me nimetame kangelasteks? (Tavalisi mehi ja naisi? Kuningaid?) Millega nad tegelesid? (Võitlesid? Kirjutasid luuletusi?) Kust pärinesid osalejate teadmised nende kohta?\nMille poolest kahe veeru nimekirjad sarnanesid ja erinesid?\nMilliseid väärtusi nais- ja meeskangelased kehastavad? Kas need on mõlema puhul ühesugused või erinevad?\nKuidas selgitaksid osalejad sõna „stereotüüp” tähendust? Kui suurel määral vastavad stereotüübid tegelikkusele? Kas stereotüübid on alati pahad?\nKas teil isiklikult või meie ühiskonnas elavatel inimestel üldiselt on mingeid üldlevinud stereotüüpe ja ootusi meeste ja naiste suhtes?\nKas osalejad tunnevad, et sellised ootused piiravad nende valikuvõimalusi? Kuidas?\nKas harjutuse käigus koostatud isikuomaduste loetelu kajastab selliseid tunnuseid, mida võiks pidada meie rahvusele eriomaseks?\nMil määral on stereotüüpne mõtlemine tingitud sotsiaalsetest ja kultuurilistest barjääridest?\nKuidas takistavad soolised stereotüübid inimestel oma inimõiguste teostamist?\nMillised inimõigustealased dokumendid ja artiklid kaitsevad inimesi soolise diskrimineerimise eest?\nStereotüüpsed ootused piiravad sageli nii meeste kui naiste valikuvõimalusi. Milliseid sooga seotud takistusi on osalejad oma elus kogenud kodus, koolis, huvitegevuses või töökohal?\nMida saaksid osalejad selliste takistuste kõrvaldamiseks teha? Kas nad oskaksid välja mõelda tegevusstrateegiaid, mis aitaksid vabaneda mehelikkuse ja naiselikkusega seotud kultuurilistest normidest ja väärtushinnangutest?\nNäitetabel, mille koostas selle harjutuse käigus üks Ukraina rühm\nVürstinna Olga, esimene ristitud kristlane Kiievi-Vene riigis.\nKiievi-Vene vürst Vladimir Püha, võttis vastu ristiusu.\nRoksalana, türklaste kätte langenud noor naine, kes elas khaani haaremis ja kasutas oma positsiooni poliitika mõjutamiseks.\nHetman Ivan Mazepa, vabadusvõitleja.\nLesja Ukrainka, poetess, kes kirjutas Ukraina identiteedist ja naiste emantsipeerumisest.\nTarass Ševtšenko, luuletaja, kes ülistas vabadust.\n* tugev, kaval, malbe, naiselik, võimukas, ilus * tugev, võimukas, vapper, kartmatu, vankumatu, sihikindel\nSõnal „kangelane” on eri kultuurides erinev tähendusvarjund. Arvestage seda ning selgitage hoolikalt, mida selles harjutuses silmas peetakse. Mõnel juhul tuleks võib-olla rõhutada, et mõeldud on inimesi, kes on teistele eeskujuks või rollimudeliks.\nJuhiste 5. punkti juures tuleks üles kirjutada kõik väikeste rühmade pakutud nimed ja iseloomustused. Kui keegi näiteks pakub välja omaduse „naiselik” või „mehelik”, tuleks ka see esialgu lihtsalt üles kirjutada ning hakata nende sõnade tähendust pikemalt lahkama analüüsi ajal.\nEt rõhutada rohkem seost inimõigustega, võib sõltuvalt sihtrühmast ja kontekstist paluda osalejatel nimetada just inimõiguste eest võidelnud kangelasi (õiguste kaitsjaid, aktiviste ja inimesi, kes osalejate arvates on nende riigis või maailmas midagi muutnud). Sealt võite edasi minna aruteluga inimõiguste kujunemisest, nende mõjust kohalikele, regionaalsetele ja rahvusvahelistele õigusnormidele ning nendega seotud valikutest.\nSee harjutus sobib hästi mitmekultuurilises rühmas kasutamiseks, sest nii tuleb valikute kultuuriline taust paremini esile. Moodustage rühmad erineva kultuuritaustaga osalejatest ning öelge, et valitud kangelased võivad pärineda nii nende praegusest elukohariigist kui ka päritoluriigist.\nNooremate rühmadega töötades tuleks tõenäoliselt valida teist liiki kangelasi, näiteks koomiksitegelasi, filmi-, muusika- ja spordikuulsusi. Võite tundi alustada koomiksite lugemisega ning seejärel korraldada ajurünnaku tegelaste iseloomuomaduste nimetamiseks. Teine võimalus on riputada üles popstaaride ja tuntud sportlaste pilte ning paluda osalejatel lisada neile jutumulliteksti või joonistusi. Kui jätate osalejatele kangelaste valikul täiesti vabad käed ega anna mingeid suunavaid juhiseid, võib välja tulla huvitavaid üllatusi, mis annavad alust viljakaks aruteluks. Näiteks võivad inimesed nimetada oma vanemaid, Juri Gagarinit, Hello Kittyt, Nelson Mandelat või Beethovenit.\nPaluge igal osalejal valida kaks inimest, keda ta imetleb, täpsustamata, et üks neist peaks olema naine ja teine mees. Lugege analüüsi käigus kokku, kas mehi on nimekirjades rohkem kui naisi või vastupidi. Küsige osalejatelt, kas see näitab midagi.\nKui rühm tahaks rohkem teada inimõiguste eestvõitlejatest, võite läbi viia harjutuse "Õiguste eest võitlejad".\nAndke endale lubadus olla edaspidi tähelepanelikum igapäevaelus esinevate stereotüüpide suhtes, eriti kui need võivad tekitada teistes või teis endas (tahtmatult) eelarvamusi.\nOtsige teavet naiste kohta, kes on mänginud teie riigi (või rahvusvahelise rühma puhul maailma) arengus olulist rolli, aga kes ei ole eriti tuntud. Korraldage koolis või noortekeskuses nende kohta näitus. Samuti võite kirjutada nende naiste kohta artikli kohalikku ajalehte või koostada ja internetti üles panna neid tutvustava lühivideo.\nKorraldage üritus rahvusvahelise naistepäeva tähistamiseks.\nVõtke osa mõnest kohalikust, riiklikust või rahvusvahelisest kampaaniast naiste õiguste kaitseks: võrdse töö eest võrdne tasu, võitlus naistega kaubitsemise vastu või hariduse võrdne kättesaadavus kõigile maailma lastele\nStereotüüp on liigselt lihtsustatud, üldistatud ja sageli teadvustamata esialgne kujutlus teatud isikutest või seisukohtadest, mis võib põhjustada eelarvamusi ja diskrimineerimist. See on üldistus, kus teatud inimestele omased tunnused laiendatakse tervele rühmale. Näiteks: itaallastele meeldib ooper, venelastele meeldib ballett, mustanahalised inimesed on pärit Aafrikast. Kui naistele või meestele omistatakse kindel roll, tekivad ootused, et nad käituksid oma soole vastavalt – seda nimetatakse sooliseks stereotüübiks.\nOsalejatel võib tekkida segadus bioloogilise ja sotsiaalse soo eristamisega. Bioloogiline sugu tähendab meeste ja naiste bioloogilisi erinevusi, mis on universaalsed ja muutumatud. Sotsiaalne sugu tähendab teatud kogukonnas sotsialiseerumise käigus õpitud või omandatud sotsiaalseid tunnuseid.\nSeega peetakse sotsiaalse soo all silmas ühiskonnast tingitud omadusi, rolle, tegevusi, kohustusi ja vajadusi, mis seostuvad antud ajal selle ühiskonna teatud ringkonnas meheks või naiseks olemisega.\nÜRO soolisuse arenguprogrammi õppe- ja teabepakett, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise programm ja projekti lähtekohad. Jaanuar 2011


POLITSEI PALUB LIIKLUSÕNNETUSE ASJAOLUDE SELGITAMISEL TUNNISTAJATE ABI!\n4. märtsil kella 19.19 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Paldiski mnt – Rannamõisa tee ringristmikul (Haabersti ringil), kus põrkasid kokku sõiduautod Mercedes-Benz, mida juhtis 34-aastane Viktor, ja Ford, mida juhtis 57-aastane Anatoli. Fordi juht ja kaassõitja 60-aastane Laine toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nLiiklusõnnetuse pealtnägijatel palume võtta ühendust telefonil 612 5666 või 110.\n4. märtsil kella 6.32 ajal toimus liiklusõnnetus Tartu maakonnas Tartu vallas Jõhvi- Tartu- Valga maantee 121. kilomeetril, kus sõiduauto Audi 80, mida juhtis 67aastane Nikolay, sõitis vastu teehooldusmasina Sisu esimest sahka. Teehooldusmasinat juhtis 47aastane Aivar. Sõiduauto juht toimetati vigastustega TÜ Kliinikumi. Asjaolud on selgitamisel.\n4. märtsil kella 19.00 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Harku vallas Tallinn – Rannamõisa – Kloogaranna tee 12. kilomeetril, kus sõiduauto Ford, mida juhtis 39-aastane Anne-Ly, sõitis otsa sõiduteed ületanud ilma helkurita jalakäijale 46-aastasele Andresele. Jalakäija toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n5. märtsil kella 00.09 ajal toimus liiklusõnnetus Pärnumaal Häädemeeste vallas Tallinn – Pärnu – Ikla mnt 170. kilomeetril, kus sõiduauto Ford Mondeo, mida juhtis 41-aastane Ivi, kaldus vastassuunavööndisse ning põrkas kokku vastutuleva haagisega veoautoga Volvo, mida juhtis 41-aastane Arturas. Sõiduauto paiskus teelt välja ja selle juht hukkus sündmuskohal.\nm/r Honda CBR 900


Veteranid filmis Mannerheimi mängivast mustanahalisest: puudub veel, et lotad oleksid mehed - Delfi\nVeteranid filmis Mannerheimi mängivast mustanahalisest: puudub veel, et lotad oleksid mehed\nSügisel esilinastuva filmi „Soome marssal“ tumedanahaline Mannerheim ei leia veteranide organisatsioonides mõistmist. Rahvusringhäälingu YLE toodetud filmis mängib marssal Carl Gustaf Emil Mannerheimi inglise ja suahiili keelt rääkiv keenlane.\nKui Soome sõjaveteranide liidu tegevjuht Markku Seppä asjast kuuleb, laskub telefoniliinile sügav vaikus, vahendab Iltalehti.\n„Peab küll ütlema, et kõlab veidi kummaliselt. Riigikaitsja seisukohalt jääb see küll veidi kaugeks,“ nendib hämmastunud Seppä.\nKa Soome rindeveteranide liidu esimees Matti Louekoski imestab.\n„See on soome rahva jaoks kindlasti üsna kummaline,“ kommenteerib ta tumedanahalist Mannerheimi.\nVeteranide organisatsioonide juhid ei mõista õieti uue Mannerheimist rääkiva filmi eesmärki.\n„Puuduks veel, et lotta oleks mõni mees,“ ühmab Louekoski. „Kui korralik film puudub, siis tehakse oodates igasugu asju.“\nKa Seppä ei mõista, mida uue filmiga saavutada tahetakse. „Marski oli küll rahvusvaheline mees ja võttis osa paljudest asjadest: Jaapani sõjast, oli Vene armee ohvitser, oskas paljusid keeli, mis oli tol ajal Soomes erakordne. Ta oli loomulikult veidi kultusisik,“ mõtiskleb Seppä.\nMõlemad mehed imestavad YLE suhtumise üle Mannerheimi isikusse.\nSeppä nendib, et mõni aasta tagasi YLE-s näidatud animafilm Mannerheimist „Uurali liblikas“ oli samuti imelik. Selles anti mõista, et Mannerheim võis olla homoseksuaal.\n„Mina võõrastasin seda küll üsna palju. Ilmselt oli tegijal mingi sügav antipaatia Mannerheimi vastu,“ ütleb Louekoski. „Kas võib olla nii, et Mannerheimi tegevust ja tema olemust, isikut kasutatakse mingi sõnumi edastamiseks?“


