SINILILLE RÜHMA TEGEMISED — Põlva Lasteaed Mesimumm\nSinililled uurivad elurikkust\nVapramäe-Vellavere- Vitipalu matkamäng\nMesimummi lasteaia üheks õppekasvatustöö prioriteediks on olnud juba mitu aastat õuesõpe. Õuesõpe on üks paljudest võimalustest õpetamismeetodite mitmekesistamiseks ja lapse loomulikule õpikeskkonnale ning igapäevasele reaalsele elule lähemale viimiseks.\nSinilille rühma õpetajad koos lastega osalesid Vapramäe-Vellavere-Vitipalu matkamängus, et teha üks põnev ja kaasahaarav õuesõppetegevus. Tegevuses oli lastel võimalus tutvuda ümbritseva keskkonnaga, õppida märkama pisikesi muutusi looduses, uurida liigirikkust nii oma õuealal kui ka vees. Matkarada koosnes viiest erinevast tegevuspunktist. Igal punktil oli oma eesmärk.\nÕpperaja esimene tegevuspunkt asus lasteaia kõrval õuesõppe välialal. Lapsed said A. Jakobsoni raamatust „Puujalaga katk” teadmise, et väikesed linnud ja ämblikud päästsid kaasikud ja kuusikud. Samas andis see võimaluse arutleda teemal, kuidas meie saame hoida keskkonda.\nTeises tegevuspuktis saadi teadmine, et puud on kõige pikemad, põõsad keskmised ja taimed metsas väikesed. Arutlesime teemal „hiirekõrvad” ja katsusime okaspuude okkaid.\nSeoses projektiga „Tere kevad” oli meie eesmärgiks leida üles lumikellukesed ja märtsikellukesed.\nKolmas punkt viis meid järve äärde, kus põnevusega uuriti kummuli keeratud paati ja edestati soove kuldkalale. Edasi viis tee mööda järve kallast, kus mõnusa, pehme ja helerohelise samblavaiba seest olid just tärganud väikesed krookused. See samblavaip oli just sobiv koht, et arutleda teemal „elurikkus”, meenutada lasteaias valmistatud loomade plakatit, istutatud herneid ja sibulataimi ja hoovialal vaadeldud puid. Tagasi lasteaia juurde jõudes jäi kõlama mõte, et läheks homme jälle. Samuti ühe tüdruku sõnad, et kõige enam meeldis see vorsti moodi asi vardas (hundinui).\nÕpetajatele meeldis, kuidas lapsed oskasid nii palju küsida ja kui hästi tuldi aruteluga kaasa. Matk kestis üle 2 tunni ja läbisime üle 4 km. See oli lastele mõnus väljakutse, kus kõik olid tublid.\nMeie matk pälvis ka tunnustuse, kus VVV SA matkamängu žürii kinkis meile loodusraamatu koos tänukirjaga ja matka või õppeprogrammi VVV radadel koos transpordikompensatsiooniga 75 eurot .\nOli üks vahva, õpetlik ja seiklusi täis päev!\nSinilille rühma õpetajad Maiki Kruuda ja Heli Leet\nSinilille 112 valmis 280 jääkuubikust\n„Tere kevad” projekt osutus väga populaarseks ning seoses sellega laekus 883 fotost, mis olid 455-lt autorilt ja 126-st koolist. Meie rühm jäi auhinnalise 9 kohale! (esimesed 10 olid auhinnalised)


Usundiõpetuse tööraamat I kooliastmele “Kohtumised. Tavad, lood ja väärtused.” | MAURUS\nUsundiõpetuse tööraamat I kooliastmele “Kohtumised. Tavad, lood ja väärtused.”\nOlga Schihalejev, Nete Tutsu, Helene Toivanen, Greete Palksaar, Aleksandra Sooniste\nÕppeained: Algõpetus, I klassi komplekt, I kooliaste, II klassi komplekt, III klassi komplekt, Jutulinn, Usundiõpetus. Märksõnad: Aleksandra Sooniste, Greete Palksaar, Helene Toivanen, I kooliaste, Nete Tutsu, Olga Schihalejev, usundiõpetus.\nKlamberköide, värviline, A4, 120 lk, 2016\nTööraamat aitab lapsel avastada religiooniga seotud nähtusi, mõista tema kõrval elavaid teistsuguse maailmavaatega inimesi, mõelda enda jaoks selgemaks olulisi küsimusi ning avastada erinevate lugude ja traditsioonide tähendusi. Tööraamatu ajalise selgroo moodustab pühade aastaring, milles on põimunud rahvakombestik ja kristlik sisu: lõikustänupüha, hingedeaeg, jõulud, vastlad, munadepüha ehk ülestõusmispüha, nelipühad ehk suvisted, jaanipäev ehk leedopäev. Lisaks kohtub õpilane peatükkides eri religioonide ja konfessioonide esindajatega, et aimu saada, kuidas usk nende igapäevast elu vormib.\nAitab vastata lapse loomulikele eksistentsiaalsetele küsimustele, keskendudes väärtuskasvatusele.\nTutvustatakse eri religioonide esindajaid lapse vaatepunktist.\nTööraamat järgib pühade aastaringi, põimides omavahel rahvakombestiku ja kristliku sisu.\nKogemuspõhised praktilised ja loovad ülesanded.\nOlga Schihalejev töötab Tartu ülikoolis religioonipedagoogika dotsendina. Ta on töötanud ka usundiõpetuse õpetajana Pärnus, Viljandis ja Tartus ning on mitmete õpikute ja metoodiliste materjalide autor.\nNete Tutsu on lõpetanud religioonipedagoogika magistrantuuri usuteaduse instituudis ja töötanud Viimsi koolis kultuuriloo õpetajana. Praegu töötab Nete püha Johannese koolis õpetajana.\nGreete Palksaar on töötanud usuõpetuse õpetajana algklassides. Ta on lõpetanud Tartu ülikoolis religioonipedagoogika magistrantuuri ja tal on teoloogia bakalaureusekraad.\nHelene Toivanen on lõpetanud Tartu ülikooli usuteaduskonna religioonipedagoogika eriala ja õpetanud usundiõpetust nii Eesti kui ka Soome lastele, alates algklassidest kuni gümnaasiumi lõpuklassideni. 2019. aasta sügisel suundub Helene õpetama noori Kagu-Aasiasse Myanmari.\n3. klassi komplekt Jutulinn (ei sisalda eesti keele õpikuid ega usundiõpetuse tööraamatut)\nLoodusõpetuse tööraamat 1. klassile\nMatemaatika töövihik 8. klassile\t€ 6.60\nPerekonnaõpetuse tööraamat gümnaasiumile\t€ 5.50


Rosersbergi loss – Vikipeedia\nRosersbergi loss (rootsi keeles Rosersbergs slott) on üks Rootsi kuningakojale kuuluvatest lossidest. See asub Mälareni järve ääres Stockholmi lähedal Rosersbergis. Loss ehitati 1630. aastail Oxenstierna perekonna poolt ning 1762. aastal läks see riigi valdusse ning riik andis lossi hertsog Karlile (hilisem Karl XIII).\nGabriel Bengtsson Oxenstierna nimetas lossi oma ema järgi, kes pärines suursugusest Tre Rosori ehk Kolme Roosi nime kandvast perekonnast. Renessanss-stiilis lossi ehitustööd algasid 1634 ja lõppesid 1638.\nKui renessanss-stiil 17. sajandil moest kadus, lasi Bengt Oxenstierna arhitekt Nicodemus Tessin nooremal ehitada loss ümber rokokoostiilis. Viilkatus asendati uue katusega ning hoonele lisati uued tiibehitised ja sammasgaleriid.\n1747. aastal omandas palee parun Erland Carlsson Broman, kes lasi arhitekt Jean Eric Rehnil lisada paleele moodsaid elemente. Kui parun 1757. aastal suri, läks palee riigi omandusse, kuid anti elamiseks hertsog Karlile.\nKarl lasi palee ehitada ümber hilisgustaviaanlikus stiilis, kuid asendas selle mitmed elemendid rahulike ja romantilistega ning tulemuseks oli nn Karl XIII ampiirstiil. Ruumidest tasub märkida Oranži ja Punast joonistustuba ning Hoglandi tuba.\n19. sajandil veetsid siin oma suved Karl XIV Johan ja kuninganna Desideria (Bernadotte'ide dünastiale alusepanijad). Ühtlasi olid nad viimased kuninglikud isikud, kes paleed kasutasid. Karl Johani magamistuba peetakse üheks parimaks näiteks 19. sajandi Rootsi sisekujundusest. Enamik tubadest on püsinud muutumatuna tänapäevani.\n1860. aastal pärast Desideria surma läks palee Rootsi Jalaväe kasutusse ning 1961. aastani asus siin laskeõpetuse kool. 1960ndail võttis jõuga enamiku paleest ja selle maadest enda kätte tsiviilkaitse ning praegu asub seal Rootsi Päästeteenistuse Agentuur.\nLossipargis on ühendatud Prantsuse barokkaed ja Tessin noorema rajatud aed. Paraku on suurem osa pargist metsistunud ja aiad kadunud. Endiselt on olemas alleed ja 600-meetrine tiik ning paleest vasakul pool võib näha hertsog Karli rajatud Inglise aeda.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rosersbergi_loss&oldid=4726308"\nLehekülje viimane muutmine: 24. august 2017, 23:35\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:35, 24. august 2017.


⭐ 2021 LAENUD: pant ja pandilaen - pandimaja kesklinnas pawnhouse\nAvaleht > Laenud 💰\nLAENUD pant ja pandilaen\nVastavalt Teie finantsvajadustele, me saame pakkuda erinevaid tagatise võimalusi. Tuletame meelde, et iga laen on finantskohustus. Kindlasti mõelge oma otsus läbi, tutvuge laenu tingimustega ja vajadusel konsulteerige meiega\nElektroonika, tööriistad, jalgrattad jne.\nMeie anname pandilaenuks kuni 70% turuhinnast. Tahame ka öelda, et pakkutav vara võib olla ainult heas ja väga heas seisukorras. Kindlasti seadke asjad korda: komplekteerige vajalike juhtmetega ja karpidega, leidke üles garantiileht ja pandisumma oluliselt kasvab❗\nEhted kullast ja romukuld\nVõtame panti ehted ja romukullast prooviga 375/585/750. Hindame kohapeal kasutades keemiat ja elektroonikat. vääris- ja poolvääriskivid annavad summale juurde, nt. ilusaid vääriskividega ehted prooviga 585 hindame kuni 35 eur/gr.\nTähelepanu Tuletame meelde, et iga laen on finantskohustus. Kindlasti mõelga oma otsus läbi, tutvuge laenu tingimustega ja vajadusel konsulteerige meiega


Kajakiga rabas - Matkafoorum.net - foorum matka ja loodusesõpradele\nPostitus Postitas Melder » 29 Apr 2016, 17:50\nKüsimus üsna lihtne – palun soovitage rabasid Eestis, kus oleks võimalikult palju veekogusid omavahel ühendatud nii, et oleks võimalik matka kajakiga neid läbida. Teine tingimus oleks, et parkla poleks väga kaugel alguspunktist, sest kajakkide tassimine kõveral laudteel pole just ideaalseim unistus. Tahaks teha ühe mõnusa veepeal kulgemise video\nLisaks ehk oskate öelda veel vee alla jäänud hooneid Eestis, kuhu saaks sisse aerutada? Rummu karjäär on käidud\nRe: Kajakiga rabas\nPostitus Postitas Taimo » 29 Apr 2016, 20:23\nEmajõe Suursoo? Pole küll päris raba ja ilmselt otsid midagi muud, aga jõgesid ja järvi üsna mitu omavahel ühenduses.\nPostitus Postitas Tarmo » 29 Apr 2016, 20:53\nVaata uisumatkade lehti, ka nemad käivad suurtel laugastel.\nPostitus Postitas Metsamyhin » 29 Apr 2016, 21:06\nSuru Suursoo ehk Suru soo ehk Kõnnu Suursoo,\nPostitus Postitas Nohik » 30 Apr 2016, 09:56\nNätisis on kellelgi kanuud rabas, pakub teenust, ei pea ise vedama. http://xgis.maaamet.ee/maps/XGis?app_id ... 21.3867188" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas Nohik » 01 Aug 2016, 13:24\nKas rummu karjääriga on kõik, või saab sinna mingil moel kanuuga peale?\nhttp://laanlane.ee/2016/04/19/mustilise ... use-tottu/" onclick="window.open(this.href);return false;\nMelder kirjutas: Tere Küsimus üsna lihtne – palun soovitage rabasid Eestis, kus oleks võimalikult palju veekogusid omavahel ühendatud nii, et oleks võimalik matka kajakiga neid läbida. Teine tingimus oleks, et parkla poleks väga kaugel alguspunktist, sest kajakkide tassimine kõveral laudteel pole just ideaalseim unistus. Tahaks teha ühe mõnusa veepeal kulgemise video\nPostitus Postitas sipelgas » 01 Aug 2016, 13:40\nPeale saamine pole mingi probleem aga reaalselt on see keelatud.\nSamas kui omanikult küsida siis ma usun, et on lubatud.\nPostitus Postitas Tarmo » 01 Aug 2016, 15:03\nRummu karjäär pole tervikuna eravalduses, ja peale minna võib ju mõnest teisest servast - ei pea tingimatta "tuhamäe" juurest sisenema.\nPostitus Postitas Nohik » 02 Aug 2016, 12:40\nKuna ma enne jõudsin meili saata, kui selgus, et enamus on riigimaal, siis sain vastuse, et nad ei saa lubada, kuna riik on tungivalt palunud mitte lubada. Ja soovitasid samuti lihtsalt riigi maa pealt minna. Riik on naljakas asi.\nPostitus Postitas Nohik » 10 Aug 2016, 13:31\nLaupäeval käisin Rummus ära, vähemasti idaosast "Rummu karjääri" nimelise üksuse pealt ei leidnud ühtki takistust peale halva tee.\nTänane kuupäev on 01 Apr 2020, 14:02


Üldpind\t200.6 m²\nKrundi pind 1534 m²\nHind 280 000 EUR\nEUR/m²: 1 395.81 EUR/m² 18501:001:0838\nTartumaa, Kastre vald, Haaslava, Männi tee 34, 5 tuba, 2 korrust, kinnistu, kivimaja, valmis, uus, ehitusaasta 2013, kogupind 200,6 m², krunt 1 534 m², keraamiline pliit, saun, vann, dušš, gaasiküte, parkett, garaaž, köögimööbel, parkimine tasuta, tsentraalne vesi, kanalisatsioon, terrass, pakettaknad\nMüüa Tartu linnapiirist 5km kaugusel 2.korruseline eramaja. Eramajal on järgmine planeering: Esimesel korrusel: elutuba/söögituba, köök, wc, esik, tuba, pesuruum, leiliruum, tehnoruum, garaaž,terrass. Teisel korrusel: trepihall, 3 magamistuba, wc/vannituba, 2 rõdu. Lisaks teisel korrusel katuse all panipaigad. Hoone asub ca 5 km kaugusel Tartu linnapiirist.\nMaja on valgusküllane. Hoone on rajatud betoonist lihtvundamendile. Esimese korruse välisseinad on 20cm Fibo plokkist soojustusega 14cm ja krovitud, sisemised kandeseinad 25cm Fibo plokkist, vaheseinad Fibo 10-20 cm kivist. Põhikorruse vahelagi 5*20cm puit-taladel. Katusekorruse lagi 5*20cm puit-taladel, soojustuseks mineraalne puistevill. Katus kannavad puitsarikad 5*15cm, vahel kivivill 20 cm. Katuse katteks plekk-katus kivi-imitatisooniga. Elamul pvc aknad, välistrepp betoonist ja kaetud keraamiliste plaatidega.\nElamu siseseinad värvitud ja tapetseeritud, sisetrepp puidust, siseuksed puidust, eluruumide põrandakatteks parkett, san.ruumides seinad ja põrandad kaetud keraamiliste plaatidega. Maja on väga hästi hoitud.\nHoone kütmiseks gaasikatel. Külmavee varustus tsentraalsest veetrassist. Elamu vajalik soe vesi gaasikatlaga.\nMüügihinnas: köögimööbel koos sisseehitatud köögitehnikaga, valgustid, aknakatted.\nHoone on ümbritsetud aia ja väravaga. Aias kasvavad vilja-ilupuud.\nLäheduses eramajad, valgustatud kergliiklusteed, bussipeatus, Kurepalu järv, Ülenurme kool, Vooremäe terviserajad.


