Euroopa Liidu L 105/13.\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 562/2006,\nmillega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)\nvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 1 ja artikli 62 lõike 2 punkti a,\nAsutamislepingu artikli 62 lõike 1 alusel on meetmete vastuvõtmine, millega tagatakse igasugune kontrolli puudumine isikute suhtes sisepiiride ületamisel, osa Euroopa Liidu eesmärgist luua sisepiirideta ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 14.\nVastavalt asutamislepingu artiklile 61 peavad sellise ala loomisega, kus isikud võivad vabalt liikuda, kaasnema kõrvalmeetmed. Sellist meedet kujutab endast asutamislepingu artikli 62 lõikes 2 sätestatud ühtne välispiiride ületamise poliitika.\nÜhismeetmete võtmine seoses isikutepoolse sisepiiride ületamisega ja välispiirikontrolliga peaks kajastama Euroopa Liidu raamistikku inkorporeeritud Schengeni acquis’d, eelkõige 14. juuni 1985. aasta konventsiooni, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel (2) ja ühise käsiraamatu (3) asjakohaseid sätteid.\nSeoses välispiirikontrolliga on “ühise õigusaktide kogu” loomine, eelkõige acquis’ ühtlustamise ja edasiarendamise teel, üks põhikomponente välispiiride haldamise ühises poliitikas, mis määratleti komisjoni 7. mai 2002. aasta teatises Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride integreeritud haldamise suunas. See eesmärk lisati Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride haldamise kavasse, mille nõukogu kiitis heaks 13. juunil 2002 ning mida toetasid 21. ja 22. juunil 2002 Sevillas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu ning Thessalonikis 19. ja 20. juunil 2003 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu.\nÜhiste eeskirjade määratlemine isikute üle piiri liikumise kohta ei sea kahtluse alla ega mõjuta vaba liikumise õigust, mis on Euroopa Liidu kodanikel ja nende pereliikmetel ning sellistel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel, kes omavad ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt selliste kolmandate riikide vaheliste kokkulepete alusel Euroopa Liidu kodanikega samaväärseid vaba liikumise õigusi.\nKontrolli piiril tuleks teostada inimväärikust täielikult asutades. Piirikontrolli tuleks teostada professionaalselt ja lugupidaval viisil ning see peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.\nPiirikontroll hõlmab lisaks piiripunktis toimuvale isikute kontrollimisele ja piiripunktide vahelisele patrull- ja vaatlustegevusele ka sisejulgeolekuriskide ning välispiiride julgeolekut mõjutada võivate ohtude analüüsimist. Seepärast on vaja kehtestada piiripunktides toimuvaid kontrolle ning patrull- ja vaatlustegevust reguleerivad tingimused, kriteeriumid ja üksikasjalikud eeskirjad.\nSelleks et vältida liigset ooteaega piiripunktis, tuleks kehtestada sätted välispiiril teostatava kontrolli leevendamiseks erandlike ning ettenägematute asjaolude korral. Korrapäraselt templite löömine kolmandate riikide kodanike dokumentidesse jääb piiril kontrollide leevendamise korral kohustuslikuks. Dokumendi tembeldamine võimaldab kindlalt tuvastada piiri ületamise kuupäeva ja koha, ilma et iga juhtumi korral oleks kindlaks tehtud, kas kõik nõutavad reisidokumendi kontrollmeetmed on rakendatud.\nSelleks et vähendada ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute ooteaega, tuleks võimaluse korral seada välispiiride piiripunktides sisse eraldi read, mis oleksid kõikides liikmesriikides märgistatud ühtse tähistusega. Eraldi read tuleks sisse seada ka rahvusvahelistes lennujaamades. Vajaduse korral ja kui kohalikud olud seda võimaldavad, võiksid liikmesriigid kaaluda eraldi ridade sisseseadmist mere- ja maismaapiiripunktides.\nLiikmesriikide vahelist piirikontrolliga seotud operatiivkoostööd ja -abi peaks juhtima ning kooskõlastama Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2007/2004. (4)\nKäesolev määrus ei piira üldiste politseikohustuste täitmisel teostatavaid kontrolle ega julgeoleku eesmärgil läbiviidavaid isikukontrolle, mis on samaväärsed siseriiklikel lendudel toimuva kontrolliga, liikmesriikide võimalust viia kooskõlas nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3925/91 (ühendusesiseseid lende tegevate isikute salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid merereise tegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaalsuste lõpetamise kohta) (5) läbi erakorralisi pagasikontrolle ega selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad reisidokumentide või isikut tõendavate dokumentide kaasaskandmist või nõuet, mille kohaselt peavad isikud teavitama pädevaid asutusi oma viibimisest asjaomase liikmesriigi territooriumil.\nSamuti peaks liikmesriikidel olema võimalik piirikontroll sisepiiridel ajutiselt taaskehtestada, kui esineb tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule. Sätestada tuleks selleks vajalikud tingimused ja kord, et tagada selliste meetmete erakordsus ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine. Sisepiiridel ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli rakendusala ja kestus peaksid olema üksnes sellised, mis on minimaalselt vajalikud antud ohule reageerimiseks.\nAlal, kus isikud võivad vabalt liikuda, peaks piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel kujutama erandit. Piirikontrolli ei peaks teostama ega formaalsusi kehtestama üksnes sel põhjusel, et toimub sellise piiri ületamine.\nTuleks sätestada kord, mis võimaldab komisjonil kohandada teatavaid piirikontrolli reguleerivaid üksikasjalikke praktilisi eeskirju. Sellistel juhtudel tuleks käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)\nSätestada tuleks kord, mis võimaldab liikmesriikidel komisjonile teatada piirikontrolli reguleerivate muude üksikasjalike praktiliste eeskirjade muutmisest.\nKuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt isikute üle piiri liikumise suhtes kohaldatavate eeskirjade kehtestamist ei suuda liikmesriigid üksinda tegutsedes piisavalt saavutada, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.\nErandina asutamislepingu artiklist 299 kohaldatakse käesolevat määrust Prantsusmaa ja Hollandi puhul üksnes nende riikide Euroopas asuvate territooriumite suhtes. See ei mõjuta Ceuta ja Melilla suhtes kohaldatavat erikorda, mis on määratletud lepingus Hispaania Kuningriigi ühinemise kohta konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut. (7)\nEuroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades asjaolu, et käesolev määrus arendab edasi Schengeni acquis’d Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärastkäesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.\nIslandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (8) mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga.\nTuleb ette näha kord, mille alusel Islandi ja Norra esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste teostamisel. Sellist korda on kavandatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppes Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel komiteede kohta, mis abistavad Euroopa Komisjoni selle täidesaatva võimu teostamisel, (10) mis on lisatud eespool nimetatud lepingule.\nŠveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel allkirjastatud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga, koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ (11) ja 2004/860/EÜ (12) artikli 4 lõikega 1.\nTuleb ette näha kord, mille alusel Šveitsi esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste teostamisel. Sellist korda on kavandatud ühenduse ning Šveitsi kirjavahetuses, mis on lisatud eespool nimetatud lepingule.\nKäesolev määrus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (13) Ühendkuningriik ei osale seetõttu selle vastuvõtmises ja see ei mõjuta teda.\nKäesolev määrus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (14) Iirimaa ei osale seetõttu selle vastuvõtmises ja see ei mõjuta teda.\nKäesoleva määruse artikli 1 esimene lause, artikli 5 lõike 4 punkt a, III jaotis ning II jaotise ja selle lisade need sätted, mis osutavad Schengeni infosüsteemile (SIS), kujutavad endast Schengeni acquis’st lähtuvaid või sellega muul viisil seotud sätteid 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,\nKäesoleva määrusega sätestatakse kontrolli puudumine isikute suhtes, kes ületavad Euroopa Liidu liikmesriikide vahelisi sisepiire.\nSellega kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate isikute piirikontrolli reguleerivad eeskirjad.\nliikmesriikide mere-, jõe- ja järvesadamad, mille kaudu toimub regulaarne parvlaevaühendus;\nvälispiirid – liikmesriikide maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid, merepiirid ning liikmesriikide lennujaamad, jõe-, mere- ja järvesadamad, kui need ei ole sisepiirid;\nsiselend – ainult liikmesriikide territooriumilt alanud ja seal lõppev lend, mille vältel ei ole vahemaandumisi kolmanda riigi territooriumil;\nregulaarne parvlaevaühendus – kahe või enama liikmesriigi territooriumil asuva sadama vaheline parvlaevaühendus, mille vältel ei randuta üheski väljapoole liikmesriikide territooriumi jäävas sadamas ning mille puhul toimub reisijate ja sõidukite vedu avaldatud graafiku kohaselt;\nühenduse vaba liikumise õigust omavad isikud:\nEuroopa Liidu kodanikud asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust kasutavate Euroopa Liidu kodanike pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; (15)\nmis tahes kodakondsusega kolmandate riikide kodanikud ja nende pereliikmed, kes omavad ühelt poolt ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt selliste kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepete alusel Euroopa Liidu kodanikega võrdseid vaba liikumise õigusi;\nkolmanda riigi kodanik – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ning kes ei ole hõlmatud käesoleva artikli punktiga 5;\nisik, kelle kohta on antud hoiatus sisenemise keelamise eesmärgil – kolmanda riigi kodanik, kelle kohta on Schengeni infosüsteemis (SIS) antud hoiatus vastavalt Schengeni konventsiooni artiklile 96 ning nimetatud artiklis sätestatud eesmärkidel;\npiiripunkt – koht, mille kaudu pädevad asutused lubavad ületada välispiiri;\npiirikontroll – vastavalt käesolevale määrusele ja selles sätestatud eesmärkidel piiril teostatav tegevus, mis igast muust põhjusest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning koosneb kontrollidest ning patrull- ja vaatlustegevusest;\nkontrollid piiril – piiripunktis teostatavad kontrollid tagamaks, et isikutel, sealhulgas nende transpordivahenditel ja nende valduses olevatel esemetel võib lubada siseneda liikmesriigi territooriumile või sealt lahkuda;\npatrull- ja vaatlustegevus – piiride valvamine piiripunktide vahel ja piiripunktide valvamine väljaspool nende ametlikku lahtiolekuaega selleks, et takistada isikutel kontrolli vältimist piiril;\nteise astme kontroll – lisakontroll, mida võib teostada spetsiaalselt selleks ettenähtud kohas eemal kohast, kus kontrollitakse kõiki isikuid (esimese astme kontroll);\npiirivalveametnik – vastavalt siseriiklikule õigusele piiripunkti või piirile või selle vahetusse lähedusse määratud ametiisik, kes kooskõlas käesoleva määruse ja siseriikliku õigusega täidab piirikontrolliga seotud ülesandeid;\nvedaja – füüsiline või juriidiline isik, kelle ametiks on reisijate vedamine;\nkõik elamisload, mis on liikmesriikide poolt väljastatud vastavalt ühtsele vormile, mis on kehtestatud nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks; (16)\nkõik teised liikmesriigi poolt kolmandate riikide kodanikele väljastatud dokumendid, millega lubatakse viibida liikmesriigi territooriumil või siseneda uuesti liikmesriigi territooriumile, välja arvatud ajutised load, mis on väljastatud punktis a osutatud elamisloa või varjupaiga esmataotluse läbivaatamiseni;\nmerematkelaev – vastavalt eelnevalt kavandatud programmile konkreetset reisiplaani järgiv laev, millel on erinevates sadamates läbiviidav turismiürituste programm ning mis tavaliselt ei võta reisi jooksul reisijaid peale ega võimalda neil lahkuda;\nlaevalõbusõit – lõbusõidulaevade kasutamine sportimise või turismi eesmärkidel;\nrannapüük – kalastamine laevadel, mis pöörduvad iga päev või 36 tunni jooksul tagasi liikmesriigi territooriumil asuvasse sadamasse, ilma et nad vahepeal kolmandas riigis asuvates sadamates randuksid;\noht rahvatervisele – Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelistes meditsiinilistes sanitaareeskirjades määratletud epideemiaohuga haigused ja muud nakkushaigused või nakkuslikud parasitaarhaigused, kui nende kohta kehtivad liikmesriigi kodanike suhtes kohaldatavad kaitsesätted.\nühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute õigusi;\nLiikmesriigid edastavad oma piiripunktide loetelu komisjonile vastavalt artiklile 34.\n2. Erandina lõikest 1 võib eirata kohustust ületada välispiire ainult piiripunktide kaudu nende kindlaksmääratud lahtiolekuajal:\nseoses laevalõbusõitude või rannapüügiga;\nmeremeeste puhul, kes lähevad maale, et viibida selle sadama territooriumil, kus nende laev ankrus on, või sellega piirnevates omavalitsusüksustes;\nüksikisikute või rühmade puhul, kui on tegemist erivajadusega, tingimusel et neil on siseriikliku õigusega nõutavad load ja et toimuv ei ole vastuolus liikmesriikide avaliku korra ja sisejulgeoleku huvidega;\nüksikisikute või rühmade puhul ettenägematu hädaolukorra puhul.\n3. Ilma et see piiraks lõikes 2 sätestatud erandeid ega liikmesriikide rahvusvahelise kaitsega seotud kohustusi, kehtestavad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikule õigusele karistused välispiiride ebaseadusliku ületamise eest väljaspool piiripunkte ja väljaspool nende kindlaksmääratud lahtiolekuaega. Nimetatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.\n1. Kuni kolmekuuliseks riigis viibimiseks kuue kuu jooksul kehtivad kolmandate riikide kodanikele järgmised territooriumile sisenemise tingimused:\nneil on kehtiv reisidokument või -dokumendid, mis lubavad neil piiri ületada;\nneil on kehtiv viisa, kui see on nõutav vastavalt nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, (17) välja arvatud juhul, kui neil on kehtiv elamisluba;\nnad tõendavad kavatsetava viibimise eesmärki ja tingimusi ning neil on piisavalt elatusvahendeid nii kavatsetava viibimise ajaks kui ka tagasipöördumiseks oma päritolumaale või sõiduks kolmandasse riiki, kus nende vastuvõtmine on tagatud, või nad on võimelised omandama need vahendid seaduslikul teel;\nnad ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist või rahvusvahelisi suhteid, eelkõige juhul kui nende kohta pole liikmesriikide siseriiklikesse andmebaasidesse kantud hoiatust sisenemise keelamise eesmärgil samadel põhjustel.\n2. Mittetäielik nimekiri nendest täiendavatest dokumentidest, mida piirivalveametnik võib nõuda kolmandate riikide kodanikelt lõike 1 punktis c sätestatud tingimuste täitmise tõendamiseks, on lisatud I lisas.\n3. Elatusvahendeid hinnatakse vastavalt viibimise kestvusele ja eesmärgile ning arvestades asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toitlustuse ja majutuse keskmisi hindu, mis määratakse kindlaks säästumajutuse kulumäära korrutamisel viibitavate päevade arvuga.\nLiikmesriikide poolt sätestatud lähtesummad esitatakse komisjonile vastavalt artiklile 34.\nElatusvahendite piisavuse hindamine võib põhineda kolmanda riigi kodaniku valduses oleval sularahal, reisitšekkidel ja krediitkaartidel. Piisavate elatusvahendite tõenduseks võivad samuti olla ülalpidamiskohustuse deklaratsioonid, kui sellised deklaratsioonid on sätestatud liikmesriikide siseriiklikus õiguses ning siseriiklikus õiguses määratletud vastuvõtja garantiikirjad, kui kolmanda riigi kodanik peatub vastuvõtja juures.\n4. Erandina lõikest 1:\nkolmanda riigi kodanikul, kes ei täida kõiki lõikes 1 sätestatud tingimusi, kuid kellel on ühe liikmesriigi antud elamisluba või mitmekordne viisa või vajaduse korral mõlemad dokumendid, on lubatud elamisloa või mitmekordse viisa andnud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks sõita läbi teiste liikmesriikide territooriumi, välja arvatud juhul, kui liikmesriik, kelle välispiiri ületamist ta taotleb, on kandnud ta oma sisenemiskeeluregistrisse ning keeluga kaasnevad juhised sisenemise või läbisõidu keelamiseks;\nkolmandate riikide kodanikele, kes täidavad lõikes 1 (välja arvatud punktis b) sätestatud tingimusi ja kes ilmuvad piirile, võidakse anda luba liikmesriikide territooriumitele sisenemiseks, kui viisa väljastatakse piiril vastavalt nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 415/2003 viisade andmise kohta piiril, kaasa arvatud selliste viisade andmine läbisõidul olevatele meremeestele. (18)\nPiiril väljastatud viisad registreeritakse vastavas nimekirjas.\nKui viisat ei ole võimalik kinnitada dokumenti, kinnitatakse see erandkorras eraldi lehele, mis lisatakse dokumenti. Sellisel juhul tuleb kasutada nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 333/2002 ühtse vorminguga vormide kohta liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (19) sätestatud ühtse vorminguga vormi viisade kinnitamiseks;\n1. Piirivalveametnikud täidavad oma kohustusi inimväärikust täielikult austades.\nEsimeses lõigus osutatud minimaalset kontrolli kohaldatakse isikute suhtes, kes omavad ühenduse vaba liikumise õigust.\nSiiski võivad piirivalveametnikud ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute minimaalsel kontrollimisel teostada pisteliselt päringuid siseriiklikes või Euroopa andmebaasides, et teha kindlaks, et isik ei kujuta tõelist, vahetut ja piisavalt tõsist ohtu liikmesriikide sisejulgeolekule, avalikule korrale, rahvusvahelistele suhetele ega rahvatervisele.\nSelliste päringute tulemus ei takista ühenduse vaba liikumise õigust omavatel isikutel asjaomase liikmesriigi territooriumile sisenemist vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ.\n3. Kolmandate riikide kodanikke kontrollitakse riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel põhjalikult.\nRiiki sisenemisel hõlmab põhjalik kontroll järgmist: artikli 5 lõikes 1 riiki sisenemise kohta sätestatud tingimuste kontrollimist ning vajaduse korral riigis elamist ja kutsealaga tegelemist lubavate dokumentide kontrollimist. See hõlmab järgmiste aspektide üksikasjalikku kontrollimist:\nkolmanda riigi kodanikul piiriületuseks vajaliku kehtiva ning vajadusel asjakohast viisat või elamisluba sisaldava dokumendi olemasolu kontrollimist;\nkontrollimist, et asjaomane kolmanda riigi kodanik, tema transpordivahend ja tema poolt transporditavad esemed ei ohusta tõenäoliselt ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist ega rahvusvahelisi suhteid. See hõlmab otsest isikute ja vajaduse korral ka esemete kohta kantud andmete ja hoiatuste kontrolli SISist ja siseriiklikest andmebaasidest ning meetmete võtmist selliste hoiatuste esinemise korral.\nvõimalusel selle kontrollimist, et kolmanda riigi kodanik ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut ega rahvusvahelisi suhteid.\nLisaks punktis b nimetatud kontrollidele võivad põhjalikud kontrollid riigist lahkumisel hõlmata ka järgmist:\nisikul kehtiva viisa olemasolu kontrollimist, kui viisa on nõutav vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001, välja arvatud juhul, kui isikul on kehtiv elamisluba;\nliikmesriikide territooriumil lubatud viibimise maksimumkestvuse mitteületamise kontrollimist;\nisikute ja esemete kohta SISi ja siseriiklikesse andmebaasidesse kantud hoiatuste kontrollimist.\n5. Teise astme kontrolli korras põhjalikult kontrollitavaid kolmanda riigi kodanikke teavitatakse sellise kontrolli eesmärgist ja läbiviimise korrast.\nKõnealune teave on kättesaadav liidu kõikides ametlikes keeltes ja asjaomase liikmesriigiga piirneva riigi või piirnevate riikide keel(t)es ning selles märgitakse ära, et kolmanda riigi kodanik võib nõuda teise astme kontrolli korras põhjalikku kontrolli teostavate piirivalveametnike nime või ametimärgi numbrit ning samuti piiripunkti nimi ja piiri ületamise kuupäev.\n6. Ühenduse vaba liikumise õigust omavaid isikuid kontrollitakse vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ.\n1. Välispiiridel võib kontrolle erakorralistel ja ettenägematutel asjaoludel leevendada. Sellised erakorralised ja ettenägematud asjaolud esinevad siis, kui ettenägematute sündmuste tõttu on piiriliiklus niivõrd intensiivne, et ooteaeg piiripunktis võtab liigselt aega ning kõik töötajate, vahendite ja korraldusega seotud ressursid on ammendatud.\n3. Isegi kontrollide leevendamise korral löövad piirivalveametnikud templeid kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse nii sisse- kui väljasõidul vastavalt artiklile 10.\n4. Iga liikmesriik edastab kord aastas Euroopa Parlamendile ja komisjonile aruande käesoleva artikli rakendamise kohta.\n1. Liikmesriigid seavad eelkõige lennujaamades asuvates piiripunktides sisse eraldi read, et kontrollida isikuid vastavalt artiklile 7. Nimetatud read eristatakse üksteisest viitadega, mis kannavad III lisas sätestatud juhiseid.\nLiikmesriigid võivad sisse seada eraldi read mere- ja maismaapiiride piiripunktidesse ja piiridele nende liikmesriikide vahel, kes ei kohalda artiklit 20 oma ühistel piiridel. III lisas sätestatud juhiseid kandvaid viitasid kasutatakse, kui liikmesriigid seavad sisse eraldi read nimetatud piiridel.\nLiikmesriigid kindlustavad selliste ridade selge märgistamise, kaasaarvatud siis, kui eiratakse lõikes 4 sätestatud eraldi ridade kasutamise eeskirju, et tagada optimaalne piiri ületavate isikute voog.\nÜhenduse vaba liikumise õigust omavatel isikutel on õigus kasutada III lisa A osas esitatud viidaga tähistatud ridasid. Samuti võivad nad kasutada III lisa B-osas esitatud viidaga tähistatud ridasid.\nKõik teised isikud kasutavad III lisa B-osas esitatud viidaga tähistatud ridasid.\nIga liikmesriik esitab punktides a ja b nimetatud viitade tähistuse sellises keeles või keeltes, mida ta peab asjakohaseks.\n5. Olemasolevate viitade vastavusse viimine lõigete 1, 2 ja 3 sätetega tuleb viia lõpule 31. maiks 2009. Kui liikmesriigid asendavad olemasolevad viidad või panevad uued üles enne seda kuupäeva, peavad need vastama nimetatud lõigetes ettenähtud tähistusele.\nTemplite löömine kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse\n2. Kui kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust omavate Euroopa Liidu kodanike pereliikmed ja kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, ei esita kõnealuse direktiivi artiklis 10 sätestatud elamisluba, lüüakse nende reisidokumentidesse tempel riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel.\nKui kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust omavate kolmandate riikide kodanike pereliikmed ja kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, ei esita direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 10 sätestatud elamisluba, lüüakse nende reisidokumentidesse tempel riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel.\ndokumentidesse, mis võimaldavad piiri ületada Andorra, Monaco ja San Marino kodanikel.\nErandkorras võib kolmanda riigi kodaniku palvel sisenemis- või väljumistempli löömisest loobuda, kui see võib asjaomasele isikule tõsiseid ebameeldivusi tekitada. Sel juhul tuleb sisenemine või lahkumine registreerida eraldi lehel, millele märgitakse isiku nimi ja passinumber. Nimetatud leht antakse kolmanda riigi kodanikule.\n5. Võimalusel teavitatakse kolmanda riigi kodanikke piirivalveametnike kohustusest lüüa nende reisidokumenti riiki sisenemisel ja sealt lahkumisel tempel, isegi kui piirikontroll on leevendatud vastavalt artiklile 8.\n6. Komisjon edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande reisidokumentidesse templite löömist reguleerivate sätete kohaldamise kohta 2008. aasta lõpuks.\n1. Kui kolmanda riigi kodaniku reisidokumendis puudub sissesõidutempel, võivad pädevad asutused eeldada, et reisidokumendi omanik ei täida või ei täida enam asjassepuutuvas liikmesriigis kohaldatavaid viibimise kestust käsitlevaid nõudeid.\n2. Lõikes 1 esitatud eelduse võib ümber lükata, kui kolmanda riigi kodanik tõendab usaldusväärsete vahenditega nagu reisipiletite või tõendiga tema väljaspool liikmesriikide territooriumit viibimise kohta, et ta on täitnud lühiajalise liikmesriikide territooriumil viibimise kestust käsitlevaid nõudeid.\nkui kolmanda riigi kodanik leitakse sellise liikmesriigi territooriumilt, mille suhtes ei ole vastu võetud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 2 vaadeldud otsust, märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud selle liikmesriigi välispiiri.\nLisaks punktides a ja b nimetatud märkimistele võidakse kolmanda riigi kodanikule anda VIII lisas toodud vorm.\n3. Juhul kui lõikes 1 osutatud eeldust ei lükata ümber, võivad pädevad asutused kolmandate riikide kodanikud asjaomase liikmesriigi territooriumilt välja saata.\n1. Patrull- ja vaatlustegevuse põhieesmärgiks on tõkestada ebaseaduslikku piiriületamist, võidelda piiriülese kuritegevuse vastu ja võtta meetmeid ebaseaduslikult piiri ületanud isikute suhtes.\n5. Patrull- ja vaatlustegevust reguleerivad lisaeeskirju võib võtta vastu artikli 33 lõikes 2 nimetatud menetluse kohaselt.