Parmesanivaht ja ise tehtud krõpsud | Suupisted | Retseptid | Valio\nParmesanivaht ja ise tehtud krõpsud\nAlma Eesti võid 82% 15 g\nšallot sibulat 1\nvalget veini 60 ml\nkanapuljongit 125 ml\nValio Forte Classico kõva itaaliapärase juustu kuubikuid 125 g\nriivitud Valio Forte Classico kõva itaaliapärase juustu 25 g\nValik ise tehtud krõpse\nKõigepealt valmista parmesanivaht. Selleks kuumuta kastrulis või, tükelda sibul peeneks ning küpseta sibulat keskmisel kuumusel umbes 3 minutit. Seejärel lisa kastrulisse vein ja keera kuumus kõrgemaks, kui vein on peaaegu täiesti ära redutseerunud, siis lisa puljong ja kuubikuteks tükeldatud parmesan ning keera kuumus madalaks. Umbes 2 peale, nii, et kergelt puljong väreleks ning lase umbes 30 minutit parmesanil podiseda, kuni muutub pehmeks. Kui parmesan on pehme, siis lisa koor ja kuumuta segu keemiseni. Kurna segu läbi peene sõela, nii, et saaksid võimalikult palju vedelikku kätte (tahket massi ei kasuta). Kalla saadud vedelik blenderisse ja lisa juurde 25 grammi riivitud parmesani, 1 laimi mahl, veidike meresoola ja näpu otsaga cayenne pipart. Lase blendril segu väga peeneks töödelda ja vajadusel kurna uuesti läbi sõela.\nKõige parem on seda vahtu serveerida sifoonpudelist, kui seda pole, siis jahuta segu ja vahusta blenderis ning serveeri koheselt.\nKrõpsude valmistamisel tuleb jälgida, et köögivilja tükeldus oleks väga õhuke ja et küpsetamisel köögivilju väga ära ei kõrvetaks. Kartuleid ja porgandeid soovitan küpsetada fritüüris kuuma õli sees. 180 kraadi juures, sellest kõrgemal temperatuuril lähevad köögiviljad väga kiiresti kõrbema ja maitse mõrkjaks. Küpsetusaeg peaks olema selline, et köögiviljad muutuvad kuldseks ja seejärel tuleks kohe õlist välja võtta ning paberrätikule nõrguma panna. Lõpetuseks maitsesta soolaga.\nSuvikõrvitsat soovitan küpsetada ahjus 180 kraadi juures, õliga piserdatuna ja soolaga maitsestatuna. Küpsetusaeg on varieeruv, olenevalt ahju võimsusest ja tükelduse paksusest. Seega tuleks jälgida värvi ja konsistentsi.\nTomatite küpsetamine toimub madalamal temperatuuril, kui teised köögiviljad, 100 kraadi juures, ehk võib isegi öelda, et kuivatasin tomateid. Ühest kirsstomatist sain umbes 5 ratast ja küpsetamisel kasutasin hingavat silikoonmatti, ehk siis silikoonmatti, millel on väikesed augud sees, et õhk läbi käiks. See aitab kõvasti kuivatamise kiirusele kaasa. Kuivatamise aeg võib isegi olla kuni 5 tundi.\nSee on tegelikult väga väike valik millest annab krõpse teha. Igaüks saab valida endale meelepärased köögiviljad, millest krõpse valmistada.\nValio Atleet Cheddar juust tšilli-šokolaadi kastmega\nKreveti-kurgi tartar toorjuustukreemi ja kalamarjaga


Kaalukaotusest puust ja punaseks: mida see kehale teeb ja kuidas kaotada rasva, mitte lihast? - Kaalulangus Makrode protsent\nKaalulangus Makrode protsent.\nMina hoian valgukoguse umbes 2g kehakaalu kohta, ehk g. Aga tähtis on silmas pidada ka seda, et mitte kõik inimesed ei saa välja näha nagu fitness-modellid. Tervislik toit ja kehakaal Nii palju, kui sööd, tuleb energiat ka kulutada. Selles süstemaatilises ülevaates oleme tuvastanud kaks olulist puudust kirjanduses. See tähendab, et makaronid välja arvatud loomulikult täisterapasta , sai jms ei peaks sinu taldrikule kuigi tihti jõudma.\nNeed uuringud jäeti koondatud analüüsist välja ja neid analüüsiti eraldi. Teatatud treeningu, soo, esialgse kehamassiindeksi või Kaalulangus Makrode protsent languse suurusega täiendavat dispersiooni ei selgitatud joonis 1.\nHoolimata FFM-i olulisusest ülekaalulisuse uurimisel, on kehakoostis esitatud vaid vähestes kaalulanguse uuringutes ja enamikus neist kasutatakse ainult kahte sektsiooni mudelit, millel puudub täpsus kolme ja nelja sektsiooni mudeli täpsuse osas.\nLisaks piirab olemasolevate andmete kvaliteeti RCTde puudumine ning sekkumiste ja nende tulemuste heterogeensus. Samuti on tähelepanuväärne, et ühesugused mitmel ajahetkel mõõdetud kohordid ja kehakoostist mõõtvate keskuste piiratud arv võivad õõnestada üldistusi ja vähendada leidude laialdast rakendatavust. Selles süstemaatilises ülevaates oleme tuvastanud kaks olulist puudust kirjanduses. Esiteks on kaalulangusravimite kohta kvaliteetseid andmeid vähe, vaatamata pikaajaliseks kehakaalu reguleerimiseks sobivate sekkumiste puudumisele ja võimalikele toitumisprobleemidele, mis võivad põhjustada FFMi liigset kaotust.\nVLCD-d pakuvad üsna kiiret kaalukaotust ja olulist FFM-i kaotust, kuid lõppkokkuvõttes võib kaalukaotusejärgses kehakaalu stabiilsemas olekus olla olulisem pikaajaline kehakoostis. VLCD-de põhjustatud kehakaalu pikaajalise mõju keha koostisele on kindlasti vaja uurida.\nAinsad usaldusväärsed tõendid, mis kinnitavad, et treenimine säilitab kõhna koe märkimisväärse kaalukaotuse ajal, olid kolm RCT-d, mille viisid läbi Janssen jt. Need uuringud näitavad eraldi ja kumulatiivselt FFM-i vähenemist, mis on tingitud rangelt kontrollitud vastupidavuse ja aeroobse treeningu režiimidest tabel 4. Selle teabe halb järelkontroll võis segi ajada meie võrdlusi treeningute osas.\nOperatsioonijärgsed aspektid, sealhulgas operatsioonijärgne paranemine, kehakaalu languse kiirenemine, makro- ja mikrotoitainete imendumishäired, alatoitumus ja seedetrakti füsioloogia neurohormonaalsed muutused, võivad kõik pärast bariaatrilist operatsiooni mängida Kaalulangus Makrode protsent osa FFML-st.\nBPD edasised täiendavad uuringud võimaldavad seda statistiliselt kindlalt näidata. Ehkki BPD protseduur tagab kõigi kaalulangetusmeetmete parima kaalulanguse, on teatatud paljudest kõrvalmõjudest ning selle ohutus toitumise ja keha koostise osas võib 14 toitu, mis poletavad rasva kiiresti problemaatiline.\nIlmselge viis FFML-i standardite kehtestamiseks on normatiivsete andmete kasutamine kaalulanguse sobiva jalgrattasoit poletab rasva ja rasvavaba koostise arvutamiseks. Fernandezi jt uurimus. Nende regressioonimudelite abil on võimalik välja arvutada FFM-i kaotus, mis on vajalik normaalse kehakoostise saavutamiseks madalama KMI juures, see võib anda mõningase ülevaate optimaalsest FFML-i protsendist.\nKaalukaotuse optimaalse koostise suuniste paremaks kehtestamiseks ja ohutu kaalukaotuse tagamiseks peaks rasva ja FFM muutuste hindamine saama kõigi uute meditsiiniliste ja kirurgiliste kaalulangusmeetmete standardseks mõõdetud tulemuseks. Teadmised märkimisväärse kaalukaotuse mõjust Kaalulangus Makrode protsent sektsiooni keha koostisele on piiratud. Selle kaalulangetamisega seotud olulise ohutusnäitaja uurimiseks on olemas sobivad valideeritud meetodid.


EKP president Jean-Claude Trichet’ kõne 19. oktoobril 2011 Maini-äärses Frankfurdis\naustatud Euroopa Parlamendi president,\nEuroopa Ülemkogu eesistuja,\nEuroopa Komisjoni president,\nlugupeetud president Giscard d’Estaing,\nlugupeetud kantsler Helmut Schmidt,\nministrid, ekstsellentsid, keskpankade presidendid,\nEuroopa Keskpanga asutamisest on möödunud üle kolmeteistkümne aasta ja euro kasutuselevõtust peaaegu kolmteist aastat. Nüüd, mil mu ametiaeg EKP presidendina hakkab läbi saama, tunnen – ja kogu kaheksa-aastase ametiaja jooksul olen tundnud –, kui suur on Euroopa demokraatlike riikide usaldus EKP suhtes. Oma peamise ülesande – säilitada hinnastabiilsus – ja oma sõltumatuse selle ülesande täitmisel oleme saanud erinevatest rahvustest koosnevate ja erinevate vaadetega Euroopa rahvastelt.\nOma ülesannet täites austame liikmesriikide demokraatlikku tahet.\nMina ja minu viis kolleegi juhatuses ja kakskümmend kaks kolleegi nõukogus peame ning pühendunud EKP töötajad peavad ellu viima Euroopa rahvaste pikaajalise ja ambitsioonika idee.\nÜhisraha on väga vana idee, mille juured ulatuvad sügavale ajalukku. Ma ei hakkaks rääkima kaugetest Rooma impeeriumi või karolingide keisririigi aegadest, ent juba näiteks kuus sajandit tagasi tegi Böömimaa valitseja Georg von Podebrad üleskutse võtta kasutusele Euroopa ühisraha.\nAmmu enne Werneri aruande avaldamist nelikümmend aastat tagasi kutsusid kõigi Euroopa rahvaste suured mõtlejad üles ühtsusele, mille väljenduseks pidid saama ühisturg, ühine majandus ja ühisraha. Need ajaloolised juured aitavad mõista euro kui uue vääringu saavutusi, euroala praeguseid probleeme ning Euroopa majandus- ja rahaliidu tulevikku.\nEuro kui vääringu saavutusi tuleb hinnata lähtuvalt selle põhifunktsioonist. Peaaegu kolmeteistkümne aasta jooksul ja mitmetele üleilmsetele majandus- ja finantsvapustustele vaatamata on keskmine aastainflatsioon olnud 332 miljoni kaaskodaniku jaoks 2,0%. Hoolimata nafta- ja toorainehindade tõusust on tegu sellise pikkusega perioodi parima tulemusega, võrreldes mis tahes Euroopa suurriigiga viimase viiekümne aasta jooksul. Saksamaal on keskmine aastainflatsioon kolmeteistkümne aasta jooksul olnud 1,6%, mis on euroeelse ajaga võrreldes parem tulemus.\nSama tähtis on inflatsiooniootuste madal tase. EKP nõukogu on viimase kümne aasta jooksul pakkunud hinnatabiilsusele väga kindlat pidepunkti, mis vastab täielikult meie arusaamale, mille kohaselt inflatsioon peab olema alla 2%, kuid selle lähedal.\nEuro kui kindel vääring on osutunud väga heaks väärtuse säilitajaks, millel on tugevad põhinäitajad.\nViimased kaheksa aastat võib jagada kaheks võrdse pikkusega perioodiks.\nEsimesed neli aastat olid keerulised, ent keskpankuri jaoks siiski üsna tavapärased. EKP pidi tagama stabiilsuse pärast internetimulli lõhkemist ning kõrgete ja volatiilsete nafta- ja energiahindade tingimustes. Me nägime kurja vaeva, et säilitada eelarve juhtimine euroala riikides ajal, mil kolm suurimat riiki tahtsid nõrgendada stabiilsuse ja kasvu pakti. Nagu alati, pidime võtma vastutuse oma otsuste eest, sealhulgas intressimäärade tõstmise eest, mis ei olnud meelt mööda paljudele valitsustele, turuosalistele ega rahvusvahelistele finantsinstitutsioonidele. EKP on olnud sõltumatu ja jääb selleks ka edaspidi.\nNeli aastat hiljem algas finants- ja majanduskriis.\nSee ei sarnane kriisidega, mida oleme kogenud viimase viiekümne aasta jooksul. See ei ole võrreldav esimese naftakriisiga, mis vallandus 1973. aastal, ega ka teise naftakriisiga, mis tekkis 1980. aastal. Tegu ei ole ka sündmusega, mille puhul võiks tõmmata paralleele 1980. aastate ja 1990. aastate alguse riigivõlakriisidega. Praegune kriis ei sarnane ka Aasia kriisiga ega 2000. aastate alguses lõhkenud internetimulliga.\n2007. aasta augustist saadik oleme silmitsi sootuks uut laadi kriisiga. Tegu on üleilmse nähtusega, mille sarnast pole sisult ega ulatuselt täheldatud Teisest maailmasõjast saadik. Esmakordselt 66 aasta jooksul oli üleilmse kriisi epitsentriks arenenud riikide finantssüsteem.\nKriisi mõju reaalmajandusele võinuks võtta Suure Depressiooni mõõtmed, kui keskpangad ja muud ametivõimud ei oleks reageerinud kiiresti ja otsustavalt.\nSellest ajast saadik kui 9. augustil 2007 algasid finantsturgudel tormilised sündmused, on EKP nõukogu kohaldanud nn eralduspõhimõtet. Nõukogu eraldas standardsed meetmed – intressimäärad, mille eesmärgiks on tagada hinnastabiilsus keskmise pikkusega perspektiivis – mittestandardsetest meetmetest, mille ülesandeks on aidata taastada meie standardsete meetmete mõju parem ülekandumine turuhäirete ajal.\nKriisi ajal on suudetud tagada euro usaldusväärsus ja inflatsiooniootuste kindel fikseerimine järgmiseks kümneks aastaks. Põhjus seisneb selles, et tänu oma intressipoliitikale oleme jäänud kindlaks võetud suunale – hinnastabiilsusele –, ent samas oleme võtnud ka mittestandardseid meetmeid nagu likviidsuse täielik jaotus fikseeritud intressimääraga, tagatud võlakirjade ostmine ning väärtpaberituruprogramm. Rõhutan veelkord, et kõik nõukogu otsused on tehtud täiesti sõltumatult.\nKriisi vallandumisest saadik olen võrreldnud keskpankadelt oodatavat käitumist kahe tuntud eetilise voorusega, mille Max Weber pakkus välja sadakond aastat tagasi. Nendeks on veendumuseetika ja vastutuseetika.\nPakkusin välja analoogia, mille kohaselt standardsed meetmed võrduvad veendumuseetikaga ja mittestandardsed meetmed vastutuseetikaga. Samavõrd tähtis on säilitada kavatsuse ja tegutsemise ning tegutsemise ja tagajärgede vaheline terviklikkus. Eralduspõhimõte võimaldab säilitada mõlema paari terviklikkuse.\nMax Weber ütles: „Das bedeutet nicht, dass eine Gesinnungsethik gleichzusetzen ist mit Verantwortungslosigkeit oder dass eine Verantwortungsethik gleichzusetzen ist mit prinzipienlosem Opportunismus […]. Die Gesinnungs- und die Verantwortungsethik sind keine Gegensätze, sondern ergänzen einander.” „See ei tähenda, et veendumuseetika võrduks vastutustundetusega või et vastutuseetika võrduks põhimõttelageda oportunismiga [...]. Veendumuseetika ja vastutuseetika ei ole vastandid. Nad täiendavad teineteist.”\nKriis on toonud esile kõigi suuremate arenenud riikide majandusnõrkused. Nende riikide keskmise pikkusega ja pikaajalised strateegiad on kahtluse alla seatud. Euroopa ja eelkõige euroala konsolideeritud põhinäitajad – eelkõige üldine eelarveseisund ning tasakaal sise- ja välismajanduse vahel – on olnud positiivsed. Ent riigiti vaadatuna seisneb majandus- ja rahaliidu peamine nõrkus majandusliidu ebapiisavas valitsemises, samas kui rahaliit on talle pandud ootusi täitnud.\nKriisi esimeseks õppetunniks on vajadus tugevdada majandusvalitsust. Nõukogu nimel olen korduvalt kutsunud üles astuma märkimisväärseid samme majandusvalitsuses. Äsja heaks kiidetud kuuest õigusaktist koosnev pakett on oluline samm. Seda, kas tegu on märkimisväärse edasiminekuga, näitab rakendamine. President Buzek, ma hindan otsustavust, mida Euroopa Parlament näitas üles ülemkoguga peetud arutelude käigus.\nNüüd on vaja täpsustada kriisijuhtimist kolmes mõõtmes: EFSFi võimekuse suurendamine finantstabiilsuse tagamiseks, tuginedes riikide veenvale eelarve- ja struktuuripoliitikale; Euroopa pankade bilansside tugevdamine; ning toimiva lahenduse leidmine Kreeka olukorrale keskmise pikkusega perspektiivis.\nSellega on väga kiire. Leian, et olukorra võtavad tabavalt kokku Jean Monnet’ kuulsad sõnad „Les hommes n’acceptent le changement que dans la nécessité et ils ne voient la nécessité que dans la crise” ehk „inimesed on võimelised aktsepteerima muutusi, kui nad on silmitsi vajadusega, ent vajadust mõistavad nad alles siis, kui kriis on käes”. Üleilmne kriis on tõepoolest käes. Minu lahkumine annab põhjust meenutada seda, mis oli ja on, aga ka võimaluse mõelda sellele, mis seisab ees.\nÄsja oli meil võimalus kuulata kaht Euroopa Rahasüsteemi – eurooplaste ühisraha eelkäija – asutajat. Olen väga tänulik, et nad jagasid meiega oma kogemusi ja suuri teadmisi.\nTahaksin siinkohal väljendada mõningaid isiklikke seisukohti, mis ei kajasta tingimata EKP nõukogu omi. Pikas ajaloolises perspektiivis kutsutakse Euroopat üles lõpule viima majandus- ja rahaliidu rajamine. Sellel tulevasel majandus- ja rahaliidul on ühisturg, ühisraha ja ühine keskpank. Kas ettepanek lisada neile ka täitevvõim kõlab liialt julgena? Tegu ei pea tingimata olema rahandusministeeriumiga, mis haldab suurt föderaaleelarvet. Ent igal juhul peaks tegemist olema üksusega, millel on ülesanded vähemalt kolmes valdkonnas: esiteks jõuline järelevalve nii eelarve- kui ka konkurentsipoliitika üle koos volitusega teha erakorralistel asjaoludel otsuseid, mis on viivitamata kohaldatavad konkreetse riigi suhtes, mis seab euroala finantsstabiilsuse ohtu; teiseks kõik liidu lõimitud finantssektoriga seotud tavalised täitevvõimu volitused, mis kaasnevad finantsteenuste täieliku lõimumisega; kolmandaks liidu esindamine rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides.\nJean Monnet on kirjutanud järgmist: „Personne ne peut encore dire aujourd’hui la forme qu’aura l’Europe que nous vivrons demain, car le changement qui naîtra du changement est imprévisible”. „Mitte keegi ei oska öelda, missuguseks kujuneb Euroopa institutsionaalne raamistik homme, sest tulevased muutused, mida kujundavad tänased muutused, on ettearvamatud.”\nUsun, et tänased muutused, mille on esile kutsunud üleilmne kriis, on just sellised, mis Jean Monnet’ arvates peaksid tooma kaasa uue institutsionaalse raamistiku loomise.\nIgatahes on tegu otsustega, mille võivad langetada üksnes meie riigid ja Euroopa rahvad, kelle ees me vastutust kanname.\nMida tulevik ka ei tooks, võite olla kindlad, et EKP nõukogu jääb truuks oma peamisele ülesandele ning et EKP ja eurosüsteem seisavad ka edaspidi stabiilsuse ja usalduse tagamise eest.\nMa soovin kõige paremat oma järeltulijale Mario Draghile, kes on viimastel aastatel toetanud EKP nõukogu oma teadmiste ja kogemustega. Ta on meie kõigiga koos teinud kollektiivseid otsuseid. Olen kindel, et tänu tema suurepärastele omadustele kujuneb tema ametiaeg Euroopa rahapoliitika meeskonna, sealhulgas juhatuse ja nõukogu eesotsas väga edukaks.\nLõpetuseks tahaksin tänada kõiki inimesi, kellega olen aastate jooksul töötanud Euroopa majandus- ja rahaliidu projekti kallal. Eelkõige tahaksin tänada oma EKP kolleege ning praeguse ja endise juhatuse, nõukogu ja üldnõukogu liikmeid. Ma tänan kõiki EKP töötajaid. Kõik töötajad on olnud täis otsustavust täita meie põhieesmärki. Nad on ära teeninud suure tänu oma pühendumuse, professionaalsuse ja väga suure vaeva eest.\nOlevik nõuab viivitamatut tegutsemist. Tulevik nõuab arusaama sellest, kuhu oleme teel – suunataju.\nMis puutub viivitamatusse tegutsemisse, siis Goethelt pärineb tuntud ütlus: „Wissen ist nicht genug; wir müssen es anwenden. Wollen ist nicht genug; wir müssen es tun!”\n„Teadmisest üksi ei piisa – me peame teadmisi rakendama. Tahtest üksi ei piisa – me peame tegutsema.” Ma arvan, et see kirjeldab väga tabavalt seda arusaama, millest Euroopa peaks edaspidi juhinduma.\nVeel mõned sõnad suunataju kohta. Jean Monnet ütles tuleviku kohta järgmist: „Continuez, continuez, il n’y a pas pour les peuples d’Europe d’autre avenir que dans l’union”. „Jätkake, jätkake. Liiduta pole Euroopal tulevikku." Alcide De Gasperi on öelnud: „è la volontà politica di realizzare l'Unione che deve essere il fattore determinante, la forza di propulsione”. „Ülimaks teguriks on poliitiline tahe liit üles ehitada.”


