5 fakti Aleksander Nevski katedraali kohta, mida sa varem ei teadnud\nAleksander Nevski katedraal on üks Tallinna kõige eripärasematest religioossetest ehitistest, millest on kuulnud ka need, kes pole just õigeusuga kursis. Toompeal asuva ajaloolise kultuuripärandi ümber on aga palju põnevaid fakte, mida just paljud pole kuulnud. Käesolevas artiklis heidamegi pilgu sellistele faktidele – mitut teadsid sina?\n1. Ehitamiseks luba tegelikult ei olnud\nNevski kiriku ümber on alati käinud üsna palju kõmu, eriti, kui asi puudutab selle ehitust. Hoone ehitati kuberneri Sergei Šahhovskoi soovil ja meelega valiti asukohaks paik Toompea lossi vastas, et hoone säraks eriti hästi linna keskel.\nValitud maatükike kuulus aga Tallinna linnavalitsusele ning juhtumisi ei hangitud kiriku ehitamiseks mitte mingisugust luba linnalt.\nEhitustööde tegemiseks kasutati samuti pisut ebatavalisi võtteid – selle jaoks korraldati üle kogu Venemaa ulatuv korjandus, et saada vajalik rahasumma kokku.\nKiriku ehitust alustati 1894. aastal ning kuue aasta pärast oligi valmis klassikalises stiilis pühakoda, mis nimetati vürtsi Aleksander Nevski järgi.\n2. Kirikut on tahetud lammutada mitu korda\nKuigi kirik sai püsti pandud, ei tähendanud see sugugi, et hoonet ei kimbutaks ehitusprobleemid.\nNimelt, kui algas Eesti aeg ja Eesti ei kuulunud enam Venemaa juurde, mõtles Riigikogu, et Venemaa algatusel loodud kirik ei ole enam sobiv, kuna see sümboliseerib venestust. Muidugi tekitas see mõte aga väga palju pahameelt – lausa nii palju, et korraldati suur protest. Sestap otsustas Riigikogu asja sinnapaika jätta.\nVähem kui 10 aastat hiljem tõstatati sama küsimus veel mitu korda – arvati ikka ja jälle, et Vene stiilis ehitis ei sobi Tallinnasse ning rikub linnapilti.\n1937. aastal võeti lõpuks midagi ette kogu asja suhtes ning kirikut renoveeriti, miskäigus muudeti ka selle välimus pisut eestipärasemaks. Pärast seda pole enam lammutusplaane oluliselt päevakajaliseks tekkinud.\n3. Kirik on kantud mälestiste hulka\nTänasel päeval võivad õigeusklikud tunda end üsna rahulikult, kuna 1995. aastal kanti Aleksander Nevski peakirik kultuurimälestiste sekka. Mälestiste registris on kirjas, et tegemist on “historitsistlikus segastiilis” kirikuga, mis on suur ja rikkalik ning on võimeline mahutama lausa 1500 inimest. Kuna tegemist on kultuurimälestisega, on ka üsna väike tõenäosus, et kirik eales lammutataks.\n4. Võimsad kellad\nPõnev arhitektuuriline stiil pole ainus, mille pooles Nevski peakirik silma jääb. Nimelt asub kiriku tornis pealinna kõige võimsam kirikukellade ansambel. See koosneb üheteistkümnest kellast, mille seas on teiste hulgas lausa viisteist tonni kaaluv kell. Sellise kellavalikuga ei saa hetkel võistelda ükski Tallinna kirik.\n5. Kirik on renditud\nKirik on hetkel igati aktiivselt kasutusel – see on antud rendile ei kellelegi muule kui Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule. Kirik koosneb kahest piiskopkonnast ning hinnanguliselt on kirikul liikmeid umbes 150 000. Kiriku liikmestik on valdavalt venekeelne, kuid aeg-ajalt korraldatakse ka eestikeelseid jumalateenistusi.\nArhitektuur ja katedraalid


GARANTEERIME TURVALISE KINNISVARATEHINGU - RUUM24\nPakume Sulle garanteeritud väärtust. Kui maakleriteenus ei vasta ootustele, võid lepingu tasuta lõpetada.\nLubadusi ei murra. Oma töös lähtume kümnest konkreetsest lubadusest. Kui me neid ei täida, on teenus Sulle soodsam.\nMeelerahu ka pärast tehingut. Ostja ei esita tagasiulatuvaid kahjunõudeid ega pretensioone. Kui see peaks siiski juhtuma, maksame maakleritasu 100% tagasi.\nEestis on sadu maaklereid ning pole lihtne otsustada, kes Sinu usaldust ka päriselt väärib. Ümmarguste lubaduste asemel pakume Sulle konkreetset ja ainulaadset garantiid, mille sarnast teistes büroodes ei pakuta. Loome Sulle väärtust, mida tunned, ning probleemide ilmnemisel oleme valmis ka vastutama.\nKuidas me Sulle lisaväärtust loome?\nPühendunud maakler ei ole tuim vahendaja. Ta annab väärtuslikku nõu, kiirendab müüki ning hoiab kokku Sinu aega ja energiat. Koostöö korral garanteerime, et saadav kasu ei jää Sulle märkamata.\nKui aga siiski leiad, et meie lubadused ei vasta ootustele, on Sul õigus leping esimese 30 päeva jooksul tasuta lõpetada. Sa ei pea lõpetamist isegi põhjendama, kuigi oleme tagasiside eest alati tänulik.\nLubaduse täitmise garantii\nLähtume oma töös kümnest lubadusest:\n1. Anname turust ülevaate ja teeme hinnaanalüüsi. See võimaldab Sinu kinnisvara eest küsida võimalikult kõrget, ent siiski realistlikku hinda.\n2. Jagame soovitusi, kuidas vara väärtust tõsta. Olgu selleks pisiremont, servituudi seadmine vmt. Midagi leiame kindlasti!\n3. Kontrollime registriandmeid ja aitame neid vajadusel muuta. See on eriti oluline, kui oled teinud juurdeehitusi, paigaldanud seadmeid vms.\n4. Aitame objektiga seotud dokumentatsiooni korrastada. Näiteks ajada korda kasutusloa jmt paberimajanduse.\n5. Teeme kvaliteetsed ja pilkupüüdvad fotod, mis toovad välja Sinu kinnisvara parimad küljed.\n6. Näeme turundamisega vaeva. Koostame objektist ja sihtrühmast lähtuva turundusplaani ja kasutame erinevaid turunduskanaleid.\n7. Müüme aktiivselt ja professionaalselt. Suhtleme tihedalt kolleegidega, kelle abil on suurem võimalus kiiremini sobiva ostjani jõuda. Jõuame ka nende ostuhuvilisteni, kes kinnisvaraportaalides oma aega ei veeda.\n8. Koostame juriidiliselt korrektsed ja põhjalikud lepingud. Need kaitsevad alati Sinu huve – ka keerulise objekti või tehingu korral.\n9. Anname müügiprotsessist regulaarselt ülevaate. Nii tead täpselt, kui kaugel müügiprotsessiga oleme.\n10. Korraldame objekti korrektse üleandmise. Valmistame ette vajalikud dokumendid ja tagame, et need saaks nõuetekohaselt vormistatud.\nKui me mõnda neist lubadustest ei täida, väheneb maakleritasu 10% võrra iga murtud lubaduse eest.\nTurvalise tehingu garantii\nOled kuulnud hirmujutte tehingutest, kus ostja esitab tükk aega peale tehingut kahjunõude varjatud puuduste eest, mis toob kaasa suured kulutused ja palju paksu pahandust?\nJulgeme lubada et Sinuga seda ei juhtu, sest:\nTutvume Sinu kinnisvaraga põhjalikult ja palume, et annaksid meile kogu info, mis Sul vara kohta on.\nKui kinnisvaral esineb puudusi (see on normaalne, kui esineb), aitame need lepingus korrektselt fikseerida.\nRahulik uni peale tehingut on kindel, sest ootamatuid kahjunõudeid keegi ei esita. Sinu maakler on selleks piisavalt kogenud- üle 18 aasta pikkune töökogemus, pidev enesetäiendamine ja kursisolek kohtupraktikaga garanteerib Sulle meelerahu ka peale tehingut.\nKui saad sellegipoolest 3 aasta jooksul põhjendatud kahjunõude, vastutame oma töö eest ning maksame maakleritasu 100% tagasi. Loe täpseid tingimusi SIIT.


Robert Jürjendal - Eesti filmi andmebaas\nHelilooja ja kitarrist Robert Jürjendal on sündinud 10. jaanuaril 1966. aastal. Ta on õppinud 1981–1985 klassikalist kitarri ja kompositsiooni Tallinna Muusikakeskkoolis. Alates 1992. aastast on ta kolmel korral osa võtnud inglise kitarristi ja pedagoogi Robert Frippi Guitar Craft kursustest ja turneest The Berlin Guitar Ensemble koosseisus Saksamaal. 2011. aastal omandas bakalaureusekraadi koolimuusika erialal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Töötab muusikaõppejõuna Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning Viljandi Kultuuriakadeemias. Ta on Eesti Jazziliidu ja Eesti Kitarriseltsi liige ning kuulub Viljandi Kitarrifestivali töötoimkonda. 1993 loodi Robert Jürjendali eestvedamisel ansambel Weekend Guitar Trio (Robert Jürjendal / Mart Soo / Tõnis Leemets), millele Jürjendal on kirjutanud ...\n2019 "Surematu" Dokumentaalfilm Helilooja\n2018 "Lendoravasõda " Dokumentaalfilm Helilooja\n2018 "Vello Salo. Igapäevaelu müstika" Dokumentaalfilm Helilooja\n2016 "Naine ja liustik" Dokumentaalfilm Helilooja\n2016 "Tule tagasi vabana!" Dokumentaalfilm Helilooja\n2014 "Maastiku mustrid" Dokumentaalfilm Helilooja\n2010 "Inimese mõõt" Dokumentaalfilm Helilooja\n2005 "Kahe näoga saar" Dokumentaalfilm Helilooja\n2005 "Rannaniitude laulud" Dokumentaalfilm Helilooja


Kuidas kedagi oma Amazon Prime'i kontolt lahti lüüa, Kas Amazon annab laovalikuid\nArgentina senat hääletas abordi legaliseerimise vastu\nU 18rm suuruses toas kilp-parketi lihvimine, lakkimine. Vohamine, mis on suurendanud muret meie privaatsuse pärast. Artikli sisu järgib meie põhimõtteid toimetuse eetika. Alustame parooli muutmisega, et kohe eemaldada kõik, kes teie kontol praegu volitamata said.\nAlates oma tagasihoidlikust algusest online-raamatupoena laienes see kiiresti elektroonika ja majapidamistarvete kogumiseks, mis meil täna on. Ainuüksi Ameerika Ühendriikides on üle 95 miljoni Amazon Prime'i liikme, see on populaarne veebiressurss ostude, meelelahutuse ja kodupõhiste lahenduste jaoks.\nAmazon Prime on tõenäoliselt ettevõtte kõige innovaatilisem ja edukam panus veebimüügile, pakkudes videote voogesituse, tasuta e-raamatute ja piiramatu 2-päevase saatmise täiendavaid eeliseid.\nJuba ainuüksi juurdepääs nendele eelistele muudab Amazon Prime'i kontod loomulikuks sihtmärgiks nii volitamata külalistele kui ka perekondlikele vabakutselistele. Lisage asjaolu, et potentsiaalsete ohvrite jaoks on nii tulus lähtekoht ja teil on häkkerite varjupaik.\nKui soovite vältida statistikaks muutumist või kui teil on ja peate end juba häiretest vabanema, järgige neid vajalikke ettevaatusabinõusid, mille olen teile allpool välja pannud. On aeg kaitsta oma ihaldatud kontot ja kaitsta privaatsust, mida see nii õigustatult väärib. Kuidas teada saada, kas keegi kasutab teie Amazoni kontot Seal on mõned näitajad, mis näitavad, et keegi kasutab teie Amazoni kontot.\nKontrollige viimaseid tellimusi ja hiljuti otsitud üksusi - siit leiate jäljed, mis on jäänud teistelt, kes kaupa otsivad või tellivad.\nAmazon on nüüd e-raamatute õdade välja toonud oma vär keima pää tevõimalu e, mi võimaldab inime tel laenutada e-raamatuid umbe nii, nagu oleme raamatukogud Sisu Amazon on nüüd e-raamatute sõdades välja toonud oma värskeima päästevõimaluse, mis võimaldab inimestel laenutada e-raamatuid umbes nii, nagu oleme raamatukogudega juba sadu aastaid teinud.\nSõnumid Amazonist - Kas Amazon annab laovalikuid saate teateid, et üksused on saadetud ja te ei tellinud midagi, mida keegi teie kontot kasutab Amazon Prime Video ja muud teenused - filmid ja raamatud võivad hakata ilmuma teie ostude loendis või hiljuti vaadatud.\nKui teie algatatud asi pole midagi, Kas Amazon annab laovalikuid aeg tegutseda. Sõltumata sellest, kas olete andnud sõbrale või pereliikmele loa oma peamise konto kasutamiseks või on keegi sellele juurde pääsenud ilma teie nõusolekuta, tagab nende juhiste järgimine, et ta ei saa enam sisse logida.\nAndke neile "Boot" Kõigepealt peame neile soovimatutele külalistele ukse näitama. Alustame parooli muutmisega, et kohe eemaldada kõik, kes teie kontol praegu volitamata said. Muudame teie konto edasiliikumisel mõningaid asju, nii et püsige minuga ja järgige.\nKui see on seatud, põhjustab see, et kõik rakendused mis on installitud Amazon Appstore'i kaudu nõuavad enne rakendusesisese ostu sooritamist Amazon parooli. Võite määrata ka valikulise PIN-koodi, mida kasutada kogu Amazonase parooli asemel. Teine seade on In-App Purchasing.\nParooli muutmine Taastame teie konto üle kontrolli ja muudame teie parooli. Kliki Sinu konto.\nKlõpsake oma Amazoni avalehel nuppu Sisselogimine ja turvalisus. Sisestage oma praegune parool ja sisestage sobivale väljale uus. Veenduge, et teie uus parool oleks praegusest keerulisem.\nLisage nii suurtähed kui ka väiketähed, numbrid ja isegi sümbolid, et häkkeritel oleks raskem lõhki minna.\nKuidas keelata Amazoni töötajate Alexaga peetud vestluste kuulamine?\nVältige täielike ingliskeelsete sõnade, isikliku teabe ja tuttavate fraaside kasutamist. Ründaja algoritm dešifreerib hõlpsasti midagi populaarset või sõnaraamatus hõlpsasti kättesaadavat. Kui nad ei saa teie parooli lõhkuda, liiguvad nad tõenäoliselt lihtsama sihtmärgi poole. Vältige üldtuntud sõnade ja numbrite kasutamist, näiteks sünnikuupäevad, aadressid, tähtpäevad, laste nimed jne.\nLõpuks sisestage oma uus parool Stock-valikute tapmiseks klõpsamist pakutavasse tekstiplokki Salvesta muudatused protsessi lõpuleviimiseks. Kontrollige oma kontoteabe täpsust Teine asi, mida häkkerid naudivad, on teie konto teabe muutmine, et nende eemaldamine oleks raskem.\nSelle teabe õigsuse kontrollimine tagab hoiatuste või värskenduste saamise. Samuti on hea eemaldada kõik aadressid ja kaardi andmed, mis ei kuulu teile.\nSaate pakkumisi euro26.ee-lt 3 nädalat Saksamaal viibimise ajal (Tourist) |\nKas Amazoni vanemlik järelevalve on üleliigne, kui keelan rakendusesisese ostmise?\nSee tähendab, et uuesti sisselogimisel on teabemuutust lihtsam tuvastada. Kui tundub, et kõik on õige, võime liikuda järgmise sammu juurde.\nKUIDAS KEDAGI AMAZON PRIME'I KONTOLT LAHTI LüüA - TEHNOLOOGIATE -\nKui midagi kuvatakse valesti, vajutage klahvi Muuda nupp paremalt välja ja parandage seda vastavalt. Kui klõpsate selle rea nuppu Muuda, viib see teid uuele lehele, kus saate oma Amazoni konto jaoks seadistada 2FA. Kahefaktoriline autentimine 2FA on loodud teise kaitseseinana, luues teie kontole sisenemiseks täiendava pääsukoodi.\nEsimene samm on valida, kuidas soovite 2FA pääsukoodi saada. Teil on võimalus valida SMS-tekstsõnumi, automatiseeritud telefonikõne või autoriseerimisrakenduse nt Google Authenticator vahel.\nVohamine, mis on suurendanud muret meie privaatsuse pärast. Kes kuulab meie kodus peetavaid vestlusi? Kas kasutate nende assistentide "täiustamiseks" lindistusi? Vastus on jah.\nValige rippmenüüst lihtsalt see, milline rahvusvaheline kood teid puudutab, ja sisestage oma telefoninumber selleks ettenähtud kasti. Lõpetage protsess, klõpsates nuppu Saada kood.