Roland Tõnisson: mõõtes maiste kaaludega vaimulikkust - Objektiiv\nKolumn » Roland Tõnisson: mõõtes maiste kaaludega vaimulikkust\nEesti lipp Pika Hermanni tornis, taamal äikesepilv. Foto: Bigstockphoto\nKarl Reits on öelnud, et Eesti rahvale antakse kukesammu pikkune aeg ning kui rahvas oskab seda aega targalt kasutada, siis seda pikendatakse. Mida hea lugeja arvab? Kui kõrgele on kukesamm jõudnud? Või ongi see ehk juba maha asetunud, küsib Roland Tõnisson.\nMõneski kirjatükis ja arvamuses, mis on puudutanud Kaitseväe kaplaniteenistuse likvideerimist, on ära nimetatud selle otsuse võimalikku ideoloogilist tausta. Küllap see ideoloogiline ongi, sest igasugune arvamus on loomult kallutatud ühele või teisele poolele. Seega – ideoloogiline. Seda enam kui on teada fakt, et 20. sajandil on kristlike kirikute kallale karanud eranditult vasakpoolsed ja muud traditsioonilise maailmanägemuse vastalised.\nKui näiteks kõrgeim riigiametnik, keda oodatakse jõuludeks kirikusse, leiab, et ta ei pea seda tegema, sest talle ei tähenda kristlik Jumal midagi, on see ideoloogiline seisukoht.\nKui kiirabiarst keelduks aitamast patsienti, kes kuulub teise erakonda, oleks see ideoloogiast kantud erapoolik otsus.\nKui päästja keelduks kustutamast hoonet, kus tegutseb talle maailmavaateliselt vastuvõetamatu organisatsioon või lihtsalt ebameeldiv inimene, oleks see ideoloogiliselt kallutatud otsus. Aga hea lugeja teab, et ei kiirabiarst, ega päästja jäta minemata sinna, kus teda on vajatakse ja kannatamatult oodatakse. Erinevalt kõrgeimast riigiametnikust, kes talle ideoloogiliselt ebameeldivatele kodanikele selja keerab ja osutab samas kõrgendatud tähelepanu neile, kes jagavad temaga samu väärtusi. Hea lugeja võib ise otsustada, kas antud juhul panna sõna „väärtused" jutumärkidesse või mitte.\nKaplanite kasutegurit on nüüdseks mingit sorti mõõdikutega mõõdetud ja see on leitud kerge olevat. Aga mismoodi mõõta, näiteks, poeesia, ooperikunsti või maalikunsti kasutegurit? Kuidas kaaluda kellegi nõuannet või elukogemust? Küsin end korrates, kuidas mõõta tegevust, mis ei tohigi alati avalikuse ette tulla? Kuidas mõõta pihisaladuse alla mahtuvat? Kuidas mõõta lohutavat või julgustavat sõna? Kuidas mõõta üheskoos kalkuleeritud ja vastuvõetud otsust? Kuidas mõõta kaplani tööd kui ta ühes või teises küsimuses seisab ebaõiglaselt süüdistatud üksusekaaslaste eest?\nSee mõõdikutelugu meenutab mulle kangesti punahiinlaste sangarlikku võitlust muidusööjate vastu. Ühel hetkel otsustas Hiina kommunistist diktaator Mao Zedong, et temal on kõrini varblastest – need ainult keksivad ja säutsuvad, ning mitte mingistki silmaga nähtavat kasu nendest ei ole. Mõeldud-tehtud! Käivitati üleriigiline, progressiivne võitlus varblastega, mis seisnes selles, et kommunismiehitajad ei lasknud neil enam rahus olla ei ööl, ega päeval. Suure Juhi ja Õpetaja geniaalse otsuse elluviimiseks moodustati brigaadid, mis olid valvel ööpäevaringselt, ega võimaldanud linnuparvedel maanduda ja väsimusest kurnatud linnukeste surnukehad katsid peagi maa. Varsti oli Hiina „varblasevaba" ja Suurele Juhile ja Õpetajale kanti ette selle geniaalse kokkuhoiuplaani edukast täideviimisest.\nAga nagu hea lugeja juba arvata võib, oli sellel fantastilisel töövõidul ka varjupool. Suurele Geniaalsele Päikeselisele Valitsusele oli inimkonna täieliku õnne eest võitlemisel jäänud märkamata, et varblastel on putukasööjatena keskkonnas oma oluline roll. Peagi hakkasid igat masti parasiidid hävitama viljasaaki ja Hiinamaa oli sunnitud „varblaste teenust" sisse ostma. Ehk siis – kui mu mälu ei peta – osteti nimelt Inglismaalt paras ports varblasi, kelle heaolu eest nüüd Suure Geniaalse Juhi ja Rahva Päikses käsul hoolt hakati kandma. Ehk siis – kus ma seda Eestis praegu toimuvat juba näinud olen?\nRahva juhtideks hakanutel on kindlasti olemas head põhjendused, miks just nemad rahva juhtideks on hakanud ja miks nad sellisteks sobivad. End korrates pean viitama (antagu mulle andeks) ühele varasemale kirjatükile, kus seda küsimust olen juba käsitlenud. Selles loos on muuhulgas juttu tagasihoidlikust mehest, Soome presidendist Kyösti Kalliost: „Ühisfotol põhjamaade uhkete kuningatega näib Kallio oma lühikese kasvuga, uhkete mundrite kõrval lihtlabases sabakuues seistes päris maamatsi moodi. Ega ta rahvusvahelisel areenil suurt silma paistnud. Vägevate lepingutega ei olnud tema riik samuti kaitstud. Ainus riigipea, kes tema juures visiidil käis, oli meie Pätsu Kosta. Kallio tegi oma kaks välisvisiiti mõlemad Rootsi, kus otsis tuge idanaabri surve vastu. Need olid kaks tulutut külaskäiku.\nTalvesõda oli väldanud kuu aega, kui Kyösti Kalliol oli aeg pöörduda raadios uusaastaläkitusega oma rahva poole. Olukord rindel oli väga halb. Soomlaste vähesele sõjatehnikale (32 tanki ja 114 lennukit) avaldasid suurt survet vaenlase sadu kordi suurem õhuvägi ja tankiüksused (11 266 suurtükki ja miinipildujat, 2998 tanki, 3253 lennukit). Vaid elavjõus oli ülekaal vaenlasel kõigest rohkem kui kolmekordne.\nPresident Kyösti Kallio ei varjanud rahva eest olukorra tõsidust nagu Göbbels, kes veel sõja lõpunädalatel üritas inimestesse sisendada usku lõplikku võitu bolševismi ja sionismi üle. Kallio tõdes, et ülekaaluka vaenlase ees ei ole loota kellelegi teisele kui Jumalale-Loojale. Ta palus rahval koos endaga pöörduda vägede Issanda poole ja luges otseläkituses ette järgmise palve:\n„Meie Taevane Isa, vaata halastuses meie rahva poole. Sina oled tema loonud ja armastad teda. Sina näed, et ta on suurimas ohus. Seepärast palume Sind: Issand, aita meid meie hädas ja ära lase meil hukka saada. Kingi meile pöördumine patu ja seadusetuse teelt, mis viib meie rahva hävingusse. Issand, halasta meie peale.\nIssand Jeesus Kristus, ilma Sinuta oleme võimetud hävitavate jõudude vastu, mis tulvavad meist üle ja mürgitavad seda. Seepärast oleme uhked Sinu võidu üle kurjuse vaimujõudude vastu, kelle mõju on iga päev avalikult nähtav ja kuuldav. Issand, Sina oled Kolgata ristil võitnud pimeduse jõud. Nad peavad kaduma ka täna, sest me ülistame Sinu nime, mis on neist üle. Sellesse me usume, sest Sina võid ka meie ajal kaitsta inimesi saatanlikult eksituselt. Issand, halasta meie peale.\nAita meid Sinu Püha Vaimu kaudu meie elus võitluses patu vastu ja aita selles lõpuni vastu pidada. Tee meid rahva seas Sinu vabastava armu märgiks. Täida meid Sinu armastusega nõnda, et saame kuulekaks Sinu käskudele. Sinu armastus olgu meis see jõud, mis võidab pimeduseväed meie rahvas. Issand Jeesus Kristus, me suudame kõike Sinu läbi. Sellesse me usume. Halasta meie peale. Aamen."\nPresident ei palunud hävingut vastasele ega nõudnud Jumala ligiolu, kuigi Soome riik pidas õiglast kaitsesõda. Ta tõstis Looja ette rahva patu, nagu seda tegi prohvet Joona Niinives ja mille läbi terve suur linn ja riik said armuaega. Sedasama oli tulutult palunud Konstantin Pätsilt turuprohvet Karl Reits.\nKõlab uskumatult, ja selle üle võib tänapäeval ka irvitada, ent peagi pärast aastavahetust tabas nõukogude vägesid kõige labasem düsenteeria, mis muutis terved väekoondised võitlusvõimetuks ja vangilangenud punaväelased rääkisid sageli neid tabanud ebainimlikust hirmust rünnakutel, mida nad ei olnud tundnud eelnevatel nädalatel. Suur hunnik sõjakäiguks ümbertöödeldud, kohutava purustusjõuga metalli, osutus kasutuks.\nNõukogude Liit kaotas selles sõjas 92 000 meest hukkunutena ja teadmata kadunutena, 200 000 haavatutena ja külmunutena. Soomlased kaotasid 23 000 hukkunutena ja teadmata kadunutena. Stalin oli pidanud sõda Soome vastu „pisikeseks, kasulikuks sõjaretkeks". Vägedele oli antud käsk Norra ja Rootsi piire mitte ületada ning suhtuda respektiga nende riikide kaitsevägede esindajatesse.\nKui president Kallio allkirjastas sõjategevuse lõppedes protokolli, mille alusel kinnitati rahutingimused ja suur osa riigist läks Nõukogude Liidu kätte, lausus ta tuntud sõnad: „Kuivagu mu käsi, mida sunniti sellistele paberitele alla kirjutama." Pool aastat hiljem tabas teda selle käe halvatus."\nIgaüks meist, eriti riigi- ja rahvajuhtideks hakanud, peame olema ettevaatlikud oma sõnadega ja tegudega, sest need määravad meie saatust. Riigijuhtideks hakanute sõnad, teod ja otsused määravad pealegi rahva saatuse. Riigijuhtideks hakanutel tasub meeles pidada, mida on öelnud Karl Reits. „Turuprohvet kõndis Tallinna tänavatel ja Uuel turul (praeguse Estonia teatri esine ja Tammsaare park) rõhutades vajadust muuta rahva meelt. Teda loobiti kartulitega. Keegi lõi teda näkku ja ei ole vaja kahelda selles, et selle noormehe käsi jäi paar päeva hiljem halvatuks.\n„Tuleb aeg, kui siin turul müüakse ainult puust kingi," ütles prohvet tema üle irvitavatele, head äri tegevatele kaubitsejatele. Saksa okupatsiooni ajal selline aeg ka tuli.\nPolitseinikule, kes oli sunnitud tegema prohvetile järjekordse protokolli rahvakogunemise organiseerimise ja liiklemise takistamise eest, ütles Reits: „Praegu istun mina sellel toolil ja sina seal, teisel pool lauda. Varsti tuleb see aeg, kui sina istud siin, kus praegu mina, ja keegi võõras koostab protokolli sinule." Politseinik muigas selle peale irooniliselt. Tõestamaks oma sõnade õigust luges prohvet korrakaitsjale sendi pealt üles pangatähed ja mündid, mis politseiametniku rahakotis leidusid. 1940. aasta suvel koostati riigikukutajate poolt politseinikule süüdistusakt tema enda kabinetis."\nProhveteid on igasuguseid. Kord, kui doktor Martin Luther oli kodus õlut pruulinud ja seda parasjagu maitses, kostis uksele koputus. Martin avas selle, käes kann vahutava õllega. Lävel seisis mees, kes teatas õhinal: „Martin! Mul on sulle Jumala poolt sõnum!" Doktor Martin vaatas mehele otsa, tühjendas oma toobi talle pähe ja lõi ukse kinni. Eks ta ole, et aegajalt ilmub neid, kes vaagides oma peas Jumalariigi asju arvavad end kuulvat-nägevat seda-teist-kolmandat. Karl Reitsi sõnum on aga aegade möödudes kinnitust saanud: „Ilma ühegi lasuta tulevad vaenuväed Eestisse, ilma ühegi lasuta lähevad nad siit ka ära," on ta öelnud. „Eesti rahvale antakse kukesammu pikkune aeg ja see tuleb hea aeg, millist Eestimaa ei ole enne näinud. Kui Eesti rahvas oskab seda aega targalt kasutada, siis seda pikendatakse."\nMida hea lugeja arvab? Kui kõrgele on kukesamm jõudnud? Või ongi see ehk juba maha asetunud? Riigijuhtideks hakanutel tuleb meeles pidada, et „Jumal ei lase end pilgata" ja kuigi Tema veskid jahvatavad aeglaselt, jahvatavad nad kindlalt. Seda on juba aastatuhandeid teatud. Aastal 2021 on Jumal sama, nagu ta oli ja saab olema. Ainult tänapäeva inimene arvab (laenates ühe meie kaasaegse kunstniku sõnu), et ta võib vihase ja kadeda sipelga kombel viibutada Päikese poole rusikat ning pröögata: „Ma pissin su surnuks!"