Meist – Polemotion\nMeil on hea meel, et oled leidnud tee meie kodulehele!\nMeie tunniplaanist leiab iga trennihuviline omale sobiva suuna, millega pürgida aina kõrgemale ja kaugemale, piire tundmata! Meie eesmärk on pakkuda sulle midagi, mis võib saada väga südamelähedaseks. Pakume õhuakrobaatika- ja postitantsutreeninguid nii täiskasvanutele kui ka lastele. Loeme enda väärtusteks treeningute mitmekülgsuse, personaalse lähenemise igale õpilasele, ohutu ja õige treenimise ning professionaalsed treenerid, kes motiveerivad teid täitma oma suurimaid eesmärke.\nMinu südames on tants olnud juba lapsepõlvest, kui ma läksin tantsukallakuga klassi. Ajapikku olen proovinud mitmeid erinevaid tantsustiile — hip hopi, showtantsu, cheerleadi ja peotantsu kuid mitte ükski neist ei tekitanud minu jaoks seda õiget tunnet. 2017. aastal, paar kuud peale lapse sündi tahtsin pakkuda endale uusi väljakutseid ning otsustasin proovida postitantsu. Kuna otsisin midagi üldtreenivat aga samas naiselikku ja mitmekülgset, jäi see mulle enim silma. Nüüdseks on sellest saanud minu kõige südamelähedasem hobi ja töö. Avasin enda armsa klubi, kus saan pakkuda ka teistele armsatele naistele neid imelisi emotsioone, nii eriliste trennide näol! Teen seda kõike suurima kirega!\nMinu silmis on postitants täiuslik spordiala ühele kirglikule naisele. See kasvatab enesekindlust ja armastust enda vastu, õpetab olema naiselikult õrn, samal ajal tugev ja treenitud.\nSpordimaastikul olen enda kohta otsinud võrkpallis, ujumises ja lauatennises. Kõige südamelähedasemaks jäi oma loomingulisuse poolest postitants, millega ma alustasin 2017. aasta kevadel. Hetkel õpin Tervishoiu kõrgkoolis ning vaba aja pühendan ma postitantsule ja treeningule jõusaalis.\nKuna treeningutega olen ma tegelenud järjepidevalt ja regulaarselt, siis oma tugevaks küljeks pean ma hea sisemise spordidistsipliini olemasolu. Postitantsus innustab mind piiride puudumine – tantsu saab põimida mistahes elementide ja stiiliga, muusika ja tujuga ning seetõttu näen ma just seda ala igavikku kuuluvana. Oluliseks pean ma ka treeningprotsessi nautimist aga ka head puhkust ning taastumist sellest.\nTants on mind saatnud terve elu. Juba väiksena käisin erinevates tantsutrennides. Ma olen proovinud mitmeid erinevaid stiile, näiteks Show, Jazz Funk, Hip-Hop/Street, Lyrical Jazz, Heels ja rahvatants. Lisaks käsipall, mis on andnud mulle väga mitmekülgse tausta spordimaastikul. Postitantsuga hakkasin tegelema 2020. aasta suvel ja see muutis minu jaoks kõike. Väikese ajaga toimus suur füüsiline areng ja postitants tekitas minus tohutut hasarti. Suurenes enesearmastus ja naiselikkus. Oluline on treenida õige tehnikaga ja võtta trennist kõik. Postitants hea valik just neile, kes soovivad arendada jõudu, treenida teadlikult ja avastada enda naiselikkus üheaegselt.\nTee postitantsuni leidsin 2016. aastal Kanadas, kus sai julgus kokku kogutud ja tee seatud kohalikku postitantsu treeningklubisse. Seal tegelesin ma selle alaga aktiivselt pool aastat, kuni suundusin tagasi kodumaale. Peagi sündis väike neiu ning tuli sisse jätta väike paus. Kuna soov jätkata oli siiski tugev, leidsin tee Polemotionisse, kus oli mugav koos lapsega Mama Pole trennides käia. Peagi tuli uudis uuest oodatavast põnnist ja asi jäi jälle mõneks ajaks ootele. Nii, kui uue lapse kõrvalt jälle treenima sain hakata, olin trennis tagasi ja treenisin end uuesti üles.\nLapsepõlvest saati olen tegelenud ratsaspordiga, lisaks olen proovinud korvpalli, võrkpalli ja treeninud end pidevalt ka jõusaalis.\nPolemotioni treeneritega ühinesin 2020 a. sügisel ja naudin seda otsust väga!\nSport on minu jaoks olnud tähtis kogu elu ning juba varakult hakati mind liigse energia tõttu trennidesse viima. Proovitud sai küll mitut ala, kuid sõelale jäi just akrobaatika ning sellega tegelesin ma kokku üheksa aastat, neist neli Audentese Spordiklubis ja viis Akrobaatikaklubis Twister. Eriti palju keskendusin ma trampoliinihüpetele ning olen käinud võistlemas nii Eesti Meistrivõistlustel kui ka rahvusvahelistel võistlustel Rootsis ja Portugalis. 2019. aastal Tartusse ülikooli tulles oli aeg leida uus spordiala ning postitants haaras mind esimesest trennist oma kütke. Nii on see püsinud siiamaani. Kuigi postitantsus on palju graatsiat ja õrnust, siis ka siin naudin enim just erinevaid jõuelemente ning enda piiride edasilükkamist ja enda arendamist. Sellist motivatsiooni toon ma ka oma trennidesse, et kõik saaksid jõuda kaugemale kui nad oleksid kunagi uskunud!\nTants on olnud minu hinges alates lapsepõlvest. Kõik algas sellest, kui esinesin enda väljamõeldud tantsukavadega oma perele. Põhikooli ajal tegelesin rahvatantsu, showtantsu ja tänavatantsuga. Show- ja tänavatantsuga alustasin 2012. aastal Tähtvere Tantsukeskuses, kus ma tänase päevani tantsin. Minu vaieldamatuks lemmikuks on jäänud showtants/funkfusion ja eriti meeldib, kui sellest kiirgab naiselikku energiat. Ise ma loon koreograafiaid naiselikus, sujuvas, kuid samas ka jõulisemas võtmes. Minu trennis saad kõvasti tantsida ja oma tundeid ning mõtteid läbi tantsu väljendada.\nAktiivset eluviisi olen ma alati armastanud. Lisaks tantsimisele meeldib mulle väga mäesuusatamine.\nOlen ka lõpetanud Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis massööri eriala.\nÕhurõngaga olen tegelenud alates aastast 2016 ning nende aastate jooksul olen edukalt esinenud nii rahvusvahelistel õhugümnastika võistlustel (näiteks aastal 2018 sain rahvusvahelisel õhuakrobaatika võistlusel Zero Gravity hõbemedali) kui ka eraüritustel. Esinesin ka Kaarsilla avamisel, kus astusin ette ilusa kavaga silla all rippuval rõngal. Samuti olen edusamme teinud ka õhurõnga treenerina- näiteks pälvis üks minu õpilane rahvusvahelisel õhuakrobaatika võistlusel Zero Gravity'l II koha!\nVarem olen töötanud lavalise liikumise eratreenerina lauljatel- nii lastel, kui täiskasvanutel. Samuti olen elu jooksul tegelenud erinevate tantsustiilidega alates peotantsust ning lõpetades strip-plastikaga. Oman ka lavashow-de lavastamise ja esitamise ning lauluansambli taustatantsijana olemise kogemust.