Juuraveeb on avatud! | Tartu Ülikooli õigusteaduskond\nJuuraveeb on avatud!\n7. septembrist on avatud Juuraveeb – https://juuraveeb.ee.\nÕigus on keeruline, tudengielu tempokas ja tihtipeale pole mahti vajalikku õppekirjandust raamatukogust laenutada või kaasas kanda. Juuraveebi e-väljaanded aitavad loengut kuulates või seminariks valmistudes kiiresti leida originaalõpikutest asjassepuutuva info.\nE-õppe osakaalu suurenemisel on kasvanud ka õppijate valmisolek ning soov kasutada e-väljaandeid. Seejuures ei tohi unustada originaalõpikute ja teiste õppematerjalide autorite ning autoriõiguste omaja õigusi. Et e-väljaannete kasutus oleks õiguslikult korrektne, tasub tutvuda kõikidele huvilistele avatud artikliga – „Üliõpilane ja autoriõigus“.\nTartu Ülikooli õigusteaduskonna soovil on sügissemestri alguseks Juuraveebis leitavad olulisemad originaalõpikud. Tudengitele võimaldatakse juurdepääs Juuraveebi e-väljaannetele soodustellimusega (tudengivariant 2020). Tudengivariant 2020 kehtib kõigile eri õppevormis õppivatele tudengitele, kes omandavad kõrgharidust (nii päevaõpe, sessioonõpe kui ka täiendusõpe).\nTäpsem tellimuse vormistamisega seonduv info on leitav siin.\nJuura pakub omalt poolt õppeaasta alguse puhul kõikidele kõrghariduse omandajatele tasuta juurdepääsu tsiviilõiguse üldosa seaduse kommentaaride ja tsiviilõiguse üldosa õpiku e-väljaannetele. Selleks tuleb registreerida isiklik kasutajakonto Juuraveebis.\nJuura soovib kõikidele head digikultuuriaasta jätku!


Janek Mäggi: Ilvese kõne oli lennartmerilikult tabav - DELFI\nJanek Mäggi: Ilvese kõne oli lennartmerilikult tabav\nEile külalisena Tartus presidendi vastuvõtul käinud meediakonsultandi ja poliitikavaatleja Janek Mäggi sõnul oli president Toomas Hendrik Ilvese kõne lennartmerilikult tabav.\n"See, et riik kolib maal ara, oli valus, aga tabav," ütles Mäggi. "Manitsussõnad olid heas mõttes lennartmerilikud - kuldne klassika."\nPresident avaldas kõnes muret, et kui haldusreformi läbi ei viida, siis toimub see iseenesest ja juhitamatult.\n"Olen tõesti mures, sest osaliselt heast soovist teha asju ratsionaalselt, optimeeritult ja säästlikult, kipub kahe silma vahele jääma, et riik kolib maalt ära," ütles president.\n"Kui Paide elanikul on asja päästekeskusse, politseiprefektuuri, keskkonnainspektsiooni, ringkonnaprokuratuuri, maakohtusse või maksu- ja tolliametisse, peab ta sõitma Pärnusse," kirjeldas ta näidet.\n"Kui tal on asja sotsiaalkindlustusametisse, pensioniametisse, keskkonnaametisse või terviseametisse, on tema keskus Tallinnas. Aga maanteeameti ja kaitseväeteenistuse küsimustes on regionaalne kontor hoopis Jõhvis."\n"See kõik kokku on paradoks, mis osutab, kuidas iga ametkonna soov teha oma asju endale kõige ratsionaalsemalt, kaotab riigi keset riiki justkui ära. Ja Paidesse, muide on jäänud vaid töötukassa kontor."


16 kõige kuulsamat templit Hyderabadis ja selle ümbruses - Templid\n30 lihtsat ja parimat harjutust kõrguse suurendamiseks - pärast 18\n25 parimat vesikastani kasu tervisele, juustele ja nahale\n147 ainulaadset beebinime, mis algavad tähtedega B\n25 uusimat ühe külje kotti kolledžitüdrukutele Indias\n16 kõige kuulsamat templit Hyderabadis ja selle ümbruses\nHyderabad on Lõuna-India osariigi pealinn Telangana. See linn on üks riigi suurimaid linnu ja on üks India tehnoloogilise arengu peajaamu. Linn on ajalooliselt väga rikas tänu mõnele iidsele ja legendaarsele vaatamisväärsusele. See on riigi endine teemantidega kauplemise keskus ja see on India kõige ilusamate mošeede peamine asukoht. Hyderabadi teine tahk on kaunid templid, mis on mineviku hiilgava ajaloo ja kultuuri sümbolid. Hindu elanikkonnaga linnas on hämmastavad templid, mis on tuntud oma kunsti ja arhitektuuri poolest.\nKõigi nende templite taga on huvitav lugu ja mõned neist on vanad kui 1000 aastat. Kui plaanite reisi sellesse küberlinna, ärge unustage neid jumalikke sihtkohti külastada ja tunda end õnnistatud viirukipulkade maagilise aroomi ja veedalike laulude juuresolekul! Siin on nimekiri kõige kuulsamatest templitest, mida Hyderabadis tuleb külastada.\nPopulaarsemad kuulsad templid Hyderabadi linnas:\nHankige üksikasjalikku teavet Hyderabadis külastatavate templite kohta koos piltidega, mida peaks külastama.\nHyderabadi kahtlemata kõige ilusam tempel on Birla Mandir üks riigi tunnustatumaid templeid. See on enam kui 200 jalga kõrge ja selle ehitas 19. sajandil Ramakrishna missiooni swami. Tempel asub Naubath Pahadi-nimelisel künkal ja selle ehitamiseks kulus umbes 10 aastat. See sai nime Birla fondi järgi, kes ehitas templi enam kui 2000 tonnile valgest marmorist.\nAadress:Hill Fort Road, Ambedkari koloonia, Khairatabad, Hyderabad, Telangana-500004.\nAjastus:Avatud 7–12 ja 15–21.\nSobiv riietus:Traditsiooniline kulumine\nUmbes Külastuse kestus:2 tundi\nKuidas jõuda:10 minuti kaugusel Lakdi-ka-pulsi bussipeatusest või sõitke otse auto või kabiiniga asukohta\nParim aeg külastada:Iga päev\nMuud vaatamisväärsused:Birla planetaarium ja Birla teadusmuuseum.\n2. Jagannathi tempel:\nJagannathi tempel Hyderabad näitab India kaasaegset templiarhitektuuri ja on üks linna ilusamaid templeid. Odia kogukonna ehitatud Jagannathi tempel on pühendatud hindu jumalale Jagannathile. See on populaarne ja püha koht paljude festivalide tähistamiseks. See on pälvinud üsna kuulsuse tänu oma täpsele sarnasusele Puri kuulsa templiga. See on ehitatud 2009. aastal 3000 ruutmeetri suurusel alal, kasutades 600 tonni Orissaarast pärit liivakivi.\nAadress:Tee nr 12, Bhavani Nagar, Banjara Hills, Hyderabad.\nAjastus:Avatud kell 6–11 ja 17–21.\nKuidas jõuda:Buss 127K Koti-st või 10H Secunderabadist või palgake takso kuni selle asukohani\nParim aeg külastada:Iga-aastane Ratha Yatra Ashadi kuul\nMuud vaatamisväärsused:KBR Park, Bookstall väljaspool templit.\n3. Shyami tempel:\nSee kaunis tempel on pühendatud lord Shyamile, kes arvatakse olevat üks paljudest Issanda Krišna reinkarnatsioonidest. See tempel on indiaanlaste jaoks erilise tähendusega. Templi arhitektuur meelitab igal aastal tuhandeid pühendunuid. Selle templi üks ainulaadseid omadusi on see, et templi juhtkond korraldab festivalide ajal öösel kestvaid bhajanse. Templi avas 1996. aastal Sri Jayendra Saraswathi Swamy ja see laiub üle 30 000 ruutmeetri.\nAadress:Veerangutta, raudteejaama lähedal, Kachiguda, Hyderabad, Telangana-500027.\nAjastus:Avatud kell 6–12 ja 17–22.\nKuidas jõuda:Rong Kachigudani ja jaamast pool km autosõidu kaugusel, Shamshabadi lennujaam 29 km kaugusel\nParim aeg külastada:Igapäevaseid bhajansi korraldatakse, oodake Ekadaši päevadel\nMuud vaatamisväärsused:Sri Laxminarayana ja Lord Radhakrishna alamkojad.\n4. Venkateswara Swamy tempel Hyderabad: Chilkur\nÜks neist kuulsaimad hindu templid Hyderabadi lähedal on Chilkur Balaji tempel. See tempel on pühendatud lord Venkateshwarale ja on üks populaarsemaid templeid riigis. See on üks väheseid India templisid, mis rangelt väldib rahalisi annetusi. Ainus templi sissetulekuallikas on templi nimel ilmunud ajakiri, mis maksab ainult 5 ruupiat (INR). Issandat tuntakse ka kui Visa Balajit ja on tavaline, et bhaktad pakuvad talle pärast viisa saamist 108 pradakshinat.\nAadress:Chilkuri küla, Hyderabad, Telangana-500075.\nAjastus:Avatud 5. – 20\nSobiv riietus:Rangelt traditsiooniline riietus\nUmbes Külastuse kestus:3 tundi\nKuidas jõuda:TSRTC eribuss pühapäeviti Chilkurisse, ühendavad bussid Mehdipatnamist ja Patacheruvust\nParim aeg külastada:Suurte rahvahulkade vältimiseks on selle templi külastamiseks parimad nädalapäevad\nMuud vaatamisväärsused:Pühitsemine väljaspool templit koos kioskitega, kus müüakse väikseid kondiitritooteid, mänguasju ja pujaesemeid.\n5. Chennakesava Swamy tempel:\nArvatakse, et see enesestmõistetav tempel on üks vanimad templid Indias . Tempel asub Keshavagiris künkal. Praegu on see tempel Telangana valitsuse järelevalve all ja see on veel üks kuulus tempel Hyderabadi piirkonnas. Räägitakse, et tempel ehitati Vijayanagara dünastia ajal ja arvatakse, et see on enam kui 600 aastat vana. Sellel on 28 sambaga mandapa ja tempelini jõudmiseks kulub umbes 200 sammu.\nAadress:Kesavagiri, Chandraynagutta, vanalinn, Hyderabad, Telangana-500005.\nAjastus:Avatud kell 6–12 ja 16–20\nKuidas jõuda:MGBS-i bussipeatusest on saadaval mitu ühendavat bussi ja kabiini. Võite minna Chandrayanagutta külas Srisailamini viivale teele\nParim aeg külastada:Kõik festivalid, Ekadashi on Pournima, Ashtami ja Päikese uusaasta\nMuud vaatamisväärsused: väikesed templid nagu Ramalingeswaraswamy tempel, Alvarid ja muud jumalused.\n6. Karmanghat Hanumani tempel:\nTempel ehitati 11. sajandil Kakatiya monarhide järelevalve all. Väidetavalt on see ajalooline tempel enam kui 800 aastat vana ja kuulub India vanimate templite nimekirja. Tempel on pühendatud lord Hanumanile. Kohalike inimeste sõnul on lord Hanuman üks võimsamaid jumalaid üldse. Igal aastal külastab seda templit arvukalt andunud kummardajaid. Ajaloo kohta öeldakse, et Kakatiya valitseja puhkas selles kohas ja kuulis kedagi Rama nime skandeerimas ning leidis Hanumani iidoli.\nAadress:Karmanghat, Hyderabad, Telangana-500079.\nUmbes Külastuse kestus:1 tund\nKuidas jõuda:12 km kaugusel MGBS-i bussipeatusest või otsetaksodest\nParim aeg külastada:Sri Rama Navami, Hanuma Jayanti, Ugadi, Shivaratri\nMuud vaatamisväärsused:Dwajastambad templi sees ja väiksemad pühapaigad Jagannadaswamy, Ganesha ja Navagrahas.\n7. Peddamma tempel:\nSee tempel on kohalike inimeste seas väga kuulus. Arhitektuurse ilu tõttu imetlevad inimesed kogu riigis seda templit ja meelitavad seda templit. Sõna „Peddamma” tähendab „emade emasid” või „ülimat ema”, kes on külajumalus ja millel on palju vorme. Kuigi selle templi kohta pole kirjalikku ajalugu, väidetakse, et pühamu pärineb vähemalt 150 aastast. 1993. aastal rajati raja gopuram, mis on sellest ajast saadik kogu aasta jooksul pühendunud.\nAadress:Tee nr: 55, Jubleehills, Hyderabad-500033\nAjastus:9:30 kuni 18:30\nKuidas jõuda:Secunderabadi raudteejaam 13 km kaugusel. Võite isegi palgata eraautosid või taksosid\nParim aeg külastada:Dusshera, Bonalu ja aastane Rathra Yatra\nMuud vaatamisväärsused:Väiksemad pühakojad templis ja kauplused väljaspool ülikoolilinnakut, kust saate kõik puja esemed.