Planeeringu koostamise lõpetamine - Saue vald\nTeade detailplaneeringu algatamise korralduse kehtetuks tunnistamisest\nSaue Vallavalitsuse 3. veebruari 2021. aasta korraldusega nr 126 lõpetati Uuetamme detailplaneeringu koostamine ning tunnistati kehtetuks Kernu Vallavalitsuse 24. august 2010. aasta korralduse nr 340 "Uuetamme detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine". Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli Uuetamme katastriüksuse jagamine kolmeks ja sihtotstarbe muutmine elamumaaks.\nSaue Vallavalitsuse 3. veebruari 2021. aasta korraldusega nr 125 lõpetati Kivimäe vkt 12 detailplaneeringu koostamine ning tunnistati kehtetuks Kernu Vallavalitsuse 3. märtsi 2015. aasta korraldus nr 112 "Kivimäe vkt 12 detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine". Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli jagada Kivimäe vkt 12 kaheks võrdse suurusega elamukrundiks, hoonestusala ja hoonestustingimuste määramine üksikelamute ehitamiseks.\nSaue Vallavalitsuse 3. veebruari 2021. aasta korraldusega nr 124 lõpetati Kullerkupu detailplaneeringu koostamine ning tunnistati kehtetuks Kernu Vallavalitsuse 7. augustil 2007. aasta korraldus nr 405 "Kullerkupu detailplaneeringu algatamine". Detailplaneeringu koostamise eesmärk oli määrata ehitusõigus üksikelamute ehitamiseks koos abihoonega.\nSaue Vallavalitsuse 11.11.2020 korraldusega nr 1149 lõpetati Bessi Tuuliku (hiljem nimetatud Hingu Tuuliku) maaüksuse detailplaneeringu koostamine ning tunnistati kehtetuks Kernu Vallavolikogu 28. juuni 2001. aastal algatatud määrus nr 14 "Bessi Tuuliku maaüksuse detailplaneeringu algatamine". Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks oli kinnistule Hingu Tuulik ehitusõiguse määramine.\nSaue Vallavalitsuse 3.06.2020 korraldusega nr 615 lõpetati Annialevi katastriüksusel (tunnus 51802:003:0551) detailplaneeringu koostamine ning tunnistati kehtetuks Nissi Vallavalitsuse 14. märtsi 2016. aasta korraldus nr 83 "Annialevi detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine". Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks oli moodustada viis krunti ühepereelamute ehitamiseks.\nSaue Vallavalitsuse 3.06.2020 korraldusega nr 616 lõpetati Rallipargi detailplaneeringu koostamine ning tunnistati kehtetuks Kernu Vallavalitsuse 6. novembril 2017. aastal algatatud korraldus nr 338 "Rallipargi detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine". Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks oli katastriüksuste liitmine ja hoonestusalade määramine.\nTeade detailplaneeringu algatamise otsuse kehtetuks tunnistamisest\nSaue Vallavolikogu tunnistas oma 27.12.2018. a otsusega nr 96 kehtetuks Saue Linnavolikogu 26.04.2017. a otsuse nr 172 "Saue linna Räni-2 maa-ala detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine" ning lõpetas sellega seoses maaomaniku taotluse alusel mainitud detailplaneeringu koostamise.\nDetailplaneeringuga sooviti Saue linna kirdeosas Saue linna ja Laagri aleviku piiril Kuuseheki tänava pikenduse ääres varem väikeelamute rajamiseks ette nähtud maa-ala muuta korterelamumaaks ning kinnistud kruntida ümber üheks tootmis- ja neljaks korterelamumaa krundiks. Tootmismaa sihtotstarbega krundile oli kavas määrata ehitusõigus alajaama rajamiseks ning korterelamumaa sihtotstarbega kruntidele määrata ehitusõigus 3-korruseliste korterelamute ehitamiseks täiendades sellega varasemalt planeeritud korterelamute piirkonda. Samas ei muudeta planeeringulahendusega varasema detailplaneeringuga määratud liikluskorralduse ja tehnovõrkude lahenduse põhimõtteid. Maa-ala edasine arendustegevus saab jätkuda Saue Linnavolikogu 08.02.2007 otsusega nr 87 kehtestatud „Saue linna Räni kinnistu maa-ala detailplaneering" kohaselt.\nSaue Vallavolikogu tunnistas oma 26.04.2018. a otsusega nr 39 kehtetuks Nissi Vallavolikogu 15.06.2017. a otsuse nr 29 "Mustu tootmisala laienduse detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine" ning lõpetas sellega seoses Nissi valla üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamise. Detailplaneeringuga sooviti Saue valla Mustu ja Nurme külades asuvatel kinnistutel laiendada üldplaneeringuga antud piirkonda Mustu maardlal maavarade kasutamiseks ja kaevandamiseks reserveeritud tootmisala vähendades selleks üldplaneeringuga ette nähtud kompensatsioonialasid. Kaugemaks eesmärgiks on taotleda maaüksustel maavara kaevandamise luba ehituskruusa kaevandamiseks ning selle käigus korrastada varasema kaevandamisega rikutud alad. Saue Vallavolikogu leidis, et põhjendatud on üldplaneeringu põhilahendust muutva detailplaneeringu ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamise lõpetamine, sest maavara kaevandamise loa taotlemiseks ega väljastamiseks ei ole vajalik kehtestatud detailplaneeringu olemasolu, üldplaneeringuga määratud juhtotstarbe muutmine Mustu ja Nurme külades ei ole ulatuslik ning kaevandusalade ning Riisipere aleviku vahele jääb piisavalt kompensatsioonialasid.\nSaue Vallavolikogu tunnistas oma 29.03.2018. a otsusega nr 32 kehtetuks Kernu Vallavolikogu 13.10.2017. a otsuse nr 40 "Koidu detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine" ning lõpetas sellega seoses Kernu valla üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu koostamise. Detailplaneeringuga sooviti Kabila külas rohevõrgustikus asuvale Koidu kinnistule kavandada väike talukompleks ning selle algatamise ja koostamise peamiseks põhjuseks oli üldplaneeringuga sätestatud arvulise tingimuse, rohelisel võrgustikul kahe elamu väikseima lubatud vahekauguse, vähendamine. Lisaks otsustas Saue Vallavolikogu vähendada antud kinnistu osas Kernu valla üldplaneeringu seletuskirjas sätestatud arvulist tingimust ning kohustas Saue Vallavalitsusel määrata projekteerimistingimused ehitusprojektide koostamiseks.\nTeade detailplaneeringu korralduse kehtetuks tunnistamisest\nSaue Vallavalitsus tunnistas 21. märtsi 2018. aasta korraldusega nr 339 kehtetuks Saue Vallavalitsuse 29. novembri 2016. aasta korralduse nr 834 "Laagri alevik Käspre ja Limberi kinnistute ja lähiala detailplaneeringu algatamine ning keskkonnamõju strateegilise hindamise mittealgatamine".\nSaue Vallavolikogu tunnistas 25.01.2018. aasta otsusega nr 9 kehtetuks Kernu Vallavolikogu 15.09.2016. a otsuse nr 52 "Sassi, Tiigi, Kasemetsa ja Paisu detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine", mis sisaldas Kernu valla üldplaneeringu muutmise ettepanekut. Sisuliselt sooviti detailplaneeringu koostamise ja kehtestamisega saavutada hajaasustusalal tiheasustusala moodustamine, mis ei olnud toona ega ole ka praegu kooskõlas valla arengusuundadega. Otsus tunnistati kehtetuks taotleja avalduse alusel, millega planeeringu algatamise taotleja loobub selle koostamisest.