MARJU LAURISTIN: Hariduse ideaalmaastik - Eesti Päevaleht\nMARJU LAURISTIN: Hariduse ideaalmaastik\nNii nagu külmal ja pimedal talvel on hea vaadata tähistaevast ja kujutleda kevade tulekut, juhib majanduslike hallade tulek mõtted vaimsematest väärtustest valgustatud ühiskondliku ilmastiku ootusele. Need mõtted keskenduvad ikka ja jälle unistustele, kuidas muuta Eesti haridusmaastikku selliseks, et see aitaks meie rahval „saada suureks vaimult”.\nMarju Lauristin, Tartu ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni professor\nJust praegu on visiooni vajalikkus eriti suur. Maailm on jõudnud seni kujutletud sirgjooneliselt arengurajalt kriisi ja määramatusse. Homset ei saa kujutleda eilse rahuliku jätkuna või üleeilse kordumisena. Prioriteetide ebamäärasus või muutumisjulguse puudumine võib kiire otsustamise ajal osutuda hullemaks probleemiks kui teadmiste lünklikkus.\nÜmberõpet ja vaimset värskendust, motivatsiooni ja julgust uue võimaluste ruumi äratundmiseks ja valikute tegemiseks näib vajavat nii iga minister, ettevõttejuht kui ka vallaametnik. Kui viisteist aastat tagasi vallandus majandusreformide ja poliitiliste muutustega paljude äsja riiklikust sunnist vabaks saanud inimeste ettevõtlikkus, piisas Eesti edu saavutamiseks hoopis lihtsamatest arusaamadest ja vähematest ressurssidest, kui seda nõuab praegune üha keerulisem ja ettearvamatum majandus ja ühiskond. Veelgi kõrgemad on nõudmised meie lastele ja lastelastele.\nHomne haritlane, spetsialist, oskustööline on osake ülemaailmsest kõrgtehnoloogilisest riskiühiskonnast ka siis, kui ta vanemad pole saanud jalagagi kaugemale Võrust või Sillamäelt. Ta peab vabalt valdama infoühiskonna võimalusi, olema valmis muutma oma tööd ja elukohta, lennult kasutama uusi tehnoloogiaid, loovalt ühendama erinevate valdkondade teadmisi. Eestis kasvanud ja haritud noor peab oma teadmiste ja oskustega edukalt konkureerima Euroopa, Ameerika või Hiina turul.\nTa peab mõistma teistest rassidest, rahvustest ja tsivilisatsioonidest pärit klientide vajadusi ning oskama kohaneda rahvusvaheliste tööandjate ja institutsioonide reeglitega. Küünilisus ja moraal Et muutumisvõime ja uute valikute rohkus ei viiks psüühilise ebastabiilsuseni ja küünilise relativismini, on hariduses senisest enam vaja keskenduda sellele, kuidas kujundada noortes tugevaid kõlbelisi juhtlõngu. Et uusi võimalusi ja lahendusi näha, peab omama selgeid alusteadmisi looduse, ühiskonna, kultuuri toimimise kohta ja ülihead info otsimise ja kasutamise oskust.\nEt inimlikkus tehnokeskkonda ära ei kaoks, peaks väärtustama vahetuid ja avatud inimsuhteid, kultiveerima meeskondlikkust, toetama sõbralikkust ja empaatiat. Kas suurenenud ootused isiksuse arengule on meie praeguses koolis hariduse saanud noortele ja nende õpetajatele jõukohased? Kas nad üldse on realiseeritavad üldiste nõuetena? Või jääme ootama loovust, haritust, kõlbelisust, emotsionaalset ja sotsiaalset intelligentsust ainult eliitkoolide kasvandikelt? Kõrgemate sihtideni jõudmiseks peame alustama hariduse sisu ja hariduskorralduse ümber-mõtestamist võimalikult maalähedastest, lapse inimeseks saamise loogikast lähtuvatest arusaamadest, kasutades maksimaalselt tänapäeva tehnoloogia pakutavaid võimalusi.\nSamal ajal peaksime uue pilguga vaatama eelistele, mida pakub hea hariduse saamiseks see, et Eesti on just nii väike, nagu ta on. Paljud küsivad: kuidas saavutada, et haridusprotsessis hinnataks vääriliselt nii õpilaste kui ka õpetajate loovust ja otsingujulgust? Kuidas jõuda eri ainete õppimisest omandatud teadmiste sünteesini, nende tervikliku loomingulise kasutamiseni? Mil viisil tagada Eesti silmapaistvate infotehnoloogiliste võimete maksimaalne rakendamine hariduse teenistusse? Kuidas muuta hea haridus kõigile võrdväärselt kättesaadavaks – sõltumata elukohast, vanusest, jõukusest või emakeelest? Kuidas vältida haridusteel tupikuid, vähendada ekslemisi, andes samas teist ja kolmandatki võimalust oma haridusteed ja kutsevalikut muuta, mitmeid haridusvõimalusi soovitud viisil ühendada?\nÜle-eestiline e-kool Näen ühte juhtmõtet haridusasutuste ja -vormide vaheliste tõkkemüüride ja kaitsevallide mahalõhkumises ning haridusvõrgu terviklikkuses. Esimene samm on ühtse rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise rahvusülikooli väljaarendamise idee.\nTeine samm on gümnaasiumi lahutamine põhikoolist ning üle-eestilise gümnaasiumide ja kutsekeskkoolide võrgu loomine. Nii vabaneks põhikool „gümnaasiumi ettevalmistuskooli” rollist ja saaks keskenduda õpilase isiksuse arengule – tema loovuse, tööoskuste, eneseväljenduse, kõlbelise mina ja maailmapildi põhialuste kujundamisele. Kolmas samm on piirkondlik gümnaasiumi ja kutsekeskhariduse (osalt ka huvihariduse) integratsioon.\nSee annaks õpilasele võimaluse panna keskastme õppekava täitmisel ise kokku eri vormide palett: koguda oma klassitunnistusele või lõputunnistusele (näiteks kuni kolmandiku jagu) hindeid mitte ainult „oma kooli õpetajatelt”, vaid ka kutsehariduskeskusest, muusikakoolist, arvutikoolituse või muudelt kursustelt ja üle-eestilisest e-koolist. Neljas samm olekski luua internetis eestikeelne interaktiivne koolikeskkond.\nSeal saaks iga õpilane, sõltumata elukohast, võimaluse läbida terveid ainekursusi üle-eestilises virtuaal-klassis, sealhulgas osaledes online meeskonnatöös, rühmaarutlustes ja loovharjutustes. Sellesuunalisi algatusi on üksikud koolid e-kursustena juba pakkunud. Kuid puudub üle-eestiline interaktiivne õpikeskkond, mis võimaldaks üldhariduskooli eri tasemete õppekavast lähtuvalt tervet paketti õpiprogramme, andmebaase, õppematerjale, audiovisuaalseid materjale, mängutaolisi lahendusi, ühtset kontrolltööde ja arvestuste sooritamise süsteemi ning tagasisidet nii õppijatele kui ka õpetajatele.\nViies samm on eesti- ja venekeelse üldhariduskooli sammsammuline ühtesulamine, uue koolitüübina n-ö mitmekultuurilise kooli väljakujunemine. Teadmusühiskond on võr-gustunud kooslus. Ülemaailmne võrguühiskond pakub inimesele igas sotsiaalse ruumi sõlmpunktis uusi väljavaateid, ootamatuid valikud ja koostöövõimalusi. Sestap peaks ka Eesti haridusmaastik arenema senisest küllaltki jäigast mitmekorruselisest ehitisest hargnevate ja koonduvate radade võrgustikuks, milles igaühel on vabadus ja võimalus valida just talle sobivaid teadmiste ja oskuste mustreid. Et Eesti leiaks uut hingamist, peaks haridus ette valmistama ühiskonnaliikmeid, kes ei ole häälestunud üksnes armutuks konkurentsiks, vaid on võimelised tegutsema terviklikkusele ja täiuslikkusele püüdva õppimis-võimelise sülemina.


Rinopainteina Plus 20ml - Gudručio Vaistinė\nAvaleht > Ninahooldus>Rinopainteina Plus 20ml\nSaadavus: (2225 item in stock items in stock) Warning: Last items in stock!\nNinasprei ristseotud hüaluroonhappe, D-pantenooli, biotiini, A-vitamiini ja E-vitamiiniga\nEnne toote kasutamist lugege palun hoolikalt infolehte.\n1. Mis on RINOPANTEINA® PLUS ninasprei ja milleks seda kasutatakse\nRINOPANTEINA PLUS ninasprei on meditsiiniseade, mis pehmendab ja hoiab nina limaskesta niisutatuna ning elastsena, aitab kaasa kudede uuenemise protsessile (epiteliseerumisele).\nRINOPANTEINA® PLUS ninaspreid kasutatakse\nNina limaskesta kuivuse ja/või atroofia korral, mis on põhjustatud erilistest keskkonnatingimustest või ravist (tolm, ärritavad ained, dekongestantsed ninaspreid, hapnikravi jne.)\nSinonasaalsete haiguste ravi toetuseks (rinosinusiit, allergiline riniit, medikamentoosne riniit, krooniline atroopiline riniit jne)\nNasaalsete ja sinonasaalsete haiguste post-kirurgilise ravi korral, et aidata taastada nina limaskesta normaalne talitlus.\n2. Mida te peate teadma enne RINOPANTEINA® PLUS ninasprei kasutamist\nÄrge kasutage seda toodet, kui teil esineb ülitundlikkus toote mistahes koostisosa suhtes (koostisosad on loetletud punktis 6).\n3. Kuidas RINOPANTEINA® PLUS ninaspreid kasutada\nKõrvaltoimete tekkimisel lõpetage toote kasutamine ja võtke ühendust oma arstiga.\nVältige toote sattumist silma.\nEnne toote kasutamist veenduge, et pakend ja/või pudel on terve.\nÄrge kasutage toodet pärast kõlblikkusaja lõppu, mis on märgitud pakendil. Kõlblikkusaeg viitab tervele ja nõuetekohaselt säilitatud tootele.\n5. Kuidas RINOPANTEINA® PLUS ninaspreid säilitada\nPärast kasutamist sulgege pudel tihedalt.\nToodet soovitatakse hoida toatemperatuuril.\n6. Muu teave\nKoostis: D-pantenool, vitamiin E- atsetaat, vitamiin A-palmitaat, biotiin, hüdrogeenitud gastoorõli 40 OE, ristseotud hüaluroonhape, EDTA dinaatriumisool, naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat, kaaliumsorbaat, naturaalsed lõhna- ja maitseained, isotooniline puhverlahus pH 7,2.\nRINOPANTEINA PLUS ninasprei on meditsiiniseade vastavalt Meditsiiniseadme direktiivile 93/42/EEC\n00071 Pomezia, Rome Itaalia\nTootja esindaja: UAB Norameda Eesti filiaal, Akadeemia tee 21/3, 12618 Tallinn.


Seeder kohtub Ukraina põllumajandusministriga - Riigikogu\nSeeder kohtub Ukraina põllumajandusministriga\n14.04.2015 / Pressiteated, Riigikogu juhatus\nRiigikogu aseesimees Helir-Valdor Seeder kohtub teisipäeval kell 18 Ukraina põllumajandusministri Oleksiy Pavlenkoga, et arutada Eesti ja Ukraina majandus- ja kaubandussuhteid ning julgeolekuolukorda Ukrainas.\nSeedri hinnangul on Ukraina olnud Eestile tähtis kaubanduspartner. „Peame koostööd veelgi tihendama, et kahe riigi kaubandussuhted taastuksid võimalikult kiiresti,“ ütles Seeder.\n„Eesti toetab Ukrainat lõimumisel Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Lisaks toetusele on aga vaja selgitada, kuidas Eesti saaks senisest enam Ukrainale abiks olla,“ lisas Seeder.\nKohtumisel osaleb veel Ukraina suursaadik Eestis Viktor Kryzhanivsky.


Põhiline » Rahandus » Aktsionäride teooria\nAktsionäride teooria on seisukoht, et ettevõtte ainus kohustus on maksimeerida aktsionäridele laekuvat kasumit. See on ettevõtte eesmärgi traditsiooniline vaade, kuna paljud inimesed ostavad ettevõtte aktsiaid rangelt selleks, et teenida oma fondilt maksimaalset võimalikku tootlust. Kui ettevõte peaks tegema midagi, mis ei ole seotud kasumi teenimisega, üritaks aktsionär kas juhatuse tagasi kutsuda või müüks tema aktsiad ja kasutaks vahendeid mõne muu ettevõtte, mis on rohkem pühendunud kasumi teenimisele, aktsiate ostmiseks.\nAktsionäride teooria kohaselt on ainus põhjus, miks juhtkond töötab aktsionäride nimel, pakkuda neile maksimaalset tootlust kas dividendide või kõrgema aktsia hinna näol. Seega on juhtidel omanike ees eetiline kohustus märkimisväärset väärtust luua.\nSelle kontseptsiooni ühe sammu võrra edasi liikumiseks ei tohiks ettevõte tegeleda mis tahes tüüpi heategevusega, kuna see pole selle eesmärk. Selle asemel võib ettevõte maksta dividende oma aktsionäridele, kellel on siis võimalus annetada raha filantroopilistel eesmärkidel, kui nad seda otsustavad. Ainus juhtum, kus ettevõte peaks raha annetama, on see, kui annetuse summa loob kasu, mis on ligikaudu võrdne annetuse summaga või sellest suurem.\nKui ettevõte kuulub vaid vähestele aktsionäridele, võivad juhtkonna kõik katsed tegeleda märkimisväärse hulga filantroopiaga omanike seas segadustega, kui nad kõik ei toeta ettevõtte tulude alternatiivset kasutamist.