\n1. Kolmanda riigi kodanikul, kes ei vasta kõigile artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele ja kes ei kuulu artikli 5 lõikes 4 osutatud isikute kategooriatesse, on keelatud siseneda liikmesriikide territooriumile. See ei piira varjupaigaõiguse, rahvusvahelise kaitse ega pikaajaliste viisade väljastamisega seotud erisätete kohaldamist.\n2. Sisenemist võib keelata üksnes põhjendatud otsusega, milles märgitakse keeldumise täpsed põhjused. Otsuse teeb selleks siseriikliku õiguse alusel volitatud asutus. See jõustub koheselt.\nPõhjendatud otsus, milles märgitakse keeldumise täpsed põhjused, antakse V lisa B osas toodud standardvormi kujul, mis täidetakse asutuse või ametiisiku poolt, kes on siseriikliku õiguse alusel volitatud sisenemiskeeldu andma. Täidetud standardvorm antakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule, kes kinnitab selle vormiga sisenemiskeelu otsuse kättesaamist.\nIlma et see piiraks siseriikliku õigusega ettenähtud lõpliku kompensatsiooni kohaldamist, on kolmanda riigi kodanikul õigus sisenemiskeelu andnud liikmesriigi poolt kehtetuks tunnistatud sisenemistempli ja mis tahes kehtetuks tunnistamise või lisamise korrigeerimisele, kui edasikaebuse suhtes otsustatakse, et sisenemiskeelu otsus on põhjendamatu.\n5. Liikmesriigid koguvad statistilisi andmeid sisenemiskeelu saanud isikute arvu, sisenemiskeelu põhjuste, sisenemiskeelu saanud isikute kodakondsuse ja sisenemiskeelu väljastanud piiriliigi (maismaa-, õhu-, merepiir) kohta. Kord aastas edastavad liikmesriigid need statistilised andmed komisjonile. Iga kahe aasta tagant avaldab komisjon liikmesriikide poolt edastatud statistiliste andmete kogumiku.\nLiikmesriigid rakendavad piisaval hulgal kvalifitseeritud töötajaid ja vahendeid artiklite 6 kuni 13 kohaseks piirikontrolli teostamiseks välispiiridel, et tagada tõhus, kõrge ja ühtlase tasemega piirikontrolli oma välispiiril.\n1. Käesoleva määruse artiklites 6 kuni 13 osutatud piirikontrolli teostavad piirivalveametnikud kooskõlas käesoleva määruse sätete ja siseriikliku õigusega.\nNimetatud piirikontrolli teostades jäävad endiseks need piirivalveametnikele siseriikliku õigusega antud volitused kriminaalmenetluse algatamiseks, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.\nLiikmesriigid tagavad, et piirivalveametnikeks on spetsiaalse ettevalmistuse ja nõuetekohase väljaõppe saanud professionaalid. Liikmesriigid soodustavad piirivalveametnike keeleõpet, eelkõige nende keelte osas, mida vajatakse tööülesannete täitmiseks.\n2. Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriikliku õiguse alusel piirikontrolli teostamise eest vastutavate siseriiklike teenistuste loetelu vastavalt artiklile 34.\n1. Liikmesriigid abistavad üksteist ning teevad tihedat ja püsivat koostööd piirikontrolli tõhusaks teostamiseks vastavalt artiklitele 6 kuni 15. Nad vahetavad kogu asjakohast teavet.\n2. Liikmesriikide vahelist koostööd välispiiride haldamise vallas juhib ning kooskõlastab liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi “agentuur”), mis on loodud määrusega (EÜ) nr 2007/2004.\n1. Ilma et see piiraks artiklitest 6 kuni 13 tulenevat iga liikmesriigi vastutust, võivad liikmesriigid, kes ei kohalda oma ühiste maismaapiiride suhtes artiklit 20, kuni selle artikli kohaldamise kuupäevani neid omavahelisi piire ühiselt valvata, millisel juhul tohib isikut kinni pidada ainult üks kord sisenemis- ja väljumiskontrollide teostamiseks.\nNimetatud erieeskirjad võivad sisaldada erandeid artiklitest 5 ja 7 kuni 13.\n2. Liikmesriigid edastavad komisjonile vastavalt artiklile 34 oma välisministeeriumide poolt diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmetele ning nende pereliikmetele väljastatud kaartide näidised.\nPiirikontrolli kaotamine sisepiiridel\nPiirikontrolli kaotamine sisepiiridel ei mõjuta:\nsiseriikliku õiguse kohaselt politseikohustuste täitmist liikmesriikide pädevate asutuste poolt, niivõrd kui nimetatud kohustuste täitmine ei oma samaväärset toimet kontrollidega piiril; see kehtib ka piirialadel. Politseikohustuste täitmist esimese lause tähenduses ei või käsitleda samaväärsena kontrollide teostamisega piiril, kui:\nliikmesriigi võimalust sätestada õigusakte, mis kohustavad omama või kaasas kandma pabereid või dokumente;\nkolmandate riikide kodanike Schengeni konventsiooni artikli 22 sätete järgset kohustust teatada oma viibimisest mis tahes liikmesriigi territooriumil.\n1. Tõsise ohu puhul avalikule korrale või sisejulgeolekule võib liikmesriik artiklis 24 või erakorralise olukorra puhul artiklis 25 sätestatud korras erakorraliselt taaskehtestada piirikontrolli oma sisepiiridel piiratud ajavahemikuks kestvusega kuni 30 päeva või eeldatavalt rohkem kui 30 päeva kestva tõsise ohu puhul. Piirikontrolli ajutise taaskehtestamise ulatus ja kestus ei või olla suurem ega pikem, kui on otseselt vaja tõsisele ohule reageerimiseks.\n2. Kui tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule kestab kauem lõikes 1 sätestatust, võib liikmesriik artiklis 26 sätestatud korras pikendada piirikontrolli lõikes 1 osutatud alustel ning teha seda kuni 30päevaste ajavahemike võrra, võttes arvesse võimalikke uusi tegureid.\nMenetlus ettenähtavate sündmuste puhul\n1. Kui liikmesriik kavatseb artikli 23 lõike 1 alusel taaskehtestada piirikontrolli sisepiiridel, teatab ta sellest esimesel võimalusel teistele liikmesriikidele ja komisjonile, ning esitab järgmise teabe niipea, kui see on kättesaadav:\nkavandatava taaskehtestamise põhjused, kirjeldades üksikasjalikult sündmusi, mis kujutavad endast tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;\nkavandatava taaskehtestamise ulatus, täpsustades, kus piirikontroll taaskehtestatakse;\nkavandatava taaskehtestamise kuupäev ja kestus;\nkui see on asjakohane, siis meetmed, mida teised liikmesriigid peaksid võtma.\n2. Pärast asjaomase liikmesriigi teadet ja pidades silmas lõikes 3 sätestatud konsultatsioone, võib komisjon esitada oma arvamuse, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 64 lõike 1 kohaldamist.\n3. Liikmesriik, kes kavatseb taaskehtestada piirikontrolli, teised liikmesriigid ja komisjon konsulteerivad lõikes 1 osutatud andmete ning ka arvamuse osas, mille komisjon võib vastavalt lõikele 2 esitada, et korraldada vajaduse korral liikmesriikide vahelist vastastikust koostööd ja kontrollida meetmete proportsionaalsust piirikontrolli taaskehtestamise põhjustanud sündmuse ning avalikule korrale või sisejulgeolekule esineva ohuga.\n4. Lõikes 3 nimetatud konsultatsioonid toimuvad vähemalt viisteist päeva enne piirikontrolli taaskehtestamise kavandatavat kuupäeva.\nMenetlus kiireloomulisi meetmeid nõudvate juhtumite puhul\n1. Kui liikmesriigi avaliku korra või sisejulgeolekuga seotud kaalutlused nõuavad kiireloomuliste meetmete võtmist, võib asjaomane liikmesriik piirikontrolli sisepiiridel erakorraliselt ja viivitamata taaskehtestada.\n2. Liikmesriik, kes piirikontrolli sisepiiridel taaskehtestab, teavitab sellest viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab artikli 24 lõikes 1 osutatud teabe ja käesoleva menetluse kasutamist õigustavad põhjused.\nSisepiiridel teostatava piirikontrolli kestvuse pikendamise menetlus\n1. Liikmesriigid võivad sisepiiridel teostatava piirikontrolli kestvust pikendada üksnes artikli 23 lõike 2 sätete alusel pärast teiste liikmesriikide ja komisjoni teavitamist.\n2. Liikmesriik, kes kavatseb pikendada piirikontrolli kestvust, esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kogu asjakohase teabe sisepiiridel teostatava piirikontrolli kestvuse pikendamise põhjuste kohta. Kohaldatakse artikli 24 lõiget 2.\nAsjaomane liikmesriik või kui see on asjakohane, siis nõukogu teavitab esimesel võimalusel Euroopa Parlamenti artiklite 24, 25 ja 26 kohaselt võetud meetmetest. Alates kolmandast järjestikusest artikli 26 kohasest pikendamisest edastab asjaomane liikmesriik, kui seda nõutakse, Euroopa Parlamendile aruande sisepiiridel teostatava piirikontrolli vajaduse kohta.\nArtikli 23 alusel sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestanud liikmesriik kinnitab piirikontrolli kaotamise kuupäeva ning esitab samal ajal või varsti pärast seda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande piirikontrolli taaskehtestamise kohta sisepiiridel, milles tuuakse eelkõige välja kontrollide toimimine ja piirikontrolli taaskehtestamise tõhusus.\nSisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamise otsus võetakse vastu läbipaistvalt ja avalikkust teavitatakse sellest täielikult, välja arvatud siis, kui selle mitte teostamiseks esinevad kaalukad julgeolekupõhjused.\nAsjaomase liikmesriigi taotlusel käsitlevad teised liikmesriigid, Euroopa Parlament ja komisjon piirikontrolli taaskehtestamise või selle pikendamise kohta esitatud teavet ning artikli 29 alusel koostatud aruannet konfidentsiaalsena.\nIII, IV, ja VIII lisa muudetakse artikli 33 lõikes 2 nimetatud menetluse kohaselt.\n1. Komisjoni abistab komitee, edaspidi “komitee”.\n2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid ning tingimusel, et selle menetluse kohaselt vastuvõetud rakendusmeetmed ei muuda käesoleva määruse olulisi sätteid.\n4. Ilma et see piiraks juba vastuvõetud rakendusmeetmete kohaldamist, peatatakse tehniliste eeskirjade ja otsuste vastuvõtmist lõikes 2 ette nähtud korras käsitlevate käesoleva määruse sätete kohaldamine neljaks aastaks käesoleva määruse jõustumisest. Komisjoni ettepanekul võivad Euroopa Parlament ja nõukogu asjakohaste sätete kohaldamist asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras pikendada, vaadates need läbi enne nelja aasta möödumist.\nvälisministeeriumide poolt väljastatud kaartide näidised.\nKäesolev määrus ei piira kohalikku piiriliiklust käsitlevate ühenduse eeskirjade ja kehtivate kahepoolsete kokkulepete kohaldamist.\nKäesoleva määruse sätted ei avalda mõju Ceuta ja Melilla linnade suhtes kohaldatavatele erieeskirjadele, mis on määratletud Hispaania Kuningriigi 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga ühinemise lepingu lõppaktis esitatud Hispaania Kuningriigi deklaratsioonis Ceuta ja Melilla linnade kohta. (20)\nLiikmesriigid teatavad komisjonile 26. oktoobriks 2006 siseriiklikest sätetest, mis on seotud artikli 21 punktidega c ja d, artikli 4 lõikes 3 nimetatud karistustest ja artikli 17 lõike 1 kohaselt sõlmitud kahepoolsetest kokkulepetest. Nende sätete järgnevatest muudatustest teatatakse viie tööpäeva jooksul.\nAruanne III jaotise kohaldamise kohta\n13. oktoobriks 2009 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande III jaotise kohaldamise kohta.\nKomisjon pöörab erilist tähelepanu võimalikele probleemidele, mis kaasnevad piirikontrolli taaskehtestamisega sisepiiridel. Kui see on asjakohane, esitab komisjon ettepanekud selliste probleemide lahendamiseks.\n1. 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklid 2 kuni 8 tunnistatakse kehtetuks alates 13. oktoobril 2006.\n2. Alates lõikes 1 nimetatud kuupäevast tunnistatakse kehtetuks järgmised dokumendid:\nühine käsiraamat, sealhulgas selle lisad;\nSchengeni täitevkomitee 26. aprilli 1994. aasta otsus (SCH/Com-ex (94) 1, rev. 2), 22. detsembri 1994. aasta otsus (SCH/Com-ex (94)17, rev. 4) ja 20. detsembri 1995. aasta otsus (SCH/Com-ex (95) 20, rev. 2);\nühiste konsulaarjuhiste 7. lisa;\nnõukogu 24. aprilli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 790/2001, millega antakse nõukogule rakendusvolitused piirikontrolli ja piirivalve rakendamise teatavate üksikasjalike sätete ja praktilise korra osa; (21)\nnõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/581/EÜ, millega määratakse minimaalsed märgised, mida tuleb kasutada välispiiridel asuvate piiripunktide tahvlitel; (22)\nnõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/574/EÜ ühise käsiraamatu muutmise kohta; (23)\nnõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2133/2004 liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta. (24)\n3. Viiteid tühistatud artiklitele ja kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.\nKäesolev määrus jõustub 13. oktoobril 2006. Artikkel 34 jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.\n(1) Euroopa Parlamendi 23. juuni 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. veebruari 2006. aasta otsus.\n(2) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1160/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 18).\n(3) EÜT C 313, 16.12.2002, lk 97. Ühist käsiraamatut on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2133/2004 (ELT L 369, 16.12.2004, lk 5).