\n8. Radhanath Swami tempel:\nSee tempel asub Jiyagudas, kohas Hyderabadis. Usutakse, et tempel on 400 aastat vana ja on ka üks riigi vanimaid templeid ning on kuulus tempel Hyderabadis. IT kihab pidevalt pühendunute tegevusest, kes hõivavad end pravatšanamme kuulates ja bhajanites osaledes.\nAadress:Ranganatha Nagar, Jiyaguda, Hyderabad, Telangana-500006.\nSobiv riietus:Riietumiskood puudub\nKuidas jõuda:Templisse jõudmiseks võite kasutada ühistransporti.\nParim aeg külastada:Janmashtami\nMuud vaatamisväärsused:Bhajanid ja kuulutused kuulsate gurude poolt.\nNäe rohkem: Hindu templid Telanganas\n9. Ashtalakshmi tempel:\nAstalakshmi tempel on üks olulisemaid templeid Hyderabadis. Selles templis asub suurepärane Devi Lakshmi kuju. Templi eripära on kaheksa Laxmi Devi eri vormide alam-pühamut, mis asuvad üsna harva ühes kohas. Tempel ehitati 1996. aastal ja see on ehitatud Kanchi Kama kotipeetami alla.\nAadress:Vasavi koloonia, Ramakrishnapuram, Kothapeta, Hyderabad, Telangana-500035.\nAjastus:Avatud kell 6–21\nKuidas jõuda:See asub 9 km kaugusel Hyderabadi Deccani raudteejaamast. NH9-l saate võtta isegi eraautosid ja taksosid.\nParim aeg külastada:Durga Puja, Navaratri, Varalakshmi Vratham ja Diwali\nMuud vaatamisväärsused:Öösel külastage tulede valgustavat mõju.\n10. ISKCONi tempel Hyderabad:\nISKCON on pühendatud Lord Krishnale ja on tuntud kui Rahvusvaheline Krišna teadvuse selts. See asub Hyderabadis Abidsis ja seda hoiab kenasti templi usaldus. See on avalikkusele avatud kõigil päevadel ja templi eeldusõhk kostab Issanda Krishna bhajaneid.\nAadress:Harikrishna maa, Nampally Sation Road, Abids, Hyderabad, Telangana-500001.\nAjastus:Avatud 4.30–13.00 ja 16.30–21\nSobiv riietus:Kindlat riietumiskoodi pole\nKuidas jõuda:See asub 15 km kaugusel Falaknuma jaamast. Igast templist saate palgata isegi kohalikke taksosid või autosid\nParim aeg külastada:Janmashtami, Radhashtami ja Ram Navami\nMuud vaatamisväärsused:Eriline pidu igal pühapäeval.\n11. Buddha tempel Hyderabadis:\nAnanda Buddha Vihara tempel Secunderabadis on kuulus Buddha tempel Hyderabadis. Tempel asub kauni ümbruse keskel ja on meeldiv. See asub künka otsas nimega Mahendragiri Hills ja templi ruumid on hästi hoitud. See on ka parim koht meditatsiooni jaoks külastamiseks ja on üks neist kaunimad templid Hyderabadi ümbruses.\nAadress:Mahendragiri mäed, Secunderabad, Hyderabad, Telangana-500026.\nKuidas jõuda:Ida-Maredpallyst 20 min. Kohale jõudmiseks võite sõita taksoga või autoga\nParim aeg külastada:Budha Pournima\nMuud vaatamisväärsused:Mediteerimissaal, raamatukogu ja kultuurikeskus.\n12. Lord Shiva tempel Hyderabadis:\nKeesarguttas asub Hyderabadis kuulus tempel, mis on pühendatud Lord Shivale. Ameerpet on 90 minuti kaugusel. Tempel on hästi hooldatud ja teie jaoks on rahulik palvetada. Et teid hoiatada, on siin templis ahvid. Pühast ruumist mööda hiilides olge ettevaatlik. Tempel sai nime Hanumani järgi, kes on tuntud ka kui Kesari. Öeldakse, et selles templis on lingam nii Swayambhu kui ka Ramalingeswaram, mille Lord Ra ise paigaldas.\nAadress:Keesara, Medchali ringkond, Telangana-501301.\nAjastus:6–13 ja 15–20\nKuidas jõuda:Hyderabadi linnast 35 km. ECIL X teedelt on saadaval mitmeid ühendavaid busse.\nParim aeg külastada:Mahasivarathri, Hanuma Jayanti ja Sri Rama Navami.\nMuud vaatamisväärsused:Lähedal asuv Laxmi Narasimha Swamy tempel, mis ehitati Qutub Shahi dünastia ajal.\n13. Ganeshi tempel Hyderabadis:\nAlwal Ganesha tempel on kuulus tempel Hyderabadis, kus asub Lord Ganesh. Tundke lõõgastust templisse sisenedes. Koht on rahulik ja on sageli kõigile päevadele avalik. Võtke mõned puja esemed sisse ja võtke Issandalt tagasi mõned õnnistused.\nAadress:Bhimarao Nagar, Lothukunta, Alwal, Secundrabad, Hyderabad-500010.\nKuidas jõuda:Alwali raudteejaamast üks km\nParim aeg külastada:Ganesh Chathurthi Ja muud olulised festivalid\nMuud vaatamisväärsused:Väikesed alam-pühamud templis.\n14. Päikesetempel Hyderabad:\nSri Surya Devalayam on veel üks kuulus tempel Hyderabadis, mis asub Tirimulghery's. Sri Suryasarandas Maharaj ehitas selle templi 1959. aastal. Templis on rahulik õhkkond, hästi hooldatud aiad ja rohelus.\nAadress:Thirmalgherry, Secunderabad, Telangana-500015.\nAjastus:See on avatud esmaspäevast laupäevani kell 7–11 ja 17. kella 19-ni. õhtul. Pühapäeviti on see avatud 6.30–12.30. ja 17.00. kuni 19.30. õhtul.\nKuidas jõuda:Sisemine ringtee 10 km ja Malkajgiri tee 32 min autosõidu kaugusel\nParim aeg külastada:Kõik pühapäevad Sankranthi ja Radha Saptami\nMuud vaatamisväärsused:Templi ruumides kivile raiutud Ganeshi kuju.\n15. Narasimha Swamy tempel Hyderabadis:\nSee asub Hyderabadi äärelinnas Toopranis ja seda tasub külastada. See tempel on rahulik ja rahulik. Väidetavalt on Issand võimas ja tempel on kenasti korraldatud. Tempel on väidetavalt 600 aastat vana ja asub koopas, mis asub kaunil künkal. Tempel saab selle nime ka Nacharam guttast, mis on nimetatud Nacharam-nimelise pühendunu järgi ja mis on üks Hyderabadi äärelinna parimatest templitest.\nKuidas jõuda:5 km kaugusel Toopranist\nParim aeg külastada:Kõik olulised festivalid ja Narasimha Jayanti\nMuud vaatamisväärsused:Templis asuvad väiksemad alam-pühamud, väljaspool ruume sisseoste tehes.\n16. Dattatreya tempel Hyderabad:\nSitaram Baghis asuv Dattatreya tempel on veel üks Hyderabadi parim külastatav tempel. See on ehitatud inspireerituna uuest arhitektuuristiilist ja on ilus. Koht on hästi ühendatud ja nädalavahetustel on see tavaliselt rahvarohke. See on pühendatud Lord Vishnu kummardamisele ja on peaaegu 180 aastat vana. Templil on olemas kõik kaasaegsed vahendid, et rahuldada pühendunute vajadusi.\nAadress:Sitaram Bagh, Hyderabad, Telangana-500006.\nKuidas jõuda:Tempel asub 10 km kaugusel Secunderabadi jaamast ja 5 km kaugusel Kachiguda jaamast.\nParim aeg külastada:Datta Jayanti, Ram Navami\nMuud vaatamisväärsused:Lord Shiva, Lakshmi Devi ja Hanumani väiksemad alam-pühamud.\nKas need templid pole huvitavad? Kõigil neil hämmastavatel pühapaikadel on taga suurepärane lugu. Kui plaanite reisi sellesse kaunisse linna, lisage oma reisiplaanile vähemalt paar. Need kohad pole mitte ainult jumalikud sihtkohad, vaid on ka iidse arhitektuuri ja oskuste imetlusega. Mõni neist templitest peegeldab mineviku kultuuri, mida ei saa õpetada üheski õpikus. Nii et inimesed! Kui olete mõnda neist kohtadest külastanud, andke meile teada oma tagasisidest ja ka muudest hämmastavatest faktidest, mis meid vaimustavad.\nQ1. Millised on Hyderabadi 3 vanimat templit?\nAastad:Hyderabadis on Hyderabadi vanimad templid, mis ehitati Mughali ja Nizami valitsuse ajal. Üks vanimaid teadaolevaid templeid linnas on väidetavalt Akkanna Madanna tempel Moghalpuras, Kala Hanumani tempel Attapuris ja Yadagirigutta Laxmi Narasimha Swamy tempel.\nQ2. Millised Hyderabadi templid on oma arhitektuuri poolest kõige paremini tuntud?\nAastad:Hyderabadi üks populaarsemaid templeid on Sanghi tempel, mille ehitas Sanghi tööstusharu. See on pühendatud lord Venkateshwarale ja on filmide võtmise peamine koht. Teine kuulus tempel, mis on tuntud suurejoonelise arhitektuuri poolest, on Sri Ramachandra Swamy tempel, Ammapali küla ja Ratnayalami tempel Adilabad X teede lähedal.\nQ3. Millised on Hyderabadi kuulsad šiva templid?\nAastad:Lisaks Keesaraguttale on Hyderabadis ka mõned vanimad ja võimsamad Shiva templid. Sri Shiva tempel Golkonda kindluses, Sri Mahadev Mandir Gaddiannaramis ja Sri Mallanna tempel Amberpetis. Mõned neist templitest on iidsed ja arvatakse, et need õnnistavad pühendunuid hea tervise ja jõukusega. Mahasivarathri on nendes templites kõige rahvarohkem päev, kus hulgaliselt pühendunuid ootab pilk oma lemmikjumalale.\nRiisikliide õli eelised: 14 hämmastavat loetelu tervisele, juustele ja nahale\nGM-dieet mitte köögiviljadega: kas see töötab? Kuidas seda teha?\nUjumistüübid: 8 parimat ujumisjooksu nime ja tehnikat\nParimad 5 parimat omatehtud näomask lastele\nSirged seelikud - need jätavad teid täielikult hüpnotiseeritud\n18 rohelise tee hämmastavat kasu nahale, juustele ja tervisele\nparimad pidude kandmise kingad\nJuuste lõikamise pilt tüdrukule\nmangalsutra kujundab kulda hiljemalt 2019. aastal


juuni - 2018\nVahel kohe lihtsalt on nii, et kõik su ümber on jube tempos. Samuti inimesed... lihtsalt tuiskavad ringi. Selle kõige keskel oled Sina paigal? Kus sa sellega... ma arvan, et pigem ei. Sina ja mina tuiskame samamoodi ringi. Kuid ma julgen öelda, et väga tihti pisut tühja. Lahmime ehk liialt? Igatahes võta hetk maha. Haara tass kohvi, teed ja hingame korraks veidi sügavamalt. "IGATAHES KUI SA SISIMAS TUNNED, ET ON AEG. AEG VÕTTA PISUT TEMPOT MAHA, KESKENDUDA ISEENDALE, SIIS US\nEga lähengi kohe asja juurde. Olgem ausad, siis suur osa meist on endi suurimad kriitikud. Me alati ootame meeletult palju, me pushime end, mis on loomulikult kõik väga tore! Kuid ei tohiks seejuures ära unustada ka enda tunnustamist... Mina igatahes näen küll sellega kurja vaeva. Päris tihti. Olen ise hetkel pisut sellises väsinud kohas. Istusin arvuti taha ning tuli kohe tahtmine midagi kirja panna. Pisut ehk ka teile reminderit jagada. Meil kõigil on käsil erinev elupeatük\nOlgem ausad me kõik teame, et hommikuti on uni ikka kõige magusam. Oled sa hommikuinimene või mitte, siis lisa minutit snoozeda meeldib meile kõigile. Seega tihti jääb hommikul siit-sealt mõni minut puudu, mida tihti kompenseerime hommikusöögi arvelt. Kas sina oled üks nendest, kes peale ärkamist esimese paari tunniga proovib end alles söögilainele viia? Ehk hoopis on su breakkie table lookas nagu pidulaud? Miks üldse on hommikusöök oluline... tundub nagu kõik räägivad selles\nKui jooksmisest tuleb juttu, siis esimesed emotsioonid suurem osa inimestel on "ohnoooooo, hell no". See kuidagi seostub nagu üks jube tüütu, raske ja võimatu tegevus. Ega mulle pole ka otseselt kunagi varem tohutult meeldinud joosta. Siiski olen õppinud andma sellele võimalust ja leidnud selles nii mõndagi enda jaoks. Pisut vaheldust ja palju enamatki. Kas jooksmine on siis tõepoolest parim kardio? Miks ma hakkasin jooksmas käima? Ma arvan, et see on kõige sagedasem küsimus.\nIlusad juuksed on iga naise krooniks ja unistuseks. Jälle läheb keegi oma imeilusate Rapuntsli juustega mööda või näed kuskil ajakirjas mingit pilti ning mõtled: "Tahaks ju ka". Mõnel on kiharatega pisut rohkem vedanud, teistel läheb jällegi sinna rohkem vaeva. Mina olen suhteliselt lucky ja olen alati õnnistatud pikkade paksude juustega. Siiski mingid nipid-trikid mul on, kuidas ma neid veel ekstra hoian. Mida ja miks ma kasutan - let's jump into it! Kuidas ma isiklikult end\nSelleks, et midagi tegelikult ja päriselt tehtud saaks, tuleb seada eesmärke. Ilma selleta sa ei saa kuskile poole liikuma, sest sul tegelikult pole kindlat suunda ega sihti, kuhu püüelda. Siiski on vahel päris raske eesmärke seada ja nende juures püsida. Eriti treeningute puhul. Seega tuleb enda jaoks teha kõik võimalikult lihtsaks, et nendega saavutamisega hakkama saada. Pane enda eesmärgid kirja Alusta sellest, et pane kirja, kuhu sa tahad jõuda ja mida saavutada. Sa võid