Euroopa astronoomid on teatanud, et nad on avastanud uue ekstrasolaarse planeedi, mis on mitu korda suurem kui Maa. See on super-maa, mis pöörab ümber lähedal asuva tähe GJ 625.\nSuper-Maa on planeedid, mis ületavad Maad massiivsuses, kuid ei jõua Neptunuse parameetritesse. Tavaliselt rakendatakse seda terminit planeedi massile, kuid mõnikord nimetatakse neid planeetideks, mille raadius on 2-4 Maa.\nTärn on meist eemal 21 valgusaasta ja see on M-tüüpi kääbus, mis jõuab kolmele päikesemassile. Need on olulised objektid, kuna need annavad suure osa võõrliikide esinemise tõenäosusest. Kuid planeedi leidmine väikese massiga tähe läheduses on keeruline, sest tähe tähed rotatsioonist võivad simuleerida planeedi.\nGJ 625-s tuvastatud planeedisignaali kõvera etapid MCMC mudeli parameetritega. Vasakul - CCF mõõtmised ja paremal - TERRA. Hallid punktid on indutseeritud aktiivsusega tuvastatud signaalid ja punased punktid on samad kui faas 0,1-ga. Teadus GJ 625 algas 2013. aastal astronoomide rühma poolt juhitud astronoomide rühmalt Kanaari saarte astrofüüsika instituudist. Vaatluste jaoks kasutati põhjapoolkerakonna spektrograafi (HARPS-N) jaoks kiiret radiaalkiirendit planetaarkiirusel.\nTeadlased jälgisid ajajoonte 151 radiaalset kiirust punase kääbuse eksoplaneti otsingu osana.\nUus maailm on tähistatud kui GJ 625 b. See on 2,8-kordne Maa mass, mis muudab selle M2-staadiumi läheduses kõige lihtsamaks. Orbitaalperioodil kulub 14,6 päeva ja kaugus staarist - 0,08 a. See on väga lähedal, sest elavhõbe on päikesest kaugel 0,38 a. e.\nRadiaalkiiruse uuringud aitasid meil mõista, et meil on super-maa, mis asub elamiskõlbliku tsooni siseküljel. Pinna temperatuur jõuab 350 K. Teadlased arvavad, et vedelas olekus võib olla vett. Selle kindlakstegemiseks peate avastama atmosfääri.\nKaks supermaad K2-18 ümber\nQuest avab asteroidi saladused enne Jaapani kosmoselaeva külastamist


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Ladina pärand.\n„Prantsusmaa on parasvöötme maa”, tähendab üks tänapäeva luuletajaist, kes paneb rõhku öeldud sõnade täpsusele. See lause tahab haarata kõike, mis on põhiline selle maa iseloomus: ta vaimulaadi ja tingimusi, millest ta vaim on kasvanud. Ta osutab kliimale kui tõuomaduste peamisele määrajale.\nAsetsedes Euroopa mandri läänepoolseimas nurgas, vastu Atlandi ookeani ühelt poolt ja teisalt vastu sooja Vahemere kaldaid, omab Prantsusmaa kõik parasvöötme looduslikud hüved: tal on Itaalia lõunamaiseid võlusid Vahemere rannikul, Inglismaa rohelisi niite Normandias, Kesk-Euroopa lopsakad metsad idapiiril, ta ulatub Alpide kõrgeimate tippudeni ja jagab Hispaaniaga Pürenee mäestiku tervisõhku. Ta kliima, mis ei tunne talve karmust ega kõrvetavaid suvepõudasid, on parim Euroopas. Nii on ta ka parimate põllusaaduste ja kuulsaimate veinide maa.\nSajandeid on võinud sel maal elavad inimesed õppida elust rõõmu tundma, küll mitte lõunamaade täieliku muretusega, vaid töö kaudu. Kuid siin ei nõudnud loodus üliinimlikke pingutusi, nagu põhjamail, kus inimese tervest elutööst ei jätkunud põllu puhastamiseks kivirädist. Tartarin de Tarascon, rõõmus ja seltslik kodanik, kel jätkub ülemäära jõudu elu veetluste jaoks, ja Vargamäe Andres, raskemeelne ja endassesulgunud talumees, kelle elu on neelanud põld, jättes ainult tarbe lohutuse järele Piiblist, — need põhikujud võiksid kumbki kõnelda ka Prantsuse ja Eesti nii erinevast loodusest, mille mõju alles uueaegne tehnika ja kultuuriareng on mõnevõrra ühtlustanud.\nMaheda kliima võimaldatud suhteline e l u h õ l p s u s on kujundanud kõigi nende rahvaste iseloomu, kes praeguse Prantsuse riigi maa-alal sajandite jooksul on üksteisesse sulanud. See on olnud püsivaks mõjuriks muutlike ajalooliste mõjude kõrval, soodustades neist ühtesid ja summutades teisi.\nElujaatuse kõrval on sellest järeldunud teatud kuldse kesktee armastus ja hoidumine äärmustest, olgu see siis püüd üliinimlike kõrguste või kalduvus metsluse poole. Selle maa elanikud pole kunagi osutanud erilist poolehoidu sünge salapära, meeletu joobumuse või ääretu meeleheite kohta, nagu neid vahel näeme germaani mail. Gallia keltidest, kes on selle maa esimesed ajaloolised elanikud, kõnelevad ürikud, et nad olnud lopsaka naeru ja lõbusa koosviibimise sõbrad. Vaimukas sõnakus on jäänud tänapäevani üheks prantsuse rahva põhiomaduseks. Gallo-keltide seltslikkus on aegade jooksul arenenud kõrge seltskonnakultuurini, mille juhiks Euroopas on olnud pea ainuõiguslikult Prantsusmaa.\nAndmed gallialaste kohta on siiski liiga piiratud, et neist järeldada laiemat alust hilisemale prantsuse kultuurile. Võib oletada üldiselt, et võrdlemisi lähedates oludes elades nad moodustasid elurõõmsa rahva, kelle vaim oli küllalt liikuv, et osa võtta kreeka-rooma kõrgest kultuurist, mis Gallia rannikuile jõudis juba\nSaint-Pierre’i kiriku läänefassaad Aulnay’s.\nammu enne Caesari vallutusretki. Kreeka väljarändajad asutasid juba 600 a. e. Kr. Massalia linna (praegune Marseille), mis tõusis silmapaistvaks kaubanduse ja kultuurielu keskuseks. Ajaloo valgusesse astus Gallia täies ulatuses aga alles C. J. Caesari vallutusega 58.—51. a. e. Kr. Sealtpeale algas uue kultuurirahva kujunemine, kes võttis üle ladina vaimse pärandi, et sellele ehitada uut omapärast kultuuri.\nTõuliselt ei olnud Gallia roomlaste sissetungi ajal ühtlane rahvus. Keldi element valitses, kuid sellega liitus liguuride, ibeeride ja nende varasemate päriselanike verd, kelle nimedki on ajaloole teadmata. Alles ladina kultuur andis ühtluse sellele poolmetsikule rahvastesegule.\nOn iseloomulik, et see võõras vaim ei jäänud mitte võitjate väikese vähemuse hooldada, vaid tungis läbi kõigi kihtide, vallutas võidetud maa täielikumalt, kui oleksid suutnud mistahes relvad, nii täielikult, et paari-kolme sajandi pärast oli keldi keelgi Galliast peaaegu kadunud. Ühes kultuurse mõtlemislaadi ja tegutsemisviisiga omandasid gallialased ka ladina keele, mis neid kultuurivorme kandis ja väljendas.\nSee kõneleb gallialaste vaimlisest erksusest, mis võimaldas kiiresti omandada valmis vaimuvarasid, hüpates üle tavalise arengu aeglastest vaheastmeist, see laseb aga oletada ka teatud sugulust uue ja endise vahel, eelduste ja aluste sarnasust. Igatahes sulanesid gallia suguharud võitjatega sel määral, et meie ajaarvamise algusest peale võib kõnelda uue gallo-romaani kultuurkonna ja rahva tekkimisest, milles ladina tõuline osa oli üsna väike, kultuuriline ülekaal aga täielik.\nRooma vallutajad tõid kõigepealt maale seadused ja riikliku korra, valitsusaparaadi ja sõjaväeasjanduse tundmise, nad õpetasid ehitama maanteid, sildu, veevärke (veevarustusi), asutasid linnu ja lõid korrapärase ühenduse keskkohtade vahel; roomlased tõid kaasa kaubanduse ja rahanduse, lõpuks selge, loogilise, mõisteterikka keele, teadused ja kõrgelearenenud kunsti. Kõige selle asjalise ja tajutava kaudu tuli rooma maailmavaade, elutunne, mõtlemislaad — rooma vaim, mille peamiseks talletajaks jäigi läbi kogu hilisema arengu endine Gallia provints ja pärastine Prantsusmaa.\nRooma oli teatavasti ise vana-kreeka kultuuri edasikandja. Nii ulatuvad prantsuse kultuuri pärimused otsejoones Rooma kaudu kuni Ateenani. Kogu antiikaja vaim elab gallo-romaani pärandis edasi.\nSelle vaimu tuumaks oli inimese iseseisvusetunne, usaldus inimese võimeisse ja inimesellu üldiselt. Miski polnud antiikvaimule võõram kui näit. indialik panteism, mis inimeses näeb ainult osa loodusest, üht jumalikkuse lugematuid avaldumisvorme, mis ei erine oluliselt loomadest, taimedest või kividest. Antiikeluvaatele oli inimene kogu maailma sihiks ja krooniks, looduse pea ja valitseja. Looduse all mõistis ta kõike muud peale inimese ja see kõik oli talle hingetu, asjalik tõelus. Kui ta looduses tajus elu ja liikumist, siis kujutles ta inimesetaolisi olendeid, kes seda põhjustasid: nümfe, saatüreid, faune, triitoneid, jõe- ja metsajumalaid, mitmesuguseid pooljumalaid, kes pole sisuliselt muud kui samad inimesed, ainult omade asukoha ja oludekohaste eriomadustega. Ilma inimeseta oli loodus kreeklastele surnud.\nKa kreeka-rooma jumalateriik, tema Olümpos, koosnes inimestest, kes sageli olid liigagi inimlike nõrkustega. Jumalate vanem, Jupiter, käis maapealsete naiste juures ehal, võttes endale kavalalt oodatud abielumehe kuju. Aphrodite, Diana ja Pallas Athena võistlesid ehtnaiselikult oma veetlusega maise karjase Parise ees. Bakchos oli suur joomar. Jumalate tülid ja tujukus olid Olümposel harilikud sündmused. Kreeka-rooma mõttelend ei väsinud leiutamast ikka uusi inimlikke lugusid oma jumalate väga elurõõmsa tegutsemise kohta.\nAntiikkultuur oli põhiliselt maine ja inimlähedane. Ta teadvuses oli vähe ruumi müstilistele tondi- ja vaimulugudele. Hadest, surnute riiki, kujutles ta väga ebamääraselt ja nägi sealgi sama maist inimeselu, ainult maa-alustes tingimustes. Tõsi küll, antiikmaailmast on teada ka tumedat saatuseusku, salatarkusi ja tundelisi ekstaase, eriti Kreeka varasemast arengust, kuid need jäid kõrvale sellest klassilisest arengujoonest, milles antiikkultuur saavutas oma täiuse. Viimane eelistas sügavusele selgust ja tundelistele äärmustele mõistuslikku korda.\nTähelepanu ainult inimesele osutades eelistas ta looduslikule olukorrale korraldatud ühiselu, maaelule linnaelu. Klassiline antiikkultuur oli niiviisi enne kõike linnakultuur.\nKui mõelda näit. india kultuurile, siis meenuvad otsekohe ürgmetsad ja džunglid, mis on täis salapärast elu. Hiina Tao manab esile ääretu üksinduse. Antiikkultuuri sümboliteks on aga Akropolis (losside ja templitega linnamägi), Forum (avalik koosoleku paik, mis oli kogu linna- ja riigielu keskkoht), kõik inimese mõistuse ja töö saavutused. Antiikaja kunstki oli kõigepealt arhitektuur, elamukunst, ühiselukunst. Skulptuur ning maal, mis on enam üksik isiku eneseväljendused, seisid selle teenistuses. Viimasteski taotlesid kreeka kõrgklassika kunstnikud üldmaksvaid, ideaalseid vorme, mida tuletasid mitte oma vabast kujutluslennust, vaid hoolikast inimeste vaatlusest ja täpsetest mõõtmistest. Inimene oli selle kunsti kujutusese, enne kõike tugev, korrapärane inimese keha, mille ideaalvormid on jäänud ka praeguse Euroopa kunsti normiks. Nüüdisaegne Euroopa kunstiõpetus peab inimese keha tundmist enesestmõistetavaks kunsti põhitingimuseks vastandina idamaade kunstikäsitusele. Pärast kõiki kõikumisi tuleb Euroopa kunst ikka jälle tagasi selle antiikaja ideaali juurde. Nii tugev on selle ammusündinud kultuuri pärand ja nii lähedane ühtlasi selle elutunne Euroopa kultuuriringile.\nSamal ajal kui antiikaeg andis linnadele kunstilise vormi, lõi ta neis selle vaimse kultuuri, millest on ammutanud kogu järelmaailm. See linnakultuur viis kõigepealt ühiskondliku elukorralduse enneolematule kõrgusele. Mõisted kodanikkond, riik, poliitika, vabariik (res publica — rahva üldasi) on tema loodud. Ta lõi ühiskonna mehhanismi tänapäevases mõttes. Uueaegse demokraatia ajalugu ulatub kuni Ateena linnani. Siin tekkis ühiskonnakäsitlus, mis linnas nägi ühtlast tervikut, mille huvid, rõõmud ja kannatused on ühised. Linnaelanikud polnud enam ühe valitseja tööriistad ja alamad, vaid valitsesid ise, otseselt või oma esindajate kaudu. Nad olid kodanikud ja vabad inimesed, kes määrasid ise oma saatuse. Ka preestritel polnud enam võimu selle rahva üle, kes ei tundnud end enam mingi taevase käskija orjadena, vaid iseseisvate ja täiskasvanud inimestena, kes olid õppinud usaldama oma mõistust.\nInimlik mõistus saavutas siin esimest korda selle küpsuse, mis kõrvaldas pimeda alistumise nähtavaile ja nägematuile võimudele ja andis relvad niihästi looduse vallutamiseks kui inimeste eneste kooselu määramiseks oma tahte järgi. Algas teaduste areng kõigis harudes, milles töötavad tänapäevagi teadlased: loodusnähtuste uurimine kivikillust kuni taevalaotuseni ja selle tulemuste rakendamine tehnikas ning inimolemuse selgitus inimese kehaehitusest kuni ta kõrgemate ja salapärasemate vaimuavaldusteni.\nSee vaimne kultuur oligi antiikühiskonnas kõrgeim saavutus ja suurim pärand järelmaailmale. Kõik ajaloolise arengu muutlikkused, barbarite vallutused, kiriku ja riigi surve pole kord ärganud mõistust suutnud enam jäädavalt lämmatada. Keskajale järgnes antiikmõtte võit renessansis, monarhiaile järgnes vabariik. Ja iga mõistusevabastus oli ühtlasi pöördumine selguse ja tasakaalu ideaali poole, mis olid antiikaja mõistusliku kultuuri peaomadused. Selgus mõtlemises, tasakaal tegudes ja linna elukorralduses — see oli Ateena ideaal. Sellele mõttele jäid üldiselt küll võõraks inimese hinge tumedad avaldused (kuigi üksikud kreeka filosoofid ja kirjanikud puudutasid ka neid), kuid selle osalise puuduse kattis mitmevõrra võit kõigil neil aladel, mis on kättesaadavad kainele vaatlusele ja loogilisele mõttele.\nKreeka linnriigid lõid selle kultuuri. Rooma võttis tulemused üle, et neid edasi arendada, kuid enam laiusse kui kõrgusse. Ta hakkas teostama, mida kreeklaste mõte oli ette valmistanud. Ta suurimad saavutsed olid poliitika, kohtupidamise ja tehnika alal, nii siis praktilisemail tegevusaladel.\nAjalooliseks suurteeneks jääb aga roomlaste kultuurilevituse töö. Nad vallutasid suure osa Euroopast, ei jätnud aga provintse mitte kümnist maksvaiks asumaiks, vaid viisid sinna üle kogu oma riikliku ja tehnilise organisatsiooni. Seniste barbarite maile tekkisid kõikjale rooma linnad templite, paleede, amfiteatritega. Suur maanteede võrk lõi ühenduse kõige kaugemate keskkohtade vahele ja arendas kaubandust. Rooma seadused levitasid süsteemikindlaid õiglusemõisteid, kirjandus ja kujutav kunst harisid tundeelu, harjutasid silma, käe ja mõtte osavust, avasid kogu uue maailma. Veel tänapäev öeldakse endistel Rooma riigi aladel olevat haritumad kombed, parem maitse, tugevam mõistus, vähem „metslust” ja rohkem „Euroopat” kui neil aladel, mis jäid kreeka-rooma mõjust puutumata. Tõeline „Еurоора” ulatub õieti ainult Reini jõeni, väidavad mõned. Ja Maailmasõda ning viimaste aastate metsikused Saksamaal näivad seda arvamust tõendavat.\nSee „tõelise Euroopa” nimetus maksab eriti Prantsusmaa kohta, kus Rooma maailmariigi hukkumine tähendas vähem kui mujal kreeka-rooma kultuuri hävinemist. Gallo-keldid olid muutunud sama headeks roomlasteks, kui olid ladinlased ise. Nad teenisid juhtidena rooma leegionides, paljud omandasid juba varakult Rooma linna kodanikuõigused, ja Rooma riigi lagunemise ajal (IV saj. p. Kr.) oli valitsevaks kõnekeeleks kogu Gallias saanud ladina keel. Galliasse tekkisid koolid, mille kuulsus võistles kreeka tolleaegsete ülikoolidega. Marseille linn tegi oma poliitilise võimukaotuse tasa haridusliku võiduga, muutudes ülikoolilinnaks, mida rooma patriitsid eelistasid koguni Ateenale. Sama kuulus oli oma õitseajal (I saj. p. Kr.) Autun’i kool. Kuulsa õpetlase ja kõnemehe Eumeniuse juhatusel elustus see kool uuesti III sajandil, kuna mujal elati languse tähe all.\nGallo-romaani kultuurile on iseloomulik, et seal arenesid eriti silmapaistvalt administratiivsed õpetused ja enne kõike ilukõne. Rooma kirjanikud viitavad korduvalt gallialaste sõnaosavusele. L. Plotius ja M. Antonius Gnipho, kes juba I sajandil e. Kr. asutasid Roomas esimesed kõnekunstikoolid, olid gallialased. Galliast olid pärit ka rooma advokatuuri mõlemad kuldsuud Augustuse ajal: Vibius Gallus ja Julius Florus. Veel IV sajandil p. Kr., kui mujal ei jätkunud enam vaimset loomingujõudu, märgivad ajaloolased Gallias teatud kirjandusliku elevuse tõusu. Sel sajandil elas muide Decimus Magnus Аusоnius, silmapaistvamaid rooma riigitegelasi ja gallia kirjanikke, kelle luule oma kunstlikest keerutusist hoolimata kajastas ladina kirjanduses otse ainulaadse soojusega luuletaja igapäevaseid elamusi ja kõige intiimsemaid tundeid.\nGallia jäi nii lõpuni ustavaks Rooma suuruse ideele ja ladina muusale. Ka ristiusu võit ei suutnud siin esialgu ladina ilmlikku kultuuriteadvust märgatavalt nõrgestada. Kuivõrd sügavale viimane oli juurdunud Gallia haritlastesse, tõendab roomaaegse Gallia viimseid kirjanikke, Rutilius Claudius Namatianus, kes elas V sajandi alguses ja nägi pealt germaani rüüstajate sissetungi igavesse linna ja iseoma kodumaale Galliasse. See kõik ei suutnud kõigutada Namatianuse usku Rooma püsivusse ja tema kultuuri igavikku. Olgu toodud lühike näide sellest 416. a. kirjutatud pateetilisest tunnustusest, mis andis nii väärika lõpu gallo-romaani kirjandusele:\n„Kuula mu palvet, Rooma, selle maailma üllas kuningatar, Rooma, kes oled võtnud koha tähistaevas, inimeste ja jumalate ema, kelle templid viivad Olümposele. Ma laulan sulle, ja niikaua kui saatus lubab, oled sina mu laulude ese. Kes võiks elada ja unustada, et võlgneb sulle oma õnne? Unustaksin pigem päikese, kui mu alatust hingest kustuks su kuju, sest su heateod kiirgavad nagu ta valgus piirideni, kus ookeani lained sulevad maa. Ta ise näib oma võlvil veerevat ainult sulle. Ta tõuseb sinu riigis, sinu riigis ta loojub. Nagu ühest poolusest teiseni ulatub looduse elustav jõud, niikaugelt on su voorused läbistanud maailma. Paljudele rahvastele oled andnud ühise kodumaa. Nad võitlesid su võimu vastu ja su võim oli neile tuhande hüve allikas. Sa kutsusid võidetuid osa saama oma seadustest ja tänu sulle on maailm sest ajast olnud üksainus linn … Sa valitsed ja oled väärt valitsema ja su tegude suurus ületab koguni su saatuse määratuse. Tõsta oma võidutsev laup, halja palmikuga ehi oma pühitsetud pea vanadust . . . Seo oma haavad! Pyrrhus, kes oli nii võidukas, põgenes su eest, Hannibal jäi nutma oma võitude üle … Sa elad niikaua, kui püsib maailm, niikaua, kui taevas kannab tähti. Mis hävitab teisi riike, see aina kindlustab sind. Sa tõused vastuoludes. Su õnnetus valmistab su uuestisündi.”\nHilisem ajaloo areng andis õigustuse neile ennustustele, kuid esialgu oli see ainult viimse gallo-roomlase hääl keset üldist hävingut. Rooma keisririigis endas olid juba levinud antiikvaimule võõrad ollused: idamaade ainuvalitsusliku türannia ideed ja tööka keskkihi kadumine hävitasid\nSainte-Madeleine’i kiriku pealööv Vizelay’s.\nselle demokraatliku tasakaalu, mis kindlustas kreeka väikeriikide õitsengu ja Rooma sisemise tugevuse veel nende esimeste keisrite ajal, kes olid küllalt targad, et mitte hävitada ühendust enda ja rahva vahel. Diktatuuride vägivald tõi kaasa vägivaldsed riigipöörded ja üldise rahutuse, mis järk-järgult nõrgestas riigi jõudu.\nSelle kõrval kasvas ristiusu mõju, mis oli pärit samuti idamaadelt. Elurõõmsa antiikvaimu asemele istutas see maise elu halvastamist hauataguse elu heaks, mõistusliku eluvaate asemel õhutas müstilist osasaamist jumala vaimust ja fanatismi. III sajandil p. Kr. oli uus usk kogu riigis omandanud võrdse asendi paganliku riigiusuga: keisrid ise võtsid omaks uue usu. See kõik aina süvendas riigi lõhestust ja kui V sajandil germaanid peaaegu üheaegselt tungisid mitmes suunas Rooma riigi aladele, siis ei leidnud nad enam võrdseid tagasitõrjujaid. Rooma maailmariik oli lagunenud, kuid ta kultuuriline pärand elas endistel aladel edasi, kuigi ajutiselt varjusurmas.\n« Kooliuuendusest Daltoni kava alusel\nKeskaja kutselis-seisuslikust korrast demokraatia kriisini. »