pokkeriprod.com kommuun orkutis! [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Kommuun & Offtopic > Teemaväline Jutt (Offtopic) > pokkeriprod.com kommuun orkutis!\nView Full Version : pokkeriprod.com kommuun orkutis!\nTegin komuuni sinna, nii et kõik selle foorumi kasutajad teretulnud.\nSaab nägude tutvust teha :D\nNing ehk saame rahvast ka siia juurde . mida rohkem seda uhkem.\nInvitesin kõik sõbrad juba . ;D\nPäris okei mõte vist. Ise orkutit pole kunagi kasutanud ;D\norkut on veel enamvähem, sa pead ikka reidist alustama. kui pole kunagi olnud, siis järmine level on orkut.\nstep by step ;D\nTnx, kohe lähen teen rate konto ära juba ;D\npiisab sellest foorumist, ei hakka oma orkuti kommuunide kogu ära rikkuma, mis koosneb põhiasjalikult kvaliteet asjadest nagu Power Rangers, alasti websurfajad jne\nPane näod nähtavaks ikka. ;D\nnii joinisin ka, mis kellegi nimi oN? ma margus von m :D a edit näen seal ju teema ka\nLuuran naise konto alt, endal pole.\nhetkel 59 meid\nPane profiilid nähtavaks ka ikka. Muidu nagu anonüümsed gämblerid. ;D\nSelline tunne, et peaks uuesti Orkutisse tagasi tulema :) Aga arvan, et ei viitsi.\nmõtled komuuni sisu privaatsust ?\nülejäänud sätted olid nagu kõik lubatud.\nMul endal Orkutit ei ole, aga naise accoundi alt ikka vaadanud, mis toimub. Päris tõsiselt liikmeid juba seal ;D\n68 inimest , 2 otsustasid lahkuda kahjuks..\nMeie aktsiad langevad :(\nEi näe põhjust, et miks peaks selle kommuuniga liituma, kui suhtlemine juba siin teostatav?\n+1 ja ma üldiselt ei armasta igasugu portaale:-)\nnäeb näod ära ja vb keegi leiab sealt tee siia foorumisse.\nNatuke erinevad asjad ja erinev mõte. Ma ei usu, et keegi seal nii väga suhtleb.\nOtsustasin Orkutisse naasta ja seega liitusin ka PokkeriProd.com kommuuniga.\nmina olin ranka esimene sõber, elu tipphetk on käes ::)\nsee käib pinda, et pokkeriprod.com on PokkeriProd.com asemel\nim sick, i know :'(\nma olin teine ning sp olen tildis ??? ???\nKorrektsem oleks jah suurte tähtedega ja võib-olla saaksin ka uue parema logo saata. Ja kas keegi oskab öelda, et mille alusel need "related communitys" tekivad? Kas pannakse ise või orkut ise automaatselt seob neid kuidagi?\nkomuuni omanik saab lisada.\nmuutsin suurteks tähtedeks ja lisasin mõned related communityd..\nning andsin rankale kaasomaniku õigused.\nranka ilusti küsib siis võin kommuuni üle anda, kui ta seda soovib ;)\nHea töö Kollane ;)\npokernewsi vastu me vist enam ei saa.\nenne freerolli korraldamist oli seal ca 70 liiget kui õieti mäletan.\npeale freekat ca 700 ;D\nvahet ei ole tegelikult aga ikkagi naljakas veits ;D\nnüüd ranka tuli klubisse, sai adminniks ja lükkab doomswitchi peae, ehk community deletei ning ise kustutab end taaskord ära ;D\njajah aga pole nii karme õigusi\nranka, vaatasin su pokkeri kaustast pilte, jubedalt suured võidud :O sheeri mulle ka vahepeal:D\nMöah, mingi coca göörlfriend?\nsame name, same shit\nhelmps teeb taaskord nalja ::)\nJuba üle poole aasta foorumi liige olnud aga mõned üksikud postid aint teinud,kuna liitusin pokkeriprod.com kommuuniga Orkutis siis annan siin teada,et liitusin,nag ranka kommunis teha käskis :P\nMuutke see pealkirja kirjaviga ära palun, häirib veits :P KomMuun.\nNüüd orkutis veel kõvem kommuun "FPP Pros (Poker Rakeback Pros) :P", kus hetkel 2 väga salajast liiget.\nkas selleks , et selle kommuuniga liituda peab olema breakeven/kaotav mängija ?\nEi. Selleks peab olema uhke oma FPP-de üle!!!!\nFPPsid saab Pacificus ka ning mul ca 2k$ eest neid , kas saan selle salajaste memberite communityga ühineda?\nKui viimased 6 kuud BE, siis welcome!\nMeie oleme juhatus, meie võime muuta reegleid :P\nliituge liituge ;D\nKui juba sotsiaalmeedias turundamiseks läks, siis tehke Facebooki ka grupp või fan-page, nagunii on orkut surev võrk ja Facebook tõusev.\nTwitteriga ilmselt ei viitsi keegi jamada igapäevaselt.\np.s. liitusin orkutis ka muidu.\nfakk liituks aga pole jõudnud omale kontot sinna teha:D\naga vict tuleb 2ra teha, sest kui kontot pole ei saa niizama kh pilte railida:D\nLisandunud ka kommuun facebookis: http://www.facebook.com/pages/PokkeriProdcom/385540537936\nPS! Kas Orkuti kommuuni peaboss saaks anda mulle (Rainer "Ranka" Roomet olen Orkutis) 100% full-admini õigused?\nma ei annaks :D\nkas ma olen loll, aga miks see facebooki sait on application, mitte page või group?\nOops. See vist minu viga, sest ma ausalt öeldes facebooki jube vähe jagan. Kuidas muuta saab? Ja kas on miskit vahet?\nLisandunud ka kommuun facebookis: http://www.facebook.com/apps/application.php?id=367323077306\n100 krooni siis hakkan mõtlema ;)\nsul peaks olema full õigused.. aga võin konto sulle üle ka anda\nSaid ju eelmine nädal alles kui alimente maksin.\nMuuta ma ei tea kas saaab, pigem kinni ja uus teha (praegu 9 inimest alles, pole probleem)\nMa ka väga selle FB applikatsioonimaailmaga kursis pole, aga see on mõeldud ikkagi rakenduste jaoks, igasugu mängud jms.\nIMHO iga asja jaoks on parim selleks eraldi tehtud tööriist ja selle jaoks, milleks Pokkeriprodel FB esindatust vaja on (toores turundus), peaks page kõige loogilisem valik olema. Kui just mingit imemüstilist rakendust ei plaani:)\nVaata abs. kõiki ettevõtteid ja projekte, kõik teevad page, mitte appse.\nPraegu on ülisimpel muuta, kui sul kunagi 2000 inimest on liitunud ja avastad, et raisk vale valik oli, siis on hilja.\nGroupi pole vaja, sest massiivne suhtlus käib enivei PP foorumis.\nOks teen kiirelt ära.\nParandasin ära ja uus leht: http://www.facebook.com/pages/PokkeriProdcom/385540537936 vanale teen kohe harakiri.\nKrt see facebook mega keeruline. ei oska vanale harakiri ka teha. Tegelt oskaks aga kuna need tõlked on nii pasad siis ei saa googeldada ka.\nedit: ei ole hetkel aega ka liidu koosolekule kohe\nmuuda FB inglisekeelseks tagasi, eestikeelsega võib lolliks minna.\nJep tegin seda ning hara-kiri ka tehtud.


Schiavone: Ma tahan seda matši oma pojale näidata - Grand slam -\nSchiavone: Ma tahan seda matši oma pojale näidata\nSee neljanda vooru esimese osa matš oli muidugi keskne. Svetlana Kuznetsova ja Francesca Schiavone , kohtuvälised rinnasõbrad ja kõigi jaoks ohtlikud rivaalid, kes neid teisel pool võrku näevad, pidasid naiste Austraalia lahtiste ajaloo pikima mängu, jah ja kõik suure slämmi turniirid. Tema esimene sett jäi itaallase kätte - 6: 4, teises võttis tipu Kuznetsova - 6: 1. Otsustav mäng kestis kolmkümmend mängu ja lõppes seisuga 16:14 turniiri kuuenda reketi kasuks. Matši kogu aeg oli 4 tundi 44 minutit. Pärast selle valmimist ei tahtnud võitja innukalt ajakirjanike küsimustele vastata,\nvaid mõtles vaid sellele, kuidas võimalikult kiiresti voodisse jõuda. Sellegipoolest osales Francesca Schiavone pressikonverentsil, kus ta rääkis oma tunnetest pärast seda uskumatut vastasseisu.\n- Tundub, et Francesca meeldis teile ajalukku jälje jätta. Esiteks Pariis, nüüd siin on Melbourne. Kuidas sa ennast pärast sellist üritust tunned?\n- see on lihtsalt fantastiline. Loodan, et saan selle matšiga plaadi ja näitan seda ühel päeval oma pojale.\n- Kuidas tunnete end nüüd, poolteist tundi pärast selle lõppu. Eufooria?\n- Tead, kui kõik sõltuks minust, siis te ei näeks mind siin. Tegelikult pidin lihtsalt tulema pressikonverentsile ja vastama teie küsimustele. Pärast seda lähen magama. Püüan lõõgastuda. Homme on uus päev.\n- Svetlana ütles, et kohati kaotas ta mängus lootust. Kas olete ka midagi sarnast kogenud?\n- Ei, ei. Mulle tuli alati arve meelde ja teadsin, keda teenida. Mul oli vaja võtta tema servi, see oli minu jaoks kõige tähtsam.\n- Mida arvate, et saate Austraalia lahtistel pikima naismängu mängijana ajaloo osaks saada ?\n- see on hea.\n- Kas pöörasite tähelepanu fännidele? Mida saate nende kohta öelda?\n- Austraalias armastatakse tennist. Siin armastavad nad neid, kes seda mängivad, ja annavad neile kõike parimat. Seetõttu on teil suurepäraseid fänne ja suurepärane riik. Tahan siia sagedamini mängima ja treenima tulla. Võib-olla tahaksin, et mul oleks siin oma kodu ja veedaksin rohkem aega Austraalias. Ma olen seda juba kümme aastat öelnud ja saan seda lihtsalt uuesti korrata. Seetõttu on minu jaoks tõesti oluline, et just siin sain teha ajalugu.\n- Pärast tuntud kohtumist Wimbledonis said John Isnerist ja Nicolas Mayust suured sõbrad, kuigi enne seda nad praktiliselt ei suhelnud. Sa tunned Svetat väga kaua. Kas tunnete, et pärast sellist matši muutute veelgi lähedasemaks?\n- see on tennis. Keegi peab võitma ja vastavalt sellele on tema vastane sunnitud kaotama.\nMa arvan, et kogu matši mängisime väga kõrgel tasemel mängu. Võib-olla polnud teine sett minu jaoks päris edukas, aga kolmandas geimis näitasime tõesti kõike, milleks võimelised olime. Pärast matši lõppu ütlesin Svetale, et ta on suurepärane mängija ja sedasee, mis kohtus juhtus, on fantastiline. Ta ütles mulle sama asja vastu. Me mõlemad austame üksteist siiralt.\n- Kas teie arvates on teil järgmiseks matšiks piisavalt jõudu?\n- Kas soovite, et vastaksin teile nüüd? Muidugi ei piisa. Veetsin väljakul üle nelja tunni, kas teie arvates on minu jõud piiramatu? Teine asi on see, et olen veel noor ja mul on aega taastuda. Loodetavasti saan esmaspäevaks sellega hakkama.\n- Kas olete kunagi midagi sellist teinud?\n- Paistab, mida? 4 tundi 44 minutit tennist mängida? Ei.\n- Kas teadsite, et 4 tundi ja 44 minutit on Austraalia lahtiste ajaloo pikim mäng?\n- Ei, kuid kontrollisin perioodiliselt aja möödumist. Ma isegi kiitsin ennast, mõistes, et olen füüsiliselt hästi ette valmistatud. See teeb mind väga õnnelikuks, saan aru, et suudan veel palju ära teha. Muidugi tunnete end pärast sellist võitu paratamatult suurepäraselt.\n- Kas saate rääkida Kim Clijstersi kohta?\n- Muidugi, aga miks just temast?\n- Noh, lihtsalt teie arvamus tema tagasituleku kohta.\n- Sa tead suurepäraselt, kes on Kim. Ma arvan, et ma ei pea seda teile selgitama. Ta tuli tagasi ja muutus tugevamaks. Nii moraalselt kui ka füüsiliselt. Tal on konkreetsed eesmärgid ja ta tahab nendeni jõuda. Ma arvan, et Kim on üks meie aja parimaid tennisiste.\n- Kas olete pärast Roland Garrose võitmist kodumaal populaarsemaks muutunud? Kas olete saanud kutse televisiooni, seriaalides filmimiseks?\n- Kas te pole ajalehti lugenud?\n- Muidugi olete.\n- see küsimus Minult on juba sada korda küsitud. Olgu, vastan. Muidugi on mu staatus mõnevõrra muutunud. Võitsin väga tõsise karika ja inimesed hakkasid mind teistmoodi vaatama. See on suurepärane nii minu kui ka itaallaste jaoks. Kui võidab Valentino Rossi või\nnäiteks Federica Pelegrini, olen oma riigi üle õnnelik ja uhke. Ja kõik on õnnelikud. Ma arvan, et kõik kodud peaksid tundma Itaalia suuri meistreid.\n- Mis oli kõige ootamatum kutse, mille saite?\n- Oh, mind need kutsed eriti ei huvitanud. Minu jaoks oleks palju huvitavam võtta pudel veini ja minna sõbra juurde.\n- Kas teil on Itaalia kuulsa inimesena kunagi isikunäitust olnud?\n- Ei, seda pole kunagi juhtunud. Ei, me tegime paar aastat tagasi väikese näituse. See läks väga hästi, kuid loomulikult ei suutnud see kokku saada vähemalt 30 tuhat inimest. Tennis, selle ajalugu ja kultuur pole nii arenenud kui näiteks jalgpall. Kui näitus on seotud jalgpalliga, siis võib see kokku tuua 50 ja 60 tuhat inimest. Loodan, et aja jooksul tennise populaarsus kasvab ja suudame selliste numbriteni jõuda.\n- Ilmselt paljud mängijad, kes võitsid oma esimese suure slämmi 30-aastaselt, oleksid otsustanud, et saavutaksid rohkem ei saa enam. Selles vanuses on seda väga raske lisada, sest elukutselise tennisisti võistlusvanus pole nii pikk. Vastupidi, olete just oma mängu parandama hakanud. Ei loeKas see on teie arvates natuke ebatavaline?\n- Ha, ma olin 29-aastane, kui võitsin oma esimese Suure Slämmi turniiri. 29, mitte 30. Kuid ühel või teisel viisil teavad kõik, et kui teil on dollar, siis soovite kahte, saate kaks, võtate eesmärgiks kolmanda ja nii edasi ja nii edasi. Tennis on sport, siin võib kõike juhtuda.\nEelmine postitus Dolgopolov: nüüd pole aega programmeerimiseks\nJärgmine postitus Petkovic: Teadsin, et pean agressiivselt mängima