oktoober | 2017 | Tiidu blogi\n15. okt. 2017 by Tiit\t- 0 comments\nNonii sõbrad. Tere!\nKui teie kõik ja enamgi veel Tartus maratoni jooksite, siis mina alles ärkasin. Poolmaratoni alguseks olin juba söönud ja ise liikunud oma jooksu võistluspaik. Tartu rajast rääkides, siis mind ei häiri see, et see on mu kodurada ja ma jooksen seal pidevalt või tean kõiki teid, kive ja puid. Tartu Linnamaraton on minu jaoks kõige parema emotsiooniga jooks.\nAga kahjuks ma see aasta jälle osaleda ei saanud. Leidsin Bergenisse ühe poolmaratoni. Mis mulle meeldib siinsete jooksude juures on see, et registreerimine käib kõik läbi ühe lehekülje. See, kes osutab ajavõtuteenust, selle lehelt ka registreerid. Hästi mugav ja hea. Ei pea olema sajas kohast konto, kõik tulemused on ühes kohas ja saad kõikidele kuningriigi võistlusele registreerida.\nNorra võistlusega on mul see jama, et ma ei suuda end mitte kunagi vaimselt valmistuda. Tunne on kogu aeg selline, et ah, lähen jooksen ära. Mis see on siis? 21.1 km tundmatut rada. Kuidagi ikka ju ära kestan. Eestis on teistmoodi. Hullult valmistun, natukene isegi võib-olla närveerin. Väike pinge. Siin ei löö isegi verd korralikult ringi käima.\nEnne jooksu ma polnud üldse kindel endas. Peale maratoni tundus kõik juba täiesti savi olevat. Trenni tegin ikka veel korralikult, aga.. Ma arvan, et Tartus joostes oleks ma enesekindlamalt peale läinud. Kuidagi ei suutnud end kokku võtta. Ma räägin, täpselt see tunne, et noh.. Jälle peab võistlema minema. No olgu, ära käi enam pindma, ma lähen käin jooksen selle ära. Täpselt selline tunne on peeglisse vaadates.\nSamas ega trennid ka väga motiveerivad olnud. 😀 Jalad olid head, värsked nagu vanaema kartul enne jaanipäeva, aga keha oli nagu “värske” Maxima virsik. Kuidagi ei sobinud jalgade rütm mu pulsiga. Aga kõik muutus nädal enne võistlust, kui olin pika jooksu, 16 km, ära teinud. Teisipäeval trennis oli hoopis teine minek, hoopis teised tunded, kõik oli nagu olema peab. Kõik õige! Nüüd tuleb.\nNeljapäevase 8 km jätsin ära, tegin reedel hoopis 5.5 km rahulikult. Ma ei tea, kas see oli õige otsus või vale, aga neljapäeval ei kutsunud üldse jooksma. Reedeks lubas miljon ja kakssada korda paremat ilma. Nimelt pea nädal otsa oli sadanud, väga külm ja rõske oli. Reedeks lubas koguni 10 kraadi sooja ja päikest.\nHops üles, puder sisse ja trammi peale. 31 min trammi sõitu. See oli nagu 2 h rongiga sõitmist. Mingi narkomaan tuli peale, täiesti lukus. Kell oli 10. Ega nojah, narkootikum kella ei küsi. Ja kutt hakkas seal oma sõbraga juttu rääkima. Või noh, lalises rohkem. Selline hääl, et kohe-kohe sureb ära, endal silm seis ja pupill oli silmamunast suurem. Õnneks läks varsti maha ära, jäi see lalin järgi. Nonii, minu peatus – Lagunen – ilus nimi. Sealt oli mul 1.5 km jalutada ja jõudsingi Fana staadionile. See on äge, et start on kergejõustiku staadionilt ja finiš ka seal. Päris äge, teine emotsioon natukene.\nViskasin riided ümber, koti jätsin valve alla ja ise panin 3 km soojendusjooksule. Püüdsin aru saada, kust kohast rada läheb ja mis mind esimesel paaril kilomeetril ees ootab. Oi joppenpuhh Heldurikene küll. Esimesed kilomeetrid olid päris keerulised, mida ma ka kartsin, sest olen seal kandis varem rattaga sõitnud, kuigi ma ei teadnud, kuidas rada täpselt jookseb. Siin kandi peal nad pole just kõige paremad raja tähistajad. Soojendusjooks oligi väike luurekas, et kuidas esimesed 1.5 km umbes rada minna võiks. 3 km läbi, tegin staadionil mõned hood jalale, väänasin pöida, tegin mõned jooksuharjutused ning 2 lahtijooksu.\nSoojendusdress maha ja astusin starti. Hakkasin vaata, et kus ma umbes paikneda võiks. Jäin natukene kauaks molutama ja\nAh, mis? Kurivaim, natukene vale positsioon oli. Jäin 5 naise vahele karpi. Staadioni poolring, 180 kraadi ja üks parem pööre – kuskil 400 m – jooksin karbis. Esimesel tõusul sain enam-vähem vabasse vette, tegin tõusul kõvasti tööd, samuti ka langusel, et enam-vähem oma grupp üles leida. Lasin lihtsalt kutid eest ära oma molutamisega stardis. Kunagi ei õpi, Kana-Aadu. Ilmselt kuskil kolmanda kilomeetri peal sain normaalselt omasse rütmi. Minust 30-40 m ees pool jooksis mingi kutt, keda oli hea “püüda”. Tema ei liikunud kiiremini ja mina ei liikunud kiiremini. Meie vahel oli veel paar meest, aga ennustasin, et nad sinna kauaks ei jää, et see kutt seal 40 m ees pool on see õige. Kusjuures see ennustus läks isegi täpi, aga sellest kõigest lähemalt järgmistes lõikudes.\nSiin ma alustasin murdmist läbi naiste karja\nAlates kolmandast kilomeetrist algas minu jaoks tundmatu maa. Korra olin seal mingi 500 meetrist lõiku autoga sõitnud, aga selle peale ma tulin hiljem ehk joostes. Rada kulges ülemuse poja majast mööda, olin seal korra autoga käinud. Esimeses joogipunktis, see asus 3 km peal, ei saa tabanud üldse midagi võtta. Olgu, pole veel vaja ka. Teises, mis asus 6 km peal… Siin võistlusel ei tahtnud keegi juua ulatada, pidi ise laua (kui päris täpne olla, siis oli seal mitu rida erinevaid jooke võrgu sisse pandud) haarama. Ma alguses haarasin tühja topis. Mida kuradit? Olgu, rabasin uuesti, seekord sain spordijoogile pihta, kuigi tahtsin vett. Pole vigu, saame hakkama.\nEsimese geeli võtsin 8 km peal. Oligi plaan 2 tk võtta. 8 ja 16 umbes. Kaheksanda kilomeetri peal hakkasin vaikselt juba tagasipööret ootama. Rada kulges nii, et edasi-tagasi. Sama rada pidi ka tagasi. Millalgi peaksid ju hakkama liidrid vastu tulema. Oota ja ootan, et tule ikka veel. 9.46 km peal tulid mulle 2 esimest vastu. Hakkasin huvi tundma enda edenemise kohta, hakkasin lugema inimesi, kes vastu tulevad ja analüüsisin nende sammu ning nägu, kui väsinud nad. “Oma mehes” ma olin kindel, et Ta peab lõpuni vastu. Lihtsalt küsimus oli selles mitu skalpi ma jõuan veel võtta? Ja kas üldse jõuan!?\nLugesin kokku 10 meest. Olgu, nüüd läks põnevaks, kalkuleerisin ka selle välja, et poole peal kaotasin võitjale umbes 3 min ja 30 sek. 😀 Ma ei tea, mis see vajalik oli, aga ära ma arvutasin. Nii nüüd läks põnevaks. 10 mees, mina olingi kümnes. Hmmm. Tagasipöördel hakkasin vaikselt tempot tõstma, sest minu enesetunne oli läinud tunduvalt paremaks. Kuni kaheksanda kilomeetrini ma võitlesin üsna kehva enesetundega. Ei saanud ennast hästi käima, häälestus oli ka vale. Aga tagasipöördel tuli eluvaim sisse, nähes, et mul on võimalus 2 kohta vähemalt püüda. Tagant poolt ei tundnud ka kedagi tulevat. Mingid sammud olid, aga need kadusid, kui natukene tempot tõstsin.\nNii. “Minu mees” oli ka otsustanud tempot tõsta. Ta oli teisest puust, ilmselt mingi kõvem variant. Oletame, et tamm. Aga Tema ees tundus jooksvat lepp, kes kohe-kohe endale mingi mädanikhaiguse külge saab ja langeb. Jälgisin huviga mängu. Ise sinna sekkuda ei suutnud, sest täpselt see vahe, mis meil oli, see ka säilis. Vaatasin, et läks seal “minu mehega” kaasa. Olgu. Väsita ennast, väsita. Umbes nii oligi, mõnisada meetrit püsis kannul, aga siis jäi. Nüüd oli minu kord väsinud lepp kinni püüda ja maha jätta. Mõeldud ja tehtud. Minu ees jooksev mees oli Teda piisavalt väsitanud. See oli hea minu jaoks. Mõni kilomeeter jooksu, üks maha pillatud geel, mille üles korjasin ja ka ära tarbisin. Oli aeg püüda järgmine skalp. See läks täpselt sama moodi nagu eelmine. “Minu mees” väsitas Teda ja mina korjasin Ta pärast rongi peale. Kuigi see mees pidas minu tempos natukene kauem vastu. Hakkasin vaikselt juba endas kahtlema, et äkki kosub minu tuules ja vean Ta veel endast mööda. Õnneks see hirm kadus, sest ühel väikesel tõusul tegin rohkem tööd ja sinna see järjekordne lepp murdus.\nNüüd oligi ainult võitlus minu enda ja “minu mehega”. Ega seal mingit võitlust polnud. Tagant polnud kedagi tulemas. Eest ka rohkem kedagi ei näinud . Ainult meie kaks. Samas see vahe jäi nii nagu oli. Hakkasin vaikselt ka aega vaatama viimases joogipunktis. See oli 3 km finiši. Pingutasin, mis ma pingutasin (19 – 3:51 ; 20 – 3:44 ja 21km 3:50 min/km), aga rekordist jäi puudu umbes minut.\nSelline nägi välja raja profiil. 335 tõusumeetrit ja kõrguste vahe umbes 60 m. Garmini andmed\nMaksimaalne sellest päevast ja sellest rajast. Ma jäin oma jooksuga väga rahule. Mõnus lõpetus hooajale.\nVeits huumorit ka. Minu finišeerimisest oli juba 15 min möödas, kui keegi avastas, et kõik lõpetajad saavad medali. Hämmastav oli see, et enamus inimesi oli üllatunud, et nad osaleja medali saavad. Siin on osalejamedali jagamisega natukene põdurad. Kitsid isegi võiks öelda. Ei saa igal jooksuvõistlusel medalit nagu Eestis on kombeks. Ja teate ka ägedat asja. Mitte keegi ei kurda selle üle. Meil on naljakas see, et a’la medal oli kehv, võiks ilusam olla või veel hullem, kui üldse ei saa. Nagu, mis mõttes üldse ei saa?! Ma olen siin Norras umbes 8 võistlust jooksnud ja neist kahel on jagatud osalejatele medaleid.\nPärast jooksu ja autasustamist söödi sõbralikult pirukat ning mingit šokolaadikooki ja joodi teed.


McIlroy müüs 11,5 miljoniga maja - Ajakiri Golf\nMcIlroy müüs 11,5 miljoniga maja\nUudised 7.11.2018 1 Min lugemine\nRory McIlroy müüs 11,5 miljoni dollariga maja Floridas Palm Beach Gardenis.\nMajas on kuus magamistuba, jõusaal ja kinnistul ka oma kai, kirjutab Business Journals. Põhja-Iirimaa golfiäss soovis maja eest algselt 12,9 miljonit. Ta ostis selle 2012. aastal 9,5 miljoni dollariga ja maksis kinnistu eest juurde 2,3 miljonit.\nMcIlroy, kes abiellus eelmisel aastal, ostis Floridas uue maja Bear’s Clubi lähedal, kus harjutamas käivad Rickie Fowler ja Dustin Johnson. Maja eelmine omanik oli Ernie Els.