Skandaalsed kaksikud Tiit ja Teet solgivad jälle ehitusturgu? Politsei uurib võimalikke kelmusi\nPARAS PALAGAN: «Võsareporteris» lendas sädemeid rohkem kui küll. Tiit (pikkade käistega) ütles ühele ehitajale: «Ajukääbik. Lähed ise kinni ära, kui siin palju mölised.» Tsirkusele lisas värvi asjaolu, et Teet saabus oma masinaga ühesuunalisel tänaval valest suunast.Foto: Kanal 2 (kaader saatest)\nKaroliina Vasli, 27. november 2014 07:00\nOmal ajal tindiprinteriga valeraha meisterdanud ja selle eest siis bordellis käinud kaksikud Tiit ja Teet Märtman (endise nimega Kääpa) on vahepeal vanglaleiba maitsnud, kuid sellest suurt ei õpitud. Jälle on nad politsei huviorbiidis seoses kelmustega.\nVennad said omal ajal tuntuks mitme leheartikli ning "Võsareporteri" saate kaudu. 2010. suve hakul meelitas Peeter Võsa Tiidu varitsuse abil välja, et panna ta vastakuti ehitusmeestega, kellele noorsand palga maksmata jättis. Tiit ärritus nõnda, et hakkas ehitajaid robustselt sõimama ning väitis, et tema pole kellelegi võlgu.\nTeet: ehitajad on ise vargad ja pätid\nKõik see meenutab praegust Jaroslavi lugu. Ehitaja rääkis möödunud laupäeval Kanal 2 "Reporteris", et töötas mõni nädal tagasi ettevõtte OÜ Kvaliteet Kivi heaks.\nPoolteist nädalat rabas ta paarimehega ühe Lasnamäel asuva paneelmaja juures, kus paigaldati tänavakive. Töö valmis, taheti palka, ent Teet kukkus selgitama – raha ei saa, sest objekt pole veel valmis. Vabandused järgnesid ka järgmistel päevadel. Selgus, et ühistu oli omapoolse ülekande Teedule ammu teinud. Jaroslavile oli Teet lubanud 320 eurot, tema paarimehele umbes 500. Viimaks saatis Teet Jaroslavi SMSiga konkreetselt p***i.\nEile Õhtulehe küsimusi kuulates oli Teet rahulik. "Ta sai avanssi hoopis, noh. Sai täpselt nii palju, kui väärt oli, osa rahast läks maha."\nMiks maha? "Tööriistad kadusid ära, näiteks ketaslõikur. Ma arvan, et nad on ise pätid ja vargad!"\nEnda väitel andis ta mõlemale mehele 250 eurot.\nJaroslav jääb oma jutu juurde. "Olen Teeduga pärast "Reporteri" saadet suhelnud, aga ta ütles, et ei kavatse mingit raha maksta. Aga kokku tahtis küll saada, ma ei kujuta ette, miks…"\nEhk tahtnuks isegi rusikatega arveid klaarida? "Täiesti võimalik. Mina selle jamaga tegelema ei hakka."\nÜhtlasi võttis Teet ühendust uudisloo autori, teleajakirjanik Imre Kaasiga. Telefonikõnes teatas Teet, et Kaas tegi oma elu suurima vea. "Ma võtan seda asja isiklikult! Vaata ette!"\nHiljem saatis ta varjunime alt Kaasile Facebookis kirja, kus jätkas sama joont. "Tegite juba oma teise vea. Loodame, et seda saatuslikku kolmandat ei tule."\nKaas provokatsioonile ei vastanud, seega jääb küsimärgiks, mis see teine viga oli. Võimalik, et avaldus, mille Kaas seoses ähvardamisega politseile kirjutas. Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Roger Kumm ütleb: "Politsei uurib juhtunu asjaolusid ning kuriteole viitavate asjaolude ilmnemisel alustab ka menetlust."\nTiit tahtis heauskset ostjat mullaga petta?\nÜhtlasi kinnitab Kumm, et politsei uurib kaksikvendadega seoses mitut kriminaalasja, mis käsitlevad kelmusi. "Praegu on mõlema suhtes alustatud uurimist ning uurijatel on alust kahtlustada neid mitmes episoodis seotult vähemalt kahe vendadele kuuluva ettevõtte tegevusega. Kuna uurimine on pooleli, ei ole meil võimalik täpsustada juhtumite üksikasju."\nÕhtuleht küsis Teedult, miks politsei tema ja ta venna tegemisi uurib. Selgitused kõlavad kui mõistujutt sellest, kuidas tema oli puu otsas, kui pauk käis. "Mis politseiuurimine? Valejutt, mind pole keegi kuskile ülekuulamisele kutsunud, ma ei tea midagi."\nTa üritab süükoormat Tiidu kaela veeretada. "Tiidul ehk on probleeme, aga et mind sinna tiritakse. Ma ajan kogu aeg ausat äri," räägib ta nüüd.\nAga politsei uurib ju ka teie tegemisi. "Ma ei tea midagi," korrutab Teet.\nTiitu eile tabada ei õnnestunud. Et ka tema kahtlaste asjadega tegeleb, viitab suvine Delfi artikkel, kus üks lugeja rääkis, kuidas 8. juulil ostis okidoki.ee portaalis kasutajalt Karel22 kuulutuse kaudu neli kuupmeetrit mulda koos transpordiga. Telefoni teel nõudis Karel22 kasutaja taga peituv OÜ Märtman Kinnisvara enda kontole 50 euro suurust ettemaksu, mille lugeja ka üle kandis. Oodatud kaup aga ei saabunudki ning salapärane Karel22 hakkas viivitusele vabandusi otsima, viimaks ei vastanud enam telefonile. Selgus, et kinnisvaraettevõtte omanik on Tiit Märtman.\nPoolteist nädalat tühja töötanud Jaroslav ütleb, et omad vitsad peksavad ja temagi pidanuks rohkem tausta uurima. "Vähemasti nüüd jälle inimesed teavad, millega nad tegelevad."\nPolitseisse ta pöörduda ei plaani, sest tal pole töösuhet millegagi tõestada, tasus lepiti kokku suusõnaliselt, mitte lepinguga.\nValeraha kulutati lõbumajas\nKahe lainena – 2009. aasta kevadel ja 2010. aasta sügisel – panid Tiit ja Teet Märtman (toona Kääpa) toime üle 50 kelmuse, millega teenisid ligi pool miljonit krooni. Kahe laine vahepeal olid nad kuus kuud vahi all, pärast vabanemist toimetasid vilkalt edasi.\nNende käest käis läbi vähemalt 9500 krooni väärtuses printeriga võltsitud raha – 500krooniste eest osteti toitu, kütust, seksi, üks telefon ja üks mängukonsool. "Tiit tahtis praktiliselt iga päev lõbumajas käia. Ta üritas valida sellised kohad, kus 500kroonistest tagasi maksti," kirjeldas ülekuulamisel üks vendade kaasosaline.\nPeale selle tegid vennad näiteks olematut tööd – võtsid äärekivide paigaldamise eest ettemaksu, aga tellitud tööd jäid tegemata.\nTiidule mõisteti kelmuste eest kaks ja pool aastat vangistust ja Teedule kaks aastat. (Allikad: Eesti Ekspress, Õhtuleht)\nLOOTIS VANGIST PÄÄSEDA: „Võsareporteri“ ärikaksik Tiit pöördus riigikohtu poole (43)\nEesti uudised 22. november 2019 15:59\n„Võsareporteri“ ärikaksik Teet läks alaealisega seksimise ja prostituudi peksmise eest vangi (94)\nEesti uudised 29. oktoober 2018 18:14\nElu | Tele 1. oktoober 2018 12:28\nHOIATUS: petturitest kaksikvennad Tiit ja Teet tegutsevad taas! (87)\nEesti uudised 1. august 2014 16:51\njaac 29. november 2014 22:20\nPange liis haaveliga ühte puuri.. las teevad 10a üksteisele rida\nliisu 30. november 2014 15:23\nMina rida ei taha, eriti veel ainult kahe mehega. Ainult ringi, see ei saa kunagi otsa!\n29. november 2014 13:51\nVolts 29. november 2014 20:46\nMa tean. Pane mulle kohe 1000 teele siis ütlen kus linnas ta elab.