Rattamatk Lõuna-Eestis 30. juuli - 2. august 2020 - SportTravel\nRattamatk Lõuna-Eestis 30. juuli – 2. august 2020\nLäbitavad vahemaad: ca 60-70 km päevas\nMatk saab hoo sisse Valgast. Sealt sõidame edasi läbi Lüllemäe, Ähijärve, Vastse- Roose, Ape (Lätis), Vastse, Roosa- Paganamaa, Krabi, Rõuge, Kirikumäe, Piusa-Koidula-Orava-Värska-Värska-Taevaskoja ja lõpetame oma tripi Kiidjärvel.\nMõnusalt lõõgastav ja piisavalt sportlik rattamatk kaunil kodumaal!\nSel korral seikleme maastikuratastel kolm päeva mööda Lõuna-Eesti matkaradasid, mis kulgevad läbi metsade ja üle põldude. Ujume teele jäävates järvedes, naudime kauneid vaateid, peatume ägedates kohtades, õhtuti istume lõkke ümber ja filosofeerime elulistel teemadel. Ühtlasi käime ära ka naabrite juures Lätis.\nIgal päeval läbime ratastel 55-75 km. Oma matkavarustust ratastel kaasas kandma ei pea. Meiega reisib kaasa saatebuss, kuhu saame pakkida kogu oma maise varanduse, mida on soov kaasa võtta.\nOodatud on ka lapsed, kelle jaoks on vastava trassi läbimine jõukohane. Tempo valime kohapeal, see ei saa olema kindlasti võistustempo.\nNelja päevaga ca 265 km!\nNeljapäev 30. juuli 2020\n08:11 – 11:34 Rongiga Tallinn-Valga. Ratastel marsruudi Valga-Lüllemäe-Ähijärve-Vastse-Roosa-Ape läbimine. Ööbimine Apes, Melderi külalistemajas. Ape asub Lätis, Eesti piirist u 5km kaugusel. Sel päeval läbime ratastel ca 65 km.\nReede 31. juuli 2020\nKl 9.00 stardime ratastel marsruudil: Ape-Vastse-Roosa-Paganamaa-Krabi-Rõuge-Kirikumäe läbimine. Ööbimine Kirikumäe matkamajas. Päevas on plaan läbida ratastel ca 70 km.\nLaupäev 1. august 2020.a\nKl 9.00 start. Teekond: Kirikumäe-Piusa-Koidula-Orava. Õhtuks jõuame Värskasse, kus ööbime Hirvemäe puhkekeskuses. Päeva km prognoos ca 75.\nPühapäev 2. august 2020.a\nStrart ikka kl 9.00. Kella neljaks väntame Taevaskoja kaudu Kiidjärvele, et sealt sõita värskete elamustega koju tagasi! Rong väljub Kiidjärvelt kell 16.34 ja on Tallinnas kell 20.00. Sel päeval sõidame kokku ca 55 km.\nImeline Eestimaa loodus oma\nUjumine järvedes ja õhtused jutud lõkkevalgel\n190 EUR eest pakume Sulle:\nÖöbimine (kolm ööd) turismitaludes\nRataste transport (rongi või saatebussiga Tallinn-Valga ja tagasi Kiidjärve-Tallinn)\nIsiklike asjade transport kogu matka vältel saatebussiga\nKorraldatud marsruut matkajuhi eestvedamisel\nMatkal lisanduvad kulud söögile. Kõikides majutusasutustes on kohapeal olemas toidu valmistamise võimalused.\nSaa tuttavaks, siin on Sinu matkakaaslased Kädi ja Jüri!\nLähme vaatame koos, mida Eestimaa meile pakub!


Valitsuse 10.8.2017 istungi kommenteeritud päevakord | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised Valitsuse 10.8.2017 istungi kommenteeritud päevako...\nValitsuse 10.8.2017 istungi kommenteeritud päevakord\n9. august 2017 - 15:52\nValitsuse istung algab Stenbocki majas kell 10. Palume arvestada, et tegemist on eelinformatsiooniga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Kava kohaselt osalevad istungijärgsel pressikonverentsil peaminister Jüri Ratas, rahandusminister Toomas Tõniste ning riigihalduse minister Jaak Aab.\nPressikonverents algab kell 12 Stenbocki maja pressiruumis. Palume kohal olla hiljemalt kell 11.45. Lisainfo: Urmas Seaver, urmas.seaver[at]riigikantselei[dot]ee, tel 503 9907\n1. Makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu\nSeadusega võetakse üle teine makseteenuste direktiiv 2015/2366/EL. Direktiivi eesmärgiks on reguleerida uudseid makseteenuseid, maandada maksetega seotud turvariske ja suurendada tarbijakaitset. Direktiiv on maksimaalselt harmoniseeriv.\nEelnõu kohaselt reguleeritakse kahte uut makseteenust, milleks on kontoteabe ja makse algatamise teenused. Neid teenuseid pakkuv ettevõtja peab taotlema Finantsinspektsioonilt tegevusloa ja on edaspidi Finantsinspektsiooni järelevalve all, nii nagu kõik teised makseasutused. Kontoteabe teenusega saab klient mugavalt koondinfot oma finantsseisu kohta erinevatest pankadest. Makse algatamise teenus võimaldab netipoes tasumist ka ilma krediitkaardita või konkreetse krediidiasutuse pangalingi teenuseta. Eestis nimetatud teenuseid ei pakuta, kuid näiteks võib tuua USA-s pakutavat teenust Mint (kontoteave) ja Saksamaal makse algatamise teenust pakkuv Sofort.\nElektroonilise maksega seotud turvanõuded muutuvad rangemaks. Edaspidi peavad makseteenuse pakkujad kohaldama kliendi tugeva autentimise nõudeid. Tugev autentimine koosneb kahest asjast: miski, mida klient teab ja miski, mis kliendil on. Eestis on juba kasutusel mitmed tugeva autentimise kriteeriumidele vastavad autentimise vahendid, nt ID-kaart, mobiil-ID, samuti erinevad rakendused ja paroolikalkulaatorid. Sellest tulenevalt piiratakse ka paroolikaartide kui mitteturvaliste autentimisvahendite kasutust.\nSeadus jõustub 13. jaanuaril 2018. a.\nEelnõu link EIS-is: http://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/a6009253-ca98-4a27-ad96-89...\n2. Püsiasustusega väikesaarte seaduse ja maapõuseaduse muutmise seaduse eelnõu\nEelnõu eesmärgiks on püsiasustusega väikesaarte nimistu moodustamise aluste muutmine. Lisaks tehakse eelnõuga muudatusi transporditeenuse korraldamise kohustuses ja riigieelarvest väikesaarte toetamise põhimõtetes.\nEelnõuga sätestatakse kriteeriumid püsiasustusega väikesaarte nimistusse kuulumiseks. Väikesaar kuulub nimistusse siis, kui selle pindala on alla 100 km2 ja seal elab eelmise kalendriaasta jooksul rahvastikuregistri andmetel vähemalt kahel erineval aadressil vähemalt viis isikut (vähemalt kuue kuu jooksul aastas). Väikesaarte nimistu kehtestab eelnõu järgi Vabariigi Valitsus oma määrusega. Kehtiva õiguse järgi on väikesaared nimetatud seaduses.\nSeaduse jõustumise ajaks on planeeritud 2018. aasta 1. jaanuar. Eelnõu rakendussätte kohaselt kehtestab Vabariigi Valitsus esmakordselt väikesaarte nimistu 2018. aastal ja sinna arvatakse lisaks eelnõus nimetatud tingimustele vastavatele väikesaartele lisaks seni seaduses nimetatud väikesaared. Püsiasutusega väikesaarte seaduse reguleerimisalas olevate väikesaarte elanike arv rahvastikuregistri andmetel on ligikaudu 1700.\nEelnõu link EIS-is: http://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/a1712798-aab7-45ca-89bb-83...\n3. Arvamuse andmine kooseluseaduse kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu (461 SE) kohta\nEelnõu algatas 15. mail Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu fraktsioon eesmärgiga tunnistada kooseluseadus kehtetuks.\nSeletuskirjas tuuakse välja, et kooseluseaduse korrektse vastu võtmise jaoks puudus eelmises riigikogu koosseisus vajalik häälte hulk ja ka nüüd on rakendussätete vastuvõtmine takerdunud.\n4. Vabariigi Valitsuse 29. Detsembri 2016. a korralduse nr 446 „2017. aasta riigieelarve täiendav liigendamine“ muutmine\nMinisteeriumide ettepanekute alusel muudetakse Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 2016. a korralduse nr 446 „2017. aasta riigieelarve täiendav liigendamine” lisasid nr 1 ja 2 ning tunnistatakse kehtetuks lisad nr 3 ja 4.\n5. Finantsinspektsiooni nõukogu liikmete nimetamine\nRahandusministri ettepanekul nimetatakse finantsinspektsiooni nõukogu liikmeteks Veiko Tali ja Valdur Laid.\n6. Eesti seisukohad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel Eesti vastu algatatud rikkumismenetluse kohta\nVälisministeerium esitab Vabariigi Valitsuse istungile Eesti seisukoha Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel Eestile saadetud põhjendatud arvamuse kohta.\nEesti sai 15. juunil 2017 Euroopa Komisjonilt põhjendatud arvamuse rikkumismenetlustes nr 2015/0182-2015/0183, milles komisjon heidab Eestile ette direktiivide 2009/138/EÜ ja 2014/51/EL teatud sätete mitteõigeaegset ülevõtmist ja ülevõtmise meetmetest teavitamata jätmist. Põhjendatud arvamusele vastamise tähtaeg on 15. august 2017.\nEesti vastab Euroopa Komisjonile, et põhjendatud arvamuse punktis 7 toodud direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta) artikkel 159 ja direktiivi 2014/51/EL (millega muudetakse muuhulgas direktiivi 2009/138/EÜ) artikli 2 lõige 41 on riigisisesesse õigusesse üle võetud kindlustustegevuse seaduse ja finantsinspektsiooni seadusega.


Kui palju võib olla tsitsu toas sooja? • Hooldus • www.pisi.ee\nKui palju võib olla tsitsu toas sooja?\nPostitas tsitsu (Teema autor) » 06. juuli 2010, 15:03\nKüsimus tsitsude omanikele ja targematele- Kui palju kannatavad nad soojust? Mul toas 41 kraadi, kas nad ikka peavad vastu nii kuumaga?? Ja veel kas siis kui on liiga soe tuba hakkavad nad karva lahti loopima. Elamine kuidagi kohutavalt karvaseks läinud, kuigi söövad spets toitu mis peaks hambad ja karva ilusa hoidma. Ja veel kas nad päris vees ujumas ei tahaks käia?\nRe: Kui palju võib olla tsitsu toas sooja?\nPostitas Sirtsu56 » 06. juuli 2010, 21:09\nVesi unusta nende puhul ära , temperatuur on sul küll väga kõrge, ega see hea pole, õhk võiks pidevas ringluses olla mitte umbne. Külm vesi pudelis, võid jääkülmad pudelid (täidad suure pudeli külma veega ja kuubikud sisse) puuri kõrvale panna, see samuti jahutab veidike. Võid osta näiteks ehituspoest graniidist plaadi ja panna puuri, mis samuti aitab neil end jahutada ,st selline http://www.petcentreonline.co.uk/ecomme ... hiller.jpg .\nPostitas Kissu » 08. juuli 2010, 09:55\nKauem jagub jääpudelist siis, kui pista lihtsalt pudelitäis vett jäässe (pudelit ei tohi panna ääretasa täis küll). Mina asetasin need pudelid puuri peale, kuna külm õhk vajub alla, siis on kogu puuris veidi jahedam.\nPostitas k2tu » 15. juuli 2010, 11:40\nKuna õues väga külmad ilmad, muretsesin mina selleks puhuks külmapuhuri, asetasin selle puurist veidi eemale, vaikselt puhuma. Tsintsudel oli karv kõik märg ennem, nüüd on olukord veidike parem.\nPostitas samton » 15. juuli 2010, 11:49\nKuna õues väga külmad ilmad\nKuumus mõjub ikka tõsiselt juba.\nPostitas k2tu » 17. juuli 2010, 09:28\nOhissand, kuumus vist tõesti pähe hakanud, enam ei taju mida ütlen


