KÜLAS EESTI TALUDES | Lihtne eluviis Popi talus: teha tuleb kõike nii vähe kui võimalik – ja nii palju kui tarvis | Naisteleht\nKÜLAS EESTI TALUDES | Lihtne eluviis Popi talus: teha tuleb kõike nii vähe kui võimalik – ja nii palju kui tarvis\nSilja Paavle, 5. juuli 2019, 18:01\nLEMMIKPAKUL: Kui Mari on suvel ravimtaimi korjanud, istub ta sageli just sellel pakul päikese käes ja sorteerib ürte.Foto: Irina Mägi\n"Istusin, vaatasin pääsukesi ja mõtlesin, küll neil on lihtne elu: hommikul söövad, päeval lustivad, õhtul jälle söövad. Miks inimene, looduse kroon, peab siis päev otsa rügama?" küsib Saaremaal asuva Popi talu perenaine Mari Kübarsepp.\nMandrilt pärit Mari (49) soovitab kõigil mõelda, kuidas elu lihtsamalt elada. Tema teeb täpselt nii vähe kui võimalik ja nii palju kui tarvis. Mõneti on selline rahulik elu saarlastelegi omane, kuigi Mari ei suutnud sellega esiti harjuda. Eks eestlastele ole ju geenidega sisse kodeeritud pidev vajadus midagi teha ja millegi pärast muretseda.\nPopi talu oli Marile ja tema abikaasale tosina aasta eest puhas emotsiooniost. Õigupoolest ei olnudki ostetud hoone talu, vaid hoopis Sõrve sovhoosi tankla koos hiiglasliku parkimisplatsi ja laohoonega.\nNUTIKAD PEENRAD: Et tööd oleks vähem, seadis Mari oma peenrad nii, et krundi kõrgemas osas kasvavad kuivemat mulda armastavad taimed ja alumises niiskuslembesemad.Foto: Irina Mägi\n"Me tahtsime midagi, mis ei oleks väga tavaline," selgitab Saaremaal suvitamas käinud naine talu ostu.\nEt tankla pole kolmelapselisele perele elamiseks paslik, elati selle elamiskõlblikuks kõpitsemise ajal hoopis autokaravanis. Kõik tehti ise. Seinad viimistleti looduslikke materjale kasutades ja mööbel valmis käepärasest materjalist. Tulemuseks sai hubane elamu, mis on seest suurem kui väljast. Ja kui ei teaks, ei oskaks praegu majakeses sees ringi vaadates selle algset otstarvet aimatagi.\nTalvel loeb ja suvel katsetab\nEt omadega Sõrve säärel toime tulla, katsetati esialgu mitmeid tegevusi. Tehti puutööd, peeti saekaatrit, kasvatati keldris seeni.\n"Ühesõnaga, otsisin elu mõtet," kostab Mari ja lisab naeratades, et kui on saarel elades oma tuttavaid millegagi lõpmatuseni tüüdanud, siis need on seened ja suvikõrvitsad. Mõlemad kasvasid rõõmuga ja andsid rikkalikku saaki.\nEt Mari on alati huvitunud loodusest ja bioloogiast, kasvas huvist aegamisi välja praegune eluviis. Pikad talved kuluvad lugemiseks, suvel saab katsetada.\nNaisele on olnud hingelähedased maa- ja loodususk ning ilmselt tänu sellele jõudis ta ka zen-filosoofiani. Tulemuseks on parkimisplatsi ühte serva valminud zen-aed, mille iga peenar on valminud aegamisi.\n"Alguses loed ja püüad mõista, mis on selle asja võlu. Ning tasapisi asi selgineb," räägib Mari.\nNii on aias näiteks peenar, mis on ühest küljest küll lihtne ja selge, kuid pole seda ometi. Asjasse süvenedes saab aru, et kuskilt ei näe kunagi kõike.\nAeda ladus Mari ka labürindi, milletaolist on leitud nii Hiinast, Mehhikost kui ka Hiiumaalt.\n"See on ühesugune püsinud aastatuhandeid, järelikult peab selles oma mõte olema."