Uus kursus Vana-Egiptuse kultuurist | TÜ teaduskool\nUus kursus Vana-Egiptuse kultuurist\nVana-Egiptus kultuur on inimesi huvitanud juba aastatuhandeid ehk ainult pisut vähem aega selle iidse kultuuri vanusest.\nE-kursus „Vana-Egiptus ja tänapäev“ on mõeldud 6.-9. klassi õpilasele, kes huvitub ajaloost, aga tahaks rohkem teada saada, kuidas leida seoseid kaasaja ja mineviku vahel. Vahel võib tõdeda, et mitu tuhat aastat tagasi elanud inimesed olid meiega üllatavalt sarnased.\nKursusel vaatame lähemalt Vana-Egiptuse kultuuriga seotud teemasid nagu kunst, religioon ja inimeste igapäevaelu. Püüame aru saada egiptlaste maailmanägemusest, Niiluse jõe tähtsusest kogu elukorralduse juures ning sukeldame muumiate valmistamise saladustesse.\nSamas seostame käsitletavaid teemasid kaasaajaga ning otsime egiptuse kultuuri jälgi enda ümber. Piilume maailma erinevatesse muuseumidesse, kus säilitatakse Egiptusest pärit muistiseid ning tutvume meetoditega, mida tänapäeva teadlased kasutavad selle iidse kultuuri uurimiseks.\nSellel kursusel harjutame vaatlemist ja võrdlemist, detailide märkamist, analüüsimist ja järelduste tegemist. Sellel kursusel tuleb lugeda raamatut ja kirja panna oma mõtted, kuid siin ei tule taha kontrolltöid. Kui võtad selle väljakutse vastu, siis ootab sind ees põnev seiklus Vana-Egiptuse maailma.\nKursus algab 7. oktoobril ning on täiesti veebipõhine.\nKursusele registreerumine kestab 20. septembrini või kohtade täitumiseni ja seda saad teha lehelt: https://www.teaduskool.ut.ee/et/kursused#Humanitaaria\nKui sind aga huvitavad hoopis matemaatika, looduteaduste, õiguse vms kursused, siis vaata https://www.teaduskool.ut.ee/et/kursused\nLisainfo: Natalia Nekrassova, TÜ teaduskooli õppetööspetsialist, natalia.nekrassova [ät] ut.ee, 737 6117.


Puhkpilliorkestri dirigent, trompetist ja pedagoog Ilmar Tomberg 100 - Puhkpillimuusika Koda\nKui Eestis on rahvuslike militaarpuhkpilliorkestrite väljakujunemist, nende dirigentide tegevust uuritud ja ka kirjasõnas välja antud (näiteks Peeter Saani „Eesti riigimuusika ja sõjaväeorkestrid“, Tartu 2008, kus on käsitletud tuntud dirigentide Georg Reederi, Eduard Knude, Jüri Niksmani, Eduard Tamme, Julius Vaksi ja paljude teiste tuntud sõjaväe orkestrijuhtide tegevust), siis teise maailmasõjajärgse okupatsiooni perioodi militaarorkestrite kohta valdavalt materjal puudub. Üheks tuntumaks nõukogudeaegseks sõjaväeorkestriks Eestis oli Tallinna garnisoni puhkpilliorkester, mida juhatas aastatel 1963 kuni 1975 (aastast 1973 major) Ilmar Tomberg.\nMilline oli selle muusikamehe elutee ja millega on ta jäänud Eesti puhkpillimuusika ajalukku, püüame järgnevate ridadega selgitada.\nIlmar Tomberg sündis 23. oktoobril 1921 aastal Kalmõki ANSV Jašalta rajoonis Esto-Haginskoje külas. Õppis Sverdlovski Muusikakoolis trompetit, lõpetas 1952. aastal Tallinna Muusikakooli muusikateooria ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal Leopold Vigla ja Elmar Peäske õpilasena. Mängis trompetit 1945–50 ENSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, juhatas 1949–60 Tallinna Merekooli estraadiorkestrit, 1954–58 Tallinna 22. keskkooli puhkpilliorkestrit, 1963–75 Tallinna garnisoni puhkpilliorkestrit, oli 1979–83 puhkpilliorkester Pärnu peadirigent. Töötas 1975–89 Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikaosakonnas dirigeerimise ja partituurilugemise õppejõuna.\nIlmar Tomberg kirjutas sõjamälestusi Eesti laskurkorpuse orkestritest ja ansamblitest „Kui muusad pidid vaikima: Eesti laskurkorpuse muusikalisest tegevusest“. Raamatuna ilmus see 1977. aastal.\nÕppides konservatooriumis, hakkas Ilmar Tomberg koguma diplomitöö („Muusikaelu Eesti Laskurkorpuses Suure Maailmasõja päevil 1941–1945“) jaoks materjali Eesti korpuse muusikameeste kohta. Ilmar Tomberg võttis osa II maailmasõjast kaadrisõjaväelasena Leningradi rindel, seejärel ansamblis 1. Eesti tagavarapolgus, hiljem Eesti Laskurkorpuse orkestrites ja ansamblites – 7. diviisi orkestris, mida juhatas Eduard Kulp, lõpetas sõjatee ansambliga Emil Laansoo juhatusel. Mitmed korpuse ansamblid ja orkestrid liitusid Eesti NSV Riikliku kunstiansambliga Jaroslavlis.\nEesti Raadio arhiivis leiduva Digihoidla saates „Kergemuusika sõpradele“ vestlevad stuudios saatejuht Valter Ojakäär ja dirigent Ilmar Tomberg. Saade oli eetris 1972. aasta septembris ja oli pühendatud Eesti Laskurkorpuse lähenevale 30-ndale aastapäevale. Selles vestluses selgitab dirigent oma mälestusraamatu saamise lugu. Ta saatis teadaolevatele korpuse ja Jaroslavli kunstiansambli pillimeestele üle Eesti küsitluslehed, mille põhjal sai hulgaliselt lisamaterjali orkestrite ja ansamblite koosseisude, repertuaari ja esinemiste kohta.\nTomberg uuris oma töö tarvis ka Eesti sõjaeelse puhkpillimuusika olukorda. Esimese Eesti Vabariigi ajal jõudis Eesti puhkpillimuusika küllalt kõrgele tasemele nii sõjaväe-, kaitseliidu-, tuletõrjeorkestrite kui ka muude tsiviilorkestrite seas, millega ta põhjendas oma töös küllalt arvuka ja heatasemeliste puhkpillimängijate kontingendi leidmise vene sõjaväe korpuste orkestritesse ja ka väga rasketes oludes tegutsevate ehitus- ja tööpataljonide ansamblitesse.\nTöötades Tallinna garnisoni puhkpilliorkestri koosseisu kuuluva sisevägede orkestriga, arendas Ilmar Tomberg orkestrit nii koosseisult kui ka mängutasemelt. Orkester andis linnarahvale suviti avalikke kontserte platsidel ja parkides, talveperioodil esineti koolides.\nKunagises internetiportaalis Militar.net (www.militar.net) muusikamälestuste leheküljel kirjutas kirjasaatja Andres: „Seitsmekümnendail eksisteeris Tallinnas üsna hea militaarpuhkpilliorkester, mida juhatas Ilmar Tomberg. Sama dirigendi taktikepi all andis Harjumäe kõlakojas ka kontserdi kroonu estraadiorkester. Üheks solistiks oli Ivo Linna, teine solist oli Tauno Vahter.“ (Postitatud 14. veebruaril 2010.)\nSiit tõuseb esile Ilmar Tombergi roll – eesti noorte muusikute „kaitseinglina“ tegutsemine. Et mitte kaotata kasutult aastaid Venemaa avarustes sõjaväeaega teenides, võimaldas Tomberg andekatel muusikutel ja õppuritel orkestris võimetekohast tegevust leida.\nLisaks eelnimetatud sisevägede orkestrile kuulus Tallinna garnisoniorkestri koosseisu Tondi kasarmutes paiknenud kaardiväeorkester (dirigent Viktor Savkov), ja Tallinna mereväeorkester (dirigent maestro Schehali). Laulusolistidele mängis Tallinna garnisoni orkestris flööti Jaak Joala, samuti Jaan Õun ja mitmed teised noored muusikud. Et Ilmar Tomberg oli Tallinnas tegutsevatest puhkpilliorkestrite dirigentidest ainukesena eestlane, oli suhtlus temaga veidi lihtsam. Huvitav oli lugeda ajakirjanik Verni Leivaku kirjutatud intervjuud Naistelehest 10. veebruaril 2021. aastal, kus Tõnis Kõrvits räägib intervjuus ajakirjanikule, et oli vaid suur juhus, et ta Tallinna sõjaväeorkestrisse sattus. Nimelt märkas Tõnise isa koduaknast, et dirigent Ilmar Tomberg astus Luise tänava kohvikusse ja ajas poissi sinna talle end tutvustama. Kuulnud, et Tõnis on isegi trompetit kaks korda käes hoidnud, saigi „diil“ tehtud. Sõjaväeklubis selgus aga ruttu, et Tõnis ongi trompetit vaid käes hoidnud, sest vigaselt mängitud heliredel reetis selle kohe. Nii sai tema instrumendiks esiotsa suur trumm, aga hiljem tuuba – aega harjutamiseks oli sõjaväeteenistuses rohkesti.\nDirigent Ilmar Tombergile omistati 1974. aastal ENSV teenelise kultuuritegelase aunimetus.\nKaalukas osa Ilmar Tombergi tegevusest eesti puhkpillimuusika alal oli tema ligi 14-aastasel pedagoogilisel tegevusel Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikakateedris. Ainuüksi tema pedagoogilise tegevuse viimasel kümnendil lõpetas ülikooli üle kahekümne viie üliõpilase kultuuritöötaja puhkpilliorkestrijuhi lisaerialaga (muusika õppetooli töötaja eraarhiivi andmetel). Nende hulgast tegutsesid mitmete orkestrite dirigentidena näiteks Arne Põder, Piret Mathiesen, Aleksander Verte, Toomas Kaljuver, Peep Taimla jt. Praegu teevad väga tunnustatud tööd Tombergi õpilastest Väike-Maarja Pasunakoori dirigent Vallo Taar ja Rõngu pasunakoori ja Otepää puhkpilliorkestri dirigent Arno Anton.\nIlmar Tomberg oli pedagoogina väga nõudlik. Endise sõjaväeorkestri juhina pidas ta väga vajalikuks üliõpilaste korrektset töösse suhtumist, kodust tööd partituuri lugemise oskuse arendamiseks ja dirigeerimise praktikat ülikooli õppeorkestriga. Repertuaaris kasutas ta küllalt palju vene ja nõukogude heliloojate avamänge ja kontsertpalu, millest enamikule kirjutas ta ise kontsertmeistri tarvis klaveripartiid. Kolleegina oli ta väga sõbralik ja vitaalne. Tihti meenutas ta korpusepäevade ansamblite ja orkestrite mängijaid.\nAastatel 1979 – 1983 oli Ilmar Tomberg kutselise puhkpilliorkestri “Pärnu” peadirigent.\nIlmar Tomberg suri 1989. aastal 67 aasta vanusena. Ta on maetud Tallinna Liiva kalmistule.\nYouTubes Jaak Elling “Dirigent, trompetist ja pedagoog Ilmar Tomberg – 100”