Combi-kel 40 - Ravimi omaduste kokkuvõte - süstesuspensioon (200mg +200mg 1ml) - RX.EE\nCombi-kel 40 - süstesuspensioon (200mg +200mg 1ml)\nCombi-kel 40 - süstesuspensioon (200mg +200mg 1ml) - Ravimi omaduste kokkuvõte\nTootja: Kela Laboratoria N.V.\nCOMBI-kel 40, süstesuspensioon 200 mg/ml + 200 mg/ml.\n1 ml süstesuspensiooni sisaldab: prokaiinbensüülpenitsilliini 200 mg dihüdrostreptomütsiini (sulfaadina) 200 mg\nValge kuni kollakasvalge süstesuspensioon.\nVeis, siga, koer, kass.\nBensüülpenitsilliinile ja dihüdrostreptomütsiinile tundlike grampositiivsete ja gramnegatiivsete bakterite põhjustatud segatüüpi infektsioonhaigused\nMitte kasutada, kui esineb ülitundlikkus toimeaine(te), penitsilliinide, tsefalosporiinide või ravimi ükskõik millise koostisosa suhtes.\nMitte manustada neerupuudulikkusega loomadele.\nEmistel on täheldatud aborte, mis on ilmselt põhjustatud ravimis sisalduva prokaiini toimest. Mitte kasutada samaaegselt teiste ototoksiliste ja nefrotoksiliste ravimitega nt gentamütsiin, kanamütsiin, neomütsiin.\nMitte manustada intravenoosselt. Enne kasutamist loksutada.\nPenitsilliinid ja tsefalosporiinid võivad põhjustada ülitundlikkust (allergiat).\nMitte kasutada preparaati, kui olete tundlik või teil on keelatud töötada selliste preparaatidega. Selle preparaadiga töötades tuleb vältida igasugust kokkupuudet ja kasutada kõiki ettevaatusabinõusid. Kui preparaadi kasutamisel ilmnevad nahalööve või muud allergianähud, pöörduda arsti poole ja näidata preparaadi infolehte.\nPenitsilliinile, tsefalosporiinidele ja dihüdrostreptomütsiinile tundlikel loomadel võib esineda allergilisi reaktsioone.\nÄgedaid kõrvaltoimed on esinenud pärast prokaiinpenitsilliin G manustamist ning need võivad olla seotud antibiootikumi prokaiini sisaldusega (nagu näiteks abort emistel ja närvireaktsioonid sigadel) või tahtmatu intravaskulaarse manustamisega (emboolne šokk, prokaiini toksilisus).\nDihüdrostreptomütsiini manustamine suurtes kogustes võib põhjustada neuromuskulaarset blokaadi, eriti pärast juhuslikku intravenoosset või intraperitoneaalset manustamist.\nPikemaajaline preparaadi suurtes doosides manustamine võib viia kurtuseni, vestibulotoksilise (ataksia, koordinatsioonihäire, nüstagm) ja nefrotoksilise toimeni.\nAnesteetikumid ja lihasrelaksandid tugevdavad dihüdrostreptomütsiini neuromuskulaarset blokaadi tekitavat toimet. Mitte kasutada samaaegselt teiste ototoksiliste ja nefrotoksiliste ravimitega nt gentamütsiin, kanamütsiin, neomütsiin.\nIntramuskulaarseks manustamiseks. Doos:\n200 mg. penitsilliin G ja 200 mg dihüdrostreptomütsiini (alusena) 16 kg kehamassi kohta, mis vastab 1 ml COMBI-kel 40-le 16 kg kehamassi kohta üks kord päevas kuni 4 päeva jooksul.\nMitte manustada ühte süstekohta rohkem kui 20 ml süstesuspensiooni.\nPenitsilliin G on märkimisväärselt vaba otsesest toksilisest toimest isegi doosides, mis ületavad soovituslikku doosi mitmekordselt.\nAllergiliste reaktsioonide raviks: glükokortikosteroidid ja/või antihistamiinsed ained. Dihüdrostreptomütsiini manustamine suurtes doosides võib põhjustada neuromuskulaarset blokaadi, eriti pärast juhuslikku intravenoosset või intraperitoneaalset süstimist (ravi: kaltsiumi infusioon, neostigmiin).\nPreparaadi pikemaajaline suurtes doosides manustamine võib viia kurtuseni, vestibulotoksiliste (ataksia, koordinatsioonihäire, nüstagm) ja nefrotoksiliste nähtudeni.\nlihale ja söödavatele kudedele: 30 päeva piimale: 4 päeva\nFarmakoterapeutiline rühm: penitsilliinid, kombineerituna teiste antibakteriaalsete ainetega, ATCvet kood: QJ01RA75\nProkaiinpenitsilliinil on bakteritsiidne toime enamike grampositiivsete kokkide, bakterite ja anaeroobide suhtes, samuti mõnede gramnegatiivsete tekitajate (Actinobacillus spp., Leptospira, mõned pastörellad ja Haemophilus`e tüved, anaeroobid nagu Fusobacterium ja\nProkaiin tekitab depooefekti, säilitades penitsilliini terapeutilise konstentratsiooni veres umbes 24 tundi.\nDihüdrostreptomütsiin (DHS) on aminoglükosiidide rühma kuuluv antibiootikum, mis toimib peamiselt gramnegatiivsetesse bakteritesse ning samuti ka mõnedesse\ngrampositiivsetesse bakteritesse (nagu näiteks Staph. aureus, Mycobacterium spp.). Penitsilliin G inhibeerib bakteriraku membraani sünteesi samal ajal kui dihüdrostreptomütsiin inhibeerib bakteriaalse valgu sünteesi.\nDHS ja penitsilliini kombinatsioon tekitab bakteritsiidse sünergilise ning laia toime.\nPenitsilliin G ja DHS jaotuvad rakuvälistes kudedes. Mõlemad antibiootikumid elimineeritakse peaaegu täielikult muutumatul kujul neerude kaudu.\nPovidoon (E1201),naatriumtsitraat (E331), naatriumformaldehüüdsulfoksülaat, naatrium metüülparahüdroksübensoaat, prokaiinvesinikkloriid, süstevesi.\nHoida külmkapis (2 ºC–8ºC)\nVärvitud klaasviaalid sisaldavad 100 ml või 250 ml süstesuspensiooni.\nKELA Laboratoria N.V.,\nSt. Lenaartseweg 48,


Adventistide Kogudus - Uus eestikeelne veebileht neile, kes otsivad piibellikke vastuseid\nVeebileht bibleinfo.com on osaks adventkoguduse „Prohvetikuulutuse hääle“ meediatööst, mis pakub erinevates keeltes lugemiseks lühikesi artikleid erinevatel Piibli teemadel. See keskkond on ennekõike mõeldud inimestele, kes otsivad erinevate arvamuste ja uskumuste rägastikus Piibli selget häält ning keda huvitavad teemad, mis on seotud usu, teoloogia ja praktilise kristliku eluviisiga. Artiklite omapäraks on see, et need koosnevad suuremalt jaolt piiblitekstidest ehk nad lasevad Piiblil endal vastuseid ja lahendusi pakkuda. Lisaks on bibleinfo.com veebilehel võimalik oma küsimusi ning eestpalvesoove esitada. Samuti saab sellelt veebilehelt lihtsa vaevaga kogudus.net lehele, kus on olemas 12-osaline Piibli ja kristliku elu põhiteemasid käsitlev kursus „Usk ja elu“.\nKui valida bibleinfo.com lehel keeleks eesti keel, siis leiab sealt lugemiseks umbes 50 eestikeelset artiklit. Nii, kuidas vabatahtlikud tõlkijad jõuavad, suureneb eestikeelsete artiklite hulk pidevalt. Koguduste liidu meediatöö meeskonna liige Mervi Kalmus kutsub üles: „Soovitan koguduseliikmetel neid artikleid lugeda, kui keegi küsib teilt mõne konkreetse Piibli teema kohta ja te soovite kiiresti leida seda teemat käsitlevaid piiblitekste. Samuti kutsun üles seda veebilehte sotsiaalmeedias jagama – nii jõuab info paremini nende inimesteni, kes tõesti oma elus paremat teed ning tõde otsivad.“\nSuur tänu kõigile, kes on ingliskeelseid artikleid eesti keelde tõlkinud. Kui keegi, kellel on hea inglise ja eesti keele oskus, soovib tõlkimisprojektiga veel liituda, võib endast märku anda Mervile aadressil mervi.kalmus@advent.ee.\nBibleinfo.com uued eestikeelsed rakendused\nMõned kuud tagasi sai laialdasemalt kättesaadavaks uus eestikeelne veebileht (https://www.bibleinfo.com/et), kuhu koondatakse Piiblil põhinevaid vastuseid erinevatele küsimuste...


Sapi liigeste ravis Kuidas sapi staasi ravida - Düsenteeria\nKa sõrmeliigeste artroos on rohkem levinud naiste seas. Tööriist ei ole vastunäidustusi.\nKa sõrmeliigeste artroos on rohkem levinud naiste seas.\nRahvameditsiinis on kasutatud teed sapi- ja maksapõletike, põie- ja. Meie teedest sobivad sapi veised liigeste ravis veise- südamerohi, stressi tee, monarda.\nLiigeste hõivaminen kõigi\nMuud liigestepõletikke alandavad ravimid. Mis parandavad vereringet liigestes ja seljas. Umbes pooltel haigetest tekib sapi veised liigeste ravis sapi veised liigeste ravis põletik käte ja jalgade liigestes.\nसभी 28 राज्यों के मुख्यमंत्री Trick - All States Chief ministers gk - Rajyo ke Mukhyamantri Current\nVeis, siga, koer: ägeda kõhulahtisuse toetav ravi. Küüslaugu, sapi veised liigeste ravis sidruni ja üheksavägilase õitega jääb ravi sapi veised liigeste ravis sapi veised liigeste ravis nõrgaks.\nToesehaigusi ravivad reumatoloogid ja sapi veised liigeste ravis kui on vajalik kirurgiline ravi, siis luu- sapi veised liigeste sapi liigeste ravis sapi veised liigeste ravis ja. Põletik liigestes on alati kahjulikum kui mistahes ravi!\nRavim on vastunäidustatud kuni aastastele lastele ja ettevaatlikult ettevaatusabinõuna anamneesiga inimestele. Dimeksiid Novocain Pahal esineva valusündroomi korral surutakse komposiidid koos novokaabe ja dimeksiidiga. Armatuurimenetlus töötab väga kiiresti.\nHaigus on krooniline ja ravi eluaegne, oluline on arsti ja patsiendi koostöö. Teed sapi- ja maksapõletike, põie- ja neerupõletike, ka sapi - ja neerukivide lahustamiseks. Hobune, veis, siga, koer: mao- sooletrakti või uriini ja sapi erituselundite silelihaste.\nSarkoidoosi ravi peaks olema kõikehõlmav: lisaks karu sapile võite kasutada ka karu rasva ja kopra nääret. Tulemuse saavutamiseks on parem kasutada toodet kuiva kujul, lisades toidule 10 grammi päevas.\nKõige tähtsamad selle haiguse puhul o. Rahvameditsiinis kasvajate ravis, lümfisüsteemi puhastamiseks.\nPodagra kompress - Massaaž\nMahepõllundus sapi veised liigeste ravis · Maitsetaimed ja metsataimed toiduks ja raviks · Maksa ja sapihaigused · Maohaiguste ja seedeprobleemide sapi veised liigeste ravis korral taimeravi.\nOsteoporoosi ravi sapi veised liigeste ravis on aeganõudev, sapi veised liigeste ravis sest luu kasvab aeglaselt.\nKasutamine unehäirete, ärevuse, südamepekslemise, hirmu tunde, kilpnäärme ületalituse korral. Kasvutingimused mulla suhtes.\nVeised ja vasikad: valus tagasi istuda kaks korda päevas kolm päeva. Reumatoidartriiti ravitakse ravimite, lõi.\nKuidas ravida Karu sapp - kasutada ravis Karu sapi ostmiseks. Osa suure kiskja elujõust ja tervisest, mis suudab kogu suve liikumises veeta ja kogu talve talvituda, võib minna haige inimese juurde. On juba ammu teada, et selline abinõu nagu karu sapp, mille kasutamine ravis annab suurepärase efekti, kui tänapäeva meditsiin ebaõnnestub.\nAl juhul ongi reumatoidartriit varvaste ja labakäte liigeste haigus, k. Ravi eesmärk on eeskätt vältida haiguse süvenemist sapi veised liigeste ravis sapi veised liigeste ravis ja vähendada vaevusi. Immuun- ja hormonaalsüsteemi tugevdav, kasvajate ravis, põletike korral.\nÕhtune tee, pune, münt, veise- südamerohu ürdid, nurmenuku õied. Tomograafia arvutite.


TAEVAS LÜHIDALT | 8. JUUNI 2012\nNendel õhtutel ripub Big Dipper kausi kõrgel loodes. Alcor on siia maetud Mizari hõõgusse, täht käepideme painde juurde.\nKuna juuni on juba varakult käinud, on Big Dipper ümber tiiru, et õhtu jooksul oma käepidemest kõrgel loodes rippuda. Selle käepideme keskmine täht on Mizar, selle kõrval on pisike väike Alcor (peaaegu paremasse sära sisse peidetud). Milliselt Mizari küljelt peaksite Alcori otsima? Nagu alati, küljel heleda Vega poole, mis paistab nüüd idas-kirdes - siit paremale ülaossa.\nPärast öörahu on Vega kõige heledam täht, mis taeva idaküljel särab. Deneb on kõige vasakpoolsem heledam. Otsige Altair kaugemale Vega parempoolsest alumisest osast, ikka üsna madalalt. Need kolm moodustavad suure suvekolmnurga.\nSel hooajal on edelas veel üks ajutine "suvine kolmnurk": hele Arcturus kõrgel ülaosas, Saturn-Spica paar selle all ja Marss paremal või all paremal.\nViimane veerandkuu täna õhtul (täpne kell 6:41 esmaspäeva hommikul EDT). Poolvalgustusega kuu tõuseb Veevalajas keset ööd. Selleks ajaks on suvekolmnurk idas väga kõrge, kõrgel selle kohal.\nKaks hilise kevade ja suve eredaimat tähte on Arcturus, mis on pimeduse saabudes peaaegu pea lõuna või edela poole, ja idataevas paistab osaliselt Vega. Arcturus on oranž hiiglane 37 valgusaasta kaugusel. Vega on kuum, valge põhijadaga täht, mis asub 25 valgusaasta kaugusel.\nVaadake kolmandik Arcturusest Vegani kulgevat põhjakrooni Corona Borealise hämar poolringi. Sellel on üks tagasihoidlikult särav täht, Alphecca. Kaks kolmandikku teest Arcturust Vegani on Heraklese tuhm Keystone.\nElavhõbe muutub pärast päikeseloojangut kergemini nähtavaks. Otsige seda madalalt lääne-loode pool hämaras hämaruses. See moodustab pika vertikaalse kolmnurga, mille kohal on Pollux ja Castor.\nGlobaalsed täheparved pole kõik ühesugused. Kuid mõned näevad välja sarnasemad kui teised. Kuna Kuu on taevast väljas, on nüüd hea aeg võrrelda paljusid neist oma ulatusega. Vaadake Springtime Globular Clusteri tuuri juuni Sky & Teleskoobis, lk 62.\nVaid viie päevaga algava suvega kasvab Scorpius juba kaguosas öösel. Selle säravaim täht on oranžpunane Antares. Antarese "outrigger" tähed asuvad sellest veidi all ja paremal. Üleval paremas ülaservas on tähtede rida, mis tähistab Scorpiuse pead. See on suurepärane ala, mida uurida taeva atlas ja binokkel.\nKui olete pühapäeva varahommikul ärkvel, siis otsige Jupiteri lähedale õhukest kahanevat poolkuu Kuu ida-kirdeosas, mida siin näidatakse. Kui koidik helendab, otsige Veenust 9 ° Jupiteri vasakule vasakule. Too binokkel.\nElavhõbe (umbes magnituudiga –0, 8) on läänes-loodes väga madal umbes 30 või 40 minutit pärast päikeseloojangut. Ärge ajage seda Capellaga ülevalt paremale, loodes.\nVeenus, kes on 5. juunil transiidi ajal ületanud Päikese idast läände, on nüüd väga sügaval koidiku eredaimas hõõgus. Ärge ajage Veenust Jupiteriga, mis on koidikul vähem madal ja veidi paremal. Kaks planeeti on 9. juuni hommikul 14 ° ja 16. juuni lõpuks 9 ° kaugusel. Päevavalguse helendamiseks kasutage binoklit; vaadake veidi ida-kirde horisondi kohal. Jupiter ja Veenus on teel üles suurejoonelisele showle, mis näitab sel suvel hommikut taevas.\nMarss (magnituud +0, 6) paistab oranžilt Leo tagajala lähedal, edelas videvikus ja madalamal läänes, kui õhtu hilineb. Marss on Regulusest (paremal all paremal) Saturn-Spica-paarini (vasakul) vähem kui poolel teel. Marss tulistab Saturni ja Spica vahelist lõhet augusti keskel.\nTeleskoobis on Mars hiiglaslik ja pisike (umbes 7, 3 kaaresekundit lai), jätkub tuhmumist ja kahanemist.\nJupiter on vaade sügavale päikesetõusu kuma. Vt ülal Veenust.\nSaturn (magnituud +0, 6, Neitsi) paistab lõuna ajal hämaruse hämardudes kõrgele. Selle all 5 ° on Spica. Hiljem pärast pimedust liiguvad nad edelasse. Teleskoobis on Saturni rõngad praegu servast 12, 5 ° kallutatud.\nUraan (magnituud 5, 9, Kalade-Cetuse piiril) on idas enne esimest koiduvalgust.\nNeptuun (magnituud 7, 9, Veevalajas) on kagus enne koitu. Kasutage meie Finderi graafikuid Uraani ja Neptuuni jaoks.