SEKAM Archives - Tallinna Teeninduskool\nÕpilasteater SEKAM 🏛 esimene kogunemine 2021/2022\nTeko õpilasteater SEKAM esimene kohtumine on teisipäeval (14.09) 15.35 ruumis A206, kui Sa ei saa tulla aga soovid ikka osaleda kirjuta annely.kallo@teeninduskool.ee\n“Lendamisega” Kuhjavere teatripäevadel\n22.-23. augustl kogunesid Kuhjaveres Viljandimaal juba 16. korda harrastusteatrid. Teatripäevade eesmärgiks on toetada ja aidata algupäraste teatritükkide lavaletoomist, originaalloomingu lavastamist. Tallinna Teeninduskooli esindasid SEKAMist Annely R Kallo ja Andro Treialt. Viimane esitas Annely R...\nTule “Lendamine” kontrolletendusele! Andro Treialt esitab grilliplatsil Annely R. Kallo monotükki “Lendamine”. Sama lavastusega osaletakse ka Kuhjavere XVI teatrifestivalil. Näidend räägib hakkajast noorest, kes tahab muuta maailma paremaks kohaks alustades loodusest ja vanemast generatsioonist...\nKodanikupäevale 🌲 Kuuselaanes\nSoojenduseks SEKAMi etendusele lahenda Integratsiooni SA kodanikupäeva viktoriin! Tallinna Teeninduskooli õpilasteater SEKAM avab 26.11 oma 12. hooaja Kodanikupäevale pühendatud etendusega „Kodanikupäev Kuuselaanes“ kell 12.10 ja 13.00. See on järjekorras meie 10. Kodanikupäeva lugu, mille...\nTallinna kooliteatrite festivalilt Tekole kaks preemiat\nTeko õpilasi on märgatud Tallinna kooliteatrite festivalil 2019. Timofei Golovatõi pälvis Tallinna kooliteatrite festivalilt näitlejapreemia ja lavastajapreemia etenduse “Selja taga” (teksti autor Annely Kallo) eest, Mirell-Liis Orgust tunnustati näitlejapreemiaga Gabriela rolli eest etenduses “Kodaniku...


Tädi Maali elu ja juhtumused: 2009\nTädi Maali lood 2003 - 2009. Esimene valik\nJÕULUKIRI: Hüvastijätt tädi Maaliga\nTädi Maali lood 2001 - 2002. Teine valik katkendeid.\nTädi Maali lood 2001 - 2002. Esimesed katked\nTädi Maali tuli kui jõuluime\nTädi Maali kirjutab, koob, usub jumalat j...\nTere! Et kõik algusest peale ja ausalt ära seleta...\nHääd jõulujätku soovides riputan üles ka näiteid lugudest, mis kirja pandud tädi Maali lahkumise järel. Asi nimelt selles, et kuigi lugude peakangelane Maali Paadimaa oli loodetavasti paremas maailmas, käis ta vaim siinkirjutajaga ikka kaasas. Ja nii ma otsisin - teadlikult ja teadmatult inimest, kes võiks EPL-is Maalist tühjaks jäänud koha täita.\nNing vahetevahel mõnd teemat käsitledes jõudsin arusaamisele, et loo kõigi nüansside ja olemuse väljatoomiseks on ainukene võimalus ... võtta mängu tädi Maali kui sümbolkuju.\nNii ka sel korral kui Eesti Post alustas sidekontorite massilist kinnipanekut mõistmata, et riigiettevõttel peaks olema riiklik (mitte ainult äriline) mõtlemine ja et postkontor tähendab maal mitu korda enamat kui pelgalt paika kirjamarkide ostmiseks.\nKogu tõde tädi Maali salapärasest surmast\nEPL 31. august 2007 : http://www.epl.ee/artikkel/398140\nKükametsa küla kolm allesjäänud memmekest vaidlevad lõpmatult, kas tädi Maali suri vanaduse tõttu või hoopis vihastas sedavõrd, et pani trotsi tõttu käed rinnale risti. Ja kui nii oligi, siis keda küll tema surmas süüdistada.\nMaali igatahes oli iseloomuga inimene, kuigi jah, mida enam Eesti riik õitses ja edenes, seda rohkem törssi ta läks. Hoolima sellest, et Maali hoidis kogu Vene aja riidekapi sahtli põhja all sinimustvalget lippu ja Pätsi pilti ning oli kindel, et küll vabadus tagasi tuleb. Teinekord varahommikul lehma lüpstes ümises Maali isegi salaja seda armast laulu: “Mu isamaa, mu õnn ja rõõm…”\nEt Maali salapärase surma lugu algusest peale ära rääkida, tuleb alustada sellest, et Kükametsa oli kunagi kena Eestimaa küla, kus olemas kõik, mis teeb külast küla. Palju rahvast, kolhoosikontor, kool ja hoiukassa, millele hiljem pandi nimeks pangakontor. Rääkimata poest, apteegist, sidejaoskonnast.\nKinnilöödud akende rida\nMillalgi Vene aja lõpul leidis keegi tarkpea, et külakool ei kõlba. Tuleb luua hoopis linna hariduskombinaadid, kuhu lapsed siis bussidega kokku veetakse. Ja Kükametsa külakooli aknad löödi laudadega kinni. Rahvas oli tige ja Maali kõige tigedam. Aga kus sa võimu vastu saad!\nJärgmisena läks hingusele kolhoos ja kellele siis kontoritki vaja? Taas aknad laudadega kinni. Edasi tuli apteegi kord. Maalile jäi küll arusaamatuks, kuidas see kena ja puhas asutus, kus Eesti ajast saati tsitramooni ja reumarohtu müüdud, küll korraga euronõuete jaoks nii ebasanitaarseks osutus, et tuli sulgeda. Memmed hakkasid nüüd bussiga linna rohtude järele sõitma. Kirusid ja sõitsid. Paljud nooremad sõitsid üldse minema. Eriti veel siis, kui pangandusreformi käigus pangakontorgi suleti. Taas löödi ka aknad laudadega kinni.\nEesti elu aga muudkui edenes, kuigi Kükametsa oma kümnete kinnilöödud akendega polnud nii õnnetu välja näinud isegi pärast sõda. Mõnigi kord küsis Maali, ise püha viha täis: kas siis sellist Eestit me tahtsimegi? Aga paljuke neid kuuljaid enam külapoe nurgas oligi, kuigi kaupmees oli sinna memmedele istumiseks isegi toolid pannud.\nKorraga käis üle Kükametsa uudis kui katkuteade: pood läheb kinni. Poodnikul pole järjekordse kohustusliku euroremondi ja nõuetele vastavate kraanikausside jaoks raha. Nüüd said memmed koos Maaliga ilma asju arutada vaid postkontoris, viimases avalikus asutuses. Arutasidki, kuni Eesti Post teatas sideasutuste tänapäevastamise, et mitte öelda kinnipanemise kavast. Maali käis seepeale kolm päeva mööda küla ja korrutas ühtelugu: “Kas siis sellist Eestit…” Vastamas polnud enam peaaegu kedagi – kes minema sõitnud, kes ära surnud. Vaid laudadega kinnilöödud akende rida piidles memme, kuni äkki oli temagi kadunud. Sootuks.\nKui tädi Maali kolm päeva hiljem leiti, lebas ta surnuna voodil, käed kenasti risti rinnale pandud. Laual oli lõpetamata lahkumiskiri sõnadega: “Minu surmas palun süüdistada…” Lahti jäänud raadiost kostis parasjagu valitsusjuhi raport Eesti arengu ennenägematust edust.\nKõik kutsutud memmed ja taadid Maali-tädi matustele ei jõudnudki. Vahepeal oli ka bussiliine reformitud.\nPosted by Tädi Maali: at 12/28/2009 04:53:00 PM Kommentaare ei ole:\nLabels: Eesti Post, Konstantin Päts, sinimustvalge lipp\nSõbrad , hing on täis jõulurõõmu, askelduste tuhinat, isegi praegu öösel ja Maalile mõeldes - aastatetegust lahkumiskurbust. Nii panen siia üles jõulukirja tädi Maalile ajast, mil ta oli juba surnud.\nÕnneks tean täna, et iga lõpp on millegi algus. Ning jõuluaeg on paslik aeg mõtlemiseks nii lõppude kui alguste peale. Eriti veel siis kui minnakse, aga mitte igaveseks. Vähemasti hinges.\nLootust, ootust ja imesid soovides.\nMaali Paadimaa ehk tädi Maali: 2. august 1909 - 17. november 2002\nEPL 24. detsember 2002: http://www.epl.ee/artikkel/223688\nTere kallis tädi Maali! Kirjutan Sulle ja Sinust viimast korda, sest oled surnud. Magad Loksa surnuaial närtsinud lilledest ja põlenud küünaldest teki all. Aga tegelikult Sa vist päris surnud pole. Vaatan lehti, kuulan raadiot: ikka räägitakse Maalist. Sinust, kes kõike teab, kõikjal on, kelle järgi kõike mõõtma peab.\nMaali, Sa olid Eesti Päevalehe kangelaseks kahe aasta jooksul. Nagu president või peaminister. Aga olid kõigest harimata rannatüdruk, nagu ise ütlesid. Jah, peaminister ja president võivad olla. Aga alati on lisaks keegi kõigi poolt armastatu, kelle suu läbi kõneleb talupojatarkus. Kas Koosta pere liige, Kärna Ärni, kingsepp Johannes või tädi Maali.\nSind maeti uhkemalt kui presidenti. Neli kirikuõpetajat ja peaaegu kogu küla oli koos. Kogu teenistuse mängis flööt. Justkui huikaks tuul rannamändides. Külas meenutatakse seda helgel häälel ja käega, siuh, silme alt läbi tõmmates.\nSu surmaga hakkasid Hara külas imelikud asjad juhtuma. Su pommidega kell, mis kaks sajandit seinal aega oli mõõtnud, läks peast sassi. Hakkas valesti lööma. Pidi lööma üksteist, lõi viis. Naabrimehe auto, millega Sind pidi viimsele teele viidama, hakkas tõrkuma. Ei läinud käima. Nagu tõrguks, et Sa surnuaeda ei peaks minema. Aga Su viimne tee läks läbi tähtsast kohast – Sinu mälestuste ja piltide järgi taastatud surnuaiaväravate alt.\nTean, oled taevas ingel. Sest kes muu kui ingel saaksid olla – puhas, paljasjalgne, vaene, karske olid kogu elu. Ikka kirikuleht tellitud ja palvetund Vikerraadiost kuulatud. Tõusid pool seitse, panid raadio mängima, kuulasid palvust. Talvel, kui suur pime väljas, panid pärast raadio kinni, magasid edasi. Uni oli palve järel magusam.\nKäisin Su pisikeses majas suure mere kaldal. Seal - Paadiaial - on kõik korras. Umbes samuti kui esimest korda tulin, sooviga leida tädi Maali, kellest räägitakse nii räimesabas kui presidendi kantseleis, aga keda rääkijaid näinud pole. Kui hakkasime Sind otsima, saime teada: Eestis on neliteist tädi Maalit. Helistasin valdadesse: kas teie Maali on õige Maali? Ebalus, kuni näpp valis Loksa numbri. "Meie Maali on õige. Maali on absoluutselt Maali. Kõik teavad! Minge Maali juurde, ta on elav ajalugu, entsüklopeedia, noh, lihtsalt Maali..."\n"Olen siin sündinud, siin kasvanud, elanud, siia loodan surra," ütlesid esimesel korral. Nii läkski. Hoolimata Su minekust on Paadiaial kõik nagu üksnes maal Maali juures olla saab. Puhtas toakeses on ilusad eestiaegsed asjad ja pommidega kell. Päikene piilub üle lumelaamas puude pisikest maja suure mere ääres, väikese aia keskel. Ainult valge tee lõpul ei oota Sa enam tulijaid, silm läbi härmatanud akna piilumas.\nSu ristitütar on kass Kuta kenasti ära toitnud. Ja kutsa Pobi pistab tulijaile nina pihku. Kuigi seda, kellele ta kindlasti tahaks oma ninateret öelda, ei tule. Ja Kutal on õhtuti igav. Pole Sind, kellega koos palveraamatust tähti uurida. Sa ju näitasid talle õhtuti, näe: siin on A ja O. Kuta noogutas. Kindlasti oskab ta lugeda, arvasid Sa.\nKass on rinnus, ütlesid, kui haiglasse läksid. Kraapis seest, ajas köhima. Oma viimse päeva hommikul viskasid varbad üle voodiveere, tõusid püsti, kui hakates koju minema, aga minemata jäi. Voodi veerele, silmad kodu poole suunatud, langesidki.\nMinu jaoks oli Sinus kõige tähtsam, et virisemist ei sallinud Sa silmaotsaski. Kui kodus leiba polnud, muretsesid hoopis linnukeste pärast, kes väljas külmaga herkulot ei saa. Pugesid teki alla, tegid näo: oled haige. Nii häbi oli herkulot ootavatele linnukestele silma vaadata. Teki all muretsesid lindude pärast, enesel kõht tühi. Palvetasid, kuni Jumal kirikuõpetaja ja sotsiaalabi Sinu juurde saatis, ja mitte niisama, vaid herkulokotiga!\nJa lõid mu pahviks, kui mu mobiil helises. Küsisid: kuidas helistaja teadis, et sa just praegu siin oled. Miks ta ei helistanud hoopis naabrinaise juurde? Talupojatarkus oli igas Su mõttes.\nKui Su vanuse, 92, kogemata 93-ks kirjutasime, teatasid: nojah, pean aasta veel elama, ega lugejaid petta tohi. Elasidki, ei petnud.\nAga meie petsime. Su matuse päeval olime oma ajakirjanikuaskeldustes üle ilma laiali. Ei tulnud meist keegi Sulle lille tooma ega liivapaberina karedaile kätele pai tegema. Jah, elusana oli meil Sind vaja, aga surnuna ... Ju tormame me, ajakirjanikud, tihti tittedena säravate nännide järele. Näpime mullivanne, pildistame staare, kes on kümme korda kaduvamad kui Sina. Vaid harva külastab meid mõte, et tegelikult on Eestimaal miljon kirjutamata head artiklit. Sest igas memmes või taadis on peidus särav tera, mida me tihti üles leida ei oska või ei taha. Aitäh, Maali, et selle mõtte selgemaks saada aitasid.