Isegi kui ta tavaliselt teiega kokku paneb, ütleb teie abikaasa, et teil on kohutav lennata. Sa nimetad end “hirmutavaks lenduriks”, kui sa tegelikult mõtled hirmul. Kuid teised teiega lennukis võivad leppida kokku, kui ütlete hirmutavalt. Kuna riiklik ajakiri on teid nimetanud “järgmiseks suureks reisikirjutajaks”, nimetavad teie sõbrad teid paradoksiks ja vastuoluks, kui ütlete neile, et teil peab olema akna iste, et saaksite tiibu vaadata.\nFotoesse: Kataloonia väikelinnas ronimismissioonil\nMatadori suursaadikud Katie Lambert ja Ben Ditto veetsid varajase talve Kataloonia paekaldal ronides ja piirkonna elanikega kohtudes. Kaljuronijatena rändame mööda maailma parimat ronimist otsides ja see viib meid mõnda varjatud sihtkohta. Möödunud talvel otsisime Kataloonia lubjakivi kaljusid, kus leidsime mitte ainult parimatest kivimitest, vaid ka sügavate ajalooliste juurtega kultuurist.\nFoto: infodadMis on parem viis uue aasta tähistamiseks kui pürgivate kirjanike eesmärkide saavutamisele kaasa aitamine? Kui Matadori meeskond hakkas vastu võtma oma MatadorU stipendiumiprogrammi taotlusi, oli plaan anda üks stipendium teenekale ja ambitsioonikale üliõpilasele, kes unistas reisimisest kirjanik.\n39 maailma kõige inspireerivamat maanteereisi marsruuti [PIC-d]\nOlgu tegemist Utahiga või Islandiga, miski näiliselt lõputust ja avatud maanteest paneb mind tahtma reisida.1Ruta 23, ArgentinaSee vaade Mt. Fitz Roy'st, mis asub Argentiinas Patagooniasse Chalténi, on saanud üks Lõuna-Ameerika ikoonilisemaid pilte. Ehkki tee Chalténi poole on veelgi avaram, on Ruta 40 (pildil allpool), Argentiina peamine maantee Põhja / Lõuna, mis on endiselt lõikudeta.\n8 kevadvaheaja leviala: kus nad nüüd on?\nPanama City, FloridaPärast seda, kui Angelina Jolie ja Brad Pitt julgustasid õpilasi "oma kolledžiharidusega midagi ette võtma ja aitama neid, kes on vähem õnnelikud", adopteerisid nad Kesk-Ameerikast oma 14. lapse. See saatis trendikate trustafaarlaste laine alternatiivsetel kevadvaheaegadel otsima maailma päästmiseks ja viis marsruudid Floridast Panama Cityst Panama legitiimsesse pealinna.\n"Võite mu mütsi kaela tõmmata," ütles ta. Meid peeti laagrisse mahajäetud Highlandi randa, mis asub 100 miili pikkuses 150-miilises kajakisõidus Mehhiko lahes, aerutades Florida Everglade linnast Flamingo külastuskeskusesse ja tagasi.I oli mul siis kahtlus, mis on sellest ajast peale kinnitust leidnud, et see oli minu suhteproov.\nKirjanikuna mõtlen mõnikord, mida toimetajad mõtlevad. Toimetajana mõtlen sageli, mida kirjanikud mõtlevad. Siin on mõned mõtted kirjutamise ja "eneseteadlikkuse" idee kohta. Märkus. See tükk on omamoodi "jätk" eelmise nädala märkustele turunduskeele ja noorte kohta. sh minu oma) on see, kui see teid ühel emotsionaalsel tasandil edasi viib.\nFilmifestivalil leppides oma surelikkusega\nTe ei mäleta, et töömälus oleks nii kaua tassi joe ootanud. Võite meenutada esimest kohvi joomise algust umbes 16-aastaselt, pärast aastatepikkust kofeiini tarbimist. Kõigist nendest rohelise tee lattest ja kirglikest marjadest limonaadidest, mille teie ema teile pärast jalgpallipraktikat ostisite, ei piisanud äkki teie 18-tunnistest koolipäevadest.\nVestlused hirmu, julguse ja hiilimise peale\nPöidlad alla olen teises ajavööndis kui vanasti. See on hilja. Kuid mulle meeldib, et ma ei pea Ali helistamiseks riigist välja valima. Reguleerin oma esilaternat ja viskan teki üle näo, et müra varjata. Tunnen, et saabub täielik naerupuhang. Lihtsalt selguse huvides pole mul vaja esilaternat. Selles majas on elekter täis, kuid esilaterna kandmine paneb mind end koduselt tundma.\nKuidas rääkida nagu Singapuri keeles [audio]\nLigikaudne juhend reisija Singlishi jaoks. Singapuri elanikkonna suurem osa on hiinlased, malaisialased, indiaanlased ja paljud teised euraasialased moodustavad olulised vähemused. Selle mitmekesisuse kajastamiseks on riigis neli ametlikku keelt: inglise, hiina, malai ja tamili keel. Kuulake sotsiaalses keskkonnas vestlust ja kuulete keelt, mis koosneb nendest neljast, lisaks erinevatest hiina murretest. nagu Hokkien, Teochew ja Cantonese.\nPildistage oma fotot nagu fotoajakirjanik\nMida saab fotoajakirjanik õpetada säravate reisipiltide jäädvustamiseks? Selgub, et üsna vähe.NAD ON MÕNED põhinäpunäited, et aidata professionaalse väljaõppeta inimestel teha professionaalse välimusega fotosid.Ma ei hakka siin eriti tehniliselt rääkima, kui soovitaksin tungivalt kasutada digikaamerat - eelistatavalt ühte viivitamata nupule vajutamise ja pildi tegemise vahel.\nSOMETIMES Olen abstraktsete fotode tegemises nii kaasa löönud, et unustan, et seal on ka teisi inimesi. Igapäevases äritegevuses käivate jalakäijate arvude ja piltide liigutamine võib teie reisipiltidele lisada palju mõõtmeid; ja hea pildi saamine ei pruugi teel olles olla nii keeruline, kui see kõlab.\nKogu maailmas ja seistes alasti külmas luudade kapis\n“Väljas, väljas. VÄLJAS, ”ütles ta ja osutas mu aluspükstele. Kui ma midagi ei teinud, vedas ta neid. Aluspesu kaob ära koos ootustega India spaaelamusele. Mu sõber Sholeh ja ma jõudsime just Pushkari Jagati paleesse - marmorist kuplihotelli, kust avaneb vaade Thari kõrbele, Madu mäele ja hajumisele. telkidest põllul, kus autojuhid viibisid.\nOaxacani maavanemate portreed\n„Kui te vaatate sügavale peopesale, näete oma vanemaid ja kõigi esivanemate põlvkondi. Kõik nad on praegusel hetkel elus. Igaüks neist on teie kehas. Olete kõigi nende inimeste jätk. " ~ Thich Nhat Hanh, asutatud 2010. aastal ja asub Santo Domingo Tonalá Oaxacast välja, kasutab Proyecto Raíces (juurte projekt) rohujuuretasandil ekstreemses vaesuses elavate vanemate elukvaliteedi parandamist, pakkudes neile toitu, peavarju ja hooldust.\nUued FTC suunised, millega nähakse ette tasuliste kinnituste avalikustamine, jõustuvad detsembris. Kuidas saame kirjanike ja ajaveebide pidajatena neid juhiseid omaks võtta ja kasutada neid materiaalse läbipaistvuse eetika osana? KUI KUI KUULDATAKSE, siis saavad uued FTC juhised Need juhised hõlmavad muu hulgas volitusi kõigi tasustatud sponsorluste või kinnituste avalikustamiseks.\n20 pilti, mis paneksid teid soovima, et oleksite Alaska mäesuusatamine\nHenry Munter, Matadori suursaadik ja Chugachi pulbergiidide juhtivjuht AKV-st Girdwoodist, valmistub oma meeskonnaga helihooajaks. Pärast talve aeglast algust toimetas veebruar kaupa külmas tormides, mis matsid madala kõrgusega puid. Tugeva aluse ja päevade pikenedes näib, et käes on järjekordne kindel hooaeg.\nVaimsete reiside parimad kohad 2013. aastal\nSee postitus valmis koostöös meie sõpradega saidil Black Book Travel. Lugege meie intervjuud ettevõtte kaasasutaja ja šamaanijuhi Jon Rasmusseniga.1 ArmeeniaArmeenia oli esimene rahvas, kes võttis oma kristluse oma riikliku usuna kasutusele 301. aastal pKr, ja sellest ajast peale on ta olnud nii oma vaimsete veendumuste kui ka pühade paikade äge kaitsja. .\nKuidas mustkunstnikku vihastada\nMaagia on Genti tõsine äri. Nõuanne vastavalt sellele. MAGICIAN Trossi mõlemast küljest näitas ta publikule, et see oli terve ja hea. Köis oli kollane ja sama nunnu kui pühapäeva kampsun. Mustkunstnik sidus köites neli lihtsat sõlme ja hoidis seda uuesti välja. Ta vabastas ühe otsa, lastes sel riputada nagu miniatuurne versioon köiest, mille otsa ma kunagi jõusaalitükis ronisin.\n16:45 Päike murrab just läbi taeva, mis on terve päeva olnud pilves, valgesse riietatud nagu perenaine filmis The Greek. Tal on pikad, blondid juuksed üle õla pool selja poole. Tema nahk on kahvatu, põsed põsepuna. Ta näib kuidagi ingellik, nagu naine Cupido, kes sobitab inimesi pigem laudade kui armukestega, kuna buzouki heliriba mängib stereot.\nKuidas Vancouverite'i pissitada\nHelistage meile suurteks luuseriteks. Niisiis, meil on rahutusi olnud. Kõik olete mõelnud kaotada karikas Bostoni 2011. aastal, kui autosid pöörati ja põlesid tulekahjud ning kesklinna tuum nägi välja nagu stseen The Walking Deadilt. Juhtumeid oli ka 1972., 1994. ja 2002. aastal. Teate mida? Toast kühvel: viisakas kanadalane on kogu aeg raske.\nCopyright © jorgemolder.com | Mitmesugused...


Toidu maksimaalne rasva poletamine Müüdid toitumise kohta | Tervisliku toitumise informatsioon\nToidu maksimaalne rasva poletamine. Kuidas põletada liigset rasva ja püsida tervena: 12 sammu (fotodega) - Vihjeid -\nSellele tasemele on võimalik intensiivsust tõsta kõrge intensiivsusega intervalltreeningute ajal, kus vahelduvad lühikesed maksimaalse ja taastumiskoormuse perioodid. Intensiivsema treeninguga on suurem oht ületreeninguks. Tegelikkus: Kahjuks ei saa. Selles tempos on rääkimine raskem.\nTäisteraleib sisaldab palju kiudaineid, mis on kaalust allavõtja sõbrad. Makaronitooted toidu maksimaalne rasva poletamine ei anna toidu maksimaalne rasva poletamine väga palju, lisakilode allikaks on hoopis kastmed: hapukoore- majoneesi- peki- hakkliha- juustu- või vorstikaste — need kõik annavad päris palju energiat. Müüt: Külmutatud köögiviljad on kallid ja madala toiteväärtusega. Tegelikkus: Vastupidi. Köögiviljade puhastamisel on kaod küllalt suured, külmutatud köögiviljade puhul ei lähe midagi kaotsi.\nPunast liha sh.\nMüüt: Light-tooteid süües saab kiiresti kaalus alla võtta. Tegelikkus: Ainult sellest ei piisa, kogu toiduvalik tuleb üle vaadata, soovitatav on ka rohkem liikuda. Pigem tasub süüa võimalikult n. Müüt: Kes teeb sporti, võib kõike süüa. Tegelikkus: See pole päris tõsi. Kahtlemata on sportimine kasulik ja suurendab ka energiakulutust, kuid võib tõsta ka söögiisu.\nPaastumine kahjustab tervist ja on mõttetu, selle kahjulikud tagajärjed avalduvad alles pikema aja möödudes. Müüt: Suhkru söömine teeb paksuks. Tegelikkus: Jah, aga ainult siis, parim rasva poletamine toiduainete suua suure suhkrusisaldusega toidust ja jookidest saab ülemäärast energiat, mis ära ei kulu.\nPuhta vee vajadus on umbes klaasi parast kaalulangust. Kehaline koormus ja kuum kliima võivad vee vajadust suurendada, aga sellest annab organism ise märku.\nMüüt: Gaseeritud vesi teeb paksuks. Tegelikkus: Ei tee. Puhas vesi, olgu siis gaseeritud või gaseerimata, ei anna energiat, teinekord võib gaseeritud kaalulangus wp kilpnaarmega küll tekitada maos lühiajaliselt täiskõhutunde. Maitsestatud veed võivad sisaldada ka vähesel määral suhkrut, seega anda ka energiat. Kui palju, seda saab teada pakendilt. Müüt: Destilleeritud vee rohke toidu maksimaalne rasva poletamine aitab puhastada organismi.\nTegelikkus: See võib tervist lausa ohustada, toidu maksimaalne rasva poletamine destilleeritud vesi ei sisalda mineraalaineid ja rohkel joomisel viiakse paigast ära rakkude vedelikutasakaal: liigne vesi tungib rakku, rakud paisuvad ja võivad kahjustuda.


Brian Nielsen - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\n1. aprill 1965 (53-aastane)\nPronks 1992 Üliraskekaal\nPronks 1991 Üliraskekaal\nBrian Nielsen (sündinud 1. aprillil 1965 Korsøris Slagelse vallas Sjællandi piirkonnas) on Taani endine poksija.\nNielsen oli üliraskekaalus (üle 91 kg) viiekordne Taani meister aastatel 1988–1992. Ta on võistelnud harrastajana kokku 111 korda ning on võitnud neist 104 ja kaotanud 7 kohtumist.\nNielsen sai 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlusel üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Roberto Baladole (Kuuba).\nNielsen võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andreas Schniedersile (Saksamaa). Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.\nNielsen poksis septembrist 1992 kuni aprillini 2002 elukutselisena ning naasis üheks kohtumiseks poksiringi mais 2011. Ta on pidanud kokku 67 kohtumist, millest on võitnud 64 kohtumist (neist 43 nokaudiga) ja kaotanud 3 kohtumist (need kõik nokaudiga).\n↑ Taani meistrivõistlused poksis 1915-2000. Tulemused inglise keeles\n↑ 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles\n↑ 29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles\n↑ 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles\nBrian Nielsen lehel Sports-Reference. Inglise keeles\nBrian Nielsen lehel BoxRec. Inglise keeles\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Brian_Nielsen&oldid=4481713"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:40, 13. september 2016.


Kaire Rapur - kontsert Österby Sadamakohvikus - Piletid | Fienta\nKaire Rapur - kontsert Österby Sadamakohvikus\nR 3. juuni 2022 kell 19:00 - 22:00\nEsineja on tutvustanud oma kontserti nii - Esitan Teile kontserdil nii omaloomingut kui teiste kirjutatud lugusid. Teiste autorite lugusid valin hoolega – need peavad mind kuidagi liigutama, kõnetama ja mind südames puudutama. Olen alati väga rõõmus, kui mõne sellise laulu leian. Enda kirjutatud muusika osas olen väga kriitiline ja palju lugusid on kirjutatud nö sahtlisse, sest pole veel nende aeg või see õige tunne. Mind aga rõõmustab väga, kui tullakse ütlema, et olen mõnes laulus pannud sõnades ritta selle kuulaja mõtted. See on äge ja annab julgust kirjutada oma laule otse südamest.\nSuurema seltskonna korral soovitame laua eelnevalt broneerida.