naised – Pärnu Jalgpalliklubi\nPühapäeval toimub naiste saalijalgpalli karikvaõistluste finaalturniir\nPühapäeval (14.01.2018) toimub naiste saalijalgpalli karikavõistluste finaalturniir Rapla Sadolin Sporihallis ja sinna kvalifitseerusid Suure-Jaani Gümnaasiumi Sordihoones (I alagrupp) ja Kehra Spordihallis (II alagrupp) toimunud alagrupiturniiridelt eelmine nädal järgnevad naiskonnad.\nI alagrupist pääsesid edasi Tartu SK10 Premium täisedu,12 punktiga. Neile järgnes PJK naiskond, koguti 9 punkti. Kolmanda koha teenis Pärnu JK II 6 punktiga. Neile järgnes ühe punktiga Põlva FC Lootos, kes teenis viimasena pääsme finaalturniirile. Viienda kohaga lõpetas alagrupiturniiri Tartu JK Tammeka, kes kogus samuti ühe punkti, kuid jäi kehvema väravate vahe tõttu finaalturniirilt eemale.\nII alagrupist said edasi FC Flora (10 punkti), Levadia (10 punkti, väravate vahe kehvem, kui Floral), JK Tallinna Kalev (6 punkti) ja Tallinna FC Ajax (kolm punkti). Välja langes FLora II.\nPühapäevaste PJK mängude ajakava:\n2018 naised saailijalgpallikarikavõistlused\nPJK alistas Tartu Tammeka\nTartu Tammeka kodulinnas Pärnus 5:1 alistanud PJK naiskond jätkab täiseduga. PJK mängis järgnevas koosseisus:\nElis Meetua (Karina Kork), Berle Brant, Anete Paulus (Triinu Esken), Ketlin Saar, Saskia Sonnberg, Kristina Bannikova, Kairi Himanen (Merlyn Mletsin), Kaire Palmaru, Anastassia Morkovkina, Olga Ivanova (Liivi Sõrmus), Ave Pajo (Elizaveta Rutkovskaja).\nMorkovkina (3), Pajo ja Ivanova.\nnaised pjk tammeka\nTäna kell 16:00 Sportland Arenal Tallinnas naiste Superkarikas\nNaiste jalgpallihooaja avamäng, Superkarikafinaal, toimub sel pühapäeval kell 16 Tallinnas Sportland Arenal. Võitja selgitavad mullune meister Pärnu JK ja valitsev karikavõitja FC Flora.\nEelmisel aastal teenis hooaja esimese tiitli Pärnu JK, alistades FC Levadia tulemusega 5:0. Läbi aegade on naiste Superkarikat välja mängitud viis korda – PJK on olnud lisaks mullusele edukas ka aastatel 2012 ja 2011, Flora sai võidurõõmu tunda aastatel 2010 ja 2009.\n„Alates eelmise aasta sügisest pole meie võistkonna mäng ja ka tulemused olnud rõõmustavad. Kui tahame finaalis FC Florale arvestatavat konkurentsi pakkuda, siis peame igas mängu elemendis juurde panema,“ ütles Pärnu peatreener Jüri Saar.\n„On uus hooaeg, uued rõõmud ja mured. Kuid üks, mis kõigile osapooltele jäi, on kirg jalgpalli vastu. Tuleb põnev mäng. Mõlemad võistkonnad soovivad saada kindlustunnet algavateks liigamängudeks. Soovin kõigile edu ja kohtume nägu naerul palliplatsil,“ lisas naiskonna poolkaitsja Kairi Himanen.\n„Soovime väga tugevat vastasseisu ja kuigi tegu on veel hooajaeelse mänguga, kavatseme endast anda 100%. Tahan kasutada kõiki võimalikke vahetusi, et näha erinevaid mängijaid. U19 tüdrukud olid kaua eemal, ootan põnevusega, milleks nemad ja kogu võistkond võimelised on,“ sõnas Flora peatreener Richard Barnwell.\n„Ootame põnevat ja tasavägist mängu. Usun, et pärnakad soovivad teha oma naiskonna liidrile Nastjale ilusat sünnipäevakinki. Lihtsalt ei tule midagi ja peame andma endast maksimumi. Tuleb kindlalt huvitav mäng ja ootame palju publikut,” lausus Flora kapten Kethy Õunpuu.\nTulge kõik kaasa elama!\nflora naised pjk superkarikas


Muudkui söövad ja salgavad\nAnts Tamme, endine riigikogu liige\n2. juuni 2012, 09:27\nMäletatavasti on nüüdseks juba ligi kolmveerand tosinat aastat valitsuskoalitsiooni enesekeskselt juhtinud Reformierakonna juhid leidnud aeg-ajalt rahulolevalt põhjust nii avalikkusele kui ka teistele erakondadele nina peale kirjutada, et nende erakonna rahaasjad olevat laitmatus korras ja et sel erakonnal polevatki võlgu (erinevalt paljudest teistest parteidest).\nPaljudel poliitikavaatlejatel on meeles, kuidas seoses Keskerakonna rahaskandaaliga ütles Kristen Michal aasta alguses telesaates «Foorum», et poliitikute puhul peaks piisama üksnes kahtlustest, et nad on toime pannud mõne ebaeetilise ja seadusega vastuollu mineva tembu, ja nad peaksid kohemaid tagasi astuma. Et nad ei peakski iga hinna eest hakkama tõestama, kas nad on süüdi või pole seda – aitavat üksnes kahtlustusest.\nMõistagi on pärast Silver Meikari ülestunnistust, millele on järgnenud veel mitme isiku samalaadsed ülestunnistused prokuratuurile, kõlanud üldistavaid etteheiteid teistelegi erakondadele.Sellised hämarad askeldused parteide rahastamisel on olnud sisuliselt avaliku saladusena ju ammust aega üldteada. Ometigi on erakonnajuhid valinud käitumistaktika, mis paratamatult viib neid häbistavasse ummikusse – Ansip kiirustas kinnitama, et tema ei teadvat nendest rahamanöövritest õhkagi.Aeg aga muudkui tiksub ja küllap tuleb varsti prokuratuuri ülekuulamisele ilmuda ka minister Michalil ja ehk ka peaministril. Pilved aina kogunevad nii otseselt Reformierakonna kui ka kogu valitsuskoalitsiooni kohale. Niigi napp usalduskrediit järjest väheneb ja opositsioon aina varitseb-kalkuleerib, kuidas riigitüüri juurde pääseda. Raha ja üle mõistuse ulatuvad valimisreklaamikulud teevad erakonnajuhid ülbeks. Süües isu aina kasvab ja üks nurjatus järgneb teisele. Loe kõiki kommentaare (7)


Korterelamu kindlustus maja renoveerimistöödel tekkivaid kahjusid ei kata - Kodugeenius\n18. mai 2021 kell&nbsp15:46\nKui ehitusel mingit jampsi juhtub, siis korterelamu kindlustus seda ei kata.Foto: Shutterstock\n„On vägagi positiivne, et kortermaju kindlustatakse üha rohkem. Kindlasti on siin oma osa rekonstrueerimislaenudel, sest finantseerijate üks tingimus on hoone kindlustatus. Lisaks mõjutavad inimesi meediakajastused tormikahjudest ja suurtest veekahjudest, mis panevad mõtlema, mis saab siis, kui nende majaga midagi juhtub. Samas ei teata sageli, et tavapärane kortermaja kindlustus ei kata ehituskahjusid,“ selgitas Salva Kindlustuse kodukindlustuse tootejuht Kaspar Lillmaa.\nEhituskahjud pole seotud üksnes ehitaja tehtud otseste vigadega. „Näiteks on tulnud ühistutele halva üllatusena olukordi, kus on tellitud hoone katuse vahetus. Tööde ajaks paigaldatakse ajutine katus, mis tormi tõttu minema lendab. Seeläbi võib ka korterisse pääsenud vihmavesi tekitada suurt kahju. Kõik see käibki ehituskahju alla ja tavapärane kortermaja kindlustus neid kahjusid paraku ei kata,“ märkis Lillmaa.\nMärksõnad: ehituskahjud, korterelamu kindlustamine, korterelamu renoveerimisel ehituskahjud kindlustus


BIODROGA MD SKIN BOOSTER HYALURONE CONCENTRATE 10 @ Beautyshop\nHüpoallergeensed tooted (61)\nKahjustatud pakend (2)\nAksessuaarid, riided (125)\nJuuksehooldus 1-5.- (62)\nJuuksemaskid ja taastavad vahendid (215)\nHõrenevatele juustele, Õhukestele juustele (178)\nKahjustatud juustele (244)\nVärvitud juustele (148)\nBlondidele juustele (76)\nTõrksatele juustele (45)\nKuivadele juustele (135)\nJuuksevärvid kodukasutajale (179)\nNäohooldus 1-5.- (7)\nSilmapliiatsid, Silmalainerid (19)\nÜhekordsed näomaskid (90)\nSeerumid, essentsid (130)\nNiisutavad tooted (113)\nPunetavale ja kuperoossele nahale (83)\nVananemisvastased tooted (219)\nPigmendivastased tooted (52)\nKuivale nahale (141)\nAtoopilisele nahale (28)\nKombineeritud nahale (70)\nRipsme- ja kulmuvärvid (19)\nKõikidele nahatüüpidele (74)\nTundlikule nahale (128)\nTselluliidivastased tooted (56)\nVanni- ja dušivahendid (160)\nAluslakid, Pealislakid (37)\nProfessionaalseks kasutamiseks (166)\nEsileht » BIODROGA MD SKIN BOOSTER HYALURONE CONCENTRATE 10\nBIODROGA MD SKIN BOOSTER HYALURONE CONCENTRATE 10\nNaha niisutatus erinevates naha kihtides on iluhoolduse aluseks. Ainult piisavalt niisutatud nahk suudab vastu võtta täiendavaid hooldustooteid ja toimeaineid. Sügavniisutatud nahk on kauni jumega ja meeldivalt pehme. Niisutatud nahas ei kujune välja nähtavaid kortsujooni.\nHüaluroonhappe kontsentraat 10 sisaldab 10% puhast, lahustumatut madalmolekulaarset hüaluroonhapet, mis imendub kiiresti ja sügavuti. Toode on tugevalt nahka „täitva“ toimega ja silendab seega märgatavalt naha pinda. Toode tõstab naha epidermaalset niiskussiduvusvõimet ja tasakaalustab niisutatust. Nahk muutub kiiresti tunduvalt pehmemaks ja volüümikamaks. Kõrgmolekulaarne hüaluroonhape parandab naha pindmist niisutatust, silendades naha pinda ja tugevdades naha hüdrolipiidkihi kaitsevõimet.\nKontsentraadis sisalduvad lõõgastavad heksapeptiidid toimivad miimilistele lihastele ja silendavad märgatavalt kortsujooni. Peptiidid tugevdavad ka naha maatriksit ja pinguldavad kontuure.\n- Annab volüümi ja pehmust kuivale ning väga kuivale nahale\n- Ideaalne toode naha elastsuse taastamiseks ja lisamiseks\n- Parandab tunduvalt naha niiskussiduvusvõimet ja sisaldust\n- Tõstab kortsujoonte ja kurdude põhjad ning silendab nahka\nKandke õhuke kiht kontsentraati õrnade vajutustega puhastatud nahale. Esmalt kandke toodet lokaalselt kortsujoontele ja vajadusel kogu näole. Seejärel kandke koheselt nahale individuaalselt sobilik hoolduskreem. NB! Liialt paks kiht geelkontsentraati hakkab nahal rulluma ja ei imendu.\nHüaluroonhape madalmolekulaarne, hüaluroonhape kõrgmolekulaarne, heksapeptiidid, E-vitamiin.\nGatineau Defi Lift 3D Perfect Design Cream, Taastav ja tõstev näokreem 45+\nTootekood: g\t, Tarneaeg: 1-5 päeva\nBiodroga Intense Moisture Formula 24h Care Dry Skin\nBYOTEA ANTI-AGE TONING MASK DOUBLE ACTION\nFloslek Dermoexpert Photoprotector Day Cream SPF30\nTootekood: f\t, Tarneaeg: 1-5 päeva


Kuidas Peekonit Ahjus Küpsetada? | Tootemaailm.ee\nPosted on 16/01/2020 16/01/2020 Stella Salaka\nPeekoni küpsetamine mikrolaineahjus või selle pannil praadimine võivad olla küll kiiremaid viisid söögi lauale panemiseks, kuid kui soovid saavutada täiuslikku tekstuuri ning sügavamat peekonimaitset, siis proovi seda valmistada ahjus. Siit artiklist saad lugeda, kuidas küpsetada tavalist peekonit ning ka kahte omapärasemat varianti: suhkrustatud peekon ning peekoniga mähitud rohelisi ube.\nTavaline ahjus küpsetatud peekon\nAlusta külma ahjuga.\nAseta peekoniviilud ahjuplaadile.\n• Venita peekoniviilud välja, et need ei oleks iseenda või teiste viilude küljes kinni. See kindlustab peekoni ühtlase küpsemise.\n• Kui soovid, siis võid ahjuplaadi vooderdada alumiiniumfooliumiga, et peekonist tilkunud rasva oleks kergem puhastada.\nAseta ahjuplaat ahju ning sea temperatuur 205℃.\n• Sa võid temperatuuri panna ka nii madalale kui 190℃ või nii kõrgele kui 218℃. Kui küpsetad 190℃ peal, siis saad õrna ning suussulava tekstuuri ning 218℃ küpsetades saavutad krõbedamad peekoniviilud. 205℃ peal tuleb peekon keskmiselt krõbe ja mahlane.\nKüpseta peekonit 12-15 minutit.\n• Kui ahju temperatuuriks on 218℃, siis on parem lasta peekonil küpseda ainult 10 minutit.\nEemalda peekon ahjust. Keera peekoniviilud ümber ning jätka küpsetamist 8-10 minutit.\n• 218℃ peal küpsetades kontrolli enda peekoniviile peale viit minutit.\nJätka küpsetamist senikaua kuni peekon on nii krõbe kui soovid. Seejärel eemalda peekon ahjust.\n• Olenevalt ahju temperatuurist ning sinu eelistustest, võib see kokku võtta 15-35 minutit.\nSoojenda ahi 160℃ peale.\nVõta väike kauss. Sega kokku pipar ja suhkur. Aseta peekoniviil kaussi ning liiguta ja keera seda senikaua kuni peekon on seguga kaetud. Kõige mugavam on seda teha kasutades kahte kahvlit.\nAseta peekon fooliumiga kaetud ahjupannile. Puista ülejäänud suhkur peekoniviilude peale.\nKata peekon veel ühe kihi fooliumiga. Võta teine ahjuplaat ning aseta see peekonite peale. See teeb küpsetamise ajal peekoniviilud õhemaks.\n• Kui sul pole teist sellist ahjuplaati, mis esimesele peale sobib, siis kasuta ühte või kahte ahjukindlat panni.\n• Kui sul pole fooliumit, siis saad kasutada ka pärgamendipaberit.\nAseta ahjuplaat ahju ning lase peekonil 15 minutit küpseda. Kontrolli vahepeal küpsemist.\n• Kui peekon on pruun ja krõbe, siis eemalda see ahjust.\n• Kui peekon on ikka veel kahvatu ning pole krõbedaks läinud, siis jätka küpsetamist samal temperatuuril, kuni see valmis saab\nPeekoniga mähitud rohelised oad.\nSoojenda ahi 205 ℃ peale.\nPese rohelised oad ning lõika ära nende otsad. Eemalda ära kõik pruunid või muljutud kohad.\nAseta oad suurde kastmepanni ning täida see veega. Lase veel keema minna ning küpseta ube nii, et nad jääksid erkroheliseks ja krõmpsuks ehk umbes 8 minutit.\nVahepeal aseta peekon mikrolaineahjukindla taldriku peale. Küpseta peekonit mikrolaineahjus umbes üks minut või senikaua kuni see on osaliselt küps, kuid mitte pruun ja krõbe. Lõika iga peekoniviil pooleks, kasutades teravat nuga või kääre. Aseta tükid kõrvale.\nEemalda rohelised oad pliidilt ning kurna need. Kasuta paberrätikut, et neid õrnalt kuivaks patsutada.\nVõta mõned rohelised oad ning mähi nende ümber tükike peekonit. Kindlusta oad ja peekon hambaorgiga ning pane need taldrikule. Jätka peekoni mähkimist ubade ümber senikaua, kuni oled ära kasutanud kõik oad ja peekoni.\nSega kokku kaste. Võta võid, sojakastet, küüslaugupulbrit, pipart ja pruuni suhkrut ning sega need väikses kausis kokku. Kasuta visplit, et segu omavahel hästi seguneks. Aseta peekonisse mähitud ubade pundid ükshaaval kastmesse ning jälgi, et need saaksid igalt poolt kastmega kokku. Pane kastmesed pundid küpsetuspaberile või otse ahjuplaadile.\nPane ahjuplaat ahju. Küpseta 15 minutit või senikaua kuni peekon on pruun ja krõbe. Seejärel eemalda ahjust ning serveeri.\nMalmist pann kolme muna praadimiseks\nKolmeks jaotatud grillpann\nAsjalik digitaalne toidutermomeeter\nLibisemiskindel läbipaistev matt\nMereteemalised heledad lauakatted