\nPalju jäi Sinult küsimata. Veider, sellele mõtleme alati oma lähedasi mattes. Arutleme, millest küll oleks isa või emaga veel rääkinud. Ja nendime: oleks. Ning kordame viga. Ju on inimloomus selline.\nAga oma viimase aasta elasid Sa õnnelikult, sest viimaks oli Jumal saatnud soovitud võimumehe. Senini jätsid võimude käsud täitmata: haakristikänkrat lipu peale ei õmmelnud, punalippu üles ei pannud. Aga elu lõpul läks sinimustvalge lupsti vardasse, sest teadsid: Jumal saatis soovitud presidendi. Lõikasid Rüütli pildi lehest välja, palusid: "Jumal, kui see on sinu tahtmine, siis saab tema presidendiks." Kui rahvas televiisorist presidendivalimisi vaatas ja närveldas, oli Sul rahulik tunne. Teadsid - ju see on Jumala tahe, kui Arnold presidendiks saab. "Las nüüd maarahval ja rannatüdrukutel olla ka oma president," leidsid möödunud jõulude ajal, silm säramas.\nOn tunne, et praegu istud Sa pilveveerel ja liigutad hoolega oma paljaid varbaid, mille tatsumine köögipõrandal senini kõrvus kajab. Tean: Sa tuled tagasi. Kuigi Sul on siis teine nimi. Ja kui Su pajatused jõuavad rahvani teises kanalis, jääd Sa ikka alles. Sest igaüks meist, isegi siis, kui me seda enesele tunnistada ei julge, vajame südames tädi Maalit. Aitäh, et Sa olemas oled. Kauneid jõule, tädi Maali!\nTädi Maali teab ja arvab\nTädi Maali mõtteid Eesti Päevalehe artiklitest:\nEuroõunad on väetistega nii ära mürgitatud, et isegi uss neid ei söö. Neid ei sööks vist isegi naabrinaise kits. Annaks taevaisa meile tarkust, et ühest liidust välja saades mitte kohe teise - euroliitu ronida. Aga eks kõik ju tahavad ikka head ja paremat Euroopat saada. Aga olgu parem ise head. Süda peab hea olema, mitte liit.\nKas te Jumalat usute... Ega ma küsi enese pärast, mina ei pea seda teadma... Ma küsin Jumala pärast, et Jumal ikka teaks, kas te teda ka usute.\nJumal on mind nii julgeks loonud, et ma ei karda midagi. Saada või keskööl kesk Tallinna linna, ikka ei karda.\nKes viriseda tahab, mingu metsa marjule, sohu jõhvikale. Virisegu seal. Ja tehku tööd, korjaku marju. Ikka paljajalu. Kui palju ma olen paljajalu marjul käinud. Kui külmas vees olemisest üks jalg ära jahtus, seisin teise peal, võtsin varbad pihku, soojendasin neid, siis korjasin edasi.\nMa seisan ilma viina ja karskusseltsitagi! Aga, see viin on ikka vist nii vastik asi, et seda peab muudkui teistele pakkuma. Muidu ei lähe vist kurgust alla. Aga näe magus tort leiab pakkumatagi suu üles.\nVene piirivalvurid olid kõige aremad inimesed üleüldse, seisid muudkui seljaga piiri poole ja kartsid bandiiti.\nMa tahan nii ära surra, et mu ihus pole ühtegi süstiauku. Ma tahan ikka hauda minna puhta ja aukudeta nahaga!\nP.S. Aga porgandipeenrad jäidki meil Sinu aias rohimata, kuigi lubasime. Ja selle pärast on häbi.\nPosted by Tädi Maali: at 12/24/2009 02:23:00 AM Kommentaare ei ole:\nLabels: Arnold Rüütel, Hara küla, herkulo, Jumal, jõuluaeg, kass Kuta, kutsa Pobi, Loksa, Paadiaia, peaminister, president, sinimustvalge lipp, valimised, Vikerraadio\nJõuluimede ootuses teine osa olnust.\nMeri andis tädi Maalile meresea ja jändriku puu, aga elukaaslast ei andnud\nEPL 09. juuli 2001: http://www.epl.ee/artikkel/195316\nTädi Maali teab: kui ilm on hukas ja kodus puudus käes, mine mere äärde. Meri ikka midagi annab.\nKaks korda on meri Maalile suisa õue peale tulnud. "Puud kõikusid kui mastid mere sees," räägib Maali. Mullu, kui Maalil hakkas pliidipuudest kitsas kätte tulema, saatis meri ta õue alla ühe jändriku kasenoti. Nii suure, et mitu meest pidid seda köite ja autoga vedama. Nott pandi Maali kuuri kõrvale. "Kogu aeg oli suur hirm, et meri võtab noti tagasi," räägib Maali. Õnneks ei võtnud.\nKülamees tuli Maali notti tükkideks lõikama. Mees lõikas ja kirus. Merd kirus selle eest et, meri jändriku noti just Maali õue alla lükkas. Ja Maalit selle eest, et Maali pidi seda jändrikku notti nägema ja enesele krahmama. Mees praganud Maaliga, et ära enam tormi järel mere äärde mine! Aga kus saab rannarahvas jätta mere äärde minemata. Kunagi ei tea ju, mida meri annab.\nÜkskord aastate eest andnud meri nii-ilmatuma-pika meresea.\nNii-ilmatuma-pika, teab Maali täpselt. "Aga kas oli ikka siga või hoopis hüljes," ei jäta ajakirjanik.\n"Ei olnud hüljes," läheb Maali pisut turri. "Ei olnud! Oli nii-ilmatuma-pikk meresiga ja musta värvi haav olnud külje sees."\nKülarahvas takseerinud siga ja leidnud, et süüa ei sünni. Siga keedetud seebiks. Nii-ilmatuma-palju rasva olnud sea sees.\nSaanud hea seep, pesnud hästi, vaid selle nii-ilmatuma-pika sea lõhn olnud küljes. Kui selle seebiga pestud riided selga panid, ütles Haral igaüks, näe, sealõhn, seaseebiga pestud.\nLisaks on meri tormiga piirituselaste välja andnud. Maali vend, see, kes vilistada oskas, aga laulda ei osanud, sai kord merest kaks kümneliitrist piirituseplekki kätte.\nMida aga pole elu ega meri Maalile andnud, on mees. "Ma pole meest tahtnudki," ütleb Maali ja silmad pilluvad iseteadlikke välgunooli. Siis selgitab, et isa suri noorelt. "Muretsesin, et kuhu siis ema jääb, kui ma ära lähen. Et ema jääb üksi." Maali ei jätnud ema üksi, mehele ei läinud.\nSeda rääkides liigutab tädi Maali keskendunult oma paljaid varbaid. Selgitab, et paljajalu peabki käima, siis tuleb tervis. Üheksakümmend aastat paljajalu käinud Maali jalad pole kunagi katki läinud. Ja kui haiglas tuldi villaseid sokke pakkuma, põlgas Maali need ära. Ka virisejaile soovitab Maali paljajalu käimist. Ravib tigedust hästi.\n"Kes viriseda tahab, mingu metsa marjule, sohu jõhvikale. Virisegu seal. Ja tehku tööd, korjaku marju. Ikka paljajalu. Kui palju olen paljajalu marjul käinud. Kui külmas vees olemisest üks jalg ära jahtus, seisin teise peal, võtsin varbad pihku, soojendasin neid, siis korjasin edasi."\nMaalis pole tigedust ollagi. Ainult muretseb pisut, et äkki ta läheb nüüd uhkeks kui temast kogu aeg lehes kirjutatakse.\nParaku ei tea tädi Maali, et kuidas see uhke olemine käib.\nKuidas tädi Maali süstist ja punalipust keeldus\nEPL 21. august 2001: http://www.epl.ee/artikkel/87503\nÖöl vastu taasiseseisvumispäeva nägi tädi Maali und. Tuleb ajakirjanik sisse, aga tema ei saa kilukarpi lahti ja kilud jäävad puhastamata. Kus selle häbi ots!\nJa hommikul kolistaski kirjatsura ukse taga, nagu unes ennustatud... Maali oli parasjagu ühe naabrinaise ära saatnud ja teisega juttu heietama jäänud. Riik ju vaba päeva andnud, ei oska sellega midagi tarka peale hakata. Kui just sinimustvalge heiskamine välja arvata.\nPISITUNNE PISILIPP. Mis Haral kümne aasta eest toimus, siis kui Eesti vabaks sai? Midagi ei toimunud, mäletavad naised hästi. Veel paremini on Maalil meeles see, kui sakslased neljakümne esimesel sisse tulid.\nSiis teinud Maali juures koos isaga suvitanud pisikene Singi Tunne ( nüüdse nimega Tunne Kelam) enesele paberist pisikese sinimustvalge lipu. Pistnud lipu pisikese pulga otsa. Siis seisnud Tunne tädi Maali väravas ja muudkui lehvitanud oma pisikese lipuga sakslastele. Lipp olnud veel lehvitamise järelgi mõnda aega alles.\nSuured lipumastid pandud Hara küla taluõudesse aga Pätsu aegu, siis kui käinud suur kodukaunistamise ja nimede eestindamise kampaania. Sel ajal saanud Maali perekonnnimest Pootsman ka Paadimaa.\nKÄSUVASTANE KAVALUS. Sellest ajast kui sinimustvalged ära keelatud, polnud tädi Maali peres tükk aega mitte ühtegi lippu. Sakslased nõudnud küll, et tehku igaüks enesele ise Saksa lipp valmis. Mõnel ustavamal saksalemburil olnud sellega hulk tegemist. Keeruline lipp olnud. Eks püüa seda haakristi nõuetekohaselt kangale õmmelda. Kärtsuta risti kui ämblikku, ikka õigesse paika ei lähe.\nVene ajal nõutud küll lippu, mäletab Maali. Ent kõigi nõudmistega on Maalil oma kavalus. "Vene ajal olid muudkui käsud. Üks teise otsa. Küll käsutatud kolhoosidesse ja tont teab kuhu. Aga ega siis esimese käsuga ei maksa kaasa minna. Vaat kui tuleb juba teine ja kolmas, siis peab liigutama hakkama," kostab Maali.\nNäiteks käsutatud Maalit mitu korda kohustuslikule süstitegemisele ehk vaktsineerimisele. Maali ei teinud esimest käsku kuulmagi. Teise ja kolmandama ajal ajanud aga jalad ja käed vastu. "No jätke mu ihu rahule. Puha terve inimene ju! Ma tahan nii ära surra, et mu ihus pole ühtegi süstiauku. Ma tahan ikka hauda minna puhta ja aukudeta nahaga!"\nMaali pidaski ilma kohustusliku süstimiseta vastu kuni sai kaheksakümneviieseks. Siis murdis haigus ta maha. Ja Maalile tehti süsti. Valus polnud. Aga naha rikkus ära.\nPosted by Tädi Maali: at 12/23/2009 05:12:00 PM Kommentaare ei ole:\nLabels: Hara küla, sinimustvalge lipp, Tunne Kelam\nJõuluaegseks lugemiseks saavad siia nüüd üles väljavõtted tädi Maali lugudest aastail 2001 - 2002 koos linkidega originaalide täpsema tudeerimise tarvis. Jõululaupäev toob lisaks seitsme aasta taguse jõulukirja tädi Maalile, kes oli siis juba taevas.\nMiks tädi Maali euroõuna ja euroliitu kardab0)\nEPL 04. juuni 2001 http://www.epl.ee/artikkel/84294\nPaljaste jalgade tatsudes astub tädi Maali kööki, toob taldriku õuntega. Ilusad Eesti õunad. Paneb taldriku, pots, kesk lauda, sinna, kus laiutab 30. mai Eesti Päevaleht koos suure Maali-tädi pildiga.\nEPL-i sai Maali Loksalt, külanaised tõid, kui kuulsid, et Maali lugu lehes. Õunad sai Maali naabrinaiselt. Tollele hea meel ubinaid Maalile tuua, muidu lähevad hukka või sööda kitsele ära.\nEesti õuna haukab Maali küll, euroõuna ei taha. Suisa pelgab. Maali teab: euroõunad on väetistega nii ära mürgitatud, et isegi uss neid ei söö. Maali kardab, et euroõunu ei sööks vist isegi naabrinaise kits.\nAnnaks taevaisa meile tarkust, et ühest liidust välja saades mitte kohe teise ronida. Nii arvab Maali euroliidu kohta, mis euroõunu kasvatab. Ja mis sealt liidust otsida, rannas jääb elu ikka samaks. Vanasti käis Maali lestavõrke panemas. Keegi ei küsinud luba. Aga nüüd niisama kalale ei saa. Nüüd aetakse muudkui lubasid taga, teab Maali. Ohkab, tõstab näpu püsti: kitsendused muudkui tulevad, plaanid ja kitsendused.\nNojah, eks kõik ju tahavad ikka head ja paremat saada, arvab Maali Euroopasse punnimise kohta. Aga olgu parem ise head. Süda peab hea olema, mitte liit. Naabritaat olla ka öelnud, et inimesed ootavad küll aina paremat aga ise on nii kurjad. Mis küll jumal nende nii kurjade inimestega peale hakkab, küsib Maali, paneb käed kokku.\nKurjus ja tigedus olla nüüd moeasi. Maalil on selle moega tükk tegemist. Ta ei tunnegi ühtegi kurja inimest, kelle peale võiks tige olla. Maali on paar korda püüdnud mõne inimese kohta halvasti mõelda. Aga ei tule hästi välja. Pärast on isegi selle halvasti mõelda püüdmise pärast paha olla.\nÄkki heliseb mu mobiiltelefon. Räägin. Maali suu läheb krussi kui küsimärk. Juba ta päribki.\n"Aga kust see inimene teadis, et sa just minu juures oled? Miks ta näiteks sulle naabrinaise juurde ei helistanud?"