Krediidi kulukuse määra kalkulaator | Laenud online\nLaen Internetis Tagatiseta laen on mugav ja kiire viis jooksvate kulude katmiseks või millegi suurema ostmiseks. Laenutaotlust saad esitada ööpäevaringselt siin Tagatiseta laen tähendabki seda et Sul piisab vaid taotluse esitamisest – sa ei pea otsima käendajaid või oma vara panti panema. Aga kui mul on vaja kiirelt 200 euri siis ma ei hakka sellepärast tähtajalist hoiust lõpetama. Mul on odavam võtta kiirlaen kaheks nädalaks kui maksta krediitkaarti intresse. Osades kiirlaenukates saab väikse summa lühikeseks ajaks väga väikeste kuludega. Ei hakka ju minema panka 200 euri laenama ometi. Tagatiseta laen ehk kiirlaen väikelaen või tarbimislaen mille taotlemisel ei nõuta täiendavat tagatist on populaarne valik Eesti laenuandjate laenupakkumiste assortiist. Need ilma tagatiseta laenud on mõeldud jooksvate kulutuste katteks või suuremateks väljaminekuteks mille jaoks parasjagu piisavalt vabu vahendeid ehk raha ei jätku. Sõidukile tuleb Autoregistrikeskuse büroos lasta teha ülevaatus ning sõiduk Eesti registrisse kanda. LHV liisinguga saad paindlikel tingimustel soetada sõiduauto või kaubiku aga ka mootorratta või väikelaeva. Liisingutaotlusele anname vastuse 24 tunni jooksul. Hoiu-laenuühistu on pank mis kuulub klientidele. Hoiu-laenuühistu ei rikastu oma liikmete-klientide arvelt. Hoiu-laenuühistus on kohalikud arveldused tasuta ning laenamine ja hoiustamine soodsam kui välis- ja kodumaiste kapitalistlike kurnajate omatavates kommertspankades. Hoiu-laenuühistu on kodumaine rahaasutus. Tglt see võiks kuskil kirjas ikka olla. Mulle oli see ka uudis. Täna töökaaslane ütleset ta tuttav oli ka saanud solybeti tõttu negatiivse vastuse liisingult. Aga talle öeldudet voib mängida kuni 10% sissetulekust. Teemaalgatajal jääb alla 5%-di. Vali oma pank ja logi internetipanka sisse. Kui su panka ei ole loendis ei saa sa kahjuks laenu taotleda (proovime kogu aeg uute pankade tuge lisada nii et võid hiljem uuesti proovida). Laenuandja ja laenusaaja on selles lepingus (edaspidi nimetatud ka leping) edaspidi koos nimetatud pooled või eraldi nimetatud pool. Kinnisvara ostmisel tuleb ära märkida ostetava kinnisvara hind ning omafinantseeringu suurus. Pangatöötajal on tegelikult õigus. Ka selles pangas kus mina töötan on see eespool nimetatud firma välja toodud kui asutus kelle teenust kasutanud kliendid laenu ei saa ainus asi et seal on ka üks nüanss mida see pangatöötaja ei maininud. Juhul kui laenusaaja maksab kogu Laenu põhiosa tagasi ennetähtaegselt 30. (kolmekümnendaks) või 60. (kuuekümnendaks) päevaks siis Kuutasu (intressi) arvestus lõppeb vastavalt kas 30. (kolmekümnendal) või 60. (kuuekümnendal) päeval. Olen kuulnud et kui on näiteks mingi teenuse vahendusfirma või eelmises punktis mu aktsiate investeerimise näide ettevõtte kujul siis võiks olla ettevõttest tulu välja võtmine ainult dividendide kaudu isegi reaalne. Ja jõuamegi sinnamaani välja et teatud inimestel peaks üldse olema keelatud iseseisvalt finantstehinguid teha. Needsamad inimesed võtavad muidu nooreperelaenu ja ostavad selle eest auto – või taga targemaks autole uue helisüsteemi. Tavaliselt tellitakse raha võõrale arvele olles enne meelitanud inimeselt välja loa kasutada tema pangakontot või isegi internetipanga koodid. Ida Politseiprefektuur registreerib peaaegu iga päev ühe SMS-laenu pettuse juhtumi.


Pühapäevast peatatakse kohapüük Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel - Lõunaeestlane\nPühapäevast peatatakse kohapüük Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel\nMaaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas käskkirja, mille alusel tuleb alates 13. märtsist peatada kohapüük Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel.\n„Kohapüük tuleb pühapäevast peatada, sest Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on selle aasta esimeseks poolaastaks lubatud kohasaak pea täiesti välja püütud,“ selgitas minister.\nTänavusest koha lubatud kogusaagist, mis on 447 tonni, eraldati esimeseks poolaastaks 223 tonni. 11. märtsi seisuga on üle 97 protsendi lubatud saagist kaldale toodud.\n„Kuna suurem osa kohasaagist püütakse välja avaveevõrkudega, siis tuleb 13. märtsist kuni 4. maini peatada ka avaveevõrkudega püük Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel,“ lisas Kruuse.\nPüügipiirangu kehtestamise alus on Vabariigi Valitsuse määrus „Kutselise kalapüügi võimalused, lubatud aastasaagid ning kalapüügiõiguse tasumäärad 2022. aastal”, mille kohaselt on esimese poolaasta lubatud kohasaak Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 223,5 tonni.


Pildid: Lenna Kuurmaa viis lapsed jälle loodusega tutvuma - Eesti staarid - Staarid - Elu24\n14. september 2019, 19:05\nPildid: Lenna Kuurmaa viis lapsed jälle loodusega tutvuma\nLaulja Lenna Kuurmaale on loodus ja keskkond viimasel ajal südamelähedaseks muutunud. Alles hiljuti käis naine koos lastega vanema juures kartuleid võtmas. Nüüd postitas naine sotsiaalmeedias armsad pildid, kuidas kahe tütrega käidi Koreli oja ääres pärnapuid istutamas.\nTegemist oli kogukonda lähendava ja lapsi arendava istutustalgudega «Roheline Võru.» Piltide järgi otsustades nautisid Lenna tütred Matilda ja Ami loodushoidu täiel rinna. Jääb vaid oodata, millist loodus-ja keskkonnasõbralikku tegevusse Lenna oma lapsed järgmisena kaasab.\n«Võru linnas toimus täna hommikul väga õpetlik, kogukonda lähendav, linnaruumi kaunistav ja arendav istutustalgu “Roheline Võru”Festivali raames! Me käisime ka oma perega ja istutasime Koreli oja äärde oma pärnakese. Päris mehine oli teine, umbes selline 3,5 m kõrgune tugev isend. Pärast sõime talgusuppi! Ja rõõmustasime kõigi 400 inimesega kes kohale olid tulnud, tehtud ühise töö üle. Aitäh idee algatajatele ja korraldajatele! Võtke teiegi osa festivalist Roheline Võru 🌏,» kirjutas Lenna oma Instagrami postituses.\nVõru linnas toimus täna hommikul väga õpetlik, kogukonda lähendav, linnaruumi kaunistav ja arendav istutustalgu “Roheline Võru”Festivali raames! Me käisime ka oma perega ja istutasime Koreli oja äärde oma pärnakese. Päris mehine oli teine, umbes selline 3,5 m kõrgune tugev isend. Pärast sõime talgusuppi! Ja rõõmustasime kõigi 400 inimesega kes kohale olid tulnud, tehtud ühise töö üle. Aitäh idee algatajatele ja korraldajatele! Võtke teiegi osa festivalist Roheline Võru 🌏🍃🌿🌳#rohelinevõru #keskkonnakaitse #linnaruumiprojekt #teadlikumeesti #võrulinn #võrustoimub #istutustalgud #kidsarethefuture #momslife @vorulinn praegu naudin kodus vihmaga lugemispausi(ainuke ajakiri, mis mul postkasti füüsiliselt tellitud)ja see on põnev lugemine, alati! #nationalgeographiceesti\nA post shared by Lenna (@lennaofficial) on Sep 14, 2019 at 6:25am PDT


Toetuse saaja ost | Ministry of Finance of the Republic of Estonia\nHome Korduma kippuvad küsimused Riigihangete menetlemine alates 01.09.2017 Toetuse saaja ost\n1. Kas toetuse saaja, kes ei ole hankija RHS-i mõistes, ostu saab vaidlustada riigihangete vaidlustuskomisjonis?\nToetuse saaja, kes ei ole hankija RHS-i mõistes, otsuseid ei saa vaidlustada vaidlustusmenetluses, vaid vaidlus lahendatakse pädevas kohtus.\n2. Kas toetuse saaja ostu puhul piisab, kui riigihanke alusdokumentides muudatuste tegemisel pikendatakse hanketähtaega poole võrra?\nToetuse saaja, kes ei ole hankija riigihangete seaduse mõistes, ei ole kohustatud järgima RHS-s hankijatele sätestatut ning seega ei kohaldu ka RHS §-s 82 sätestatud regulatsioon.\nÜldjuhul on sellisetel isikutel siiski rahastamistingimustest tulenevalt kohustus järgida riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid, mistõttu tuleks pakkumuste esitamise tähtaja pikendamisel määrata mõistlik tähtaeg, lähtudes hanke keerukusest, nõutavate dokumentide mahust ja muudest sellistest asjaoludest.\nOluline on, et toetuse saaja peab kinni toetuse andja poolt kehtestatud nõuetest ning enda kehtestatud tingimustest. Küsimustega, mis on seotud toetuse kasutamise tingimustega, sh hankele kehtestatud nõuetega soovitame pöörduda toetuse andja poole.\n3. Kellena peab end RHS-i mõistes määratlema ettevõtja, kes on küll RHS-i mõistes hankija, kuid saab ka toetust?\nToetuse saaja, kes on hankija RHS § 5 tähenduses, peab järgima hankija kohta sätestatud reegleid (sh RHS-i), seega peab ta end ka registris määraltema hankijana ning järgima hankijale kehtivaid nõudeid.


Air Berlin paneb oktoobri lõpus pillid kotti - Logistikauudised\nPankrotis lennuettevõte Air Berlin viimane lend toimub 2017. aasta oktoobri lõpus, kirjutab AeroTime. Lisaks lendude lõpetamisele soovitab ettevõte töötajatel otsida uut tööd.\nAlgab Air Berlini likvideerimine. Viimane lend peaks toimuma „hiljemalt“ 28. oktoobril ning ettevõte julgustab töötajaid otsima endale uut tööd, seisab ettevõtte tegevjuhi Thomas Winkelmanni saadetud kirjas. Lennufirma kahe kaubamärgi – Niki ja Luftverkehrsgesellschaft Walteri (LGW) lennud aga jätkuvad.\nNüüd, kui pakkumiste tegemine on lõppjärgus, on Air Berlinile või osadele sellest jäänud konkureerima veel kaks ettevõtet: sakslaste Lufthansa ning brittide EasyJet. Air Berlinis loodetakse, et tulevane ostja pakub tööd ka ettevõtte praegustele töötajatele.\nAir Berlin, Saksamaa suuruselt teine lennuettevõte on viimastel aegadel pidanud rinda pistma suurte rahaliste raskustega. Pankrotiavalduse andis ettevõte aga sisse käesoleva aasta 15. augustil pärast seda, kui selle peamine aktsionär Etihad loobus edasisest rahalisest toetusest Air Berlinile.\nAirBerlini ukse taha tekib järjekord


Suunakood 550 / +595550 / 00595550 / 011595550, Paraguay\nSuunakood 550 (+595550 / 00595550 / 011595550)\nSuunakood: 550 (+595 550)\nEesliide 550 on Mauricio Jose Troche suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 1111101 ja suunakoodi 550 jaoks tuleb valida number 550 1111101. Mauricio Jose Troche asub Paraguay.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1111101, suunakoodi 550 (Mauricio Jose Troche) ja Riigi suunakood 00595 jaoks tuleb valida number 00595 550 1111101. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 550.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +595 (00595) ega suunakoodi 550 (Mauricio Jose Troche).\nKui te ei asu Paraguay ja soovite helistada inimesele Mauricio Jose Troche, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Paraguay Riigi suunakood on +595 (00595), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Mauricio Jose Troche, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +595 550. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1111101, suunakoodi 550 (Mauricio Jose Troche) ja Riigi suunakood 00595 jaoks tuleb valida number 00595 550 1111101.