NODSU: juuli 2010\nKui normaalsetel inimestel kulgeb reisitrass mööda teada tuntud punkte pidi (Tallinn-Haapsalu-Virtsu jne), siis geopeiturite rännuteekond sisaldab geopeituse aarete nimesid. Kui öelda, et otsisime "Mööduja, peatu"-"Surfiparadiisi"-"Ood rõõmule"-"Kabli"-"Närska mägi"-"Vaatleja 5"-"Konuvere", siis omasugustele hulludele on kohe aru saada, et ahah, tuuritasite Läänemaal, sealt edasi Läti piiri äärde, läbi Viljandi põikasite Soomaale ja sealt siis mööda trassi tagasi Põhja-Eestisse.\nÜldiselt enne reisile asumist paneme ikka mingi kondikava paika, kuid kui soov on rõhuda rohkem seiklemisele, siis teeme jooksvalt vastavalt vajadusele korrektuure. Seekord oli kindel siht – väikeste vahepõigetega külastada võimalikult palju randu ja supluskohti, mida liivasemad, seda parem ning kindlasti oli vaja jõuda laagrisse piisavalt aegsasti, et enne pimedat ikka telgi ja elamise püsti saaks.\nMeie tuuri esimene aare - "Mööduja, peatu" - oli paras pähkel. Mitte et leidmine raske oleks olnud, vaid tegemist oli metsavendade kunagise punkri asukohaga, millised teadagi asuvad paksus metsas ja pole eriti ligipääsetavad. Õnneks viis paarisaja meetri kaugusele sõidetav metsateeke, mille keskel küll autos istudes rohi kaugelt üle pea ulatus, kuid vaatamata sellele oli autoga läbitav. Seejärel jätsime lapse autosse ja sukeldusime kõrvuni pika rohu sisse, kus üllatus-üllatus!, mõne aja möödudes päris suur rajakene välja kasvas, mille ääres vastavad sildikesed meid kenasti kohale juhatasid. Teinud aardega vajalikud toimingud, jätsime sääsed metsa omaette pinisema ning jätkasime oma teekonda. Taas 1,5 km autoninaga rohu raiumist ja aukudes hüplemist. Talvel, lumega, olnuks see üks paras jalgsimatk.\nJalgsi või mitte, aga olles 15 km eemal, järgmise aarde juures, avastasime auto poole minnes, et selle silmnägu kuidagi kahtlaselt lage on. Number oli puudu! Kuigi ühest varasemast ajast on paberist ja teibist "abinumber" autos olemas, tähendas see siiski meie reisile plaanimatud lisa 30 km nii distantsilt kui ajaliselt. Vaikselt küll lootsime, et leiame selle kuskilt poole tee pealt üles, aga kus sa sellega, eks ta seal metsavahel kõrges rohus lebas. Üritades ümbritsevasse keskkonda sisse sulanduda, oli teine kavalalt tagumise poole peale keeranud, ei jäänud ta ometi meie valvsale silmale märkamatuks.\nOma rannatuuri avapaugu tegime Topu sadamas. Plaan oli sealt vaid läbi sõita, kuid telefonikõne Märdile tähendas plaaniväliste tööülesannete täitmist (mis puhkus see selline on?!) ja meile põnglasega, et mitte segada tähtsate toimingute tegemist, priiust mere ääres. Rand on seal kiviklibune, mistõttu mina vette ei kippunud. Lapsega oli vähe lihtsam. Läksime esmalt niisama kaema, et kuidas vesi on kah... katsusime varbaga ja sulistasime-mulistasime jalgupidi rannavees, kuid siis arvas poja, et on vaja ikka üleni vette minna. Nii saigi lapse riided asetatud rannakividele ja möll vees võis alata! Purjelaudureid jälgides jäi mulje, et ei oleks endalgi vaja kaugele sumada, üsna lähedalt tundus ujutavaks minevat. Kuid noh... ei olnud see rand, mida hing ihkas. Kui tundus, et poja on juba piisavalt kaua rannaveega tutvust teinud, tõmbasime riided märjale ihule (rätik jäi ju autosse :P) ja auto juurde naastes oli ka iss oma tööasjad valmis saanud.\nPeale mõningaid kõrvalepõikeid jõudsime kella kuue paiku õhtul Pärnu supelranda. Parkimishinnad seal piirkonnas on päris soolased (50 eek/h), mis on ka mõistetav, sest kuidagi peab neid randa kippuvaid horde ju ohjama. No korra aastas võib endale seda luksust ju lubada, pealegi hakkas päev otsa saama ja meil polnud veel aimugi, kuhu me ööbima jääme, seega polnud ülearust aega raisata. Vedas, saime parkimiskoha rannahoone kõrvale, täpselt jalgraja otsa, kust oligi mõttes randa minna. Ja oh seda rõõmu, parkimine kehtis vaid kella seitsmeni õhtul.\nPlikatirtsuna sai seal rannas käidud lugematu arv kordi, enamus lapsepõlve suvesid möödusid kõik Pärnus. Nüüd sedasama rada minnes oli tunne, justkui astunuks tagasi lapsepõlve – jäätiseputkad paremal, mõnikord vanaema andis taskuraha ja sai seda suus sulavat koorest maiust nimega jäätis sealt endale lubada; eespool vasakul rannahoone seen, mille otsas ikka sai kõrgemat vaadet kaemas käidud; ning taamal ees liival ikka needsamad kiiged, milledel vennaga lugematu arv kordi sai kiigutud. Ainult et palju kenamaks on nüüd kõik ümberringi tehtud. Aga nagu ikka, käib hea ja halb käsikäes ning päris palju liikus sealkandis uduse silmavaatega omadega ei-tea-kus viibivat kaadrit, kes "sa ära mölise, kui mina sinuga mölisen" stiilis maailma asju üritasid arutada. Silma jäi ka naisterahvaid, kelledele näkku vaadates saab kohe aru, mis tema igapäevasesse joogikaarti kuulub ja kes agarasti rannas olevaid prügikaste pahupidi pöörasid, et sealt oma plekk või plastik kätte saada. Kurb. Võimalik, et neid oli ka tol ajal, kuid ei mäleta, et nad niimoodi silma oleks hakanud.\nRahvast oli vaatamata õhtusele ajale rannas palju, kuulda oli nii kodumaiseid kui võõrkeeli. Kuna võtsime endaga randa kaasa rohkem kui rätiku, siis kogu pere korraga vette hullama minna ei saanud. Kõigepealt käis iss koos pojaga end jahutamas, seejärel mina lapsega, siis uuesti iss pojaga ja kõige lõpuks jälle meie põnglasega kahekesi. Kokkuvõtlikult viibis laps veest väljas nii palju kui vanemad kohti vahetasid :). Viimane kord hullasime ja mõnulesime ikka südamest. Poiss mulistas oma mulistamisi, küll pea vee all, küll peal ja mina hulpisin soojas soolases vees "justkui glimp subbi sees" tabasin end mõttelt, liiga tüma oli see olemine, et olla klimp. Õhusooja oli ligi 30 C, vesi niisamuti. Aga mulle meeldis! :) See oli see kuuma suve fiiling, piiritu veteavarus ja pehme rannaliiv jalge all, mida lapsepõlvest mäletasin ja nii väga igatsesin! Olin taas see väike plika, kes kogu maailma unustavalt seal vees tundide viisi võis hullata! Toonane plika, täna, oma lapsega... kummaline kooslus. Üritasin asja võtta siiski mõistusega, kuid issi juurde naastes selgus, et olime vees pea terve tunni. Mis iseenesest ei olegi nii üle mõistuse, kui aeg poleks meid takka sundinud. Kokku olime rannas viibinud kaks tundi, kell tiksus juba üle kaheksa. Kiirelt autole hääled sisse ja edasi!\nKuid oh ei! Kõigil kõhud korisesid, eks päevase kuumaga oli see söömine nagu ta oli, kuid kord päevas peaks ikka sooja sööki ka saama, kui mitte ise, siis laps kindlasti. Nii tuligi teha veel põige kaubandusse, kust lisaks muule tarvilikule ka kiirelt sooja söögi kätte sai. Eks see kõik võttis aega omajagu, kuid toitumisprotsessi sai läbi viia õnneks autos ja sõidu pealt.\nMööda rannikut telkimiskoha poole sõites saabus hetk, mil päike meile hüvastijätuks veel viimase ehakumas lehvituse saatis ja kadunud ta oligi. Iga minutiga päevavalgus aina hääbus, kuniks metsade vahel kiskus juba päris hämaraks. Esimese hooga ei leidnud mälu järgi telkimiskohta üles, õnneks RMK infopunkt avitas. Veel viimased 7 km ja peaksimegi olema 'kodus'. Põmm, värav kinni ja autoga edasi ei saagi! RMK telkimisplatsid on ju üldjuhul ikka tasuta. Läksime siis valvuri käest uurima, et milles asi. Veel 3 km edasi pidi olema ka tasuta telkimise ala, kuid praegusel ajal polevat lootustki sinna kohta saada, seda enam, et meie jäime omadega nii hilja peale. Isegi tasuline ala oli vaatamata nädalasisestele päevadele pooltäis. Põrsast kotis otsma ei pidanud, võisime jalgsi sisse minna ja endale sobiva koha välja valida. Ausalt öeldes ega seal neid meelepäraseid kohti enam valida ei olnud, siiski õnnestus tagumistest soppidest paraja suurusega koht leida, kuhu oma kahetoaline püsti lüüa. Selgus, et 50 eek per autoga iga sissesõit ei olegi kes teab mis kallis, kasutada olid korralik lõkkekoht, kemmergud metsas ja olemas oli isegi väikene pesemisvõimalustega poekompleks-kohvik, kust minusugune kohvisõltlane omale hommikuse kohvilaksu kätte sai. Asi, millest puudust tundsin, oli laste ronipuu(d) – üldjuhul minnakse puhkama ikka koos lastega, kuid lastele mingeid mängimise võimalusi pole. Ei oleks ju raske teha 'kirik keset küla' puidust mingid turnipuud, et ka lapsed saaksid omaette toimetada. Et kuivõrd RMK teeb niigi istumiskohti jmt, ei ole ju palju tahetud paar puud ka lastele, kõik ei lähe metsa ainult sööma ja jõmisema. Seda enam, et tegemist on tasulise alaga ning rüüstetegur oluliselt väiksem kui mujal. Ma ei jorise, aga minu meelest oleks see üks mõte, mille üle võiks mõelda, pakkumaks veelgi paremaid puhkamisvõimalusi.\nSaime telgi autost välja võetud kui taevas tõmbus üha süngemaks ja ähvardavamaks. Enam polnud vahet, mis aega näitasid kella numbrilaual osutid, kõik oli mattunud pimedusse. Paar hetke veel ja kostuma hakkasid kõuekärgatused ning silma jäid esimesed valgussähvatused. Need olid need plaanimatud minutid autonumbrit taga ajades, ootamatuid tööülesandeid täites, rannas mõnuledes ning Pärnust lahkudes söögipausi tehes. Algas võidujooks ajaga, kas saame enne vihma kodu püsti või mitte. Kui välimine kate oli kindlalt kinnitatud, sai asjad kärmelt lageda taeva alt kas tagasi autosse või telki tõstetud. Õhk oli paks ja lämbe, seega igasugune kiirustamine võttis naha märjaks ja võhmale. Vaatamata jubedatele kõmakatele pea kohal, oli saabunud sadu vaikne ja hõre. Vihmasajus sai viimaks kogu elamine valmis ning pea padjale saanud laps vajus oma kaisukaru seltsis pea kohe sügavasse unne, ei seganud teda kõuekõmin ega vihmakrabin.\nPeale seda viimast õhtuspurti võtsime mehega mõneks hetkeks aja maha – auto päraluuk lahti ning istusime selle all autos, jalad üle ääre rippumas. Ümberringi kõik krabises ja pladises, kuid meid see ei seganud, me olime kuival. Ja niisama lihtsalt istusimegi, pilk suunatud taevasse männiokste vahele ja vaatasime seda meeletut tulede mängu. Kogu selle aja sähvisid taevas tuled, lakkamatult. Ja sama lakkamatult kogu aeg muudkui kõmises ja kõmises. Äike oli kord lähemal kord kaugemal ja oli hetki, kui ühise "ai!"-karjatuse saatel olime sunnitud silmi sulgema, sest niivõrd valus oli see valgus silmadele. See lõi ikka mõneks hetkeks silmist pimedaks. Ühel hetkel tundus, et see möll hakkab vaikselt järgi andma, kui korraga lõi vägeva laksu vasakut kätt mere kohal, muidu oli kogu trall käinud paremat kätt maismaal. Ja selle asemel, et järgi anda, tegutses ta edasi hoopis kahel rindel, nii vasakul kui paremal. Põnev oli see looduse vaatemäng koos 'muusikaga', justkui keegi oleks kogu aeg, poolteist tundi järjest!, hiigelsuure lülitiga mänginud, klõpsinud valgust sisse-välja-sisse-välja. Omamoodi ikka väga vahva oli – naaberlaudkond, kelle poolt pimeduses vaid hääled kostusid, muutusid valgussähvatuste saatel sekundiks visuaalselt nähtavateks tegelasteks, justkui kummitusteater :). Olles poolteist tundi selle loodusemängu meelevallas, muutus see südaöö paiku väsitavaks, nii tahtnuks hoida silmi ka rahulikult, ilma plõksimata lahti. Võimalus olnuks muidugi telki 'kotile' minna, kuid mina juba naljalt magama ei jää, kui ümberringi sähvib ja paugub. Uude päevanumbrisse astumisega hakkas õnneks saabuma ka vaikus ja rahu. Kogu see möll vajus viimaks ära Haapsalu poole. Oletame, et kell 23:45 tehtud alloleval pildil (pilt kajastab UTC aega) need kollased laigud kujutavad äikest, vot siuke pidev möll käis laial rindel.\nHommikul ärkasime, kui poiss meid kaheksa paiku maast lahti lõi. Vastukaaluks eilsele võtsime rahulikult ja mõnuga, viimaseks sihtpunktiks oli oma kodu ja sinna võib laekuda või keset ööd, sest oma voodi leiab ikka üles, kasvõi kinnisilmi :). Nii kuivatasimegi paar tundi telki ja käisime kogu perega proovimas Lemme ranna võlusid, mis eilsele hilisele saabumisajale kättesaamatuks jäid. No 'võlud' on natuke palju öeldud, hirmus kivine on see rand seal, kuid vesi oli jätkuvalt palav kui supp, isegi hommikul. Millegi pärast on kivine merepõhi mulle lapsest saadik vastik olnud, suisa jälk, kui jalg puutub vastu neid suuri sammaldunud kive. Ja ma ei saa sinna midagi parata, võin ju mõistuse häälega ennast veenda, et need on kõigest sammaldunud kivid, kuid ikka käib vastikuse ja kõheduse värin üle selja. Võimalik, et praegu pelgasin neid ka topelt, kuna need kivid on ju libedad ning kuidagi pole veel tahtmist teha seljaga mõnda soovimatut valet nõksu. Nii me siis hullasime seal kolmekesi vees, minul hambad ristis ning kaldale pagemise mõtted peas. Aga nüüd oli üks mis kindel, ma pidin saama ka Kabli randa, kuna olin kuulnud sellest vaid head räägitavat ning ei suutnud uskuda, et taolise kivise ranna kohta võiks keegi miskit head öelda, seega pidi seal olema parem.\nKui telklaager kokku pakitud, oli meil Kablisse õnneks aarde asja kah, sai kaks kärbest ühe hoobiga. Mees sai Lemmes oma ujumisvajadused rahuldatud, mida aga ei saanud öelda minu ega põnglase kohta. Ja tõepoolest, seal on mõnus! Jäi mulje, et seal on kõik kivid nii rannast kui veest kokku korjatud ja kuhjatud kaldale piirdeks, rand on mõnus liivane, niisamuti merepõhi ujutavas ulatuses (kaugemalt ma lihtsalt ei tea :)). Olid üksikud suured kivid, kuid üldjuhul olid nad näha ja ei seganud kuidagi vetemõnude nautimist. Tänu eilsele Pärnu ranna kogemusele üritasime olla tiba distsiplineeritumad ja mitte nii ennastunustavalt hullata, seda enam, et üks meist sugugi vette ei kippunud. Kohustuslikud saltod, hüpped ja pea vee all olekud tehtud, kahlasime viimaks kaldale, hinges hüvastijätt lõunamaa randadega.\nLäbi paari aardepeatuse jõudsime omadega Viljandisse, kus mängurada viis meid Närska mäele, millest avanes hunnitu vaade Viljandi linnale. Seda pilti polnud minu silmad veel näinud, võimas! Lisaks võrratule vaatele imestasime järjekordselt geopeiturite leidlikkuse ja loovuse üle. Palju ei puudunud, et see aare oleks meil avastamatuks jäänud. Peale logi kirja panekut jäi üle aga tunnustavalt vilet lasta.\nAardest aardeni viis me tee, kuniks õhtu hakul jõudsime Soomaale. Esmalt nautisime aarde Vaatleja VI poolt pakutud maalilisi vaateid Tõramaa puisniidule. Täielik eraldatus muust maailmast ja loodusega üks olemine. Kui tahe üksi olla ja elu üle järele mõelda, siis soovitan soojalt. Sealt viis tee meid edasi Vaatleja V juurde, mis asub eelmisest linnulennult 5 km kaugusel. Sealkandis olen varemalt käinud kordi mitmeid ning teada oli, et seal asub üks maailma mõnusamaid supluskohti – rabajärveke. Eks ta ole ikka romantiline ka, kui minna sinna päikeseloojangu paiku, nagu meil õnnestus. Siidiselt pehme vesi siidiste taevatoonide taustal, kui kaob päevakuumus ning külm vaikus laotub üle maa. Kontrastiks külmale õhtutuulele oli rabavesi justkui suplsuvannis, nii soe ja pehme, midagi hoopis teistmoodi. Ja see põhjatu sügavus... kui seal 'püsti seista' ja jalgadega siputada, siis on tunda, kuidas põhjast tulevad karged ja külmad kihid alt üles. Selles väikses järvekeses tunnen mina end ülimalt hästi ja võiksin vabalt viibida seal tunde ja tunde... Aga kodu, meie oma kodu, ootas meid.\nViimase põike tegime veel kella poole üheteistkümne ajal Konuvere silla juures. Sealt oli koju veel poolteist tundi autosõitu. Taas trassil, jätkas väike reisisell oma rännakuid juba kaugel-kaugel unedemaal. Ei ole kerge olla geopeiturite laps :). Aga oh kui palju sai suvepäikese all vetes hullatud! Seda ei juhtu ju iga päev ;).\n27.-28. juuli rändamise kohta näeb rohkem pilte siit.\nPostitaja: Nodsu kell 23:40 Kommentaare ei ole:\nMõnikord lihtsalt on nii, et pidevast kodus olemisest saab mõõt täis ja siis lihtsalt peab minema... kuhugi. Kuhugi, kus on palju rahvast ja melu, sigimist ja sagimist, oleks tunnet, et elu käib. Või siis vastupidi - mõnusast turvalisest kodust lihtsalt eemale, loodusesse, metsade sügavusse. Eile õnnestus saada mõlemat :).\nKuigi paljude asjaolude kokkulangevuse tõttu on meil hetkel selle va krabisevaga kehvakesed lood, otsustasime siiski kaema minna, mida huvitavat pakutakse Jäneda talupäevadel. Ega alati ei pea ju tingimata midagi ostma, võib ju ka niisama uudistada, mine tea, mida huvitavat või põnevat seal silma jääda võib. Jõudsime kohale kolm tundi enne sulgemist, see andis meile parkimispileti poole hinnaga, kuid sissepääs tuli lunastada veel täies mahus. Nii mõnedki kaubitsejad pakkisid oma asju kokku ja osad olid juba ka lahkunud, ent laadamelu oli siiski täies hoos. Rahvast liikus suurte massidena, kohati oli tegemist, et laps kaotsi ei läheks. Aga ohh kuidas see külg külje kõrval olemise tunne mulle eile meeldis! Viimaks, kui kogu territoorium oli läbi jalutatud ja see inimmass väsitavaks hakkas muutuma, sai ka laps oma lõbustuse kätte. Juba territooriumile sisenedes peilis tema terav silm välja, kus batuut+liumägi asuvad ning terve laadaplatsil ringi jalutamise aja tehti emmele-issile selgeks, et sinna peab ka minema ja mida rutem, seda parem :). Sel ajal, kui põnglane seal möllas, nii et juuksed ka pärast tilkusid, vaatasime meie mehega hoopis ühte teist põnevat atraktsiooni - benjikummidega batuudihüppeid. Vot sinna oleks küll ise kargama tahtnud minna! Mees pelgab kõrgust ja seega sellistesse kohtadesse ei kipu. Nii vahva oli vaadata, kuidas üks pisike poiss, vanust vast kaks aastat, sinna kummitraksidesse topiti ja batuudile saadeti. Ta pisike oli ju nii kerge ja hüpped nõrgad, et need kummid ei saanud oma funktsiooni täita, kuid atraktsioonitööline oli noor poiss ja igati abivalmis, tema siis mängis juhtpuldiga (tõmbas kummid pingule ja lasi lõdvaks), niimoodi et pisike viimaks ikka täiesti kõrgele lendas. Kütkestav oli vaadata, kuidas nii pisike tegelane iseseisvalt sellist õhulendu nautis, nägu naerul ja mitte poolt piuksugi ei teinud :)!