\nOlen tükk aega tumm kui kala. Kostan: keeruline värk. Sama keeruline kui raadio. Maali ütleb, et raadios pole midagi keerulist, lained tulevad, masin püüab nad kinni. Maali on kõva raadiokuulaja, aga Eesti edukat eurolaulu pole ta kuulma juhtunud. Ja üleüldse ei lähe see euroasi talle korda. Maali muretseb inimeste, mitte liitude ja laulude pärast.\nTädi Maali ja tähtis poliitika\nEPL 11. juuni 2001 http://www.epl.ee/artikkel/84611\nTädi Maali lööb ajalehe lahti. Loeb. Tädi Maalile jäävad poliitilised kemplused segaseks. See on küll selge, et virisemist ja õelust on maailmatuma palju.\nTädi Maali mäletab: kord valimiste eel või järel teinud üks provva kauplusauto juures hirmsasti propagandat. Muudkui virisenud ja otsinud kõigi valitute vigasid. Maali öelnud, et mis siin viriseda ju me oleme seda ise tahtnud. Ise valinud ka.\nProvva vihatanud jutu peale nii hirmsasti et jätnud autopoes käimise järele. Läinud hoopis mitu kilomeetrit kaugemale, Loksale.\nTeised naised arutanud edasi. Et oleks pidanud ikka Arnold Rüütli valima. Miks siis, küsinud teine vastu, kõik ju ühed sulid! Aga Rüütel on vähemasti ilus, arvanud seepeale esimene. Rüütlist rääkides lööb Maali silmis kaval tuluke põlema.\nRüütel olla viisakas ka, nagu tädi Maaligi. Tädil on meeles, et kuis ta käis tööajal kodus lehma lüpsmas. Siis polnud aega kodus süüa.\nTädi Maali haaras leivatüki pihku ja kimas rattaga tagasi. Sõidu ajal näris kannikat. Kui aga keegi teepeal vastu tuli, võttis tädi Maali leivatüki suust ja peitis pihu sisse ära. Siis ütles vastutulijale kõva selge ja ilusa häälega "Tere!" Siis pani leiva suhu tagasi ja sõitis edasi. Täis suuga ei sobi ja rääkida.\nAjalehed ja kirjad toob tädi Maalile kohale üheksa aastana postiljon Ken. Ta on postitalu perepoeg. Koputab kenasti uksele, annab posti üle. Järgneb traditsiooniline etendus. Maali ütleb kõva häälega aitäh ja kaob taha tuppa.\nKen teeb näo, et ta ei tea, mida Maali sealt otsib. Siis tuleb Maali tagasi, komm või školaaditükk pihus. Keni naeratus siilipea taustal venib kõrvadest veel kaugemale. Nüüd on tema korda aitäh öelda. Kenile meeldib Maalile lehti ja kirju viia.\nÕhtul, kui Maali jälle lehte loeb, hüppab kass Kuta Maali sülle. Vaatab targa näoga ajalehte. Maali näitab kass Kutale: "See on A-täht, see on B, jääb meede või?"\nKass Kuta ei näita välja, kas Maali õpetus külge jääb. Aga ju miskit on ikka jäänud. Mille muu pärast siis kass Kuta ka järgmisel õhtul tädi Maali sülle ja ajalehe ligi poeb. Ja targa pilguga vaatab.\nÜle-eelmisest sajandist pärit pommidega kell tädi Maali seinal köhatab ja hakkab lööma. Viisakas kell on, omasid ei löö. Aga aega näitab täpselt.\nHaige Maali ja bandiidi passijad (0)\nEPL 18. juuni 2001 http://www.epl.ee/artikkel/85022\nTädi Maalil on suur mure: Kuidas kass Kuta n-ü-ü-ü-d süüa saab? N-ü-ü-ü-d tähendab aega, mil Maalit pole oma pisikeses mereäärses kodus. Maali on haiglas ja haige. Väga haige, ütleb doktor Aleksander Ojaveer.\nMaali aga särab Loksa haigla palatis päiksena. "Pole häda tuhkagi," kõlab Maali (91) hääl üle vaiksete palatite kui ta ajakirjanikku nähes justkui vedrust visatuna püsti kargab. Selgub, et Maali nina sai natuke rohu ja mullaga kokku. See juhtus kui Maali pea läks õue peal sassi, teadvus kadus ära. Maali kukkus pikali. Püüdis koju roomata. Hea, et naabrid nägid, aitasid.\nMaali poetab kostiks saadud šokolaadi sahtlisse, lükkab lugemiseks antud ajakirjavirna kõrvale. Näib reipam kui kõik seninähtud patsiendid kokku. "Süda," ütleb doktor tõsiselt.\nMaali loodab väga, et saaks Jaanilaupäevaks koju Harale, mere veerde. No mida erilist siis Jaanipäeval Haral tehakse?\n"Ah, ei midagi erilist," ütleb Maali kogu tõe, mille pärast koju tahab. Kõik on tavaline. Kes teeb lõket, kes kärsatab niisama vorsti. Sellepärast Maali koju tahakski, et kõik on täpselt nii nagu alati, nagu peab. Ja kass Kuta saaks toidetud.\nPraegu võib igaüks rannas tuld teha. Aga venelane (loe: piirivalvur) varem randa ei lasknud, meenutab Maali. "Kartis kogu aeg bandiiti, venelane ei lubanud mul isegi külarahvale öelda mitu särki ma piirivalvele ära pesin." Olevat üleliiduline saladus, kui mõni teada saab, mitu meest kordonis bandiiti passib.\n"Aga mis siis teen kui külarahvas näeb mu nööri pealt, et mitu piirivalvuri särki kuivab ja ise kokku loeb, " küsinud Maali siis bandiidi passijalt. Piirivalvur ei teadnud. Läinud kordonist ja Moskvast järele küsima. Küsima jäänudki.\nAga kas jaaniööl sõnajalaõit ka otsitakse? Mida, vaatab Maali mulle otsa. Sõnajalg rannakivide klibu vahel? Hara rannarahvas oskab sõnajalaõietagi õnnelik olla.\nPosted by Tädi Maali: at 12/22/2009 12:05:00 PM Kommentaare ei ole:\nLabels: Arnold Rüütel, Euroopa Liit, Hara küla, jaanipäev, jõuluaeg, kass Kuta, Loksa, Moskva, pommidega kell, valimised\nJõuluime on juba sündimas. Tagasihoidlik tädi Maali blogikatsetus pälvis esimese päevaga suure tähelepanu. Poolsada ja veidi enamgi külastust lõunaks. Õhtul sadakond!\nLisaks on seda on kommenteeritud nii Facebookis kui saadetud meile ja tervitusi tädi Maali ametlikule aadressile: maali@epl.ee .\nMillest on ju tegelikult väga hea meel, sest kinnitust sai lootus, et tädi Maali läheb meile korda ja on tähtis.\nEriti armas oli Maaleht, kus kirjutati:\n"Tädi Maali hakkas blogi pidama. Nüüdsest on huvilistele kättesaadav tuntud arvamusliidri ja külaeluekspert tädi Maali veebipäevik. Esimeses sissekandes meenutab Maali, kuidas kunagi presidendile kirja kirjutas: “Olin jah nii jultunud, julgesin presidendile kirjutada, räägib Maali. Aga kodukülas posti ei julgenud panna. Et külanaised hakkavad lörisema …”\nSeepärast lasi Maali presidendi kirja Tallinnas posti panna.\nKuidas see kõik oli, saab lugeda tädi Maali veebipäevikust..."\nTäpne link on siin: http://www.maaleht.ee/news/uudised/kylauudised/tadi-maali-hakkas-blogi-pidama.d?id=28019509\nAga Eesti Päevalehe, tädi Maalile kõige kodusema ja olulisema ajalehe online küljel on postitused nähtavad järgmise lingi alt: http://www.epl.ee/?lk_id=1012&blogija=156 . Eriti armas see, et tädi Maali on liigitatud ühiskonnaelu eksperdi kategooriasse :-) .\nJa Teet Koitjärv tutvustas mulle tädi Maali Soome sugulast või pigem isegi kaasteelist. Ta kirjutas: "Suurepärane! Kas sa tead, et Tädi Maalil on ka Soomes sugulane - Pihtiputaan Mummo! http://www.pihtipudas.fi/mummo/ "\nJa on veel selline leht nagu Blogileht, ilmub igal kolmpäeval. Sinnagi sattus Maali pauhti sisse : http://www.blogileht.ee/issue/view/poliitika . Poliitikarubriigi ja puha. Nagu oleks või Ansip või Ilves. Aga tema ju lihtsalt lihtne rannatüdruk.\nJõuluajaks riputan siiasamma blogisse üles veel lugusid tädi Maali eelmisest elust Eesti Päevalehes. Ikka selleks, et tema mõtete ja tegudega ja olemusega paremini tuttvaks saada. Ja et aega, mis on jäänud Maali taastuleku päevani, 4. jaanuarini sisukamalt sisisustada.\nPosted by Tädi Maali: at 12/21/2009 12:42:00 PM 1 kommentaar:\nLabels: Andrus Ansip, jõuluaeg, Maaleht, Toomas Hendrik Ilves\nTädi Maali kirjutab, koob, usub jumalat ja on õnnelik\nSelline lugu ilmus Eesti Päevalehes 30. mail 2001. Ja sellest kõik algaski. Seepärast tasub see ka uuesti läbi lugeda. Ning siinkohas ei hoia ma tagasi au ja kiitust Enno Tammeri, toonase Eesti Päevalehe uudistejuhi aadressil, sest just tema oli see, kes mulle tädi Maali mõtte pähe pani. Ja soovitas selle legendaarse tädi üles otsida.\n"Lp Herra president...," kirjutab enam kui üheksakümnese memme pahklik käsi ümbrikule. Siis peatub hetkeks. Parandab sõna "president" algustähe suureks: "President."\nJa alla aadress: "Tallinn". Enamat presidendi elukoha kohta tädi Maali ei tea. Aga kindlasti läheb kiri kohale. Tallinnas ju kõik teavad, kus elab president...\nMAALI JA KIRI PRESIDENDILE. Olin jah nii jultunud, julgesin presidendile kirjutada, räägib Maali. Aga kodukülas posti ei julgenud panna. Et külanaised hakkavad lörisema ...\nKõik algas sellest, et Maali loeb kirikulehte Eesti Kirik, kus oli Meri kirjutis küüditamisest ja küüditamisega seotud mälestustest.\nMaalil oli kodus kaks Siberist ristiisalt saadetud pilti. Maali ei osanud pilte kellelegi anda ja mõtleski, et saadab Merile. Meri ju tark mees, küll teab, mis piltidega peale hakata. Ja kiri läks kohale, mis sest, et aadress peal stiilis - maale, vanaisale.\nSelliseid ajaloolisi pilte pole keegi kunagi varem Merile saatnud, öeldakse Kadriorus. Maali alleshoitud pildid antakse okupatsioonimuuseumi hoiule.\nÕnneks läks küüditamine minust mööda, ütleb Maali, paneb oma käed kokku ja vaatab kaugele.\nMAALI JA TUNDMATU EESTLANE. Tädi Maali on tuntuim eestlane. Kõik räägivad Maalist. Alates presidendist ja lõpetades külapoe räimesabas seisjatega. Maali on midagi enamat kui lihtsalt tädi. Maalist on saanud keskmise eestlase sümbol. Paraku vaid vähesed on Maalit näinud.\nSest Eestis elab vaid 14 Maalit, kes on tädi-eas.\nMilline neist on see õige? Just see, keda meie Maalina kujutleme.\nKas see on Maali, kes elab muinasjuttude ja unenägude suure mere ääres, väikeses majas? Kas see on Maali, kelle ukseveerele on toetatud kepp? Kas see on Maali, kes usub jumalat? Kas see on Maali, kelle õues on sirelipõõsas ning köögiaknal kass? Kas see on Maali, kelle pisikeses puhtas toas on ilusad eestiaegsed asjad ning kindlasti ka pommidega kell?\nMAALI JA ELAV AJALUGU. "Hallo," kostab telefonitorusse. Eesti Päevaleht soovib teada, kas teie valla Maali on see õige Maali? Valdadest kostavad ebalevad vastused. Kuni näpp valib Loksa numbri.\n"Absoluutselt õige!" kilkab hääl vallavalitsusest telefonitorusse. "Meie Maali on see õige Maali. See Maali on absoluutselt Maali. Kõik teavad... . Jah, see on see õige, see päris! Just selline, keda Lennart Meri mõtles kui tädi Maalist rääkis!"\nSeda, et Maali on päris Maali kinnitab ka Maali külavanemast naabrimees. Ja naabrimehe poeg. "Minge loomulikult Maali juurde, ütleb ka külarahvas, ta on meie elav ajalugu, entsüklopeedia, noh lihtsalt Maali."\nMAALI JA JORJENIAED. "Olen siin sündinud, siin kasvanud, elanud, siia loodan ka surra," ütleb Maali Paadimaa (92) oma pisikeses Paadiaia talus, Hara külas, suure mere ääres.\nKõik on Maali juures täpselt nii, nagu üksnes maal tädi Maali juures olla saab. Maali aed on pisike ja puhas. Kuigi ma täpselt ei tea, milline näeb välja jorjen, on Maali aed paksult jorjenitunnet täis.\nMaali vanaisa tegi Kolga mõisa krahvidele laevu. Sellest talu nimi. Kui Maali oli kolmene, ehitas ka isa koduõues männi all laeva.\nTädi Maalil on kass Kuta. Kuta istub tihti köögiaknal. Ukse kõrval seisab kepp. Maalil on haiged jalad ja head silmad. Ta ütleb, et paneb senini prillide abita niidi nõela.\nMAALI JA POOLSADA KILOMEETRIT LINU. Maali on elu aeg kangast kudunud. Küll vaipu, küll linu, küll rätte. Oh oleks need kõik alles, saaks õige pika tee, arvab Maali. Siis oleks seda õige mitu kilomeetrit.\nKui mitu? Arvutame. Leiame, et poolsada kilomeetrit tuleks ära küll. Umbes sama palju kui Hara külast Tallinna. Varem, siis kui Maali jalgrattaga pealinnas käis, oli tee pikem. Nüüd õgvendati veidi.