\nLabürint on mõtete kogumiseks: selle keskmesse jalutades ja sama teed välja tulles saab oma südames painavatele küsimustele vastuse leida.\nMaril on oma peenar Põhjala usunditest, maailma pidevast muutumisest ja naissõdalastest inspireerituna. Viimases kasvavad eriliselt väekad taimed. Teiste kõrval näiteks ka salvei.\n"Juba vanad roomlased ütlesid, miks sa peaksid surema, kui sul on salvei," kõneleb naine.\nZEN-PEENAR: Ühest küljest lihtne ja selge peenar, kuid sellesse süvenedes saab aru, et ühestki peenra otsast ei näe kunagi kõike.Foto: Irina Mägi\nKasvatab seda, mis kasvab\nPeenardest veidi eemal laiutavad Mari maitse- ja ravimtaimepeenrad, millest naine paneb kokku ravimteesegusid. Saaremaa ehtsa toote märki kandvaid teesid saab saarel siit-sealt ka osta. Mari tunnistab, et Saaremaal ei ole neid lihtne turustada. Ent samas on tema käe alt pakenditesse jõudvaid teesegusid nii vähe, et mandrile need müügile ei jõua. Taimi kasutab Mari aga ka enda heaolu eest hoolitsedes. Näiteks pärast pikka tööpäeva pole meelte lõõgastuseks või kondivalu vastu tüümianivannist midagi paremat.\nKõike tehes püüab Mari olla looduse sõber, teha võimalikult vähe tööd ja kasvatada just seda, mis Sõrve sääre pinnasel kasvab.\n"Siia kolides olin väga usin ja muudkui rohisin. Siis sain aga aru, et mu tegevus on mõttetu, sest kui peenrad on puhtad, puhub tuul neilt mulla ära," muigab naine.\nNüüd on ta oma peenrad seadnud nii, et krundi kõrgemas osas kasvavad kuivemat mulda armastavad taimed ja alumises niiskuslembesed. Kui midagi on vaja kasta, lülitab Mari tööle tiiki asuva pumba ja kastmissüsteem teeb oma töö.\nÜlejäänud osast niidab Mari välja taimed, mida oma teesegude valmistamiseks korjab, näiteks angervaksa, vaarikad ja vesikanepi.\n"Aga niitmisega peab ka piiri pidama, sest muidu ei ole õitsvaid taimi ja mesilastel kuskilt nektarit korjata," lausub ta.\nMari teab, et talus ongi kogu aeg tööd pooleli ja et ka ebatäiuslikus võib leida täiuslikkust. Näiteks alpipeenraks kokku kogutud kividel õilmitsevad kollased harilikud tõlkjad ehk rahvasuus tuntud Rakvere raiped täidavad kogu õue päikeselisusega. Pärast neid toovad peenrasse sinisust ja rohelisust teisedki taimed, mille nägemine suuremat osa usinaid perenaisi lihtsalt peast haarama sunniks. Mari räägib säravsilmi, et tunneb selle peenra üle uhkust.\n"See on nii täiuslik, ma ise ei suuda eales midagi taolist järele teha!"\nLihtsa eluni jõudis tänu saarele\nKõik need teadmised on tulnud ajaga. Mari viljeleb ja tutvustab huvilistelegi lihtsat eluviisi, mida jaapanlased kutsuvad terminiga wabi-sabi. Eesti keeles tähendab see püsitut ilu ehk seostub kõigega, mis on hetkeline ja igavesti muutuv.\n"Kõik kulgeb, nagu kulgeb," tähendab ta. Näiteks toob Mari, et algselt plaanis ta oma maja ümber rajada muruplatsi. Siis vaatas aga suviti saarel kuivusest kolletavaid niite ja mõistis, et pole mõtet kulutada end selle kasvatamisele, mis seal olla ei taha. Nii on ta lisaks murule loobunud ka iiristest. Viimaseid asendavad tiigi servas uhkelt kollendavad võhumõõgad.