Kuidas olla kuum ja sobiv teismeline tüdruk: 5 sammu (piltidega) - Noorte Isiklik Hooldus\nKuidas olla kuum ja sobiv teismeline tüdruk\nVõimalik, et kuna olete selle sisestanud, olete oma keha, välimuse või stiiliga üsna rahul. Siin on stiilijuhend „Kaubanduse kuulsuste nipid”, et teid näeks välja nagu jumalanna - igaühes meist on sees üks, kes ootab välja tulekut. See on juhend terveks, lahedaks, populaarseks, stiilseks ja üleüldiselt pimestavaks inimeseks saamisel. Mida sa ootad? Jätka lugemist!\nüks Vormi saama . Jooksmine on enamiku inimeste jaoks sageli kõige turvalisem valik, kuna see on lihtne ja teil pole vaja ühegi spetsiaalse klubiga liituda (kuigi jooksusõbra olemasolu muudab selle lõbusamaks ja on jooksuklubisid, millega saate liituda, kui soovite suhelda!). Teil pole vaja miile joosta, kuid peaksite jooksma seni, kuni tunnete end vähemalt ebamugavalt (mitte väljakannatamatult). Järk-järgult saate aru, et saate palju mugavamalt edasi joosta. Põhi-, tavalise või põhiharjutusena saate teha ka rattasõitu või ujumist. Kui olete oma põhiharjutuse valinud, tehke seda iga kahe päeva tagant ning tehke ka muid vähem pingutavaid spordialasid, nagu tennis, võrkpall jne. Külasta jõusaali mõnikord, kui on mõni, kus saate käia - kui lähete Uni või kolledž, seal võib olla õpilaste jõusaal, mida saate ära kasutada. Tõeliselt hea viis vormis olemiseks ja lõbutsemiseks on tantsimine. Isegi videotantsumängud (näiteks Lihtsalt tantsi ) aitab teil kaloreid põletada ja seda lõbutseda. Lihtsalt ärge pingutage ennast nende ettepanekute kallal. Teadke oma piiri.\n2 Söö tervislikult . Püüdke vältida magusate toitude, valgete süsivesikute, kõigi krõpsude maiustuste ja jäätiste, samuti täisrasvaste piimatoodete söömist (kuigi veidi mõõdukalt on okei!). Sööge pruune süsivesikuid (nagu täisteratooteid ja pruuni riisi), pähkleid, puu- ja köögivilju, kuivatatud puuvilju, värskeid salateid, madala rasvasisaldusega piimatooteid ja tailiha, kala ja mune. Hea uudis on see, et saate neid toite süüa nii palju kui soovite. Kui lihtsalt meenub, mida saab ja mida ei saa liiga palju süüa. Luba end samal ajal, kuid vähe; viimane asi, mida soovite teha, on libiseda, kui olete nii kaugele jõudnud. Niisuguse söömise korral ei peaks vitamiinipreparaate tarvitama. Hoiduge gaseeritud jookidest, isegi dieedisoodad on kahjulikud kogu selles sisalduva aspartaamiga. Samuti hoiduge piimakokteilidest ja kui vajate midagi magusat, hankige smuuti. Joo tonni vett, see on naha jaoks parim asi ja saad seda peaaegu kõikjalt.\n3 Kujundage välja oma stiil - ärge muretsege teatud suundumuste järgimise pärast (kuigi järgijaks olemine pole halb asi), kandke lihtsalt seda, mis teile meeldib ja milles tunnete end enesekindlalt. Ärge proovige teatud pilti kopeerida, see paneb inimesi mõtlema, et olete võlts, ja on 18 või 19-aastaseks saades väga piinlik. Võite järgida teatud kuulsuste või lauljate moodi. Ostude osas ostke oma suuruse ja kuju järgi. Veenduge, et juuksed ja jumestus sobiksid teie stiiliga ning veenduge, et te ei ostaks kunagi mustust odavat kraami. Veenduge, et teie juuksetooted ja meik pärineksid usaldusväärsetelt kaubamärkidelt ja oleksid eetilised (st ärge proovige loomi, proovige keskkonda, kahjustage teid ega tulge firmadest, kes kasutavad halbu meetodeid). Ole enesekindel ja usu oma välimusse. Ole uhke ja julge selle üle, mida sa kannad, ja sa pöörad pead.\n4 Ole iseenda sõber. Ole õnnelik, tore ja abivalmis. Kui teil palutakse midagi teha maja ümber või koolis, naeratage ja öelge: 'Mul oleks hea meel.' Kui vajate kätt, küsige seda. Naerata palju; mitte kogu aeg, kuid soovite näida õnnelikuna. Kui teile kunagi midagi laenatakse, tehke seda, milleks seda vajasite, ja tagastage see kiiresti, kuna see tekitab tohutult usaldust. Ole meelitavam ja kui hakkad komplimenti tegema, siis olgu see ehe ja naeratades. Ära ole kõigiga sõber, vaid ole kena kõigi vastu. Kui keegi on su näo peale kuri, võta see lõuale. Kui nad on käima saanud, naerata ja pintselda see ära - ähvardades, nende vastu ebaviisakas olles või nendega vaieldes, tekib ainult draama ja sa näed välja sama halb kui nemad. Kui olete lahe ja küps, austavad inimesed seda ja seisavad teie eest kas siis, kui keegi on teie vastu kuri, või kui just tema on jube, pettuvad ja taganevad. Kui keegi teid tõesti häirib ja ei jäta teid rahule, rääkige sellest õpetajale või vanemale!\n5 Ärge lähtuge oma väärtusest sellest, mida teised inimesed teist arvavad. See, et inimesed sinu kohta midagi ütlevad, ei tee seda tõeks! Keda üldse huvitab, mida teised inimesed arvavad? See, kuidas sa ennast näed, on tähtsam kui see, mida teised inimesed näevad - vihkajate laskmine end alt vedada toob kaasa ainult depressiooni, ärevust, enese kinnisidee, stressi ning isegi söömishäirete ja düsmorfia tekkimise. Teismelised võivad olla teineteise suhtes mõnikord väga jube ja öelda asju armukadedusest või meelest ning mõnikord on nad lihtsalt lausa ebaküpsed. Õppige neid ignoreerima. Teie väärtus ei põhine sellel, kas poistele meeldib teie välimus või kui palju teil on Facebooki sõpru. Välimus ja populaarsus pole veel kõik - võite olla laitmatu, kuum tüdruk ja mitte välja näha nagu supermodell või omada gazillioni sõpru! Reklaam\nKui proovite rasva kõhu pealt maha võtta (vaagna kohal olev osa, umbes nabanupu all?), Treenige! See osa muutub tegevusetuse tõttu rasvaks. Dieediga ei tehta selles osas absoluutselt mitte midagi. Korraldage kindlasti korralik treeningkord.\nKui olete tee- või kohvijoodik, kasutage lõssi või poolrasva piima ja ilma suhkruta.\nOle sina ise. Sa tahad sõpru saada oma tegeliku isiksuse põhjal, mitte millegi pärast, mille sa tagumikust välja tõmbasid ja mille ülalpidamiseks pead vaeva nägema.\nÄra alistu meedia arvamustele. Pidage meeles, et neile makstakse teatud toodete reklaamimise eest.\nASU vs Ohio osariigi maadluse otseülekanne: kuidas veebis vaadata\nASU ja Ohio osariik kohtuvad esmaspäeva õhtul Columbuses tohutu Top-5 maadluslahinguga. Siit saate teada, kuidas mängu ilma kaablita veebis otseülekandena vaadata.\nFederer naaseb järgmisel nädalal Miami Openil\nTennisist Roger Federer saabub Vanity Fair Oscari peole Californias Beverly Hillsis 28. veebruaril 2016. REUTERS/Danny Moloshok (Reuters).\nKuidas alustada purjetamist\nKuidas alustada purjetamist. Purjetamine on populaarne spordiala rannikulinnades ja suurte veekogude ääres asuvates piirkondades. See on suurepärane spordiala, mis võimaldab teil oma laeva toiteks tuult rakendada. Õppige põhitõdesid mõne käepärase ...\nKuidas testida Parkinsoni tõbe\nKuidas testida Parkinsoni tõbe. Parkinsoni tõbi (PD) on progresseeruv neurodegeneratiivne häire, mis mõjutab nii motoorseid kui ka mittemotoorseid võimeid. See vaevab 1% üle 60-aastastest. JOHN D. GAZEWOOD, MD, MSPH, D. ROXANNE ...\nReal Madrid vs Arsenal Otseülekanne: kuidas USA -s veebis vaadata\nMadridi Real võtab teisipäeval ICC kohtumises vastu Arsenali. Siin on, kuidas vaadata USA -s tasuta otseülekannet võrgus.\nKasvatajate karika 2020 otseülekanne: kuidas veebis tasuta vaadata\nTõuaretajate karika klassikaga esile tõstetud 2020. aasta aretajate karikas on laupäeval kesksel kohal. Siit saate vaadata kõigi võistluste otseülekannet.\nkuidas siduda tennised\nkuidas alla laadida disney plus samsung telerist\nbandiit tennise küünarnuki tugi


€41 – Odavad lennud Tallinn–Madrid, 2022 | momondo\nTallinn – Madrid\nOdavad Tallinn–Madrid lennud alates €41\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast Tallinn Ulemiste sihtkohta Madrid.\nMarsruudi Tallinn – Madrid teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Tallinn – Madrid\nParim viimase 72 tunni jooksul leitud ühesuunalend sihtkohta Madrid lähtekohast Tallinn maksis €41. Parim viimase 72 tunni jooksul momondost leitud edasi-tagasireisi lennupakkumine lähtekohast Tallinn sihtkohta Madrid maksis €205.\nKiireim lend marsruudil Tallinn–Madrid kestab 10 t 15 m\nMarsruudil Tallinn - Madrid ei ole otselende. Populaare marsruut on Lennujaam Tallinn Ulemiste-Lennujaam Madrid-Barajas.\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil Tallinn–Madrid\nSoodsaim kuu marsruudil Tallinn - Madrid lendamiseks on jaanuar, kalleim aga juuli\nMis päeval on kõige odavam lennata lähtekohast Tallinn sihtkohta Madrid?\nMillal on kõige soodsam lennata suunal Tallinn–Madrid?\nMarsruudil Tallinn - Madrid on pärastlõunal ligikaudu 30% kallim kui õhtul\nMis firma lendab kõige soodsamalt sihtkohta Madrid?\nKõige populaarsemad lennufirmad marsruudil Tallinn - Madrid on Finnair, KLM ja LOT.\nMarsruudil Tallinn - Madrid on soodsaimad lennud lennujaamade Tallinn Ulemiste ja Madrid-Barajas vahel\nKui pikalt tuleks ette broneerida lend suunal Tallinn–Madrid?\nSoodsaim aeg marsruudile Tallinn–Madrid piletit osta on ligikaudu 47 päeva enne väljumist\nVõrdle vaevata edasi-tagasilende marsruudil Tallinn–Madrid\nAllpool näed marsruudi parimaid hindu järgmise kolme kuu jooksul. Hinnad on leitud momondos sel nädalal. Sirvi eri vahekaartidel kõige kiiremaid ja kõige odavamaid lende marsruudil Tallinn–Madrid\nLeia odavaimad ühe suuna lennud liinil Tallinn–Madrid\nKui otsid ühe suuna lende liinil Tallinn–Madrid, vaata allpool meie pakkumisi firmadelt Ryanair ja Wizz Air\n14 t 20 m\n52 t 15 m\nOtsi viimase hetke lende sihtkohta Madrid lähtekohast Tallinn\nLeia ja võrdle edasi-tagasi lennupiletite hindu oma viimase hetke lennuks suunal Tallinn–Madrid\n17 t 25 m\nParimad lennufirmad suunal Tallinn–Madrid\nVõrdle ja vaata suunal Tallinn–Madrid lendavate lennufirmade arvustusi momondos\nRyanair HindAlates €70 Tasuta tühistamine Hinnang\nLufthansa HindAlates €124 Tasuta tühistamine Hinnang\nLOT HindAlates €145 Tasuta tühistamine Hinnang\nairBaltic HindAlates €159 Tasuta tühistamine Hinnang\nKLM HindAlates €189 Tasuta tühistamine Hinnang\nFinnair HindAlates €212 Tasuta tühistamine Hinnang\nRyanair: lennud suunal Tallinn–Madrid\nMeie parimad lennupiletite pakkumised: Ryanair, Tallinn–Madrid\nLOT: lennud suunal Tallinn–Madrid\nMeie parimad lennupiletite pakkumised: LOT, Tallinn–Madrid\nKas suunal Tallinn Ulemiste–Madrid-Barajas lendavad lennufirmad pakuvad viiruse COVID-19 tõttu paindlikke tühistamisreegleid?\nMõned meie partnerlennufirmad, mis lendavad suunal Tallinn Ulemiste–Madrid-Barajas, kehtestavad viiruse COVID-19 ülemaailmse mõju tõttu uusi reegleid. Mõned lennufirmad, mis võivad loobuda tühistamise eest tasu võtmisest, on Lufthansa, LOT ja Ryanair. Võid otsida täielikku nimekirja lennufirmadest nagu Lufthansa, mis sellist paindlikkust pakuvad.\nKui kaugel on Tallinn Ulemiste sihtkohast Madrid-Barajas lennukiga reisides?\nLinnulennult asub Tallinn Ulemiste sihtkohast Madrid-Barajas 2891,6 km kaugusel. Mõistliku pikkusega lend võtab heade olude korral aega 5 t 55 m.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Madrid-Barajas sihtkohta Tallinn Ulemiste?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Tallinn Ulemiste sihtkohta Madrid-Barajas reisimisel\nEnamik külastajaid lähtekohast Tallinn Ulemiste saavad siseneda sihtkohta Madrid-Barajas ilma piiranguteta.\nKülastajad lähtekohast Tallinn Ulemiste ei pea esitama sihtkohta Madrid-Barajas saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Tallinn Ulemiste saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Madrid-Barajas sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Madrid-Barajas tagasi lähtekohta Tallinn Ulemiste?\nSihtkohast Madrid-Barajas tagasi lähtekohta Tallinn Ulemiste reisimine\nKülastajad lähtekohast Madrid-Barajas ei pea esitama sihtkohta Tallinn Ulemiste saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Madrid-Barajas saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Tallinn Ulemiste sisenemist karantiinis olema.\nMuud lennuliinid linnade Tallinn ja Madrid vahel\nKiireim lennuaeg9 t 15 m\nSarnane Tallinn–Madrid lendudele:\nKas oled sihtkoha osas paindlik? Laienda oma otsingut ja leia lende, mis sarnanevad su otsingule suunal Tallinn–Madrid\nLennud marsruudil Tallinn - Madrid – piirkond\nLennud suunaga Madrid alates:\nLennud suunaga Madrid alates Eesti\nmomondo kogub kõik su lennuvalikud ühte kohta kokku ja laseb sul neid filtreerida, et leiaksid ideaalse lennu suunal Tallinn–Madrid. Saiti momondo kasutades säästad aega ja võid ka oma reisilt raha säästa.\nJah. Kõiki saidil momondo olevaid lende suunal Tallinn–Madrid saab filtreerida erinevate reeglite alusel, sh paindliku broneerimise põhjal.\nKui kõik potentsiaalsed lennuvalikud suunal Tallinn–Madrid on sinu ees, võimaldab momondo sul lende filtreerida ja sorteerida selliste eelistuste põhjal nagu lennufirma, piletihind, lennuajad jpm.\nKui sa pole valmis kohe broneerima lendu suunal Tallinn–Madrid, siis kasuta kasulike soovituste leidmiseks meie ülalolevaid analüüse või siis lisa hinnateavitus, et momondo saaks jälgida lennuhindu sihtkohta Madrid ja sind teavitada, kui need muutuvad.


Piimanädal: Maaülikooli teadlane lükkab ümber kuus levinud piimamüüti - Nõuanne - Maa Elu\n18. oktoober 2017, 14:58\nI müüt – piim on sobilik toit ainult imikueas.\nJõudu sõnul näitavad nii teadusuuringud kui ka arstide praktika, et piim ja piimatooted on sobilikud ja kasulikud inimesele kogu eluea jooksul. «Inimkonna ajalugu näitab, et looduslik valik soosib neid, kellel säilib piimasuhkrut lagundava ensüümi aktiivsus. Et see ei kaoks, tuleb süüa sobivaid piimatooteid – kui värske piim valmistab vaevusi, siis tuleks tarvitada hapendatud või vähendatud laktoosisisaldusega piimatooteid,» sõnas Ivi Jõudu.\nII müüt - piim annab organismile palju kolesterooli.\n«Inimorganism vajab tegelikult päevas kuni 350 milligrammi toidukolesterooli ning ühest klaasist täispiimast imendub seda verre kõigest kuni 14 milligrammi. Lisaks sisaldab piim ka rohkelt erinevaid rasvhappeid, millest nii mõnigi hoopis langetab kolesterooli taset veres,» rääkis Ivi Jõudu.\nIII müüt – väherasvased piimatooted on tervislikumad.\nSellest, kui kasulik on inimorganismile piimarasv, on võidefitsiidi ajal palju räägitud. Ivi Jõudu sõnul on piimarasv kergesti omastatav energiaallikas, mis pärsib pahaloomuliste kasvajate arengut ning on viirusevastase toimega. «Piimarasv langetab kolesterooli ja triglütseroolide taset, mistõttu vähendavad need rasvad tegelikult südameveresoonkonna haiguste riski. Kui tootest eemaldatakse piimarasv, lähevad kaotsi piimas peituvad rasvlahustuvad vitamiinid ning võib tekkida ka probleeme kaltsiumi omastamisega piimast,» rääkis Jõudu.\nIV müüt – piimas sisalduv kaseiinivalk tekitab liigesepõletikke.\nIvi Jõudu sõnul laguneb kaseiinivalk seedeprotsessi käigus peptiidideks ja aminohapeteks. «Kaseiin ei saa tervikmolekulina seedekulglast imenduda ega liigestesse ladestuda. On väidetud, et meie seedekulgla ei suuda kaseiini lagundada, sest täiskasvanu organism ei tooda selleks vajalikku ensüümi – see ei vasta tõele, inimese seedeprotsess töötleb pidevalt erinevaid võõrvalke ja kaseiin on tänu oma spetsiifilisele struktuurile just eriti hästi seeduv,» kinnitas ta.\nV müüt – piim ja piima sisaldavad maiustused tekitavad sõltuvust, sest sisaldavad morfiini.\nSee müüt tekitas Ivi Jõudu sõnul kõige enam kummastust – nimelt loovad selle väite tegijad põhjuseta seose morfiini ehk heterotsüklilise alkaloidi ja kasomorfiini ehk kaseiinist tekkiva peptiidi vahel. «Kasomorfiinid tekivad imetajate rinnapiima valkude lagunemise käigus, kuid verre need ei jõua. Kuigi nii piimatoodete kui ka šokolaadi söömine pakub meile naudingut, ei tulene see sõltuvust tekitavatest narkootilistest ainetest,» ütles Jõudu.\nVI müüt – lehmapiimas sisaldavad hormoonid mõjutavad inimese östrogeeni ja testosterooni taset.\nIvi Jõudu rahustab siinkohal kõiki piimatarbijaid, öeldes et suur osa inimese toidust sisaldab võõrhormoone, mille lagundamisega seedimine kenasti hakkama saab. «Piima joomine ei mõjuta inimese suguhormoonide tootmist – igapäevaselt piima joovad naised ei ovuleeri ju iga päev ning Eesti meeste viljakusnäitajad ei ole sugugi kehvad,» nentis teadlane.