\nMaali tahaks ka praegu kududa. Aga ta kardab, et ei pääse kangastelgede alt välja. Telgede alla peab Maali pugema selleks, et paljud pisikesed, kuid kangakudumiseks tarvilikud niidid kokku sõlmida. Seda saab teha vaid telgede all.\nKui Maali telgede alla kinni jääks, on vaid üks võimalus: saagida teljed Maali ümbert.\nSee oleks nali küll, kui külarahvas tuleks kangastelgi minu pealt saagima, ütleb Maali. Ja naerab suure häälega. Maalil on kõva ja kõlav hääl.\nMAALI JA PIIRIVALVURITE AUK. Pärast sõda hakkas Maali piirivalvuritele pesu pesema. Tõi hunniku koju, küüris, lobistas. Tänu Maali pesupesemisele sai Hara küla rahvas randa minna.\nMaali läks nimelt kordonisse anuma, et pesu pesen puhtaks, aga loputada ei saa. Teil ju piir mu maja juurest kinni. Otse õue tagant mere veerest jookseb see piiririba, mille peale ei tohi hiirgi astuda ega vihm langeda. Pealegi veel okastraat ka piiririba ees. Kuis ma vaene talunaine siis mereranda pääsen, et pesu loputada...\nTeinudki piirivalvurid siis Maali anumise peale okastraati väravamulgu. Hiljem puges kogu külarahvas Maali loputusmulgust randa ujuma. Lehmad aeti ka randa.\nÕhtul, kui rand rahvast ja lehmadest tühi oli, võttis Maali põrandaharja ja pühkis liivase piiririba pealt kõik jäljed ära. Et pahandust ei tuleks.\nMAALI JA VIKERRAADIO HOMMIKUPALVUS. Maali usub jumalat. Igal hommikul pool seitse Vikerraadio eetrist kõlav hommikupalvus on Maali lemmiksaade. Ta teeb kell kuus hommikul raadio lahti, saab teada päevauudised ja maakonnauudised. Siis palvus. Tükike jumalasõna on toeks terve päeva.\nMaali käiks alati ka kirikus, kui jalad kannaksid. Aga nüüd on nii, et kui kirikuõpetaja läheb pühapäeval Loksale, siis võtab Maali autoga kaasa.\nTalvel, kui on pime, paneb Maali pärast palvust raadio kinni. Jääb jälle magama. Nii vara ja pealegi pimedas pole ju midagi peale hakata. Palve järel tuleb Maalil hea ja sügav uni. Maali pommidega kell, mis pärineb aastast 1882 laulab tädi Maalile unelaulu. Tiks- toks.\nMAALI JA PRESIDENDIKANDIDAAT SINK – KELAM. Kui Maali oli pisike, suvitas nende juures Singi pere. Sinkide isa Peeter joonistas. Maalil on senini tema maal seina peal. Sinkidega oli kaasas ka pisikene perepoeg Tunne, kes hiljem oma nime Kelamiks muutis. Maali mäletab, et siis olnud Tunne kangesti arg poiss. Ei julgenud piimamannergut pimeda sauna uksest sisse tõsta. Nüüd on Tunne palju julgem, arvab Maali. Nüüd tahab kogunisti presidendiks saada.\nTollase arguse eest pidi Maali peaaegu jätma Tunnele maasika andmata. Aga hiljem ikkagi andis. Tunne sõi maasika ära.\nMAALI JA LIBE LUMEHANG. Talvel pidi Maali peaaegu, et lumehange külmuma. Komberdas põdurate jalgadega õues. Libises ja kukkus hange. Püsti enam ei saanud. Tee libe, hang pehme.\nAga hange surra Maali ei tahtnud. Maali hakkas huikama. Huikas, aga keegi ei kuulnud. Siis hakkas roomama. Otse läbi lume ja hange kuni kirsipuuni välja. Roomas, kuni sai käe kirsi tüve vastu. Siis upitas end puu najal tasapisi püsti. Ja läks tuppa tagasi.\nMAALI JA SUUR ÕNN. Kord andis Maali raadiole intervjuu. Ütles, et temal pole muret, saab pensioniga ilusti hakkama. Pärast olnud külanaised maailmatuma tigedad, et mis imeraha Maalile Toompealt antud on?\nKuis ta saab küll pensioniga rahul olla. Et kuis saab üks inimene üleüldse kogu aeg rahul ja õnnelik olla. Aga Maali lihtsalt on. Rahul ja õnnelik. Virisegu vähem ja tehku rohkem tööd, ütleb Maali lörisejate kohta. Ja kui muidu ei saa, mingu kasvõi sohu marjule, annab Maali head nõu.\nJa see ongi kogu lugu. Tavaline lugu tavalisest Maalist, keda me kõik tegelikult juba ammu tunneme.\nMaali lubas ka tulevikus Eesti Päevalehes arvata ja elust vesta. Reporterid lubasid Maali porgandipeenra ära rohida.\nPosted by Tädi Maali: at 12/20/2009 02:48:00 AM Kommentaare ei ole:\nLabels: Hara küla, Jumal, Lennart Meri, Loksa, Paadiaia, pension, president, Tunne Kelam, Vikerraadio\nEt kõik algusest peale ja ausalt ära seletada, tuleb alustada sellest, et Eesti Päevaleht saab peagi uutmoodi ja värskema veebi, kus on muuhulgas ka palju blogisid.\nJa nii siis hää kolleeg, veebiga palju pusiv Kristjan Jõevere minult pärima tõttaski, et kas ma tahaks oma blogi teha. Ei osanud selle peale hetkel kohe miskit tarka kosta.\nMõtlesin, mis mõtlesin ja jõudsin pisikese selguseni. Arusaamiseni, et kui juba blogi pidada, siis pigem tädi Maali kui minu enese oma. Sest tema - tädi Maaliga on seotud nii mõndagi minu kui ka Eesti Päevalehe loost. Ja pealegi: tädi Maali tuleb Eesti Päevalehte tagasi. Täpsemalt saab lugeda 4. jaanuaril 2010.\nSeniks aga vanemaid mälestusi ja pildikesi, mis peaksid vastama ka küsimusele - miks on tädi Maali väärt sellist imelist juhtumust nagu taassünd. Ja kindlasti võiks see kõik, mis kirja saab ka aidata meil selle imelise tädi Maaliga paremini tuttvaks saada. Sest ta on seda väärt. Ja me kõik vajame tädi Maalilt. Miks, eks lugege edasi.\nPosted by Tädi Maali: at 12/20/2009 02:32:00 AM 2 kommentaari:


Sisustus- Ja Valgustustarvikud, Uudised 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Sisustus- ja valgustustarvikud, uudised\nOriginaalsus ja funktsionaalsus on peaaegu alati käsikäes uute mööbli kollektsioonide kujundamisel. Loomulikult ei ole sisustustarvikud erand.\nOriginaalsed ja funktsionaalsed sisustustarvikud\nMööblitarvikud, loodus ja korduvkasutus\nValgustid valgustusele ja tüüpilistele kohalikele hoonetele\nOriginaalsus ja funktsionaalsus on peaaegu alati käsikäes uute mööbli kollektsioonide kujundamisel. Vastupidiselt praegusele kriisiolukorrale ning ruumi puudumisele ja sellest tulenevale vajadusele koondada samas ruumis rohkem funktsioone ja mitte, ei oleks muidu võimalik. multifunktsionaalne sisustus, tegelikult.\nSamuti i sisustustarvikud ei ole erand ja kuuluvad selle tootliku filosoofia alla, mis eelistabesteetika, uudised jaoriginaalsus mitte funktsionaalsus ja jätkusuutlikkuse.\nKokkuvõttes: me loobume suurte investeeringute tegemisest majanduslikus ja rahalises mõttes mass materjalide, kuid mitte loobuda kvaliteedi või esteetika, lühidalt öeldes, ärge muutke kogu kodu sisekujundus, äkki sa lihtsalt teha makeover koos ainult sisustustarvikud, kuid vähemalt need on originaalsed ja esteetilised, ohutud ja funktsionaalsed.\nKui lisaks sellele, et neid toodetakse lisaks loodusele täielikult, tekitavad mõned sisustustarvikud ka kujundeid ja värve, siis ringi disaini-tootmise-jätkusuutlikkuse-looduse stiil see sulgub parimal viisil.\nSisustus, mis kajastab looduse vorme, Simone Princisgh ta kavandas Passoni loodus raamatukogu jaspis, mis see tekitab puidu puidErinevate laiuste ja kõrgustega on puud ebakorrapärased ja ebakorrapärased. Mitte ainult seda, ka lõpp õli baasil vastu võetud parandab nende katmise asemel nende vere tahke tamm, et need oleksid vertikaalsete tugipostide kogu pikkuse poolest silma paistvad.\ntaaskasutamist selle asemel on see homonüümse projekti aluseks Re-use, toimetaja Tauriin brünett ja Giovanni Lamorgese kes töötavad koos ettevõttega alcar, mis on spetsialiseerunud tööstusmehaanikale, arendama täielikult ringlussevõtu alusel t erinevalt toodete ja materjalide hajutamise tendentsist, edendades keskkonnasäästlikkust 360° juures ning tootjate eetilist ja sotsiaalset vastutust. (Taurino Lamorgese)\nNii saavad metallitootmise sissekanded tagasi eluks ja muutuvad rõdu, istungid, lambid ja paljud teised igapäevaseks kasutamiseks mõeldud esemed, mis esitati eelmise aasta 23. juunil Alcari ema peakorteris. Alates lõhe disain.\nKui soovite kaunistada diskreetselt, vaid a glamuurne kõndimine, teie kodu ruumi, saate tooteid ära kasutada Passionecreativa- ettevõte, mis jätkab oma toodangu arendamist, pannes rõhku binomile taime poti, pakkudes disaini ja taimede vaase, mis on looduslikud ja kunstlikud, põhjaliku turu-uuringu tulemus.\nNüüd on ka käsitsi valmistatud vaasid ja sisustustarvikud, mis on valmistatud värvitud terasest ja kaunistatud lisadega Swarovski: vaasid, väikesed lauad, vihmavarjualused ja muud kodutarvikud siseruumides ja väljas.\nUued disainilahenduse vormid ja ka loodus viitavad ka vormidele, mis on võetud näiteks tüüpilistest maamajad aega.\nViimaste hulgas on kindlasti väga originaalsed sellises vormis, milles nad olid loodud Trulli kohta Alberobello, mis inspireeris valgustusseadmeid Le Trulle, viimased loomingud Karmaniettevõte, mis asutati aastal 2005 eesmärgiga Itaalias uhkelt valmistatud sisekujunduse kontekstis pakkuda välja ebatraditsioonilise valgustuse tüüp. (ettevõtte veebisaidilt)\nSeega on väga valmistatud Itaalias see projekt, mis on toodetud nii vormis, kui irooniline kui väike. Kõik need, mis on vastu võetud ettevõtte muudes kogudes, et muuta originaal ja kohe äratuntav kaubamärk.\nSamuti on sisustustarvikud, mis on mõeldud purustamiseks ametlikud kavad ja sümmeetria, konkreetsete, originaalsete ja atmosfääride loomiseks niimoodi.\nSee kehtib näiteks uue kogumise kohta peeglid kohta Bonaldo, disain Andrea Lucatello. Nende täienduste omadus, mõõtmed 185x85 cm, on tegelikult peegli ebaregulaarne asend raami suhtes.\nNii kirjeldab Andrea Lucatello, kuidas Hang up sündis: Esialgne idee oli luua peegel, mis kerkib ruudust rippudes oma loomulikul positsioonil: see loob ebatavalise perspektiivi mängu, mida tähistab joonte kontrast.\nRaam on sees lakitud puit valge, antratsiit-hall või läbipaistmatu kvarts hall või tahke tuhk, värvitud pähkel või antratsiit.\nAmeerika kondiitritooted, mis puudutavad. T kohvilaud / ottomani muffin, disain Ryosuke Fukusada, mis on selgelt inspireeritud tüüpilise Ameerika magustoidu vormidest. Muffin toimib istme või laua või konteineri kujul.\nVõrdlusmudeli valikul on soov anda väärtust tavaliselt kasutatavatele elementidele, mida tavaliselt ignoreeritakse pakend, sel juhul muffinid, mis oma lihtsuses peidavad täpseid uuringuid oma kavatsusest tõhusaks.\nMuffin on sees polüetüleen värvitud, valge, antratsiit, punane, taupe ja roheline. Top on võimalus töötada paremini kui laud ja on valmistatud värvitud metall valge või antratsiit.


Prantsuse peaminister hoiatab, et Omikron levib välgukiirusel - eestinen\nPrantsuse peaminister hoiatab, et Omikron levib välgukiirusel\nPrantsusmaa hoiatab teisi Euroopa Liidu riike Omikroni variandi väga kiire leviku eest. Prantsuse peaminister Jean Castex ütles, et Omikron levib praegu Euroopas välgukiirusel.\nCastex hoiatas koroona leviku eest eile pärast seda, kui Prantsusmaa oli kehtestanud reisikeelu Suurbritanniast tulijatele, vahendab BBC.\nPraegu on Omikroniga nakatumisi kõige enam just Suurbritannias, kus elie reedel, 17. detsembril tuvastati 15 000 Omikroni juhtu. Kokku tuvastati eile Suurbritannias 93 045 uut koroonaga nakatumist, mis on pandeemia aja absoluutne rekord.\nIirimaa peaminister Micheál Martin ütles, et ligi kolmandik uutest nakatumistest on Omikron. Tema sõnul prognoositakse, et nakatumiste arv kasvab kiirusega, mida pole varem nähtud.\nSaksa terviseminister Karl Lauterbach hoiatas eile koroonakatastroofi eest. Saksamaa on kandnud Prantsusmaa, Norra ja Taani suure ohuga riikide hulka seal leviva Omikroni tõttu.\n20. jaanuar 2022, 19:43