\nKrundil asunud suure laohoonegi on Mari enda ja oma külaliste nimel tööle rakendanud. Selles on poegade pinksilaud ja muusikakuulamisnurk, ravimtaimede kuivatuskapp ja müüginurk, kunstinurk ning ka isade-poegade mängunurk ühes puukoorte ja naeltega laevade ehitamiseks. Lisaks on selles ruumi nii palju, et kui emad parasjagu Mari juhendamisel ravimtaimede salamaailma kaevuvad, saavad põnnid samal ajal veidi eemal nii jalgrataste kui ka autodega end hingetuks kihutada.\nMari ütleb, et suvel veedabki ta suure osa ajast just laohoones. Ja sügiseti armastab ukselävel istuda, tassike teed käes, ning pilgul valdustes puhata lasta.\n"Noorena mulle sügis ei meeldinud. Nüüd saan aru, et see on see aastaring, millesse ma olen isegi jõudnud. Naudin vananaistesuve kogu südamest."\nSügisvärvid muudavad Popi talu ümbruse eriti ilusaks.\nMari tunnistab, et lihtsa eluni jõudmisel on suur osa samuti Saaremaal.\n"Võiks ju ka pidevalt võidelda, kuid see pole jätkusuutlik," nendib ta.\nJa ütleb, et saarel käibki elu tegelikult lihtsas rütmis ning alguses oli sellega väga raske harjuda. Ta meenutab, kuidas saare elu algusaastatel tellis maikuus ühe voodi ja juunis seda nõutama minnes küsiti talt imestunult: "Seda aastat mõtled või?".\n"Mandril käib kõik kiiresti ja on võimalik inimestele ka peale käia. Siin seda tehes saad kiirelt eitava vastuse."\nENDINE TANKLA: Nägusat hoonet silmitsedes ei saa arugi, et tegu on endise tanklaga. Maja ümber kasvavate harilike tõlkjate kollendavat välja nimetab Mari oma peenraks ning ütleb, et sellest ilusamat ei suuda keegi luuaFoto: Irina Mägi\nKõik ei pea olema lõpuni lihvitud\nPraktilisel eestlasel tekib kohe aga küsimus: kuidas endal sedaviisi lihtsalt elades hinge sees hoida? Mari ütleb, et ega ta tegelikult ei tulekski toime, kui abikaasa Soomes ei töötaks. See aga tähendab lisaks igaõhtustele Skype’i-kõnedele ka aeg-ajalt põue kippuvat igatsust ja kohustust kohapeal igas olukorras ise hakkama saada. Õnneks asuvad Eesti ja Soome üksteisele nii lähedal, et hommikul kell kuus tekkinud uitmõtte peale on võimalik Sõrve säärest õhtul kella üheksaks abikaasa juurde Läänemere põhjakaldale jõuda.\nMari sõnul küsitakse talt aeg-ajalt, kas selline eluviis on jätkusuutlik. Mari võrdleb jätkusuutlikkust võrkkiiges istumisega: alguses nii istud kui ka tõused sellelt vaevaliselt, mida kauem harjutad, seda rohkem seda naudid ning kasutad ära kogu võrkkiige pinna.\nMari püüabki oma eluga pakkuda inimestele võimalust mõelda, et alati saab ka teisiti. Et kõik ei pea olema lõpuni lihvitud ja perfektne.\n"Aga ilu ja südamerahu leiab ka koorunud värvis, vanas lagunenud majas, näole kippuvates kortsudes või hallides juustes. Need aitavad meil mõista, et oleme samuti osake loodusest. Õnnelik saab olla ainult seda teadvustades ja nautides, mitte selle vastu võideldes," usub Mari. Sest ilu ja õnn peituvadki ennekõike lihtsates asjades.\n6. juuli 2018, 17:02\nELU KÜÜLIKUTALUS: „Suure vaeva kõrval peab elamise rõõm alles jääma."