★★★ Taastatud Wood Desks - silla vahel oma kodus ★★★\nEnamik taaskasutatud puidust pärineb vanadest laudadest, laodadest, tehastest ja muudest struktuuridest ning seda kasutatakse sisekujunduses kui vahendit ruumi lisamiseks või konkreetse väljanägemise ja stiili saavutamiseks. Maja ümber on palju võimalusi. Näiteks võite saada puitpõrandad, mis on valmistatud taasväärtustatud saematerjalist või võite kasutada seda ressurssi ainulaadse mööbli valmistamiseks. Taastatud puitlaud kindlasti muudab kodukontori eriliseks. See võib olla kirjutuslaud või poest ostetud üks. Valikud on lõputult arvukad ja iga laud on ainulaadne, nagu iga puit on looduse loominguline loodus.\nSuurim asi puidust taastatud on asjaolu, et igal tükisel on ajalugu. See on aja jooksul muutunud ja infundeeritud igasuguste üksikasjadega. Näiteks laud on valmistatud männipuust plaadist ja sellel on äärmiselt üksikasjalik elastsusriba disain, mis kuvab mardikadest ja ajutine nikerdatud pisaraid.\nTaastatud puitlaud võib olla väga võluv lisaks kodus, kas paned see kontorisse või magamistoa nurka. Kui soovite sellisel viisil funktsioone kombineerida, peate paremini veenduma, et laud ei eemaldaks ruumi soojust ja mugavust ning õige materjalide ja viimistlusmaterjalide valik võib kindlasti sellegipoolest aidata.\nTõstetud puitplaatide ja mööblitükkide puhul sageli esinevad praod ja puudused ei ole defektid, mis muudavad selle vähem väärtusliku või ilusa, kuid tegelikult soovitud detailid, mis muudavad selle detaili eriliseks. See laud on eriline veel ühele põhjusele: see ühendab taaskasutatud puidu ja metalli, mille tulemuseks on tööstusliku stiili välimus, mis on siiski täis soojust ja iseloomu.\nNagu me varem mainisime, on teil kaks võimalust: laua ette valmistada või saada valmis selline ilus tükk, mida me eetris leiti. Lauas on puhtad ja lihtsad disain, millel on metallkarkass ja puitpõrand, mis on valmistatud puidust, mis on püüdnud vanadest laudadest ja muudest samalaadsetest konstruktsioonidest.\nMe tulime ka selle ilusa kirjutuslauale. Tänu metalli juuksenõela jalgade elegantsusele on see täispöördega taastatud puitpõrandale ja kuigi see on raskeveok, tundub see väga peen ja stiilne. Nad pole nii õhukad ja delikaatsed kui need, mida me nägime, kuid ainult muudab need erilisemaks.\nSellel on taastatud puitpind, kuid tegelikult pole see laud, kuigi seda saab kasutada iseenesest. See mitmekülgne tükk on piisavalt suur tabel, mida saab kasutada koos baaride väljaheitega või püsiva laua taga. Tänu oma teraskarbi raamile on see tugev ja vastupidav, hoolimata selle lihtsusest ja pisut kergest väljanägemisest.\nKui sulle meeldib tööstus-stiilis mööbel, mis vihjab maalähedase võlu, vaadake seda riiulifunktsiooni, mis asub Etsy juures. See on valmistatud metallist torudest ja taasväärtustatud puidust ning üks madalamaid riiulid on tegelikult laiem ja mõeldud kasutamiseks sisseehitatud lauana. Seal on veel üks riiul all ja see on kitsas ja täiuslik kontoritarvete, raamatute ja muude asjade ladustamiseks, nagu ülaosas olevad riiulid.\nSiin on veel üks puidust ja toru riiulite komplekt, seekord riiulitega veidi kaugemal üksteisest. See tundub tõesti suurepärane, eriti kui see on ühendatud vana tööstusliku laua tooliga. Disain on uskumatult lihtne ja võite hõlpsasti proovida midagi sellist ise luua.\nKui teile meeldib idee saada taaskasutatud puidust laua või midagi muud pügatud saematerjalist, siis ei pea te seda tingimata ise tegema. Urban Wood Commodations pakub mitmeid suurepäraseid disainilahendusi ja valikuid, mis on kõik käsitsi valmistatud ja ühekordsed. Siia kuuluvad söögilauad, baaride väljaheited, lauad ja muud tooted, mis on valmistatud tahkest taastatud puidust, millest igaühel on möödunud aastakümnete ilmetanud ilu.


Heiksi blogi: "Auto alla jäänud kiisuke vajab heade inimeste abi!"\n„Me oleme teel koju, Järvamaal, peaaegu Peetris. Mida me nüüd teeme?“\n„ Kas ma saan tagasi helistada? Otsin kohe teile sealt abi“\nHelistasin läbi sealse kandi tuttavad ja uurisin arste, kes aidata saaks. Dr.Raivo Raja Paidest oli nõus kliinikusse minema ja kassi üle vaatama. Jeee, ole sa meheks! Kats helistas leidjale tagasi:\n„ Tere taas, kuidas teil läheb? Kas kass on veel elus?“\n„ Jah panime ta auto peale ja sõidame Paide poole“\n„Väga tore, sain seal teile ka arsti. Dr Raja võtab teid kliinikus vastu“\nVeidi aja pärast tuli uus sõnum:\n„Arst ütles et tegi süstid ära, mis selles olukorras tegema peab, aga saatis meid kiisuga koju. Viin ta nüüd oma koju, aga mida ma temaga teen siis? Ootan lihtsalt kas süstist oli kasu? Enne arsti juurde jõudmist tõusis kiisuke isegi istuma!“\nKas hommikuni saate hoida, siis toimetame Tallinna?"\nVeidi aja pärast saabus aga veel üks sõnum:\n„Hei, arutasime kiirelt ja mees toob täna kohe kiisu Tallinna, sest kliinikus on kiisul suurem võimalus siiski ellu jääda. Me ei taha riskida.“\nAitäh Kaija-Liis ja Alar Meister! Absoluutne enamus juhtidest poleks mingi suvalise kassinäraka pärast suvatsenud isegi pidurile vajutada, Tallinna sõidust rääkimata. Te olete lihtsalt imelised inimesed!\nLoodetavasti on kassi- ja loomasõbrad nüüd sama imelised ja aitavad sellele loole ilusat lõppu kindlustada. Kiisu võitleb oma elunatukese eest nagu jaksab. Arstid teevad tema jaoks kõik, mida inimene suudab.\nMeie saame vaid palvetada ja annetada, et taaskord üks väike ime teoks saaks. Mina tänan!\nANNETUSNUMBER 900 23 23


Mis sind täna hommikul käima tõmbab? | Tuulemarjamaa Mis sind täna hommikul käima tõmbab? – Tuulemarjamaa\nMis sind täna hommikul käima tõmbab?\n25. jaanuar 2015 by admin | 0 comments\nMõni nädal tagasi arutasime toimetuses, mis paneks inimesi innukamalt tööd tegema. No nii, et ikka tahad südamest panustada, süvened oma tekstidesse ega aja samal ajal tegevtoimetajat hulluks oma pideva hilinemisega. Palk? Olin just kuulanud Daniel Pinki TEDi-loengut “The puzzle of motivation” ja teadsin mainida, et palk see enamasti pole. Üldse ei ole inimesel tänapäeval enam vana piitsa ja prääniku süsteemiga suurt asja. Karistuse võib kohe ära unustada, kuid lisaks tõestavad kümned uuringud, et ka preemia ei suurenda inimese õhinat. Palun väga, tegelikult on vastupidi – on leitud, et kui täita ülesannet loodetud tasu pärast, langeb soorituse kvaliteet. On ainult üks valdkond, kus tasu tegijat innustab – kõige lihtsamate mehhaaniliste liigutuste sooritamine. Kuna ajakirja tegemine pole liinitöö, ei saa ma öelda, et suurem palk mu töist indu tõstaks. Raha võiks muidugi alati rohkem olla, aga heas õnnes ja armastatud mehe toel veame kuidagi välja.\nMis siis paneb liikuma tänapäeva inimese? Kolm ilusat ideed, nagu ütleb Pink: iseseisvus, meisterlikkus ja eesmärk. Või nagu ütlen mina: vabadus ise valida, mida, millal, kuidas ja kellega ma tööd teen (jaa, see vabadus on mul olemas); suur kirg saada mingil alal paremaks, avada aina uusi aknaid ja uksi selles valdkonnas, mis mind huvitab; ja eesmärk, mis on suurem kui mu töö.\nMinu eesmärk on näiteks teha nii, et kõigil oleks hea. Ilma naljata – kunagi kohtusin ühe sotsioonikuga, kelle sõnul olevat ma see tüüp, kellele kohe hirmsasti meeldib levitada uusi ideid. No et kõik neid oma heaoluks kasutada saaksid. Sihuke ilus valgustustegevus. Kui keegi mulle ütleb, et sai mu loost (või minust endast) mõne kena idee, siis – vaata, onu Oskar, mulle kasvavad tiivad!\nTäna hommikul vaimustas mind tõusma teadmine, et istun kohe arvutisse ja kirjutan selle postituse. See teema nii kõditas minus ja tahtis välja. Kes veel Daniel Pinki liikumapanevatest ideedest teada tahab, lugegu tema raamatut “Liikumapanev jõud”. Kirjutan sellest lähiajal raamatusoovituste osakonnas veel.