KotErvin'i kasutamise juhised Kuidas KotErvinile anda kassile? Igal kevadel ja sügisel juuakse need meie lemmiklooma tilgad ennetavalt. Ravim ei sisalda kumulatiivseid, embrüotoksilisi ja teratogeenseid omadusi. KotErvin on looduslik abiaine, seetõttu on see ohutu.\nTaimede tervenemisomadused Veterinaararsti hinnangud näitavad, et komponentide bioloogiline aktiivsus KotErvinis on kõrge. Seetõttu kasutatakse seda laialt urotiiaasi nõges cystiitide kommentaare raviks.\nStalniku juur sisaldab tanniine ja orgaanilisi happeid, mis normaliseerivad silelihaste tooni, suurendavad diureesi, omavad head analgeetilist toimet. Kõrgema lind ja mägismaa pochechuyny on ligikaudu samad omadused. Need sisaldavad tanniine, vitamiine, flavonoide, ränihapet.\nNendel komponentidel on põletikuvastane ja diureetikum, tugevdavad kapillaaride seinu. Urotiiaasi esinemisel aitavad nad kivide eemaldamist. Kobar on rikas flavonoidide, vees lahustuvate ränihappe vormide ja triterpeenide saponiitidega.\nSee omab põletikuvastast toimet, suurendab uriini väljutamist, annab hemostaatilise toime. Kasutamisnäited Kassidele mõeldud ravim Erwin sisaldab kergeid diureetikume, kivist lahustuvat ja soola-vody efekti. Selle kasutamine takistab põletikulist protsessi.\nRavim ei põhjusta allergilisi reaktsioone ega kahjusta lemmiklooma, kuna see imendub täielikult kehas. Ravim ei sisalda kumulatiivseid, embrüotoksilisi ja teratogeenseid omadusi.\nNende omaduste tõttu on KotErvin ette nähtud ureetraalse ja uroloogilise sündroomi raviks kassidel. Kasutusjuhend Ravimit kasutatakse nii profülaktilistel eesmärkidel kui ka urogenitaalse süsteemi haiguste raviks: Erwini ühekordse annuse ärahoidmiseks on vajalik ml. Seda süstitakse üks kord päevas, kasutades pudelile kinnitatud pipetti. Soovitav on anda kassi iga kolme kuni nelja kuu järel päeva. Urolotiaasi või uroloogilise sündroomi esialgses staadiumis manustatakse ravimit sama annus kaks korda päevas.\nRavi kestus vähemalt päeva. Paralleelselt efektiivseks raviks tuleb kasutada sümptomaatilisi aineid. Uuritavate raskuste korral lisatakse ravim uudsele lisaks ühekordselt kasutatavale süstlale ja kateetrile.\nÜksikannus - 10 kuni 16 ml.\nKotErvin võetakse kasutusele üks kord iga kahe päeva järel. Enne raviaine sisestamist täidetakse nõela süstal infusiooniga pudelis.\nSiis asendatakse nõel kateetriga, mille kaudu vedelik sisestatakse põie külge. Kõrvaltoimed ja vastunäidustused Vastavalt juhistele ei põhjusta Erwini ravimi kasulikku kasutamist kassidel kõrvaltoimeid. Kuid mõned selle komponendid võivad põhjustada allergilist reaktsiooni.\nSeepärast tuleb ülitundlikele lemmikloomadele ettevaatlikult manustada. Selle ravimi vastunäidustuseks on kasside neerupuudulikkus. Erijuhised KotErvin'i kasutamisel on soovitatav järgida järgmisi reegleid: Taimeteed võib säilitada ainult külmkapis, kuna see ei sisalda värvaineid ega säilitusaineid.\nAvatud viaali säilitamise aeg ei ole pikem kui 7 päeva. Enne kasutamist pudel avaneb ja see pannakse kohe peale spetsiaalset jaoturit. Lahus süstitakse tilgakeste otse kassi suhu, kasutades kolme pipetiga kraani. Kui te nii ei puhasta või lemmiklooma, võib seda ravimit lahustada piimas.\nUimasti põletikul kasutamisel on hädavajalik tagada, et süstal ja kateeter oleksid steriilsed. Enne kasutamist tuleb lahust raputada ja kuumutada.\nKotErvin - arvustused Meie kassile Briti tõug ei ole korterist "metüül", otsustasime kastreerida. Peaaegu kohe algas meie piin.\nMõne aja pärast märkasime veres uriinis. Ta hakkas tihti tualetti minema ja valetab igavesti. Ma istusin salves pikka aega, piinlesin. Ma kõndisin korteri ümber ja otsisin külma kohta, istusin nende peale.\nVeterinaar diagnoositi urotiiaasiga. Seitsme päeva jooksul said meie kassile mingeid pilte. Kaks nädalat kastasid ta teda KotErviniga, mille järel kassi tundis paremini meie silmade ees. Ta lõpetas külmade kohtade otsimise, raputas ja hakkas tualett minema.\nVeri uriinist kadus.\nLahkub, meie Barney võttis rõõmuga. Me jagasime ampulli kolmeks sammuks ja panime kassi suu süstlaga. Selgub, et ravim koosneb täielikult looduslikest toorainetest, seega meie Barney ei tekitanud mingit peatage tabletid tsüstiidi bio. Ravi kulgu tuleb korrata pärast kuu möödumist ja oleme juba nõges cystiitide kommentaare varustatud.\nSee ei ole väga kallis ja on peaaegu igas veterinaarapteegis. Umbes viieaastastest aastatest hakkas meie kassidega probleeme uriinianalüüsiga. Ta istus lauale pikka aega, kuid pole mõtet. Uriin ei tühjendata. Selle tulemusena paigutati kolm päeva järjest kateetrit ja määrati antibiootikumide kursus. Tulemust ei olnud. Otsustasime minna teisele veterinaararstile, kes andis meile täiesti loomuliku abinõuna KotErvin. Arsti sõnul pestab ta liiva hästi, purustab kive, on väga efektiivne ja mugav kasutada.\nNõges cystiitide kommentaare sai paremaks järgmisel päeval, kui ta ravimit kasutas. Muudatusega läks ta väga nõges cystiitide kommentaare. Säilitage ravimeid külmikus ja loksutage ja soojendage enne kasutamist. Kastnud meie lemmiklooma süstlast. Ägenemise ajal manustati 2 ml.\nSelle nõges cystiitide kommentaare oli kolmes pudelis kasti piisav vaid 7-päevase ravikuuri jaoks. See on väga hea vahend, mistõttu ma võin seda ohutult soovitada oma ülevaates neile, kellel on urolitiaasi põdevad petsid. Preparaati KotErvin on kasutatud juba mitu aastat. See kõik algas sellest, kuidas meie kass süvendas urotiaasi. Veterinaar selgitas seda ebaõnnestunud kastreerimist.\nKotErvin on looduslik abiaine, seetõttu on see ohutu. Selle kasutamisel ei leitud meie lemmiklooma kõrvaltoimeid nõges cystiitide kommentaare üks kord. Kuid haiguse ägenemise ajal on ravim veel nõrk. Paralleelselt sellega on vaja anda kassi põletikuvastased ravimid ja vitamiinid. Igal kevadel ja sügisel juuakse need meie lemmiklooma tilgad ennetavalt. Vala lahus otse oma suhu süstlaga ilma nõela, 2 ml päevas. See ei unusta toita vaid meditsiinilist toitu.\nOdavad kuiva toitu ei osta. Selle tulemusena on loom üle pea seitse aastat praktiliselt tervislik, aktiivne ja lõbus. Meie kass KotErvin võtab rohkem kui 8 aastat. Kui me seda kastreerisime, arvasin, et sööt ei ole praktiliselt mingit vahet, seega ostsin kuiv, mitte eriti kõrgekvaliteedilise sööda.\nSelle tulemusena saadeti kaks aastat hiljem haiglasse urotiiaasiga. Meid raviti pikka aega erinevate ravimite ja protseduuride abil. Pärast Cote Erwini ja range dieedi väljakirjutamist.\nNüüd söödan oma kassi erilise toiduga ja esimeste haigusnähtude all hakkan KotErvinile andma.\nSee kehtib eriti kastreeritud kasside kohta. Koterwin - juhised, soovitused uroloogiliste probleemide kõrvaldamiseks Teie lemmikloomade tervise eest hoolitsemine on vastutava omaniku prioriteet. Tuntud Venemaa ettevõte Veda on ravimite väljatöötamist ja tootmist 20 aasta jooksul tervislike omadustega taimede baasil.\nNende seas on efektiivne fütokompleks, mis on mõeldud Koterwini loomade kuseteede mitmete haiguste ennetamiseks ja raviks. Juhised selle kasutamiseks, kui palju ja kuidas anda, milliste haiguste korral see toimib, saate õppida allpool. Koostis ja vabastusvorm Ravim koosneb taimede vee infusioonidest põletikuvastaste diureetikumidega.\nRavim Kotervin on saadaval klaaspudelites.\nKui poiss valutab kõhu all


Eesti kütusepank Terminal Oil on kõigis oma teenindusjaamades üle Eesti teinud tarbijale soodsa hinnaga kättesaadavaks taaskasutatavad kohvitopsid. Kohvitopsid on toodetud eesmärgiga vähendada seni igapäevaselt tekkivat papptopside jäätmemahtu ning meenutada tarbijale korduvkasutamise olulisust keskkonnale. Topsid on toodetud polüpropüleenist, mis on kerge, vastupidav ja kuumakindel ning toiduainetega taaskasutamiseks ohutu plastik. Põhjus, miks otsustati plastiku kasuks, on materjali 100% ulatuses ümbertöötlemise ja taaskasutamise võimalus.\nSuuname tarbijaid keskkonnasõbralikkuse poole pakkudes COFFEE TERMINAL taaskasutatava topsiga kohvi ostjale ka soodsamat hinda, 1.60 €. Taaskasutatav tops mahutab ka XL kohvijoogi ning seda hinnaga 2.30 € ning Terminal Oil kliendile on iga 5. kohvijook tasuta.\n„Samuti nagu toidukauplusesse minnes võetakse kaasa oma poekott, võib teha ka tanklakülastust planeerides, võtta kaasa oma Coffee Terminal korduvkasutatav kohvitops hommikukohvi ostma minnes. Selliste harjumuste väljakujunemine avaldab keskkonnale tohutut positiivset mõju,“ lisas Terminal Oil juhatuse liige Raido Raudsepp.\nVastutustundliku ettevõttena astub Terminal Oil järjepidevalt samme keskkonnahoiu suunas, eelkõige keskkonnasõbralikumate vedelkütuste, hoiuterminalide pideva kaasajastamise ning kasutatava masinapargi ökonoomsuse tõstmisega.\nTerminal Oil on Eesti pereettevõte, mis omab vedelkütuseterminale nii Tallinnas kui Tartus. Ettevõte on Eesti suurimaid vedelkütuste hulgimüüjaid ning opereerib 24 teenindusjaamas üle Eesti.


Teadlased: pool Maad katvast veest on kosmilist päritolu\nTeadlased: pool Maad katvast veest on kosmilist päritolu (9)\nTõnis Erilaid, 6. mai 2019 15:38\nKUST ON PÄRIT VESI? Pole kindel, et ühe Pariisi purskkaevu juures jalgu puhkav paar selle üle pead murrab.Foto: AFP/Scanpix\nArizona ülikooli teadlased uurisid kaljuasteroidilt Itokawa Maale toodud näidiseid, mis sisaldasid üllatavalt palju vett. Nad esitasid ajakirjas Science Advances teooria, et koguni pool Maa ookeanide veest võib olla kosmilist päritolu ja jõudnud meieni asteroididelt.\nTeadlaste arvutused on näidanud, et miljardite aastate jooksul võisid Maale langenud asteroidid endaga kaasa tuua umbes 700 miljardit tonni vett, mis ongi ligikaudu pool ookeanide mahust.\nPoolekilomeetrise läbimõõduga Itokawalt tõi pinnasenäited Maale jaapanlaste kosmoseaparaat Hayabusa. Arizona ülikooli teadurid Maltrayee Rose ja Ziliang Jin said jaapanlastelt katseteks viis tillukest kübet Hayabusa toodud näidistest, kuid sellest piisas. Spektromeetriga tehtud uuringud näitasid, et Itokawa sisaldab üllatavalt rohkesti vett, täpsemalt vesinikuisotoope, mis on võrreldavad veega, nagu oleme sellega Maal harjunud. Varem pole Maalt lähtunud ekspeditsioonid ühegi asteroidi pinda kraapinud ja sealt tolmu kaasa toonud. Itokawa on nõndanimetatud S-asteroid, mis moodustusid suhteliselt päikesesüsteemi lähedal ja võisid olla oluline ehitusmaterjal planeetide tekkel. Tegu on ilmselt osaga kunagisest suuremast kosmoses tiirelnud kivitükist, mis aastate jooksul on väiksemaks purunenud. Tõsi, pole kindel, et kõik S-tüüpi asteroidid on ühesuguse sisuga ja võivad vett sisaldada. Arizona ülikooli teadlased oletavad igatahes, et Itokawa on tüüpiline sedasorti asteroid ja suure tõenäosusega on enamik teisi temasarnased.\nVarem ei arvanud teadlased, et kiviasteroidid võiksid vett sisaldada, pigem oodati seda asteroididelt, kus vesi võiks olla saviga seotud. Arizona teadlaste leid niisiis vähemalt kahekordistas nende asteroidide hulga, kes võisid Maale vett toimetada.\nKunagi oletati, et Maal leiduv vesi on pärit komeetidelt. Praegused uurimused on aga näidanud, et komeetide „sõrmejäljed“ on üsna erinevad, ja nüüd jõutigi esialgu veel lõplikku kinnitust saamata mõtteni, et poole veest tõid meile asteroidid, teine pool on aga pärit maakera sisemusest.\nNASA DIREKTOR HOIATAB: Maale prahvatab tapjaasteroid!