Herring, beer and chocolate cake: A Blog by Kriss\nHerring, beer and chocolate cake\nEilne päev oli tegelikult kohutavalt tegus, esiteks oli eelmainitud International Day, seejärel korraldasime oma kodus üllatuspeo Adrianile. Nali seisnes selles, et Kerti kutsus Adriani külla ja ütles, et neil on niisama romantiline õhtusöök plaanis. Sidus Adriani silmad kinni ka ning ütles, et elutoas on üllatus... oligi üllatus, umbes 15 tüüpi hüppas elutoa uksel Adrianile vastu ning röökis "Happy birtday!". Kõige lahedam oli muidugi pimedas oodata, millal see Adrian ometi tuppa ilmub - alati, kui peab vait olema, on keegi, kes ei tule sellega mingil moel toime... Pidu oli great success, midagi katki ei läinud ning lisaks olid kõik meie hubase kodu üle megakadedad. Hehe, nüüd peaks koristama...\nHullud ettevalmistused olid - juba neljapäeval valmis see kuulus šokolaadi-vaarika kook, koristuskomando käis maja üle ning viimased dekoratsioonid enne sünnipäevalise saabumist.\nSteffi & Michelle ootel\nMerle ja Kerti degusteerimistuuril - Steffi tegi üliheeeeaaad apple-crumble pie'd ja kaeraküpsiseid, Michelle tõi rummipalle kaa!\nJames otsustas, et võib ka pildile korra lennata :D\nHenry, Ronnie, sünnipäevalaps Adrian ja AJ.\nSõbrapilt Stepani ja Kertiga...\n... ja nagu ikka, sõbrapilt Kerti ja Steffiga. Ikka köögis :D\nMerle, Kerti ja Rell prantsuse ja saksa piigadega mingit kaardimängu mängimas... maja maha ei mänginud õnneks.\nLaetitia, Constance, Laetitia, Kerti, Michelle.\nNing pisike elutuba täitus rahvaga...\nPidulik moment südaööl, mil Adriani päris sünnipäev algas ning kõik juba laulma hakkasid, kuid Kerti üritas köögis alles koogil küünalt süüdata ja siis paaniliselt ringi tormas.\nKoogil oli üsna hea minek, valgel vaibal on endiselt raasukesi näha... oeh, poodi Cillit Bangi või mingi analoogse asja järgi minek ootab nüüd ees... Pole hullu, Taanis maksab taara üsna palju, nii et meil on kodus peale eilset paras varandus koos.\nHuvitavaid leide hommikul - meie saagiks kujunes pudel Red Label viskit, Smirnoffi ja 4 purki õlu. Lisaks söödi mu eestist saadetud vorst TERVENISTI ära, ilma et ma oleksin jõudnud pakki isegi avada - ee, ok. Raske löök, sel vorstil oli sentimentaalne väärtus, ikkagi kaugelt kodumaalt. Ja kolmandaks - šokolaadikook ja räim on huvitav kombo.\nPidu läks korda (epic way to end a post like this).\nPosted by Kriss at 13:25\nLabels: at home, autumn, Bday, food, party, photos, school, travel


Maksumaksja portaal - Jõulutunneli annetajatel on õigus tulumaksutagastusele - EML - Uudised\n03.01.2007 11:50:00 (2785 )\nAjakirjanduses on leidnud elavat vastukaja annetatud raha eest ostetava kauba käibemaksuga maksustamine. Samas on tähelepanuta jäänud annetustega seotud tulumaksusoodustus.EML tuletab meelde, et mõlemad “Jõulutunneli” annetuste saajad – sihtasutus Tallinna Lastehaigla Toetusfond (registrikood 90000647) ja sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond (registrikood 90001931) – on kantud tulumaksusoodustustega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja (vt tulumaksuseaduse § 11) ning sellest tulenevalt on füüsilisel isikul õigus deklareerida “Jõulutunneli” annetused oma 2006. aasta tuludeklaratsioonis ning arvata annetuste summa maha oma maksustatavast tulust (arvestades tulumaksuseaduses toodud piirmäärasid).