Mudel: MÄND lõhnaküünal\nMÄND on teada tuntud külluse rituaalide ja maagiate taim, mida kasutatakse külluse energia avamiseks, täiendamiseks ning võimendamiseks. Mändi kasutatakse ka kaitsvaks elemendiks, mis tähendab seda, et seda taime ja selle essentsist valmistatud küünalt võib kaitsega seotud rituaalides kasutada. Mänd sümboliseerib vastupidavust, jõukust ja elujõudu.\nMänni küünalt saab kasutada väga mitmel erineval moel luues armastust enda ümber ja koju:\n- Männi essentsiga küünalt on hea põletada külluse kristallide keskel. Seda kõike sellepärast, et aktiveerida külluse kristalle. Täiskuu ajal või perioodil, mil tehakse erinevaid külluse rituaale, siis on hea seda põletada külluse karbi, rahapuu või kristallide juures. Seda selleks, et aktiveerida neid korrapäraselt tööle. See on nagu lihtne küünlarituaal.\n- Põleta seda küünalt ükskõik millises toas, et sinna ilmakaarde kutsuda head õnne ligi. Männi küünal on hea õnne ligi kutsumise jaoks. Kui hoiad seda kodu lääne poolemas toas, siis kutsud perekonna õnne ligi, kui idas, siis tervise õnne ja näiteks, kui sa põletad seda põhja poolsemas toas, siis kutsud majja tööõnne.\n- Männi küünalt on kasulik põletada välisukse ees, et eemale peletada majja sisenenud halba energiat. Seda võib ka ennetaval eesmärgil seal põletada.\n- Männi küünalt kasutatakse erinevates rituaalides ja maagiates, kus tehakse külluse ligi tõmbamise rituaale ning materiaalsete soovide teele saatmist. Mändi kasutatakse rahamaagiates, tööedu rituaalides ja materiaalse ebaõnne vabastamise rituaalides.\nPõlemise aeg Väike küünal ca 40h, suur küünal ca 60h\nSildid: MÄND, Väeesemed, küünlad, küünal, kodu tervendamine, aura puhastamine, väeese, rituaal, küllus, kaitse, külluse karp, hea õnn, männi küünal, mänd


Iseennast ma ajalehte panen! - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Huvitavat Iseennast ma ajalehte panen!\nIseennast ma ajalehte panen!\nRain Uusen. Foto: erakogu\nRäägi, kuidas sul läheb? Olen märganud, et saan seda küsimust sotsiaalmeedias ja telefonitsi sõpradelt ja pereringist aina enam. Me oleme kõik hakanud tasahilju aru saama, kuivõrd olulised on meie pereliikmed, sõbrad ja teised lähedased, keda me pole tükk aega niisama jutustamiseks kohanud.\nVäga suur osa tööealisest elanikkonnast on kas süvenenud kodukontorites oma argitöödesse ja uutesse, harjumatutesse väljakutsetesse, teine osa aga rahmib palehigis ja end iga päev viiruseohtu seades või üle töötades eesliinil. Oleme keskendunud pigem hakkamasaamisele ja uue reaalsusega kohanemisele ning inimsuhted on ühel või teisel viisil kannatada saanud.\nSeepärast on vahel täitsa mõnus saada seda “kuidas sul praegu läheb?” küsimust ilma igasuguse tagataustal tiksuva muu vajaduseta. Oled sa oma füüsiliselt eemal olevatelt sõpradelt seda hiljuti küsinud?\nSee loob hea ja turvalise tunde, et inimesed su ümber on jätkuvalt olemas ka muus kontektstis kui tööülesanded ja kriis ja koroona. Et lihtsalt niisama suhelda, nalja visata ja jagada.\nSelle mõtte teine pool seisneb tegelikult selles, et vahepeal ongi meie igaühe elus midagi põnevat toimunud või muutunud, millest ongi teistele rääkida. Igaüks meist on otsinud ühel või teisel viisil võimalusi oma mõtteid hädaolukorrast ja hirmudest teadmatuse ees eemale viia ning midagi uut kogeda, õppida, avastada. Kuidas sina oled oma elu ümber korraldanud ja mida uut kogenud, teinud, õppinud?\nKäivitatud on palju kogukonnakeskseid algatusi, pingutatud märkamise ja tunnustamise nimel üleskutseid sõnastama. Üks on õppinud paremini süüa tegema, teine rohkem isekeskis sportima, kolmas lugenud raamatuid, mille olemasolust ta varasemalt ei teadnudki.\nOled sa õppinud midagi täiesti uut? Võtnud ette ehk midagi, milleks sul varasemalt polnud usku või aega? Või julgust? Mis on sinu jaoks positiivses mõttes olnud õppetund või isikliku arengu koht viimaste kuude vältel?\nTahan järgmistes Viimsi Teatajates jagada sinu lugu, olgu see siis õpetuseks, innustuseks või kaasaelamiseks teisele viimsilastele.\nPane oma kriisiaja isiklikud õppetunnid ja kogemused ning neist tekkinud soovitused kirja ja saada need toimetusele e-postiga aadressil teataja@viimsiteataja.ee ja me paneme sinu loo lehte!\nEelmine artikkelViimsi vald võttis ühendust 1200 riskigruppi kuuluva eakaga\nJärgmine artikkelMAI e lehekuu e õiekuu e meiukuu, nelipühikuu


Algasid Jaak Kilmi põneviku “Tagurpidi torn” võtted Laitses – Melu | GoodNews\nAvaleht Film Algasid Jaak Kilmi põneviku “Tagurpidi torn” võtted Laitses\nLaitse Raadiojaama hoones algasid 3. augustil Jaak Kilmi lastepõneviku “Tagurpidi torn” võtted. “See on hea tunne, kui pärast pikka ootamist ja ettevalmistust saab lõpuks võtetega alustada. Mulle on juba lapsepõlvest alates meeldinud erinevad seiklusfilmid ja põnevikud – seda on ka “Tagurpidi torn”,” kommenteerib Kilmi.\n“Tagurpidi torn” räägib viieliikmelise lastekamba suvest unises Lõuna-Eesti külas, kus ainukest lõbu pakub hängimine ja mängimine mahajäetud tootmiskompleksis. Ühel päeval keelatakse lastel seal viibimine ära, kuid kamba pealik Kristjan ning tema sõbrad Ariel, Loore, Mia-Margot ja Siim otsustavad keelust üle astuda ja suunduvad salaja tagasi territooriumile. Kompleksi valvur Elmar annab sellest teada lastevanematele, kuid need ei jõua oma argitoimetuste kõrvalt lastel silma peal hoida. Ühel päeval juhtub kompleksi valvuriga õnnetus – lapsi jälitanud Elmar kukub sügavasse auku ja vajab väljapääsemiseks kõrvalist abi. Kui ühise eesmärgi nimel otsustab kamp mehe pantvangiks jätta, leiab Kristjan end karmist vastasseisust oma parimate sõpradega. Mida teha? Kas riskida pahandusega kodus või päästa elu? Otsuse edasilükkamine muudab asjad ainult hullemaks. Kristjanil jääb lahendada küsimus – mis on õige ja mis on vale?\nRežissöör Jaak Kilmit kõnetas valmiva põneviku sisu: “”Tagurpidi torn” on selline film, millest ma olen tundnud puudust nii vaataja kui filmitegijana. Isana ma tean, et lapsed vajavad väga ka rääkimist tõsistel ja keerulistel teemadel, aga nii lapsevanemad kui valdav osa lastekirjandusest kaldub neid teemasid ignoreerima. Paljud lapsepõlve moraalsed valikud võivad tunduda täiskasvanu jaoks lihtsalt lahendatavad, kuid laste jaoks võivad need kasvada üle pea. Ja sellest meie film räägibki.”\nStsenaristi Aidi Valliku jaoks oli oluline, kui märkamatult võib sündida vägivald, isegi laste mängudes, kuigi see ei ole tihti pahatahtlik. “Kui varjatult ja otsekui uinunud seisundis võib vägivalla idu inimeses peidus püsida, et siis õigetes oludes, mingite asjaolude kokkulangemisel pidurdamatult vallanduda nagu tuumareaktsioon – nii et on raske mõistagi, kust see nüüd tuli. Laste puhul on see nähtavam, ausam, otsesem, aga täiskasvanud head inimesed on õppinud seda iseendagi eest peidus pidama. Tahtsin rääkida loo muinasjuttude ja unistuste rollist inimeste elus, ning sellest, kui ootamatult võivad lood ületada reaalse elu piire või reaalne elu neist mõjutatud saada. Nii nagu muinasjuttudes on hea ja kuri, nii on need mõlemad ka inimese sees olemas, ainult neil vahet teha ei pruugi olla lihtne,” lisab Vallik.\nKui lastevanemate rollidesse valitud Evelin Võigemast, Anti Kobin, Ester Kuntu, Jaanika Arum, Juuli Lill ja Reimo Sagor on filmivaatajatele tuttavad nimed, siis laste rollidesse valitud Nils Jaagup England, Rebeka Kask, Una Marta Soms, Laura Vahtre, Kimi Reiko Pilipenko ja Rasmus Ermel on alles oma näitlejakarjääri alguses ning valiti castingutelt. “Tagurpidi torni” stsenarist on Aidi Vallik (“Kuhu põgenevad hinged”), režissöör Jaak Kilmi (“Sangarid”, “Sigade revolutsioon” ning tänavu detsembris linastuv “Jõulud džunglis”). Filmi toodavad Stellar Film ja Studija Locomotive, levitab ACME Film. “Tagurpidi torn” jõuab kinodesse üle Eesti sügisel 2021.\neelmine Kadri Sireli tantsulavastus “Aiapäkapikk” valiti Stockholmi Fringe Festivalile.\njärgmine Mitte ainult filmid, Tartuff pakub ka põnevaid üritusi!


Mees kirjutab: kuidas ma saan tööandjale oma sobivust tõestada, kui mind sünniaasta tõttu isegi töövestlusele ei kutsuta? - DELFI Naistekas\nMees kirjutab: kuidas ma saan tööandjale oma sobivust tõestada, kui mind sünniaasta tõttu isegi töövestlusele ei kutsuta?\nLugedes seda artiklit Lugeja kogemus: töökonkursse korraldavad inimesed kinnitavad, et üle viiekümneaastaste avaldustesse ei süüvitagi tuli kõik väga tuttav ette ja tore, et keegi lõpuks selle teema ka suuremale ringile lugemiseks tõi.\nOlen samuti üle 50 vana ja mõned aastad tagasi koondati. Võtsin töötuna arvele ja hakkasin kohe aktiivselt tööd otsima. Varasemad töökogemused on peamiselt olnud suurettevõttes algusaastatel spetsialistina, klienditeenindajana, hiljem pikka aega keskastme juhina. Haridus on kesk, aga olen end pidevalt arendanud, õppinud ja tunnen ennast mitmes valdkonnas päris tugeva tegijana, seda on kinnitanud ka minu varasemad juhid.\nTöötuna arvel olles saatsin kuus umbes seitse CV-d, mis vastasid minu töökogemusele ja oskustele. Tavaliselt lisasin ka motivatsioonikirja, et rohkem pildile jääda. Kõik minu pingutused on olnud mõttetud tegevused. Tore, kui mõne tagasiside saad, et ei osutunud valituks jne. Enamus ettevõtteid ei viitsi sedagi sulle saata. Olen ise vaadanud, kui personali töötaja on kolmekümnendates eluaastate, siis viiekümneaastaste CV-d ei avatagi, see lihtsalt jäetakse välja.\nArvatakse, et üle viiekümnene ei suuda olla konkurentsis, on aeglane jne. Tegelik pilt võib olla hoopis teine, aga kui sind isegi mitte vestlusel ei kutsuta, ei suuda sa oma teadmisi nendeni viia ja puhtalt CV pealt inimeste võimeid sa välja ei loe. Eriti naerma ajavad kuulutused, kus kirjas töökoht 50 +inimestele. Mina nimetaks seda ka diskrimineerimiseks.\nSoomes ei tohi alates sellest aastast lapsi poisteks ja tüdrukuteks nimetada. Kuidas sina sellisesse muudatusse suhtud? (117) 02.02.2018\nTegin ka eksperimenti saatsin järjepidevalt oma CV ühte Eesti riigifirmasse, kus pidevalt töötajaid otsitakse. Arvan, et olen sellesse firmasse kandideerinud üle kümne korra ja kordagi pole mind vestlusele kutsutud. Mõne aja pärast minu kandideerimist näen, et samale kohale otsitakse jälle töötajat. Võib arvata, et ükski kandideerija ei sobinud neile ja selles firmas tundub see olevat tavapärane tegevus. Riigifirmad ei pea ilmselt oma kulusid kokku hoidma ja võivad neid töökuulustusi muudkui üles riputada. Kui saadetakse 30 ja üle selle CV-d ühele kohale, kas tõesti, keegi ei sobinud. Täna neil jälle kuulutused üleval, ei tea, kas jätkan eksperimenti.\nKui tänapäeval neid töökuulutusi üldse vaadata, siis igal pool on nõue kõrgharidus. Kui vaadata riigiettevõtete töötajate haridust ja tema ametikohta, siis mulle tunudub, et see pole alati nii oluline. Tore oleks, kui keegi teeks statistikat (näit.riigiettevõtete) kohta, kui palju töötajatest töötab samal eriala, mille ta lõpetanud on. Ise olen neid vahel uurinud ja välja tulnud päris huvitavaid tulemusi. Näiteks rahandusminister — kehakultuur jne. Ma ei kahtle nende inimeste võimetesse, pigem tahan öelda seda, et see kõrgahariduse nõue mingile spetsialisti (lihttöötaja) kohale on ikka liig, mis liig. Isegi abilinnapea võib olla keskharidusega, aga tavaspetsialist peab olema kõrgharidusega. Neile töökohtadele, kus töötama sobib ükskõik mis eriala lõpetanud inimene, peaks sobima ka keskhariduse ja töökogemustega inimene. Või olen midagi valesti aru saanud. Arstiks ei saa ju matemaatika lõpetanud.\nMõte tõsta pensioniiga on äärmiselt rumal, kui tööturul ei ole praegugi kohta 50+ inimestel, kes suudaks ja tahaks teha tööd. Kõik ei ole võimelised töötama selles eas kaupluses või koristajana, kus pidevalt vaja raskusi tõsta.\nTöökonkursse korraldavad inimesed kinnitavad, et üle viiekümneaastaste avaldustesse ei süüvitagi — olen 100% nõus selle väitega.See on tänane Eesti , kus 50+ peab vaatama naaberriigi(Soome) poole või …\nVIDEO: kuidas peaks käituma naine, kes saab koondamisteate esimesel päeval pärast...\nMehed, uuel aastal hakkate naisi normaalselt kohtlema, eks? Alustage näiteks nendest...\nLugeja arvab: väärikas tuleb olla nii seest kui väljast — neljakümnendates naine võiks kanda...\nKas ongi nii? Kuus muret, millega seisavad silmitsi vaid blondid