\n(4) Nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1).\n(5) EÜT L 374, 31.12.1991, lk 4. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).\n(7) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 69.\n(9) ELT L 176, 10.7.1999, lk 31.\n(10) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 53.\n(11) Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/849/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 368, 15.12.2004, lk 26).\n(12) Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/860/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 78).\n(13) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.\n(14) EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.\n(15) ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.\n(16) EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1.\n(17) EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).\n(18) ELT L 64, 7.3.2003, lk 1.\n(20) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 73.\n(21) EÜT L 116, 26.4.2001, lk 5. Määrust on muudetud otsusega 2004/927/EÜ (ELT L 396, 31.12.2004, lk 45).\n(22) ELT L 261, 6.8.2004, lk 119.\n(23) ELT L 261, 6.8.2004, lk 36.\n(24) ELT L 369, 16.12.2004, lk 5.\nArtikli 5 lõikes 2 osutatud dokumentaalsed tõendid võivad olla järgmised:\nvastuvõtja juures peatudes vastuvõtja küllakutse,\nküllakutsed, ürituste piletid, tõendid nimekirja kandmise kohta või programmid, milles on märgitud võimalusel vastuvõtjaorganisatsiooni nimi ja viibimise kestvus, või muu külastuse eesmärki käsitlev asjakohane dokument.\nvastavalt artiklile 8 kohaldatav isikukontrolli leevendamine;\nisikud, kellel on keelatud siseneda vastavalt artiklile 13 (sisenemiskeelu põhjused ja kodakondsus);\nKolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse lüüakse sisenemisel ja väljumisel korrapäraselt templeid vastavalt artiklile 10. Nende templite tehnilised nõuded on sätestatud Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/COM-EX (94) 16 rev ja SCH/Gen-Handb (93) 15 (KONFIDENTSIAALNE).\nKolmandate riikide kodanike, kelle suhtes on kehtestatud viisanõue, sisenemisel ja väljumisel lüüakse tempel võimaluse korral selliselt, et see ulatub viisa servale, mõjutamata viisal olevate tähistuste loetavust või viisakleebise turvaelemente. Kui dokumenti tuleb lüüa mitu templit (näiteks mitmekordse viisa korral), tehakse seda viisaga lehekülje vastasleheküljel.\nLiikmesriigid määravad siseriiklikud kontaktisikud, kes vastutavad teabevahetuse eest seoses piiripunktides kasutatavate sisenemisel ja väljumisel löödavate templite turvakoodidega, ja teatavad sellest teistele liikmesriikidele, nõukogu peasekretärile ja komisjonile. Nendel kontaktisikutel on viivitamatu juurdepääs asjaomase liikmesriigi välispiiridel kasutatava sisenemisel ja väljumisel löödava ühise templiga seotud teabele ning eelkõige järgmisele teabele:\nSisenemiskeelu andmise kord\nSisenemist keelates pädev piirivalveametnik:\ntäidab B-osas esitatud sisenemiskeelu standardvormi. Asjaomane kolmanda riigi kodanik allkirjastab vormi ja talle antakse allkirjastatud vormi koopia. Juhul kui kolmanda riigi kodanik keeldub allkirja andmast, teeb piirivalveametnik märke sellise keeldumise kohta vormi jaos “kommentaarid”;\nlööb passi sisenemistempli, mis on kehtetuks tunnistatud sellele kustumatu musta tindiga peale tõmmatud ristiga, ning kirjutab selle kõrvale lehe paremale servale samuti kustumatu tindiga tähe(d), mis vastab/vastavad sisenemise keelamise põhjustele, mille loetelu on esitatud eespool nimetatud sisenemiskeelu standardvormil;\ntunnistab lõikes 2 osutatud juhtudel kehtetuks viisa, lüües sellele templi “ANNULLEERITUD”. Sellisel juhul hävitatakse viisakleebise optiliselt muutuv element, peidetud kujutisega turvaelement ning nimetus “viisa”, kriipsutades need läbi selliselt, et välistada nende väärkasutus tulevikus. Piirivalveametnik teatab sellisest otsusest viivitamata oma keskasutusele;\nregistreerib iga kehtestatud sisenemiskeelu registrisse või nimekirja, märkides ära asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikuandmed ja kodakondsuse, viited dokumendile, mis lubas kolmanda riigi kodanikul piiri ületada, ning sisenemise keelamise põhjuse ja kuupäeva.\nViisa tunnistatakse kehtetuks järgmistel juhtudel:\nkui viisa omaniku kohta on hoiatus SISis sisenemise keelamise eesmärgil, välja arvatud kui tal on ühe liikmesriigi poolt väljastatud viisa või mitmekordne viisa ning ta soovib siseneda läbisõidu eesmärgil nimetatud dokumendi väljastanud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks;\nkui on tõsine põhjus arvata, et viisa on omandatud pettuse teel.\nSiiski, kui kolmanda riigi kodanik ei suuda piiril esitada üht või enamat artikli 5 lõikes 2 osutatud täiendavat dokumenti, ei too see automaatselt kaasa otsust viisa kehtetuks tunnistamise kohta.\nKui kolmanda riigi kodaniku, kellele keelatakse riiki sisenemine, on toonud piirile vedaja, peab kohalik vastutav asutus:\nandma vedajale korralduse võtta kolmanda riigi kodanik oma hoole alla ja transportida ta viivitamata kolmandasse riiki, kust ta saabus, või kolmandasse riiki, mis väljastas talle piiriületamist lubava dokumendi, või mis tahes kolmandasse riiki, kus on tagatud tema riiki lubamine, kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 26 ja nõukogu 28. juuni 2001. aasta direktiiviga 2001/51/EÜ, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (1);\nvõtma kuni edasitoimetamiseni siseriikliku õiguse alusel ja kohalikke olusid arvesse võttes asjakohased meetmed, et takistada kolmanda riigi kodanikul, kellele sisenemiskeeld kehtestati, ebaseaduslikult riiki siseneda.\nKui on alust nii kolmanda riigi kodaniku sisenemine keelata kui ka ta vahistada, peab piirivalveametnik ühendust võtma vastutava asutusega, et otsustada, milliseid meetmeid siseriikliku õiguse alusel võtta.\nStandardvorm sisenemise keelamise korral piiril\n(1) EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45.\n1.1.1. Selleks et tagada isikute tõhus kontroll ning samaaegselt kindlustada maanteeliikluse turvalisus ja sujuv kulgemine, tuleb liikumist piiripunktides sobival viisil reguleerida. Vajaduse korral võivad liikmesriigid sõlmida liikluse ümbersuunamiseks või tõkestamiseks kahepoolseid kokkuleppeid. Sellest teavitavad nad artikli 37 kohaselt komisjoni.\n1.1.2. Maismaapiiril võivad liikmesriigid kooskõlas artikliga 9 seada teatavates piiripunktides sisse kanalid või eraldi read, kui nad seda asjakohaseks peavad ja kui asjaolud seda võimaldavad.\n1.2.1. Kontrollitakse nii reisijaid rongides kui ka välispiire ületavate rongide personali, kaasa arvatud personali kaubarongidel või tühjadel rongidel. Selliseid kontrollimisi teostatakse ühel kahest järgmisest viisist:\nplatvormil, esimeses peatuses pärast liikmesriigi territooriumile saabumist,\nrongis transiidi käigus.\nLiikmesriigid võivad sõlmida nimetatud kontrollide läbiviimist reguleerivaid kahepoolseid kokkuleppeid. Sellest teavitavad nad artikli 37 kohaselt komisjoni.\n1.2.2. Erandina punktist 1.2.1 ja selleks, et hõlbustada reisikiirrongide liiklust, võivad liikmesriigid, mida selliste kolmandatest riikidest pärit rongide marsruut läbib, ühisel kokkuleppel asjaomaste kolmandate riikidega otsustada teostada kolmandatest riikidest pärit rongidel isikute sisenemise kontrolli ühel järgmistest viisidest:\njaamas kolmandas riigis, kus reisijad rongile lähevad,\nläbisõidu käigus rongis liikmesriigi territooriumil asuvate jaamade vahel, eeldusel et eelmises jaamas/eelmistes jaamades viibivad reisijad rongis.\n1.2.6. Kui on põhjust arvata, et isikud, kelle kohta on teatatud, et nad on toime pannud õigusrikkumise või keda selles kahtlustatakse, või riiki ebaseaduslikult siseneda kavatsevad kolmandate riikide kodanikud end rongis peidavad, teatab piirivalveametnik, juhul kui ta ei saa tegutseda vastavalt oma riigi õigusaktidele, sellest liikmesriikidele, kelle territooriumil või territooriumi suunas rong liigub.\n2.1.1. Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et lennujaama käitaja võtab vajalikke meetmeid, et füüsiliselt eraldada siselendude reisijate liikumisvoog muude lendude reisijate liikumisvoost. Selleks tuleb kõigis rahvusvahelistes lennujaamades rajada sobilik infrastruktuur.\n2.1.2. Piiril kontrolli teostamise koht määratakse kindlaks vastavalt järgmisele protseduurile:\nteostatakse kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate lendude reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll lennujaamas, mille kaudu nad saabuvad ning riigist lahkumise kontroll lennujaamas, mille kaudu nad lahkuvad, juhul kui liikmesriikide territooriumil tehakse rohkem kui üks vahemaandumine, mille käigus lennukil ei toimu ümberistumisi (transiitreisijad), ja tingimusel, et reisijad ei saa liikmesriikide territooriumil toimuva reisietapi jooksul lennuki pardale minna;\nSelliste reisijate kontroll, kes nende vahemaandumiste ajal juba viibivad lennuki pardal ega ole lennuki pardale läinud liikmesriikide territooriumil, teostatakse vastavalt punkti b taandele ii. Selle kategooria lendude suhtes, mille sihtkohaks on mõni kolmas riik, kohaldatakse vastupidist menetlust.\n2.1.3. Kontrolli piiril ei teostata tavapäraselt lennuki pardal või väljapääsu juures, välja arvatud juhul, kui see on õigustatud sisejulgeoleku ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel. Selleks, et tagada artiklites 6 kuni 13 kehtestatud eeskirjadele vastav isikute kontrollimine piiripunktidena määratletud lennujaamades, peavad liikmesriigid tagama, et lennujaama administratsioon võtab vajalikud meetmed, et suunata reisijatevoog kontrollimiseks eraldatud alale.\nLiikmesriigid peavad tagama, et lennujaama käitaja võtab vajalikud meetmeid, et vastavate volitusteta isikud ei saaks siseneda eraldatud aladele, nagu näiteks transiitalale, ega sealt lahkuda. Kontrolli ei teostata tavapäraselt transiitalal, välja arvatud juhul, kui see on õigustatud sisejulgeoleku ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel; eelkõige võib kontrolle sellel alal teostada isikute suhtes, kellele on väljastatud lennujaama transiidiviisa, et kontrollida, kas neil on nimetatud viisa olemas.\n2.1.4. Kui kolmandast riigist tulev lennuk on vääramatu jõu või vahetu ohu tõttu või ametivõimude juhiseid järgides sunnitud maanduma kohas, mis ei ole piiripunkt, tohib ta lendu jätkata üksnes pärast vastava loa saamist piirivalveametnikelt ning tollilt. Sama nõue kehtib ka juhul, kui kolmandast riigist lähtuv lennuk maandub ilma loata. Igal juhul kohaldatakse selliste lennukite reisijate kontrollimise suhtes artikleid 6 kuni 13.\n2.2.1. Tuleb tagada, et isikuid kontrollitakse artiklite 6 kuni 13 kohaselt ka lennujaamades, mis ei oma asjakohase siseriikliku õiguse alusel rahvusvahelise lennujaama staatust (lennuväljad), ent mille kaudu on lubatud teostada lende kolmandatesse riikidesse ja nendest saabuvaid lende vastu võtta.\n2.2.2. Erandina punktist 2.1.1 ei ole lennuväljadel vaja võtta asjakohaseid meetmeid siselendude ja rahvusvaheliste lendude reisijate füüsiliseks eraldamiseks, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirjad, (1) kohaldamist. Lisaks, kui liiklus ei ole intensiivne, ei pea piirivalveametnikud pidevalt kohapeal viibima, eeldusel et on tagatud, et vajalikud töötajad saab õigel ajal tööpostile paigutada.\n2.2.3. Kui piirivalveametnikud ei viibi pidevalt lennuväljal, teatab lennuvälja juhataja õigeaegselt piirivalveametnikele kolmandatest riikidest saabuvate ja sinna suunduvate lennukite saabumisest ja väljumisest.\n2.3.1. Kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate eralendude korral peab lennuki kapten enne õhku tõusmist edastama sihtliikmesriigi piirivalveametnikele ja, kui see on asjakohane, selle liikmesriigi piiriasutustele, kuhu esimesena sisenetakse, ülddeklaratsiooni, mis muu hulgas sisaldab rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 2. lisale vastavat lennuplaani ja reisijate isikuandmeid.\n2.3.2. Kui kolmandast riigist lähtuva ja mõnesse liikmesriiki suunduva eralennu käigus tehakse peatus teiste liikmesriikide territooriumil, peavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kuhu lennuk sisenes, teostama kontrolli piiril ja lööma punktis 2.3.1 nimetatud ülddeklaratsiooni sisenemistempli.\n2.3.3. Kui ei ole selge, kas lend lähtub ainult liikmesriikide territooriumilt või suundub sinna ilma kolmanda riigi territooriumil maandumata, peavad pädevad asutused kontrollima lennukis viibivaid isikuid lennujaamades ja lennuväljadel vastavalt punktidele 2.1 ja 2.2.