\nSee tähendab, et kui kõik annetajad saaksid mahaarvamist deklareerida, maksaks riik igalt annetatud kroonilt 23 senti tagasi.\nVastavalt tulumaksuseaduse § 571 lõikele 3 peavad annetuste saajad esitama Maksu- ja Tolliametile deklaratsiooni vorm INF4 kõikide aasta jooksul saadud annetuste kohta. EML loodab, et “Jõulutunneli” korraldajad ja koostööpartnerid tagavad vajaliku info jõudmise inimeste eeltäidetud tuludeklaratsioonidesse. Kui mingil põhjusel andmed siiski eeltäidetud tuludeklaratsiooni ei jõua, on maksumaksjatel õigus mahaarvamist ise deklareerida ning kasutada annetust tõendava dokumendina telefoniarvet.\nKui annetus tehti juriidilise isiku ametitelefonilt, siis peab vastav juriidiline isik deklareerima annetust maksudeklaratsiooni TSD lisas 5 ning saab rakendada tulumaksuseaduse § 49 lõikes 2 toodud maksuvabastust.\nKui annetus tehti riigiasutuse ametitelefonilt, siis peab telefoni kasutaja annetuse tööandjale hüvitama, sest riigieelarve seaduse § 29 lg 3 kohaselt on riigiasutustel keelatud teha annetusi, kui seda ei ole ette nähtud riigieelarves. Telefoni kasutaja saab sellisel juhul tööandja tõendi alusel deklareerida annetust oma füüsilise isiku tuludeklaratsioonis.\nEML on arvamusel, et maksumaksjad on annetustega seotud maksusoodustusest vähe informeeritud. Seda kinnitab ka tuludeklaratsioonide statistika. Asjast huvitatud isikud ja asutused peaksid tegema maksusoodustuse tutvustamiseks rohkem selgitustööd. Loomulikult ei saa maksusoodustus olla määrav motiiv annetuse tegemiseks, kuid teadmine riigipoolsest toetusest võib annetajat innustada suuremate annetuste tegemisele. Samuti on kurb, kui isikud jätavad teadmatusest kasutamata neile seadusega ettenähtud soodustused.\nSelleks, et kasutada tulumaksusoodustust, tuleb kontrollida annetuse saaja vastavust tulumaksuseaduse nõuetele. Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekiri on avaldatud Maksu- ja Tolliameti veebilehel http://www.emta.ee/failid/mittetul_koond_010706.xls Lisaks eelpoolviidatud nimekirja kantud isikutele tehtud annetustele saab tulust maha arvata annetusi, mida tehti usulistele ühendustele, riigi või kohaliku omavalitsusüksuse teadus-, kultuuri-, spordi-, haridus- või sotsiaalhoolekandeasutusele, kaitseala valitsejale, avalik-õiguslikule ülikoolile või erakonnale (vt tulumaksuseaduse § 27).\nAnnetustega seotud maksusoodustustest on pikemalt kirjutatud ka EML ajakirja MaksuMaksja 2006. aasta aprilli ja detsembri väljaannetes.


Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneeringu vastuvõtmine Nõmme linnaosas\nTallinna Linnavolikogu 04.10.2018 otsus number 137\n4. oktoober 2018 nr 137\nPlaneerimisseaduse § 134, § 135 lg 1, § 142 lg-te 1 ja 2 alusel ning lähtudes Tallinna Linnavalitsuse 16. detsembri 2015 korraldusest nr 1875-k „Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Nõmme linnaosas“\n1. Võtta vastu Nõmme linnaosas 0,73 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneering, KOOTPLAAN OÜ töö nr H-178 15. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on jagada sotsiaalmaa sihtotstarbega Pärnu mnt 441 kinnistu üheks ärimaa sihtotstarbega krundiks, üheks üldkasutatava maa või transpordimaa sihtotstarbega ja üheks transpordimaa sihtotstarbega krundiks ning määrata ärimaa sihtotstarbega krundile ehitusõigus kuni 3 maapealse (2 täiskorruse ja katusekorrusega) ja 1 maa-aluse korrusega ärihoone ning kahe 1-korruselise abihoone ehitamiseks. Lisaks on detailplaneeringus lahendatud ala heakorrastus ja haljastus, juurdepääsud, parkimine ning tehnovõrkudega varustamine.\n2. Detailplaneering sisaldab ettepanekut muuta Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohane maakasutuse juhtotstarve liiklusmaa Pärnu mnt 441 kinnistul osaliselt ettevõtluse segahoonestusalaks. Segahoonestusalal võib paikneda igasugune ettevõtlus, v.a ulatuslikku sanitaartsooni vajav tootmine; alal võib paikneda ka üksikuid elamuid ja asutusi.\n3. Tallinna Linnavaraametil sõlmida enne detailplaneeringu kehtestamist Pärnu mnt 441 kinnistu omanikuga leping detailplaneeringus krundi positsioon 3 tasuta võõrandamiseks Tallinna linnale ning krundile positsioon 1 planeeritud kergliiklustee avaliku kasutamise tagamiseks tasuta ja tähtajatu isiklik kasutusõigus Tallinna linna kasuks.\n5. Nõmme Linnaosa Valitsusel teavitada avaliku väljapaneku toimumise ajast ja kohast planeerimisseaduse § 127 lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikuid ja asutusi hiljemalt 14 päeva enne avaliku väljapaneku algust.\notsuse nr 137\nSeletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse „Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneeringu vastuvõtmine Nõmme linnaosas“ juurde\nTallinna Linnavolikogu otsusega võetakse vastu Nõmme linnaosas 0,73 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneering, KOOTPLAAN OÜ töö nr H-178-15. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on jagada sotsiaalmaa sihtotstarbega Pärnu mnt 441 kinnistu üheks ärimaa sihtotstarbega krundiks, üheks üldkasutatava maa või transpordimaa sihtotstarbega ja üheks transpordimaa sihtotstarbega krundiks ning määrata ärimaa sihtotstarbega krundile ehitusõigus kuni 3 maapealse (2 täiskorruse ja katusekorrusega) ja 1 maa-aluse korrusega ärihoone ning kahe 1-korruselise abihoone ehitamiseks. Lisaks on detailplaneeringus lahendatud ala heakorrastus ja haljastus, juurdepääsud, parkimine ning tehnovõrkudega varustamine.\nDetailplaneering sisaldab ettepanekut muuta Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohane maakasutuse juhtotstarve liiklusmaa Pärnu mnt 441 kinnistul osaliselt ettevõtluse segahoonestusalaks. Segahoonestusalal võib paikneda igasugune ettevõtlus, v.a ulatuslikku sanitaartsooni vajav tootmine; alal võib paikneda ka üksikuid elamuid ja asutusi.