\nKõikidest laatadest, kus ma viimastel aastatel käinud olen, meeldib Jäneda mulle kõige enam, seal kohe on selline mõnus miljöö ja hea olemine. Võimalik, et oma rolli mängis siin ka ilm. Ja päris tühjade kätega me laadalt siiski ei lahkunud, ostukotti poetasime känaka ehedat maasuitsusinki.\nJänedalt suunaga koju põikasime läbi ka metsast, eesmärgiga teha seeneluuret. Mina olin häälestatud küllaltki negatiivselt aga mees on see kange seenemetsa kippuja. No ja mis saab minul olla ilusas metsas jalutamise vastu?! Esimeses kohas, kus auto peatasime, saime vaid veidi aega ringi liikuda, kui vallatud kollased seenemikud meid endi juurde kutsusid. Mees sai ühe korraliku suure peotäie, mina teisest kohast teist samapalju. Siis tatsasime, mis me tatsasime, rohkem seeni leida ei õnnestunud. Sõitsime siis autoga edasi, kuid mida polnud, olid seened. Järgmises kohas läks meil aga sama edukalt, kui esimeses peatuspaigas ning neljas, ehk viimane, oli samuti tulemusteta. Üldkokkuvõttes on metsaalune siiski liiga kuiv. Oma saagist saime õhtuks kogu perele ühe korraliku kukeseenekastme! Oi küll oli hää!\nEsimesel pildil on mingi tundmatu seeneline, kuid ta oli nii vahva seenekobarkellukas, et lihtsalt pidin ta jäädvustama. Sellest metsast seekord kukekaid ei saanud, eelnevatel aastatel on neid seal aga olnud, lisaks igasuguseid muid söögiseeni.\nPostitaja: Nodsu kell 16:18 Kommentaare ei ole:\nEi päevagi rohkem ega vähem, kui kokkuõmmeldud "kaltsunukust" sai jälle inimene. Viimaks ometi on aeg ronida vitriini tagant välja ja hakata elama täiel rinnal (esialgu siiski mõõdukalt, spordiga peab veel kaks kuud ootama). Hoidke alt, Liivarannad, here I come!!! :)\nPostitaja: Nodsu kell 09:48 3 kommentaari:\nMinu aia kaunitarid\nOma pildid üritan tavaliselt püüda kas hommiku- või õhtupäikeses, sest päevane päike on teadagi pildi "surm". Kuid vaatamata parimatele püüdlustele see alati ei õnnestu ja nii tulebki mõni pilt paratamatult võtta kas päris ilma päikesevalguseta või hoopis terava päikesega päevavalguses, on ju seegi pilt parem, kui üldse mitte midagi. Kõrvuti olevatel piltidel on hästi näha, kuidas värvid valguses erinevalt mängivad. Ja paraku kõiki värve ei õnnestugi pildikasti niimoodi püüda, nagu silm seda reaalselt näeb. Nüüd kõigest lähemalt:\n1. 'Sahara' (2009). Minu praegune favoriit, seda tänu oma väga erilisele värvimängule - avanedes on õis intensiivne kollane roosaks toonitud servadega, vananedes kollane hääbub kreemvalgeks ning roosad servad muutuvad üha erksamaks. Ühel õhtul aias jalutades olin suisa hämmingus, õhtuhämaruses särasid nad vastu nagu roosa neoon (pildile seda püüda ei õnnestunud). "Tõeline Sahara päike" mõtlesin sel hetkel endamisi, kuigi pole seda kunagi ise näinud :). Meeldib ka see, et närbuma hakkavad õied ei pudise, saad seda värvide ilu jälgida täpselt nii kaua, kui ise soovid.\n2. 'Tequila' (2009). Mahedad kollakasoranzhid õied, välimised kroonlehed roosa varjundiga. Meeldib väga nende õite kuju, sellised graatsilised ja õrnad. Plussiks on veel, et ei poeta vanu ja pea värvituks muutunud õisi maha. Kuigi vanad õied muutuvad koledamaks, ei kiirusta ma nende maha lõikamisega, eemalt vaadates on peenar õie- ja värvirikkam. Eemaldan juba pruunistuma hakkavaid õisi või enne seda siis, kui on oodata külalisi, et taimed oleks ikka esinduslikud :).\n3. 'Goldelse' (2009). Ei ole meil omavahel klappi. Vaatasin oma eelmise aasta blogikannet - õied jäid nägemata, kuna vihm tegi enne avanemist neile liiga ning uut õitsemist enne sügist peale ei tulnud. Tänavu sattusin paar päeva olema linnas just siis, kui ta kõik oma õied (korraga?) avas ning minu saabudes olid nad juba selles teises staadiumis, kus nende loomupärane värv ja ilu olid juba tuhmunud. Mulle tundub, et ta on oma olemuselt vist üldse kiiresti äraõitsev, teised roosid tunduvad kauem vastu pidavat. Või oli see nüüd see karm kuumus, mis talle ei meeldinud? Sarnaselt eelmistele muutub vananedes ka roosakaks-kreemikaks ning hoiab vanu õisi pikalt küljes.\n4. 'Montana' (2009). Tema oli nö kauba peale seltskonnas 'Sahara' ja 'Goldelse' (eelmise aasta Hansaplanti kampaania "Kaks ostad, kolm saad"; mees kinkis sünnipäevaks). Kuna mul oli eelmine aasta täieline kollase-oranzhi vaimustus, siis olin hetke isegi tema üle tiba pettunud - ikkagi punane ju! Kuigi veel tänagi meeldivad mulle kollased ja oranzhid toonid väga, on see tugev vaimustus järgi andma hakanud ning neid roose peenras koos vaadates tunnen ta üle siirast rõõmu, lisab muidu natuke üheülbaliseks muutuvasse peenrasse aktsenti. Minu meelest sobib teiste sekka hästi nii oma värvilt kui õie kujult. On väga tubli ja rikkalik õitseja, miinuseks närbuma hakkavate õite maha poetamine. Kui õigel ajal jaole ei saa, on peenar ja tuulega ka teised roosid punaseid "ebemeid" täis.\n5. Nimetu miniroosa (2007). Ei kujuta ette, millal ükskord jõuame oma tegemistega nii kaugele, et saaks hakata rajama aeda peenraid nende alalistele kohtadele, praegu on ehitusest tingitult kõik ikka veel ajutine. Nii olengi roosid pannud kõik (va veel üks õnnetuke erak "Zwergkönig" kunagises saunaotsa tootsipeenras) ühte kohta kokku. Sai temagi eelmisel aastal sealt saunaotsast ära toodud, ilmselt on seal roosidele ikkagi päikest vähe ning kippus kiratsema. Sel aastal tänutäheks aga õitseb nii rikkalikult, sellist õite rohkust polegi tema puhul enne näinud. On minu roosidest see kõige esimene!\nSildid: Käsi mullas: roosid\nEsimese punapõse saab kasvukast varsti saia peale lõigata. Tomatihooaja alguses on parim maius lihtsalt võisai tomatiga, natuke soola ja pipart peale saputatud. Järgneb keedumunasai ning hiljem läheb seda tomatit, kui teda juba ohtralt võtta on, igale poole ja lihtsalt niisama, õuna eest, kah.\nKuigi avamaa kurgid õitsevad rikkalikult ja taimed on tugevad, poetab ta ometi hulga kurgihakatisi peale õite langemist maha. Aga tõenäoliselt on kurjajuur üks suvealguse öökülm, mis siit salamahti kiirelt üle lehvis, kuid ometi oma pahateo korda saata jõudis. Neid karvaseid nuntsakaid paistab seal siiski õnneks olevat, jääb üle vaid loota, et taimed neid rohkem maha ei pilluta. See oleks nüüd küll suur tagasilöök, kui ühtegi kurki ei saaks, vaim värskele soolakurgile ja talvistele hoidistele on juba paar nädalat ootusvalmis. Esimene tegu värsket soolakurki on küll nahka pandud, kuid seda kaubandusest toodud kurkidega. Tahaks ju ikka oma :).\nPostitaja: Nodsu kell 10:37 4 kommentaari:\nSuvi - rõõmude aeg :)\n"Ohoo, jalgratas" kõlasid läbi pühapäevahommikuse lakkamatu pääsukeste vidina esimesed unised sosinal lausutud sõnad. Sellele järgnes lugematu kord "emme!" hõikeid, kuniks emme poolt kostis mingi unine mõmin. "Kes see tõi jalgratta?" päris põnglane aru. "Päkapikud tõid" võis läbi unise mõmina aru saada. Paar hetke hiljem järgnes vähe ergum parandus: "sünnipäevapäkapikud tõid"... Kui emmele juba pilt silme ette hakkas tulema, järgnes uus täiendus: "emme ja issi tõid" :). Kuid lapse pea oli juba lootusetult sassi aetud... Kribinal-krabinal ronis poiss voodist välja ja lippas ka kõikidele teistele kaaskondsetele kuuma uudist teatama. Kuna teised lapsed telgis alles põõnasid, mindi esmalt vanaema ja vanaisa juurde, kus esimesele teatati, et jõuluvana tõi talle jalgratta, hetk hiljem teatati vanaisale, et päkapikud tõid ning hiljem, kui teised lapsed ka juba ärganud olid, teatati neile, et selles kambas olid nii jõuluvana, päkapikud kui emme ja issi :).\nAga muidu on mõõõnus suvi, nii kuum, nii kuum. Just selline, nagu üks suvi olema peab. Selle kuumuse vastu on meil õnneks ka rohtu – jõkke! Nii sai enne külaliste tulekut kui ka koos külalistega end jõevees jahutatud. Kui esimestel kordadel poiss pelgas vette minna, siis peale ujumisrõnga väljavahetamist kätiste vastu, ei saa põnglast enam veest välja. Mina aga seisan kaldal kui Kurvake-Uu ja vaatan, kuidas teised mõnulevad ning julgustan poissi. Vahepeal teen tutvust ka uudishimulike partidega, kes uudistavad, et kes nende pärusmaale hullama on tulnud. Viimastel päevadel olen ikka ise ka põlvini vette läinud, käed küünarnukkideni siidisesse jahedusse pistnud (hetkel jões 24 C) ning imiteerinud ujumist. Mõjub igatahes väga värskendavalt :)!\nÕhtul, kui tants ja trall lõppenud oli ning sõiduteel liiklus pea olematu, käisime põnglase sõiduoskusi testimas. Kuigi saatjaskond oli suur, õnnestus poisil siiski teeperve taimestikuga lähitutvust tegemas käia. Õnneks oli huvi väntamisest suurem kui maaühendusest saadud matsakas ning sõit jätkus algses põnevuses. Kuigi ratas on gramm suur (meelega sai ostetud nö varuga, et ei peaks järgmine aasta uut soetama hakkama, ikkagi üsna kallis lõbu), saab poiss sellega kenasti hakkama. Loodan, et sügiseks on sõit niipalju selge, et saame lasteaeda sõitma hakata. Ilmselt peab kombineerima ratas+buss, sest osa teid on nii kohutavad ja puudulikud, et väikelaps rattaga augulisel teel autode vahel laveerimas pole see kõige targem tegu. Jalgsi oleme seda teed käinud, kuid rattaga saaks ju kiirem. Eks see sügisel näha ole...\nOh seda õhtust rõõmu, kui ei pidanudki kella järgi voodisse pugema (paar korda aastas ikka lubame lapsele päeva "tiksu kaua jaksad") vaid sai toreda päeva lõpetuseks kogu perega värskes õhus jälgida jalgpalli finaali Holland vs Hispaania. Kui ma nüüd oleks kellegagi kihlvedu sõlminud, oleks mul päris hästi läinud. See oli rohkem selline alateadlik eelistus, et hispaanlased on kuumaverelisemad ja kärmemad, jalgpalli alastest teadmistest pole mul õrna aimugi :). Aga hulka põnevam on kaasa elada, kui enda jaoks mingi eelistus tehtud on.\nKuna haav seljal ei taha ega taha kuidagi kinni kasvada ning elamistingimused pooleliolevas majas muutusid iga päevaga üha talumatumaks, kinkis kallis mees koos ämma-äiaga olulise päeva puhul mulle vot sellise riistapuu:\nOooeh, nii-mõnus-nii-mõnus :). Nüüd saan rahuliku südamega inimlikes tingimustes oma haava tuulutada ning loota, et ehk jätkub seda suve veel mullegi, et saaks kasvõi korragi Pärnu rannas ära käia ja lapsega lainetes hullata. Jões on ju ka vahva sulistada, aga vot rannas, seal on hoopis teistmoodi... suvefiiling.\nPostitaja: Nodsu kell 22:25 1 kommentaar:\nAasta olulisim projekt 100% õnnestunud!\nEnne veel, kui lumi oli jõudnud sulada, sattusime maale minnes mehega üha sagedamini Rohelisse Kaubamajja – eks vist käisime kevadest unistamas :) ja alati sattus ka miskit meelepärast ostukorvi. Ja niiviisi seal lettide vahel jalutades ja lillede sibulaid-mugulaid uudistades tekkiski meil kaval mõte, minul oli alguses asjast küll veidi teine nägemus, kuid kahepeale kokku sai lõpptulemus päris hea. Märksõnaks sel projektil oli "ajatamine".\n20.03. panime mulda 4 daalia "Wittem" mugulat.\n17.04. olid kõigil ninad mullast väljas.\nJa siis nemad muudkui mühisesid toas kasvada. Tol hetkel me õnneks ise seal veel sees ei elanud, nii saime hoida madalamat temperatuuri. Päikesevalgusest jäi neile paraku väheseks, viskasid aga kõrgust, ent toekusest jäi vajaka. Õue valguse kätte ei kannatanud ka viia, ei läinud see ilm kevadel kohe kuidagi soojaks. Mai keskpaiku, kui ilmad juba talutavad olid, tassis mees neid kui kassipoegi – hommikul õue tuule- ja päikesevarju, õhtul tagasi tuppa. Kevade edenedes, kui otsest öökülmaohtu enam polnud, asendus öine tuba terrassiga ning järgmise sammuna tegime neile maja seina äärde päikesevarju juba püsiva kasvukoha, tuli vaid jälgida, et neil piisavalt juua oleks. Samaaegselt kui neid õueeluga harjutama sai hakatud, lisasime kõigile ka väetist. Ise ei julgenud keemikut mängima hakata ja vastavalt Hansaplanti soovitusele suskasime mulda vajalikud väetisepulgad. Peale "toidu" lisamist ja värsket õhku taimed kosusid silmnähtavalt iga päevaga, muutudes üha lopsakamaks, rohelisemaks ja tugevamaks. Nüüd jäi üle vaid loota õite õigeaegsele avanemisele...\nPoolteist nädalat enne õiget aega avanesid esimesed õied ning päev enne tähtsat päeva – 03. juulil, mil ämm ja äi pidasid kumbki oma 70.-ndat juubelit ja 45.-ndat pulma-aastapäeva (originaalis on kõik kuupäevad ikka eriaegadel) – olid kõik taimed ilusti esimestes õites! See oli osa meie kingitusest neile, alguses mõeldud catering-teenuse poolt renditud peotelgi kaunistamiseks, hiljem nende meele järgi kas aeda maha panemiseks või potiga mõnda muusse meelepärasesse kohta asetamiseks. Tookord seal poes näisid need õied pildi peal nii kaunid, ei saanud kuidagi katsetamata jätta! Ja minu meelest on nad tõesti väga armsakesed – kroonlehtede välimised tipud on kergelt lillakad, sisemised otsad aga kollakad, ent eemalt on üldmulje valge mis valge. Väga pidulik õis!\nKallile ämmale ja äiale jätkuvat õnne ja tugevat tervist! :)\nPostitaja: Nodsu kell 10:49 1 kommentaar:\nSaiahuvilised peavad nüüd paraku pettuma, alljärgnev kajastab siiski lehmakeeksitegu. Vaatasime kogu perega selle nädala alguses, ühel kuumal suvepäeval, kuidas roheline kollase triibuga asjapulk meie heinamaal lehmade tarvis minevat heina kokku sahistas, selle oma suurde järelveetavasse kõhtu peitis ja seejärel peale mõningast mõttepausi oma kõhust juba valmis keeksi väljutas. Minu silmad polnud sellist vahvat keeksitegu enne näinud, täitsa põnev oli kohe! Isegi üks toonekurg tuli asja uudistama ja oli hirmjulge, vahepeal vaatasin, et nüüd jääb täpselt traktori rataste alla, kuid siis ilmus ikka täies kõrguses teiselt poolt masinat välja. Traktorijuhi nahas poleks küll olla tahtnud – päike lõõskas, õhk oli kuumusest paks ja lisaks veel see heinatolm! Aga mine sa hullu tea, äkki on tänapäevased asjapulgad ka konditsioneeriga? Igatahes selline mõnus suvine vaatemäng nii lapsele kui endalegi! :)\nPostitaja: Nodsu kell 19:06 Kommentaare ei ole:\nNatuke valgest ja natuke kollasest\nVaremalt mulle valged õied aias ei meeldinud, vähemasti ei soetanud ma endale teadlikult ühtegi valgete õitega taime. Minu nägemuses oli, et õitsev aed peab olema võimalikult värviline ja rõõmus. Ega ma seda aeda siin eriti kapitaalselt pole üles ehitada veel saanud, ikka tasa ja targu, kuniks eelmise suve lõpuks jõudsin äratundmisele, et valged õied aias on hädavajalikud. Aed, kus üks värv ajab teist taga, on minu maitse jaoks natuke liiga raskekoeline ning siin tulevadki appi valged õied, kes oma heleduses lisavad värvide sekka kergust ja õhulisust. Valge on veel ka selle pärast väga eriline, et ta ei pea tingimata puhas säravvalge olema, vaid väga kaunid on ka kergelt kreemikad või muu õrna varjundiga toonid.\nAlljärgnevalt siis minu aia esimene valgete õitega lill, kelle eelmisel sügisel tuttavatelt sain. Ta on hästi eriliste õitega – mõnedel keskmistel kroonlehtedel on imepeenike, kohati veidi laialivalgunud, tumeroosa serv. Lõhnab ta ka õrnalt ja meeldivalt, need nö vanad taluaia roosad lõhnavad kordades tugevamini. Nime sellel pojengil kahjuks ei tea.\nTeisel pildil on õis tiba liiga kreemikas, kuna on pildistatud loojuva päikese kumas.\nTeine eelmise aasta uustulnuk pojengide seas on "Yellow Crown". Vahetult enne talve tulekut muldas mutt ta küll üles, kuid kahju sellest õnneks ei tekkinud. Talve elas kenasti üle, igaks juhuks natuke katsin ka teda, ikkagi esimene talv oli tal ju meie aias. Kui lumi sulas, ärkas ta kenasti elule ning rõõmustas meid sel aastal ühe õiega. Pikalt-pikalt punnitas ta oma kollast nupukest, ent veel enne selle avanemist pidin ma lahkuma... Minu saabumise ajaks oli ta end pea täielikult avanud. Õis kestis umbes nädala jagu, kuid päris avali lahti end ajada ei jaksanudki, käega kogemata õrnalt pihta minnes pudenes õis laiali. Siiras hea meel, et sain ta õiekese esimesel aastal ikka ära näha ja veenduda, et on tõesti kollane, ilus särav erekollane! Nüüd ootan juba pikkisilmi, mida põnevat järgmine aasta võib tuua...\nHetkel olen ma nii sügavalt ühe uue, YC-le sarnase, õie lummuses, kuid paraku jääb see praegu minust paremaid aegu ootama – pojeng "Bartzella". Käisin teda Hansaplantis juba kaemas, käsi sügeles hirmsasti tegema seda ühtainust liigutust "mina küll ei tea, kuidas see taim minu korvi sai!", kuid peale karmi ja kiiret enesevõitlust haaras teine käsi "patusest" käest kinni, surus selle maha ja kordagi tagasi vaatamata eemaldusin kiirel sammul letist...\nPostitaja: Nodsu kell 16:35 Kommentaare ei ole:


O: NL 25 pokerstarsi FR käsi\nTeema: O: NL 25 pokerstarsi FR käsi\n19.01.11, 22:08 #1\nSoovitavalt viimase kahe kuu jooksul mängitud. Otsin kedagi kellel veel huvi oleks, saab mitme peale osta.\n21.01.11, 02:36 #2\nRe: O: NL 25 pokerstarsi FR käsi\nLeidsin ka koha kust neid saab osta. Tahaks osta 2 miljonit kätt, mis maksab 33 dollarit( selle aasta omad). On veel keegi huvitatud sellest, saaks pundi peale osta\n10.02.11, 22:12 #3\noleks huvitatud aga mul makse võimalus ainult moneybookers\n11.02.11, 09:21 #4\nsealt saab 33.8 taalaga 2milli.\nMa tahaks teada, mis te selle kahe miljoniga peale hakkate? Minu arvates piisab 200k küll ja veel\n11.02.11, 09:39 #5\nLisaks Konso jutule veel seda, et kui kasutate PT3e, siis 2m käe housekeepinguga läheb julgelt mitu päeva + hiljem päringute tegemine läheb väga aeglaseks\n11.02.11, 11:07 #6\naitäh vihje eest.Kasutan hemi eks ostan siis 600k vist.\n12.02.11, 11:28 #7\nolete te teadlikud, et selline tegevus on suurtemate pokkeritubade reeglitega keelatud?\n12.02.11, 17:17 #8\nmis nad siis teevad bannivad? kui Brian hastings shares isilduri HH-d miks ta banni ei saanud? oma asi mis ma oma HH-ga teen jagan teistele v mitte teised annavad mulle lihtsalt võla selle eest ära\n17.02.11, 13:31 #9\nPlaanis tsipa vähem osta u 1 mill. Kui kellelgi huvi antke teada\n19.02.11, 22:27 #10\nMa ostsin hiljuti 2millionit nl25 FR kätt pokerstarsi, läks 56$ kokku, kas keegi oleks huvitatud? Esmalt ostsin 1M kätt, kuid sellest jäi isegi väheks, seega 4-5 päeva hiljem ostsin 2. miljoni.\n19.02.11, 23:47 #11\n1M käest jäi väheseks? väheseks mille jaoks? raali kokkujooksutamiseks?\n20.02.11, 15:02 #12\nJah, kohe tõsiselt jäi väheseks, varem mängisin Full Tildis, seal kordi vähem laudu ja ka mängijaid, seal oli 1M kätt täiesti piisav, et enamike mängijate kohta oleks korralik sample olemas. Starsis on aga vähe teine lugu, laudu on palju rohkem ja mängijaid ka, seega ma tundsin, et mulle sellest 1M käest jääb väheks, et adekvaatset infot saada peale VPIP ja PFR'i ka fold to 3bet, fold to 4bet, fold to resteal ja squeezed jnejne.\nKui arvad, et sul selle peale arvuti kokku jookseb, siis on muidugi teine asi, otsuse teeb ju igaüks ise, lihtsalt pakkusin võimalust, et mul käed olemas, kui kellelgi vaja.\n04.03.11, 10:34 #13\nOstsin 600K kätt, kui keegi huvitatud andke teada.