\n2.3.4. Purilennukite, ülikergete lennukite, helikopterite, üksnes lühilendudeks mõeldud väikelennukite ja õhulaevade sisenemise ja väljumise kord on sätestatud siseriikliku õigusega ja võimalike kahepoolsete kokkulepetega.\n3.1.1. Laevade kontroll toimub saabumise või lahkumise sadamas, laeva pardal või laeva vahetus läheduses selleks spetsiaalselt ettenähtud alal. Selles valdkonnas sõlmitud kokkulepete kohaselt võib kontrolli siiski teostada ka piiri ületamisel või laeva saabumisel või lahkumisel kolmanda riigi territooriumil.\nKontrolli eesmärgiks on tagada, et nii meeskond kui ka reisijad vastavad artiklis 5 sätestatud tingimustele, ilma et see piirakse artikli 19 lõike 1 punkti c kohaldamist.\n3.1.2. Laeva kapten või tema puudumisel isik või ettevõte, kes esindab laevaomanikku kõigis küsimustes, mis on seotud laevaomaniku kohustustega laeva seadistamise osas (laevaomaniku agent), peab koostama meeskonna ja reisijate nimekirja kahes eksemplaris. Hiljemalt sadamasse saabumisel annab ta nimekirja(d) piirivalveametnikele. Kui vääramatu jõu mõjul ei saa nimekirja või nimekirju piirivalveametnikele saata, saadetakse koopia vastavasse piiripunkti või laevandusasutusse, mis edastab selle viivitamata piirivalveametnikele.\n3.1.3. Kahest nimekirjast tagastatakse üks eksemplar, millele piirivalveametnik on nõuetekohaselt alla kirjutanud, laeva kaptenile, kes peab selle sadamas nõudmise korral esitama.\n3.1.4. Laeva kapten või tema puudumisel laevaomaniku agent teatab viivitamata mis tahes muudatustest meeskonna koosseisus või reisijate arvus.\nLisaks sellele teavitab kapten viivitamata ja võimaluse korral juba enne sadamasse sisenemist pädevaid asutusi pardalolevatest piletita reisijatest. Piletita reisijate eest vastutab siiski kapten.\n3.1.5. Laeva kapten teavitab piirivalveametnikke laeva lahkumisest õigel ajal ja vastavalt asjaomases sadamas kehtivatele eeskirjadele; kui tal ei ole võimalik neid teavitada, teatab ta sellest vastavale laevandusasutusele. Eelnevalt koostatud ja allkirjastatud nimekirja(de) teine eksemplar tagastatakse piirivalveametnikele või laevandusasutusele.\n3.2.1. Merematkelaeva kapten või tema puudumisel laevaomaniku agent edastab vastavatele piirivalveametnikele reisi marsruudi ja programmi vähemalt 24 tundi enne sadamast lahkumist ja enne igasse liikmesriigi territooriumil asuvasse sadamasse saabumist.\n3.2.2. Kui merematkelaeva marsruut läbib ainult liikmesriigi territooriumil asuvaid sadamaid, ei teostata erandina artiklitest 4 ja 7 kontrolli piiril ning merematkelaev võib randuda sadamates, mis ei ole piiripunktid.\nVaatamata sellele võib sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel teostada nendel laevadel meeskonna ning reisijate kontrollimist.\n3.2.3. Kui merematkelaeva marsruut läbib nii liikmesriikide territooriumil kui ka kolmandates riikides asuvaid sadamaid, teostataks kontroll piiril erandina artiklist 7 järgmiselt:\nkui merematkelaev tuleb kolmandas riigis asuvast sadamast ja randub esimest korda liikmesriigi territooriumil asuvas sadamas, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirja alusel, nagu osutatud punktis 3.2.4.\nLaevalt lahkuvate reisijate suhtes teostatakse riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, välja arvatud juhul, kui sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnang näitab, et sellist kontrolli ei ole vaja teostada;\nkui merematkelaev tuleb kolmandas riigis asuvast sadamast ja randub uuesti liikmesriigi territooriumil asuvas sadamas, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirja alusel, nagu osutatud punktis 3.2.4., selles ulatuses nagu need nimekirjad on muutunud võrreldes eelmise korraga, kui merematkelaev randus eelmises sadamas liikmesriigi territooriumil.\nkui merematkelaev saabub liikmesriigis asuvast sadamast ja randub sellises sadamas, teostatakse laevalt lahkuvate reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, kui see on vajalik sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel;\nPardaleminevate reisijate suhtes teostatakse riigist lahkumise kontroll vastavalt artiklile 7, kui see on vajalik sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel;\n3.2.4. Meeskonna ja reisijate nimekirjad sisaldavad:\nnime ja eesnime;\nreisidokumendi numbrit ja liiki ning võimaluse korral viisa numbrit.\nMerematkelaeva kapten või tema puudumisel laevaomaniku agent edastab asjaomastele piirivalveametnikele nimekirjad vähemalt 24 tundi enne igasse liikmesriigi territooriumil asuvasse sadamasse saabumist või, juhul kui reis sadamasse kestab vähem kui 24 tundi, viivitamata pärast seda, kui eelmises sadamas on pardaleminek lõppenud.\nNimekirjale lüüakse tempel esimeses liikmesriikide territooriumile sisenemise sadamas ja sellele järgnevalt iga kord kui nimekirja muudetakse. Nimekiri võetakse arvesse punktis 3.2.3 osutatud riskide hindamisel.\n3.2.5. Erandina artiklitest 4 ja 7 ei teostata kontrolli piiril liikmesriigis asuvast sadamast saabuva või liikmesriigis asuvasse sadamasse väljuvatel lõbusõidulaevadel viibivate isikute suhtes ning nad võivad siseneda sadamasse, mis ei ole piiripunkt.\n3.2.6. Erandina artiklist 4 võib kolmandast riigist saabuv lõbusõidulaev erandkorras siseneda sadamasse, mis ei ole piiripunkt. Sellistel juhtudel teavitavad pardalolevad isikud sadama ametiasutusi, et saada luba sellesse sadamasse sisenemiseks. Nimetatud sadama ametiasutused võtavad ühendust lähima piiripunktina määratletud sadama ametiasutustega, et teatada laeva saabumisest. Reisijate kohta tehakse avaldus, esitades sadama valdajatele pardal olevate reisijate nimekirja. See nimekiri tehakse hiljemalt saabumisel piirivalveametnikele kättesaadavaks.\n3.2.7. Nende kontrollide käigus tuleb esitada dokument laeva tehniliste andmete ja pardal olevate isikute nimedega. Selle dokumendi koopia antakse nende sadamate ametivõimudele, millesse sisenetakse ja millest lahkutakse. Niikaua, kuni laev viibib mõne liikmesriigi territoriaalvetes, peab laevadokumentide hulgas olema selle dokumendi koopia.\n3.2.8. Erandina artiklitest 4 ja 7 ei tule korrapäraselt kontrollida selliste rannapüügilaevade meeskondi, mis pöörduvad iga päev või 36 tunni jooksul sadamasse, kus nad on registreeritud, või mõnda teise liikmesriikide territooriumil asuvasse sadamasse ilma randumiseta kolmanda riigi territooriumil asuvas sadamas. Sellest olenemata tuleb teostatavate kontrollide sageduse kindlaksmääramisel arvestada ebaseadusliku sisserände riskide hinnanguga, eriti juhul, kui kolmanda riigi rannajoon asub asjaomase liikmesriigi territooriumi vahetus läheduses. Vastavalt kõnealustele riskidele teostatakse isikute kontrolli ja/või laeva füüsilist läbivaatust.\n3.2.9. Liikmesriikide sadamates registreerimata rannapüügilaevade meeskondi kontrollitakse meremehi käsitlevate sätete kohaselt.\nLaeva kapten teavitab viivitamata pädevaid asutusi kõigist meeskonna nimekirja muudatustest või mis tahes reisijate pardalviibimisest.\n3.2.10. Kontroll teostatakse parvlaevadel viibivate isikute suhtes, kui parvlaevaliin läbib kolmandates riikides asuvaid sadamaid. Kohaldatakse järgmisi eeskirju:\nvõimaluse korral seavad liikmesriigid sisse eraldi read vastavalt artiklile 9;\nparvlaevade meeskonnaliikmeid koheldakse samamoodi kui kaubalaevade meeskonnaliikmeid.\n4.1. “Siseveekogudel toimuv laevaliiklus, millega kaasneb välispiiride ületamine”, hõlmab igat liiki laevade ja ujuvsõidukite kasutamist ärilistel eesmärkidel või lõbusõiduks jõgedel, kanalitel ja järvedel.\n4.2. Ärilistel eesmärkidel kasutatavate laevade puhul käsitletakse meeskonnaliikmetena või nendega samaväärsetena kaptenit ja laeval töötavaid isikuid, kes on kantud meeskonna nimekirja, ning nende isikute laeva pardal elavaid pereliikmeid.\n4.3. Siseveekogudel toimuva laevaliikluse kontrollimise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis punktide 3.1 kuni 3.2 asjakohaseid sätteid.\n(1) EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 849/2004 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 1).\nErandina artiklitest 5 ja artiklitest 7 kuni 13 ei pea teostama kontrolli piiril riigipeade ja nende delegatsiooni liikmete suhtes, kelle saabumisest ja lahkumisest on piirivalveametnikele ametlikult diplomaatiliste kanalite kaudu ette teatatud.\n2.1. Erandina artiklist 5 võivad 1944. aasta 7. detsembri tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisas sätestatud pilooditunnistuse või meeskonnaliikme tõendi omanikud töökohustuste täitmisel ning kõnealuste dokumentide alusel:\nMuudel juhtudel peavad artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuded olema täidetud.\n2.2. Lennukite meeskonnaliikmete kontrollimisel kohaldatakse artikleid 6 kuni 13. Võimaluse korral kontrollitakse lennuki meeskondi eelisjärjekorras. Nimelt tuleb neid kontrollida enne reisijaid või spetsiaalselt selleks ettenähtud kohas. Erandina artiklist 7 võib meeskondi, keda piirikontrolli teostamise eest vastutavad töötajad oma töökohustuste täitmise tulemusena tunnevad, kontrollida üksnes pisteliselt.\n3.1. Erandina artiklitest 4 kuni 7 võivad liikmesriigid lubada meremeestel, kellele on vastavalt 19. juuni 2003. aasta Genfi konventsioonile (nr 185), 9. aprilli 1965. aasta Londoni konventsioonile ja asjakohasele siseriiklikule õigusele välja antud meremehe isikut tõendav dokument, siseneda piiripunkti läbimata liikmesriikide territooriumile, minnes maale viibimiseks selle sadama territooriumil, kus nende laev randub, või sellega piirnevates haldusüksustes viibimiseks, tingimusel et nad on kantud oma laeva meeskonna nimekirja, mis on eelnevalt pädevatele asutustele kontrollimiseks esitatud.\nSisejulgeoleku ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel teostavad piirivalveametnikud meremeeste suhtes siiski enne nende maaleminekut piirikontrolli vastavalt artiklile 7.\nKui meremees kujutab ohtu avalikule korrale, sisejulgeolekule või rahvatervisele, võib keelduda teda maale lubamast.\n3.2. Meremehed, kes kavatsevad viibida väljaspool sadamate läheduses paiknevaid haldusüksusi, peavad vastama artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele liikmesriikide territooriumile sisenemise kohta.\n4.1. Sellesse kategooriasse kuuluvate isikute eriprivileege ja -immuniteete arvestades võib isikutele, kellele liikmesriikide poolt tunnustatud kolmandad riigid või nende valitsused on väljastanud diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi, samuti punktis 4.4 loetletud rahvusvaheliste organisatsioonide väljastatud dokument omavate isikutele, kes reisivad tööülesandeid täites, anda teiste reisijate ees eesõiguse piiripunkti läbimisel, isegi juhul, kui nende suhtes kehtib viisanõue.\nErandina artikli 5 lõike 1 punktist c ei nõuta nimetatud dokumente omavatelt isikutelt piisavate elatusvahendite olemasolu tõendamist.\n4.2. Kui välispiirile saabuv isik tugineb privileegidele, immuniteetidele ja eranditele, võib kontrolli eest vastutav piirivalveametnik nõuda, et ta esitaks oma staatuse tõendamiseks asjakohased dokumendid, eelkõige akrediteeriva riigi väljastatud tõendid või diplomaatilise passi või muud tõendusmaterjalid. Kahtluse korral võib piirivalveametnik kiireloomulise küsimuse puhul pöörduda otse välisministeeriumi poole.\n4.3. Diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmed ning nende pereliikmed võivad siseneda liikmesriikide territooriumile, esitades artikli 19 lõikes 2 osutatud kaardi ja piiriületamist võimaldava dokumendi. Lisaks sellele, erandina artiklist 13, ei tohi piirivalveametnikud ühelgi juhul keelata diplomaatiliste, ameti- või teenistuspasside omanikke liikmesriikide territooriumile sisenemast ilma asjakohaste siseriiklike asutustega esmalt nõu pidamata. See kehtib isegi juhul, kui asjaomase isiku suhtes on SISis kehtestatud sisenemiskeeld.\n4.4. Punktis 4.1 täpsustatud eesmärgil rahvusvaheliste organisatsioonide poolt väljastatud dokumendid on eelkõige järgmised:\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni reisiluba laissez-passer, mis on väljastatud ÜRO ja selle allorganisatsioonide töötajatele ÜRO Peaassamblee poolt 21. novembril 1947. aastal New Yorgis vastu võetud spetsialiseeritud asutuste privileegide ja immuniteetide konventsiooni alusel,\nEuroopa Ühenduse (EÜ) reisiluba (laissez-passer),\nEuroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) reisiluba (laissez-passer),\nEuroopa Nõukogu peasekretäri väljastatud legitiimsustõend,\n5.1. Piirialade töötajate kontrollimise menetlused on reguleeritud piirikontrolli üldeeskirjadega, eriti artiklitega 7 ja 13.