Üüritehingu vahendustasu maksmine kandub omanikule – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nKuigi üürituru reegel on, et vahendustasu maaklerile maksab üürilevõtja, prognoosib ERI Kinnisvara, et juba järgmise aasta suvel on enamik kinnisvaraomanikest valmis kandma 50-100 protsenti maakleriteenuse kuludest.\nReegel, et vahendustasu maaklerile maksab üürilevõtja, pärineb üürituru algusaastatest, kui nõudlus oli pakkumisest märkimisväärselt suurem. Vähene pakkumine suure nõudluse tingimustes õigustas täielikult vahendustasu maksmist üürniku poolt.\nTänaseks on turuseis muutunud. Paljud korteriomanikud on märganud, et kinnisvara väljaüürimisega on võimalik teenida.\nKorter üüriks. Vaba raha on paigutatud omafinantseeringuks korteri ostmisel, mis plaanis välja üürida. Igakuistest üürimaksetest oodatakse laenumakse katmist. Nii on nõudlus vähenenud ja pakkumine märkimisväärselt suurenenud. Loogiline ja loomulik on arvata, et sellest tulenevalt nõuab turg vahendustasu maksmise kohustuse liikumist üürnikult üürileandjale.\nVahendustasu ümbermängimist sunnib ellu rakendama asjaolu, et üüripindade kunagise nappuse ajal oli tõepoolest üürilevõtja see, kes kinnisvarabüroolt teenust ostis. Tänases üürnike nappuse olukorras on teenuse saajaks pigem üürileandjast kinnisvaraomanik.\nSiin võib tõmmata paralleeli kontoripindade rendi turuga, kus on aastate jooksul toimunud analoogsed muutused, mis on büroopindade väljarentimise vahendustasu veeretanud rendileandja õlgadele ning seeläbi väljarentimise majaomanikule märkimisväärselt kallimaks muutnud.\nEsimese sammuna on arvata, et omanikud, kelle üürikorterid ja -majad pikemat aega vakantsed püsivad, teevad üürimaaklerile ettepaneku osa vahendustasu maksmiseks, et kiirendada kinnisvara väljaüürimist.\nVahendustasu kandumine üürileandja kohustuseks toob muutusi maakleri ellu. Taas analoogselt büroopindade turule võib arvata, et üürileandja maksab oma osa vahendustasust alles pärast seda, kui üürnikult on temale laekunud esimene üürimakse.\nTülikas töö maaklerile. Ühest küljest pikendab see maaklerifirmale vahendustasu laekumist ja teeb seeläbi maakleri töö tülikamaks.\nTeisest küljest vaadatuna võib vahendustasu maaklerfirmale ka kiiremini laekuda, sest üürikorterit vajatakse sageli väga ruttu – 1-2 nädalat ette. Tegemist on normaalse reageerimisega turuolukorrale, mis on iseloomulik tervele üüriturule.\n25.09.2002 Tehingu vahendustasu hakkab maksma üürileandja\nTänase üürituru kindel reegel on see, et vahendustasu maaklerile maksab üürilevõtja. See on pärit veel üürituru algusaastatest, kus üürituru nõudlus oli pakkumisest märkimisväärselt kõrgem. Madal pakkumine kõrge nõudluse tingimusis\nUuem uudis: ERI Kinnisvara: uuselamud pidurdavad äärelinna korterite hinnatõusu ››\n‹‹ Vanem uudis: Üüri piirmäärad tuleb koheselt kaotada


8 vihjet aktiivseteks tegevusteks - Karukella Puhkemaja\n8 vihjet aktiivseteks tegevusteks\nMonday, 12 April 2021Terje Rattur\nÜhes oma eelmises postituses kirjeldasin, mida saab meie puhkemaja vahetus läheduses teha ja andsin lubaduse, et peagi kirjutan ka aktiivsetest tegevustest meie kandis. Järjestasin tegevused kauguse järgi meie puhkemajast. Kõige läheb on 6 km kaugusel (loe: lähedusel) ja kaugeim 28 km eemal- kuid samas jäävad Tallinna poolt tulijatele kenasti tee peale.\nIda-Virumaa maastik ja loodus on niivõrd teistmoodi- siin on looduslikult imekaunid kohad vaheldumas lummavate tööstusmaastikega. Samas on mööda pankrannikut sõites kõige rohkem näha taevast- 180 kraadi avarat silmapiiri. Soovime, et meie head külalised saaksid sellest kõigest osa ja seetõttu toome välja meie kõige popimad atraktsioonid koos hindade ja kaugusega meie puhkemajast.\nMe oleme kõikide nende teenusepakkujatega väga head sõbrad ja tuttavad, vahendame nende teenuseid oma klientidele ja esitame koos majutusega ühel arvel. Eriti mugav ettevõtetele. Meil on ka e-arve esitamise võimekus!\nPaneme teile kokku ka ajakava, kui on plaanis terve päev Virumaa südames aktiivselt ringi mütata, soovi korral lisame ka võimalikud söögipausid. Suhtleme ise teenusepakkujatega ja kooskõlastame kellaajad. Teil jääb vaid õigel ajal kohale tulla ja korraldatut nautida.\nAktiivsed tegevused 10-sele grupile:\nPurtse nõukagaraaž 1 h = 75 €\nNii neljakümnestele inimestele täielik nostalgialaks. Viisakas garaažis palju miilitsa-atribuutikat, mootorrattaid, mopeede, mõni mosse ja palju lapsepõlvega seotud mänguasju, jalgrattaid jne. Klientidele meeldib tolleaegsetesse vormidesse riietuda ja saada endale ports vahvaid pilte mälestuseks\nKAART = 6,1 km\nPurtse pruulikojas erinevate õllede degusteerimine 1 h = 150 €\nPruulmeistrid näitavad tootmist, räägivad Purtse käsitööõlle sündimislugu, annavad degusteerida erinevaid õllesid, mekitoas õllejutud jätkuvad, saab nö. tehasehinnaga õhtuse saunaõlle kaasa osta.\nKAART = 8,3 km\nKarjäärisafari 1,5 h = 300 €\nLahtise veoautoga läheb sõit Aidu karjääri- ühest tehismäest üles ja teisest alla. Näete tänapäevast põlevkivikonveierit, ilmatuma ilusat vaadet kõige kõrgemast punktist, kuulete põlevkivi lugu, peale mida naljalt enam keegi omal koduses sahvris tuld põlema ei jäta. Ühesõnaga, saate osa Ida-Virumaa võlust ja valust.\nKAART = 12,8 km\nSeiklusmatk + karjäärisafari 2 x 1,5 h = 300 + 120 = 420 €\nSeiklusmatkale antakse kaasa kaart, ületate purdeid, parvetate parvega üle kanali, otsite peidetud aaret. Saadaval ainult koos karjäärisafariga.\nKaevandusmuuseum 2 h = 220 €\nMaa- alune ekskursioon, sõit allmaaraudteega, giidideks on endised kaevurid, kes näitavad, kuidas lõhkelaengute tarvis auke seina puuriti ja mis siis eal edasi sai… ainulaadne muuseum kogu Euroopas.\nNB! Elektriliste fatbite jalgratastega matk\nNüüdsest saavad meie külalised FITBIKE jalgrattad rentida, et avastada näiteks Aidu kärjääri. Elektriline fatbike (ehk e-fatbike) on elektriline jalgratas, millega on võimalik läbida erinevaid maastikke (pori, liiv, turvas, raba, tõusud, lumi). Mootor teeb selle kõigile jõukohaseks – ole noor või vana, kogenud või algaja. See on just Sulle!\nTõukerattamatk Kohtla-Järve töölisasulas 3 h = 260 €\nTõuksidega vahva matk töölisasulatesse, osad maha jäetud ammu, osades uued elanikud. Liginetakse ka VKG tootmisele ja käiakse kuulsas Siidisuka elurajoonis. Peale seda ei vaata te K-Järve uudiseid enam kunagi endise pilguga.\nKAART = 19,6 km\nOjasaare Golf 2 h = 200 €\nOjasaare asub peaaegu, et täpselt Ida- ja Lääne-Virumaa piiril. Vinni vallas, Aarla külas Ojasaarel. Pakutakse suurepärast võimalust saada golfi algõpet või treenimisvõimalusi. Golfimäng sobib väga hästi pere- ja firmaürituse läbiviimiseks.\nKAART = 26 km\nATV ja bagimatkad = 10-le: bagidega 800 € ja 10-le: 6 ATV + 2 UTV (bagi) = 920 €\nAsuvad Lääne-Virumaal, Vinni vallas, Ulvi külas. Nende matkal saad panna ennast proovile nii asfaldil, kruusteel, mägedes, karjääris kui ka mudamülgastes. Matkale saate nii turvavarustuse (soovi korral ka kombeka), instruktor on alati ka kaasas. Matk kestab 2,5 h, võtke kaasa korralikud kindad. Pakkumisel on 7 ühekohalist Honda ATV-d ja 5 kahekohalist Cfmoto UTV-d (bagi), maksimaalselt viiakse siis matkale 17 inimest.\nKAART = 27,6 km\nVõtke kindlasti ühendust: puhkemaja@karukella.ee\nLugu sellest, kuidas peremees tegi ise kuivatuskapi\nKoroonavaba koolivaheaja pakett\nBroneeri suvepuhkus otse! Wednesday, 28 April 2021\nKardiotreening kahele Sunday, 18 April 2021