\n5.2. Erandina artiklist 7 teostatakse piirialade töötajate suhtes, kes on piirivalveametnikele nende sagedase piiriületuse tõttu hästi tuttavad, ja kelle kohta ei ole esialgse kontrolli alusel kantud hoiatust SISi või siseriiklikusse andmebaasi, üksnes pistelisi kontrolle, et tagada, et nad omavad kehtivat dokumenti, mis lubab neil piiri ületada ning täidavad vajalikke riiki sisenemise tingimusi. Aeg-ajalt kontrollitakse selliseid isikuid põhjalikult, tehes seda ette hoiatamata ja ebaregulaarsete ajavahemike järel.\n5.3. Punkti 5.2 sätteid võib laiendada teist liiki regulaarselt piiri ületavate isikute suhtes.\n6.1. Piirivalveametnikud pööravad erilist tähelepanu alaealistele, kes reisivad kas saatjaga või saatjata. Välispiiri ületavaid alaealisi tuleb sisenemisel ja väljumisel kontrollida samamoodi kui täiskasvanuidki, nagu on sätestatud käesolevas määruses.\n6.2. Saatjaga liikuvate alaealiste puhul kontrollib piirivalveametnik ka seda, et alaealisi saatev isik on nende vanemlik hooldaja, eriti juhul, kui alaealistega on kaasas vaid üks täiskasvanu ning kui on tõsine alus arvata, et alaealised on lahutatud nende seadusjärgsest vanemlikust hooldajast/seadusjärgsetest vanemlikest hooldajatest ebaseaduslikult. Viimasel juhul teostab piirivalveametnik edasist uurimist, et tuvastada võimalikud lahknevused või vasturääkivused esitatud andmetes.\n6.3. Juhul kui alaealised reisivad saatjata, peavad piirivalveametnikud reisidokumentide ja täiendavate dokumentide põhjaliku kontrollimisega tagama, et alaealised ei lahku territooriumilt oma vanemliku hooldaja/vanemlike hooldajate tahte vastaselt.\nNõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ) parandused\n( Euroopa Liidu Teataja L 352, 27. november 2004 )\nEsilehel, leheküljel 1\n“Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2028/2004, 16. november 2004, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ”\n“Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2028/2004, 16. november 2004, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom”.\nLeheküljel 4 punkti 5 alapunktis f\nasendatakse teine lause:\n“Liikmesriigi käibemaksu-omavahendite baas, mille suhtes rakendatakse eespool nimetatud määra, ei või siiski ületada otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 2 lõikes 1 kindlaksmääratud protsendimäära tema RKTst, millele on viidatud käesoleva artikli lõike 7 esimeses lauses.”\n“Liikmesriigi käibemaksu-omavahendite baas, mille suhtes rakendatakse eespool nimetatud määra, ei või siiski ületada otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis c kindlaksmääratud protsendimäära tema RKTst, millele on viidatud käesoleva artikli lõike 7 esimeses lauses.”.\nLeheküljel 5 punkti 7 lõikes 2\nasendatakse esimene lõik:\n“2. Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide puhul võrdub intressimäär Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud maksetähtpäeva kuu esimese kalendripäeva määraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma refinantseerimistehingute suhtes ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra.”\n“2. Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide puhul võrdub intressimäär Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud maksetähtpäeva kuu esimese kalendripäeva määraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra.”.\nLeheküljel 7 punktis 16\nKäesoleva määruse artiklis 11 ettenähtud intressimäära kohaldatakse jätkuvalt hilinenud maksete eest intressi arvutamisel, kui maksetähtpäev on enne selle kuu lõppu, millal jõustub nõukogu määrus (EÜ) nr 2028/2004, 16. november 2004, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom. (1)\nKäesoleva määruse (seisuga enne nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (2)) jõustumist) artiklis 11 ettenähtud intressimäära kohaldatakse jätkuvalt hilinenud maksete eest intressi arvutamisel, kui maksetähtpäev on enne selle kuu lõppu, millal nimetatud määrus jõustub.\n(1) ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.”\n(2) ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.”\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) parandus\nLeheküljele 11 pealkirja alla lisatakse järgmine tekst:\n“(EMPs kohaldatav tekst)”.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/74/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) parandus\n( Euroopa Liidu Teataja L 32, 3. veebruar 1997 )\n(Eestikeelne eriväljaanne, 13. peatükk, 18. köide, lk 226)\nLeheküljel 48 (eriväljaande leheküljel 236) II lisa kolmanda veeru kandes 19


Projektide finantseerimine ning era- ja avaliku sektori partnerlus Ülevaade Projektide finantseerimise ning era- ja avaliku sektori partnerluse (PPP) projektide turg on Baltikumis ja Valgevenes alles algstaadiumis. SORAINEN on valdkonna arengut algusest peale jälginud ja sellega seotud olnud, osaledes nõustajana peaaegu kõigis suuremates projektide finantseerimise ja PPP-projektides Balti riikides.\nSORAINENi advokaadid on projektide finantseerimises ja PPP-projektides esindanud asukohariigi valitsusi, töövõtjaid, tarnijaid, sponsoreid ja laenuandjaid erinevates valdkondades, sealhulgas tootmine, teedeehitus, riigikaitse, jäätmekäitlus, saaste likvideerimine, turism ning haiglate, sotsiaalmajade, koolide, politsei- ja vanglaasutuste ehitamine.\nProjektide igakülgseks nõustamiseks ühendab SORAINENi projektide finantseerimise ja PPP valdkond advokaate büroo erinevatest töörühmadest: eelkõige pangandus- ja finantsõiguse, kinnisvara- ja ehitusõiguse, maksu- ja tolliõiguse, kindlustusõiguse ning vajadusel ka muudest töörühmadest.\nSORAINENi projektide finantseerimise ja PPP valdkonna spetsialiste soovitavad sellised rahvusvahelised õigusturge hindavad väljaanded nagu IFLR1000, Legal 500 ning Chambers Europe („Nad keskenduvad lahenduste leidmisele ning annavad kiiresti ja asjakohast õigusnõu, mida saab kohe rakendada.").\nSORAINEN pakub Baltikumis ja Valgevenes kvaliteetset õigusabi kõigis peamistes projektide finantseerimise ja PPP-projektide valdkondades, sealhulgas:\nprojektide struktureerimine (sh maksuküsimused);\nmaa kasutamine ja detailplaneeringud;\nkonkurentsiõigus ja tururegulatsioon;\ndokumentide koostamine ja läbirääkimised kõigis projektide finantseerimise ja PPP-tehingute etappides.\nJuhtiva rahvusvahelise finantsõigusturge hindava väljaande International Financial Law Review Euroopa auhinnatseremoonial omistati SORAINENile nii 2009, 2010, 2012 kui ka 2013 aastal Baltikumi Aasta Advokaadibüroo tiitel kõige keerulisemate ja uuenduslikumate rahvusvaheliste restruktureerimiste, võla-, riskikapitali- ja kapitalituru tehingute, projektide finantseerimise ning ühinemis- ja ülevõtmistehingute nõustamise eest. Loe lisaks SORAINENi regionaalse projektide finantseerimise ja PPP nõustamisvaldkonna juht on Reimo Hammerberg, kelle kontaktandmed on kirjas allpool.SORAINENi projektide finantseerimise ja PPP nõustamisvaldkonna juhid kohalikul tasandil on: Eesti Reimo Hammerberg Partner, vandeadvokaatTel +372 6 400 958saada e-mail


Teravate emotsioonide päev – Tikri Päevaraamat\nTeravate emotsioonide päev\naed, igapäevaelu, oma kodu, rõõm Add comments\nHalvast räägitakse enne, eks? Tegime eile lastele vanni ja unustasin täna pesu pestes üle kontrollida, et masina voolik ikka vannis oleks. Ise läksime välja ja mingi hetk ema mees helistas ning teatas, et vannitoas on uputus. Kusjuures muidu ma ALATI kontrollin, et vesi oleks lahti ja voolik vannis… Ja ma väga harva lähen kodust ära sel ajal, kui pesu peseb… Kõige nõmedam oli see, et ma ise jõudsin alles siis koju, kui ema mees oli jõudnud juba vanni eest seina ära võtta ja kolm kausitäit vett ära kuivatada, ühesõnaga meie tekitatud jama suuremas osas ära likvideerida. Tema pani seina hiljem tagasi ka.\nMina sain ainult veidike koristada ja ohtralt vabandada. Käed värisesid pärast veel tükk aega. Naabritest pole siiani keegi kurtma tulnud, ehk nendeni vesi ei jõudnud. Kunagi aastaid tagasi juhtus siin ka sarnane õnnetus ja siis olla teise korruse korteri koridori lüliti juurest vett tilkunud… Loodame parimat.\nAga häid emotsioone oli ka õnneks küllaga. Kasutasime Abikaasa vaba päeva ära ning käisime oma uues kodus memmekesega rääkimas ja asju arutamas. Kohe, kui uksest sisse astusime, oli NII hea tunne. Ma vahel mõtlen siin kodus, kas ahiküte oli ikka õige otsus – jamamine puude ja kütmisega, kõikuv temperatuur jne. Aga see lõhn, see imeline lõhn. Küdeva ahju või pliidi lõhn – juba see üksi on vaeva väärt. Odav ja tervislik ka :) Pikemas perspektiivis paneme ilmselt õhksoojuspumba lisaks – kui ma tööl käima hakkan, ei ole võimalust terve päev puid alla visata, seal käib oluline osa kütmisest läbi pioneer pliidi, mis radikaid soojendab (kokku on elamise peale kaks pliiti ja üks ahi, ma olen juba sassi ajanud, millist osa miski kütab).\nSeal on hetkel selline süsteem, et on kaks kahetoalist korterit, mille vahel on koridor, kust pääseb ka ühisesse vannituppa/WC-sse. Üks pool on paremas korras, memmeke elabki ainult seal, selle talve elame meie ka ainult kahes toas. Järgmisel aastal, kui raha kogunenud on, tuleb kõigepealt üks välissein korda teha, millel on niiskuskahjustused, köökide vahelt sein ära lõhkuda (ehitaja ütles, et võib), et oleks üks suur köök ja vähemalt üks tuba vajab kohe värskendust.\nTäna käisime tegelikult peamiselt mööblit üle vaatamas – et mida me soovime endale jätta. Kõik jääb, ainult oma voodi võtab memm kaasa. Mööbel on küll vana, aga osalt suurepärases, osalt rahuldavas korras – koos sellega, mis meil Tartus on, peaksime neli tuba esialgu enam-vähem sisustatud saama.\nAias tegime ka ringkäigu, et olemasolevast paremat ülevaadet saada. Meil on neli õunapuud, üks kirsipuu (aga linnud nokkivat kõik ära, nii et ei mingeid kirsse), must ja punane sõstar, tikrid, vaarikad, maasikad, rabarber… Lilli kah omajagu. Võib-olla veel midagi. Hernepeenrad on – eks me üritame seekord varem seemned maha saada kui juulis :D\nIlm oli imeilus ja päikeseline, täpselt õige aias jalutamise jaoks. Muru oli kollaseid lehti täis ja tunne oli õnnis.\nEi jõua ära oodata, et saaks kolida.\n4 Responses to “Teravate emotsioonide päev”\n27. October 2010 at 08:16\npliit ja ahi on ikka väga mõnusad. tuli praksub pliidi all, väljas on külm ja lumine, sina istud mõnusalt soojas… oh, see on nii mõnus :)\n27. October 2010 at 10:25\nväga hea, saab tulla tikreid sööma!\n27. October 2010 at 10:30\nPesumasina äravoolutoru otse kanalisatsiooniga ühendamisel on materjalikulu kokku umbes 150 krooni + paar tundi tööd, nii et see rohkem meespere kättevõtmise asi :)\n27. October 2010 at 12:21\nKui ise kirsse tahate, pange puule võrk peale!\nÜhe unistuse täitumine Meisterlik müügitöö


Ennet: ühiskond surub peale tarbimist tõelise puhkuse asemel - Rahakott - Tarbija\nEnnet: ühiskond surub peale tarbimist tõelise puhkuse asemel\n5. august 2010, 15:32\nEnamik ehk 42 protsenti Tarbija24 gallupile vastanud lugejatest tunnistas, et neil on pärast suvepuhkust näpud põhjas ning neljandik märkis, et veab kuidagi järgmise palgapäevani välja.\nKuigi unustada ei tasu ka seda, et väga paljud inimesed tulevad praegu ka muul ajal vaevu ots otsaga kokku, on Enneti sõnul inimestele kindlasti üldiselt omane, et kui taskus on rohkem raha - näiteks on lisaks palgale käes ka puhkuseraha -, läheb see ka kergemini käiku ning pikalt ette mõtlema seejuures ei kiputa.\nLisaks surutakse tema sõnul hommikust õhtuni meile peale ideed, et kui sa ei tarbi, siis sind ei ole olemas. «See loob eelsoodumuse, et sellel hetkel, kui mul on rohkem raha käes, ma seda ka kulutan. Kokkuhoidmist ja säästmist - seda rõhutatakse vähem,» tõdes Ennet.\nSamuti tarbitakse tohtri sõnul Eestis väga palju alkoholi, mis omakorda mõjutab psüühikat ja vähendab kriitikameelt.\nVäärtustagem loodust ja inimsuhteid!\nÜheks oluliseks probleemiks on Enneti hinnangul asjade ületähtsustamine. «Inimene on sündinud siia maailma selleks, et olla õnnelik. Ja nüüd kerkib siia antiigist kuni tänaseni püsiv küsimus, mis asi on õnnelik. Praegu õnne otsitakse liiga palju asjadest,» tähendas ta.\n«Me võiksime seda nautida, et on puhkuse aeg. Käime jalutamas, vaatame rabaloodust, mis veel ei põle, või oleme mererannas ja vaatame, kuidas laine loksub - meie lahes ei loksu nafta,» tõi Ennet näiteks, lisades, et kõigeks selleks ei lähe raha vaja.\n«Või vaatame õhtul päikest ja kuud - et taevas ei ole sõjalennukeid ja pommid ei kuku. Meil on neid momente, millest õnne ja rõõmu tunda, tohutult palju!» märkis ta.\n«Puhkus ongi, et lähed maja taha või sauna taha tiigi äärde ja vaatad loomi, linde ja nõnda edasi. Selleks ei pea sõitma Eestist väljapoole või ümbermaailmareisile.» Lisaks tuleks Enneti sõnul tunda rohkem rõõmu inimsuhetest. «Väärtuste skaalat tuleks natukene nihutada inimese enda ja inimsuhete peale,» arvas ta.


Künnimamma Piret Lai: toome kultuuri küladesse tagasi! - Valimisliit Tulevikuvald Türi\nPiret Lai, kandidaat nr 125\nKuidas künnimammaks saada? „See on imelihtne,“ naerab Piret, „lihtsalt ole sina ise.“ Nimelt on selline tiitel ainulaadne kogu maailmas. See on nii kujunenud, et Piret käib oma abikaasa Jüriga kaasas künnivõistlustel, aitab korraldamise juures, hoiab pöialt kõigile võistlejatele. Nüüd juba kolm aastat ongi ta künnivõistluste ametlik Künnimamma – vesti ja tiitliga.\nPiret jutustab, et ta oli kunagi pikalt Oisu rahvamaja ja Taikse kultuurimaja juhataja ja kui aastaid tagasi külade-alevike kultuurimajad kokku pandi, lubati küll, et Oisusse jäävad teatrietendused. „Ei tea küll, et seal kuigipalju etendusi oleks… enamus asju on Türil,“ jääb Piret mõtlikuks. Kinni panna on lihtne, aga hiljem ellu äratada palju raskem.\nÜritused ja tegevused külas pole siiski päris ära kadunud. Mullu võõrustas kogemustega toitlustaja Piret oma koduõuel Tännassilma külas Oisukandi hoovipäeva huvilisi, samas on ta kümnel aastal pidanud lastekaitsepäeva. Mõistagi osaleb ta õunafestivalil jm vallaüritustel.\n„Kes ei teaks ütlust, et panustame betooni. Selle asemel peaks nii riik kui ka omavalitsused pöörama inimese poole!“ Piret ütleb seda oma mõnusa hääletämbriga, milles on ühekorraga pehmust ja konkreetsust. Ta jätkab nimekirja, mida on Türi vallal vaja: „Lapsi on vaja! Väikesi koole on vaja, need on paremad kui suured.“ Lapsed lähevad siis nendesse väikestesse koolidesse ja ka külade seltsi- ja kultuurimajadesse koos vanemate ja vanavanematega.\nÜle kõige aga käib Pireti sõnul see, et vaja on suuremat pilti – nii kultuurielu korraldamisel, inimeste palkamisel kui ka näiteks valla hoonetega toimetamisel.\nPiret Lai, valimisliit Tulevikuvald Türi, kandidaat nr 125


280 tähemärgilised vidinad on nüüd kõigile kättesaadavad - huvitav - 2020\nPärast lühikest prooviversiooni on Twitter alates tänasest kõigile ametlikult välja andnud 280 tähemärgise säutsu. Nüüd peaksite saama Twitteri veebisaidi ja selle mobiilirakenduse abil kahekordistada summa, mis algab.\nAlgselt testis Twitter seda funktsiooni väikese kasutajarühmaga tänavu septembris. Prooviperioodi vältel otsiti, kuidas pikem säutsu pikkus mõjutab seda, kuidas ja millal inimesed säutsuvad. Värskendusest teatanud ajaveebipostituses kommenteeris tootejuht Aliza Rosen, et eesmärk oli anda inimestele rohkem tegelasi, kellega piiksutada, tagades samal ajal, et see hoiab “kiirust ja lühidust, mis muudab Twitteri, Twitteri”.\nPärast andmete uurimist selgus, et isegi inimesed, kellel oli 280 tähemärgipiirang, säutsusid ikka vähem kui 140 tähemärki. Pikemat pikkust kasutati ainult siis, kui seda vaja oli, ning Twitteri sõnul muutis see inimesi kergemini ja sagedamini piiksuma.\n“Ainult 5% saadetud Tweetsist oli pikemad kui 140 tähemärki ja ainult 2% üle 190 tähemärgi. Selle tulemusel ei tohiks teie ajajoone lugemise kogemus oluliselt muutuda, näete oma ajaskaalas ikkagi umbes sama palju Tweete, ”ütles Rosen oma postituses.\nKui soovite enda jaoks proovida uut 280 tähemärgi piirangut, peaks teil olema võimalus seda nüüd Twitteri veebisaidil ja mobiilirakenduses. Kui mingil põhjusel te seda ei tee, proovige värskendada veebisaiti või värskendada oma rakendust. Funktsioon peaks olema varsti saadaval.\nJaapani, korea ja hiina säutsudes kehtib endiselt 140 tähemärgipiirang, kuna Twitter väidab, et "tuupimine pole neis keeltes probleem".\nKuidas valida siseukse lukk\nOstke enne lendu Gogo lennulennupiletid\nCopyright 2020 280 tähemärgilised vidinad on nüüd kõigile kättesaadavad


Reformierakonna liiget šokeeris oma erakonna reklaam - Delfi\nOlen värvatud Reformierakonda ja saan neilt aeg-ajalt kirju. Enamasti on need poliitiliselt korrektsed ja enam-vähem kenad. See, mis aga täna mu postkasti potsatas, oli küll pisut šokeeriv! See meenutas usupropagandat, müügijuttu ja koolipinki üheskoos.\nKas sinul on juba Savisaarest villand? Minul ka. Kas võtame üheskoos midagi ette?\nKui vastus on jah, siis mul on Sulle ettepanek. Järgneva kahe kuu jooksul räägi vähemalt viie inimesega ja püüa neid veenda hääletama Reformierakonna poolt. Nüüd Sa mõtled, et ainult viis inimest, see ei päästa ju midagi. Tegelikult päästab küll. Reformierakonna Tallinna organisatsioonis on pea 3000 liiget. Kui igaüks suudab veenda viis inimest Reformierakonna poolt hääletama, siis teeb see kokku 15 000 häält. Meie eesmärk nendel valimistel on saada Tallinnas 45 000 häält, mis tähendab et sinu viis sõpra-tuttavat annavad kolmandiku vajaminevatest häältest.\nPõhjuseid meie erakonna poolt hääletada on palju - osad nendest on kirjeldatud manuses olevas Reformierakonna Tallinna valimisprogrammis. Põhjus võib olla ka soov vahetada Tallinnas linnavalitsust, et linn oleks juhitud euroopalikult, mitte kui Potjomkini küla.\nReformierakond peab komisjonile andma aru annetatud 173 000 euro kohta (56) 21.08.2013\nKui sa oled minu ettepanekuga päri, siis asu tegutsema juba täna ja anna oma edusammudest ka mulle teada.\nKiri algab ja lõppeb halvustamisega (Savisaarest villand, Potjomkini küla). Kirja sisu aga meenutab Amwaysse värbamist (see ja see teeb kokku nii palju), telepoe reklaami (asu tegutsema juba täna) ja ka lasteaiamänge (üheskoos teeme neile pähe!).\nTegelikult on kommentaarid liigsed, kiri räägib ise enda eest. Kõige uskumatum on, et see on päris kiri päris inimestele, mitte väljamõeldud nali.\nFOTO: Reformierakonna vastane kleeps Tallinna ühistranspordis


Depiléve roll-on hooldusvahend sissekasvanud karvadele, 8ml - Mediron\nEsilehtIluKehahooldusDepilatsioonDepiléve roll-on hooldusvahend sissekasvanud karvadele, 8ml\nDepiléve roll-on hooldusvahend sissekasvanud karvadele, 8ml\n4,60 €/8ml 575,00 €/liiter\nDepiléve roll-on hooldusvahend sissekasvanud karvadele eemaldab õrnalt surnud naharakud, mis blokeerivad karvanääpsu ja põhjustavad sissekasvanud karvu.\nVähendab ärritust, punetust ja muhke, avab poorid ja laseb karvadel välja kasvada.\nIlu, Depilatsioon, Kehahooldus\ndepilatsioon, depileerimine, Depiléve, ilu, nahahooldus, sissekasvanud karvad\nDepiléve roll-on hooldusvahend sissekasvanud karvadele eemaldab õrnalt surnud naharakud, mis blokeerivad karvanääpsu ja põhjustavad sissekasvanud karvu. Vähendab ärritust, punetust ja muhke, avab poorid ja laseb karvadel välja kasvada.\nKuidas Folisan toimib?\nAktiivne toimeaine selles ravivahendis pärineb aspiriinist. Toime karvanääpsudele avastati ameerika hambaarsti poolt, kelle patsiendid rääkisid ka teistest toimetest toote kasutamisel. Lahus on ümbertöödeldud kosmeetiliseks kasutamiseks ja omab väga efektiivset toimet sissekasvanud karvade vastu ja on suurepärane kasutamiseks nahaärrituse vältimiseks peale raseerimist, vahatamist, epileerimist ning tekkinud ärritusnähtude eemaldamiseks. Folisan sobib kasutamiseks nii meestele kui naistele. Meestele sobib see lahus peale habemeajamist, samuti kaelale. Naised on saanud suurt abi kasutamisel jalgadel, bikiinipiirkonnas, kaenlaalustel ja näopiirkonnas. Folisan on põletikuvastase toimega, lisaks omab kerget koorivat toimet, aitab kaasa naha regeneratsioonile. Folisan toimib astringeerivalt rasusele nahale.\nTupsutage probleemseid piirkondi Folisan´i geeliga.\nKasutage kord päevas seni kuni karv kasvab uuesti naha pinnale.\nKasutada iga päev, kuni olete vabanenud sissekasvanud karvadest ja karvakasv on normaalne.\nSobib kasutamiseks kätel, jalgadel, kaelal, bikiinipiirkonnas ja kaenlaalustes.\nMeestele sobiv kasutamiseks ka habeme piirkonnas. Hoiatus! Mitte kasutada aspiriini vastu allergiat omavatel inimestel.\nÜlitundliku naha puhul kasutada 2-3 päeva jooksul väiksemas piirkonnas.\nInimesed kes on allergilised aspiriinile, ei ole lubatud seda lahust kasutada. Neil, kel üldiselt ülitundlik nahk, on soovitav Folisan´i proovida 2-3 päeva väiksemal piikonnal, et välistada võimalikku allergilist reaktsiooni.\nKui asetada lahus külma võite täheldada väikeste kristallide moodustumist. See on normaalne nähtus ning lahus omandab normaalsel temperatuuril oma esialgse kuju.\nOle esimene, kes kirjutab toote arvustuse “Depiléve roll-on hooldusvahend sissekasvanud karvadele, 8ml” Tühista vastus


Avaldame linnaeelarve "salajased" materjalid | Vabakund\nP 04.01.2015 18:09\nOleme Vabakunnas otsustanud, et eelarve arutamine suletud uste taga on probleem, millele tuleb juhtida avalikkuse tähelepanu. Seetõttu tahame anda linnaelanikele võimaluse tutvuda eelarve arutamisel linna ees seisnud valikutega, seatud prioriteetide ning reaalseteks eelarveridadeks saanud tulemustega — ja avaldame meie käsutuses olevad tabelid. Kui linnavõim ei suuda vabatahtlikult võtta enda peale kohustust avalikkusele eelarvevalikuid selgitada, siis tuleb neid selleks sundida.\nLinna osakondade investeerimistaotlused 2015. a linnaeelarvest\nOhutusnõuete täitmise ettekirjutused linna haridusasutustele 2014. a jaanuari seisuga\nÜhtlasi oleme palunud linnavalitsuselt ülevaadet, mille alusel eelarvesse võetud kulutusi prioriseeriti, kuid näib, et selgeid ja sõnastatud kriteeriume pole, sest meie arupärimine on siiani vastuseta. Nõnda võib järeldada, et otsused tehakse linnavalitsuse siseringi töökoosolekutel, lähtudes seal esitatud hinnangutest ja volikogu rolliks on vaid anda heakskiit valminud dokumendile. Ei saa väita, et tulemus oleks täiesti vastuvõetamatu, kuid põhjendamata prioriteetide seadmine jätab õhku küsimuse, mille alusel tegelikult ikkagi otsusteni jõutakse ning kas otsused ikka teenivad linnaelanike huve.


Eestimaa rahvuspargid alutaguse\nRollimäng rühmades. Vahendid: rahvuspargis tegutsevate huvirühmade rollimängu kaardid\n* Programmi eel meenutada osalejatele, kuidas käituda looduses (ei tee valju häält, ei kasuta nutiseadmeid ega prügista) ja teavitada neid võimalikest ette tulevatest ohtudest (libedus rajal jms).\nÕppeprogramm ei kohaldu nägemis-, kuulmispuudga osalejatele. Ratastooliga saab osaleda vaid looduskeskuses, aga mitte kõikidel matkaradadel. Puudega osalemise soovi korral räägime/analüüsime olukorda individuaalselt\nkool või looduskeskus\n3. Rollimäng (25 min). Mängus asetavad õpilased ennast erinevate rahvuspargis tegutsevate huvigruppide rolli ning asuvad otsima lahendust probleemile, mille lõpplahendus peab tagama keskkonna jätkusuutliku toimimise. Rollimängu käigus saame aru, et kaitsealal tegutsevatel huvigruppidel on erinevad vajadused ning võimalikud huvide ristumised. Ometi on vajalik leida kõiki osapooli rahuldavad kokkulepped. Rollideks on: kohalik talunik, matkaja, ning rahvuspargis elavad olulised liigid.\n4. *Matkame rahvuspargis (2-4 h), see annab võimaluse kogeda rahvuspargi maastikku ja näha iseloomulikke kooslusi, liike ning otsida loodusest loomade tegutsemisjälgi.\n*Programmi tegevusi rakendatakse vastavalt programmis osalejate vanusele ning programmi läbiviimise kohale. Matk toimub vaid eelneval kokkuleppel ja juhul kui programm toimub rahvuspargis.


Postitatud: Laup Juul 11, 2015 17:55 Teema:\nKohalikel tondiküttidel ei lähe äri vist eriti hästi kui tuleb OPLELiga ringi sõita!\nPostitatud: Püh Juul 12, 2015 21:01 Teema:\nTartu? Olen sama autot linna peal näinud\nPostitatud: Nelj Juul 23, 2015 08:28 Teema:\nUdon Entertainment omandas steins gate manga lintsentsi õigused. Ameeriklased on kõvasti kanda kinnitanud animemaastikul. Anime Expo tõi kohale 90000 inimest, mis toimub LA. Venelased on ka kõvad animevaatajad. Ühelt saidilt sain teada, et neil on isegi oma visul novellid ja mängud olemas. Kui googlisse otsingusse panna mingi anime, siss viskab ka paar vene saiti ette, mis on täitsa kobedad. Uudistest kuni lühitutvusteni välja.\nanime ajalugu. Kahjuks on see vene keeles ja on ilmunud kaks osa. Minule igatahes meeldis, lihtsalt oli kõik ära seletatud. Seal sain teada, mis seob jaapani animet hiinaga ja Marveli osa oli ka lahti seletatud.\nPostitatud: Laup Juul 25, 2015 14:45 Teema:\nKuulujuttude järgi tuleb oktoobrist anime World Tiggeri teine hooaeg välja.\nPostitatud: Teis Sept 01, 2015 11:39 Teema:\nShingeki no Bahamut tuleb välja kolm hooaega. Täitsa hea et tuleb välja jään kindlasti ootama.\nPostitatud: Teis Sept 15, 2015 17:35 Teema:\nTänases postmehes on kirjas et Saksamaa ja austria taastasid piiripunktid et passe kontrollida. Nii ,kui te reisite sinna, siis võtke pass igaksjuhuks kaasa, võob-olla ID kaardist ei piisa.\nPostitatud: Kolm Sept 23, 2015 22:37 Teema:\nKutsun nooremaid inimesi seltskonnas Halloweeny ajal julgustükile peegli ees lausuma kolm korda kurjakuulutavalt:\n"baka.ee" ... "baka.ee" ... "baka.ee"\nKas kolm korda peegli ees "baka.ee" hüüdmine äratab baka ellu? :O\nPostitatud: Laup Okt 17, 2015 13:00 Teema:\nJaapani ja Eesti töökultuur erineb nagu öö ja päev.\nLugesin artikli läbi ikka täitsa jube kui aega ei jää enda ega perekonna jaoks vaid firma on esma tähtis. Nagu mingid töönarkomaanid. isegi raha ei jõua ära kulutada.\nPostitatud: Laup Nov 21, 2015 09:58 Teema:\nVenelastel läheb ikka hästi kui neil on mangad vene keeles (Stein Gate).\nEi tea kuna Eesti jõuab sellele järele. Ise ostaksin ka mangasid kui oleks eesti keeles.\nPostitatud: Laup Dets 12, 2015 08:53 Teema:\nPÖFFi lõpufilm oli Oscarit püüdev pöörane Jaapani animatsioon “Poiss ja koletis”\nHuvitav kas ka see Jaffile ka jõuab .\nLisaks eel üks video: TOP 10 21 sajandi kõige müüdavad animed\nPostitatud: Püh Jan 10, 2016 23:38 Teema:\nKas see aasta ka baka.ee kokkutulek toimub? Kui, siis millal?\nPostitatud: Esm Jan 11, 2016 17:30 Teema:\nTundub, et ei toimu. Nüüd meil on ainult mälestused nendest, mis toimusid.\nPostitatud: Teis Jan 12, 2016 13:10 Teema:\nKui mingi aeg keegi võtab kätte, võib bakale matused korraldada ja mulla peale tõmmata\nPostitatud: Reede Jan 15, 2016 07:21 Teema:\nTundub viimased hinged on veel liikvel\nPostitatud: Reede Jan 15, 2016 07:46 Teema:\nViimaste hingede seas on ka sünnipäevalaps Ummi, palju õnne!\nPeaks vist sünnipäevade teema üles äratama.\nPostitatud: Teis Jan 26, 2016 08:34 Teema:\ntere pole natuke aega midagi siia kirjutanud.\nMa soovitan teil vaadta ETV pealt laupäeval 18.40. Jaapan - loodus ja inimesed. Kahjuks juba sarjast 3osa.\nIse olen kaks osa ära vaadanud ja ei kahetse väga hea sari.\nVäike tutvustus viimasele osale:\nKaugel põhjas asuvat Hokkaidōt eraldab ülejäänud Jaapanist sügav väin. Talved on saarel pikad ja külmad nagu Siberis. Veel sajand tagasi elas saarel ainult põlisrahvas – ainud, kes elatusid peamiselt kalapüügist, jahipidamisest ja metsaandidest. Talvel pakuvad saarel silmarõõmu suured linnud: õnnekured ehk jaapani kured, laululuiged ja hiid-merikotkad. Soojadel kuudel kasvatavad talunikud vilja ja karjatavad loomi. Samal ajal liiguvad põldude ümber tähnikhirved ja õnnekured, kes loodavad kergema vaevaga kõhu täis saada.\nPostitatud: Teis Jan 26, 2016 12:22 Teema:\nNo üritan midagi, kuna rahvas paistab huvi tundvat:\nPostitatud: Laup Veeb 13, 2016 15:43 Teema:\nSee aasta haakasid venelased näitama uut hooaega X-faikidest.\nPostitatud: Nelj Veeb 18, 2016 11:56 Teema:\nkas keegi seda on näinud: https://www.youtube.com/watch?time_continue=72&v=eaqRl0x-up8 (Harmony, Michael Arias, 2015)\nLehekülg 115, lehekülgi kokku 116


Kas teadsite, et Londoni Ülikooli kolledži uurimisrühm ütleb, et seitsme puu- ja köögivilja tarbimine päevas vähendab oluliselt vähi ja südamehaiguste riski? Niisiis, kui siiani arvasid paljud, et soovitatud viie saavutamine oli keeruline, kujutage ette, kui keeruline on seitse. Me soovitame, kuidas süüa rohkem puuvilju.\nSamuti võite olla huvitatud: millised on hooajaliste puuviljade söömise eelised?\nAlusta päeva energiaga: lisage oma hommikusöögile puuviljad. Näiteks, kui tavaliselt võtate teravilja, lõigake viilutatud banaan ja lisage see. Või tehke endale maitsev naturaalne apelsinimahl, mis on uskumatu C-vitamiini allikas.\nTundide vahel süüa rohkem puuvilju: muutke harjumusi ja kui viga hammustab, muutke leivapulgad, saiakesed või kartulid puuviljaosale. Lisaks sellele, et see on palju tervislikum, rahuldab see palju rohkem, kui kasutate lõputult vähem kaloreid.\nLugege, kuidas teha puuvilja retsepte: puuvilja magusus ühendab väga hästi mõningaid soolaseid toite, andes neile ainulaadse puudutuse. Julge lisada oma retsepte puuvilju : apelsiniga salat, pirniga salat, kana ananassiga, maitsev melon koos sinkiga ...\nVahetage aeg-ajalt mahla vett . Kui te olete üks neist, kes maksavad sulle palju puuvilju maksma, võite teha endale väga head ja värskendavad mahlad ja ühel päeval selle asemel, et toitu veega kaasa viia, tehke see arbuusimahla või meloniga.\nParim magustoit, hea puu . Liiga paljudel juhtudel saame nii täis süüa, et me otsustame mitte magustoidut. Ideaalne on harjuda, et jätta augu jaoks auk.\nLoodame, et kõigi nende soovitustega soovitatakse teil tarbida rohkem puuvilju. Lisateavet retseptide kohta külastage meie puu- ja köögiviljaosas .\n© Copyright 2022. All rights reserved. Kuidas süüa rohkem puuvilju


Disaini- ja trükiettevalmistusalane kutsevõistlus TRÜKIS 2011 | Tallinna Polütehnikum\nDisaini- ja trükiettevalmistusalane kutsevõistlus TRÜKIS 2011\n17. novembril 2011 toimus Tallinna Polütehnikumis kutsevõistlus Trükis 2011, kus võeti mõõtu graafilise disaini ning trükiettevalmistusega seotud ülesande lahendamisel. Osa võtsid kõik kutseõppetasemel sellealase hariduse andmisega seotud koolid: Narva Kutseõppekeskus, Tartu Kutsehariduskeskus, Tartu Kunstikool, Kuressaare Ametikool ja Tallinna Polütehnikum. 14 võistleja ettevalmistus ja tase oli üllatavalt hea ning ühtlane. Võistlustöid hinnati kolmes kategoorias: kunstiline väljendusrikkus ning trükitehnoloogiline failide ettevalmistuse oskus, samuti nimetati üldvõitja, kelle töös olid mõlemad osad maksimaalselt hästi lahendatud. On hea meel tõdeda, et Tallinna Polütehnikumi meeskonna: Triin Paalo, Marko Meus ja Sander Siim failid läbisid preflight tehnoloogilise kontrolli peaaegu veatult, veel enam, Triin Paalo üldvõit kutsevõistlusel annab tunnistust lisaks heale tehnilisele- ka loomingulise potsentsiaali ärakasutamisest. Palju õnne Triin!\nTehnoloogia- ja loomingulisuseauhinna said Kristjan Kalde ja Henri Papson Tartu Kunstikoolist. Marko Meusi töö leidis zürii poolt äramärkimist loovuse kohapealt, ning ainuke, mis takistas loomingulisuse auhinna temale omistamisest olid mõningased eksimused ülesandepüstituses kirjeldatud kriteeriumite vastu ning ebaveenvad tüpograafilised katsetused. Sander Siimu kujunduse lahendus oli omanäoline ja huvitav, mis oleks samuti väärinud kohta esiviies.\nKoostöö eelnimetatud koolide erialaõpetajate vahel saab nüüd kindlasti hoogu juurde. Tänased kokkulepped ja ideed leiavad lähiaegadel kindlasti realiseerimist, ning järgmine kohtumine on juba kutsemeistrivõistlustel Noor Meistrer 2011 detsembris, kus meie kooli esindab Trükis 2011 üldvõitja Triin Paalo.\nAitäh meeskonnaliikmetele, õpetajatele kordaläinud võistluse korraldamisel eest ja ettevõtetele kes panid võitjatele välja auhinnad.\nMeedia erialaosakonna juhataja


Mõned näited probleemsetest fassaadidest\nIgapäevaselt töölt koju naastes ei pruugi märgatagi et fassaadiga midagi valesti on. Pahatihti märkab seda alles siis kui asi kriitiliseks muutub. Samuti tundub tihti ka et üks või teine uus ilming fassaadil on normaalne - see peabki nii olema. Selles rütmis ei teadvustata endale et on võimalik ka pikaajaliselt ilus, korras ja puhas fassaad. Selleks et eelnev teoreetiline tekst oleks veidi arusaadavam, näitlikustame siin galeriis erinevaid probleemseid olukordi fassaadil. PS! Pilte saad vaadata suuremalt kui pildile klikkida. Määrdunud korterelamu Määrdunud eramu great web hosting for your internet site which website is good for web hosting.\nIgapäevaselt töölt koju naastes ei pruugi märgatagi et fassaadiga midagi valesti on. Pahatihti märkab seda alles siis kui asi kriitiliseks muutub. Samuti tundub tihti ka et üks või teine uus ilming fassaadil on normaalne - see peabki nii olema.\nSelles rütmis ei teadvustata endale et on võimalik ka pikaajaliselt ilus, korras ja puhas fassaad.\nSelleks et eelnev teoreetiline tekst oleks veidi arusaadavam, näitlikustame siin galeriis erinevaid probleemseid olukordi fassaadil.\nPS! Pilte saad vaadata suuremalt kui pildile klikkida.\nMäärdunud korterelamu Määrdunud eramu\nAvaleht > Näited