\nPlaneeritud ala asub Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Pärnu maantee, Kadaka tee ja Rohula tänava ringristmiku ja raudtee vahelisel alal, Pärnu maantee ääres. Planeeringuala kontaktvööndi jagab kaheks eriilmeliseks osaks Tallinn-Keila raudtee (Pääsküla raudteejaama kinnistul paiknev raudtee). Raudteest lääne poole jääval osal, kus asub ka Pärnu mnt 441 kinnistu, on kuni 2-korruselised üksikelamud ja raudteest ida poole 5-9-korruselised korterelamud, kauplus, kütusetanklad ja kohvik. Piirkonnas on korraldatud ühistransport.\nPlaneeritud maa-alale jääb hoonestamata ja osaliselt kõrghaljastusega kaetud sotsiaalmaa sihtotstarbega Pärnu mnt 441 kinnistu, mille omanik on kinnistusraamatu andmeil Osaühing Maxi Lemmikloomakliinik. Juurdepääs planeeritud alale on Pärnu maanteelt.\nOsa Pärnu mnt 441 kinnistust paikneb ehitusseadustiku kohases raudtee kaitsevööndis.\nTallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohaselt on planeeritud ala maakasutuse juhtotstarbeks määratud liiklusala, s.o raudtee ja lennuvälja ehitiste ala, samuti suuremate parklate ala.\nDetailplaneering sisaldab ettepanekut muuta planeeritud alal Tallinna üldplaneeringu kohane maakasutuse juhtotstarve liiklusmaa Pärnu mnt 441 kinnistul osaliselt ettevõtluse segahoonestusalaks. Segahoonestusalal võib paikneda igasugune ettevõtlus, v.a ulatuslikku sanitaartsooni vajav tootmine; alal võib paikneda ka üksikuid elamuid ja asutusi.\nTallinna üldplaneeringu muutmise vajadus Pärnu mnt 441 kinnistul tekkis omaniku soovist rajada sinna lemmikloomakliinik, mille jaoks see asukoht on sobiv hea juurdepääsetavuse ja eraldatuse tõttu piirkonna elamutest. Lemmikloomakliinik ei sobi vahetult elamukvartalisse, kuid inimeste lemmikuid teenindava asutusena peaks asuma siiski elupiirkonna läheduses. Kliiniku krundil peaks olema piisavalt ruumi klientide sõidukite parkimiseks ja lemmikloomadele jalutamiseks ning haljastust. Planeeritud kliinikuhoone on väikesemahuline ning ei erine ümberkaudsetest elamutest. Võimalus muuta üldplaneeringujärgne liiklusmaa osaliselt ärimaaks tulenes Tallinna Kommunaalameti poolt tellitud projektist „Ohuprobleemide likvideerimine raudtee ja maantee samatasandilikel lõikumisel 2002/EE/16P/PA/009.001 Pääsküla eritasandiline raudteeületuskoht“. Selle projektiga täpsustati liikluse jaoks vajalikku maakasutust ning ülejäänud kinnistu osale tekkis võimalus väikese ärihoone planeerimiseks.\nArvestades eeltoodut, on antud asukohas Tallinna üldplaneeringu muutmine maakasutuse juhtotstarbe osas linnaehituslikult põhjendatud.\nTallinna Linnavolikogu 4. mai 2017 otsusega nr 47 vastuvõetud „Nõmme linnaosa üldplaneeringu“ maakasutusplaani kohaselt jääb planeeritud ala ettevõtlusalale, millel on tootmis- ja laondusettevõtete kõrvalfunktsioon, ning rohealale ja liiklusalale. Ettevõtlusalale võib kavandada kaubandus-, äri-, teenindus- ja toitlustusasutusi, büroohooneid, vaba aja veetmise võimalusi pakkuvaid ettevõtteid ning tootmis-, logistika- ja laohooneid.\nVastuvõetud Nõmme linnaosa üldplaneeringu kohaselt on ettevõtlusalal hoonete suurim lubatud kõrgus kuni 15 meetrit ja suurim korruste arv 4. Hoonete sobiv kõrgus täpsustatakse projekti või detailplaneeringuga, arvestades konkreetsest asukohast ja lähiümbrusest tingitud linnaruumilisi iseärasusi ja maakasutuspiiranguid. Kui külgnevate hoonestatud kruntide põhihoonete korruselisus või kõrgus on väiksem ning sobib miljöösse, tuleb kõrguse ja korruselisuse määramisel lähtuda nendest hoonetest. Detailplaneeringus kavandatud 3-korruseline (2 täiskorruse ja katusekorrusega) hoone on linnaruumiliselt sobiv, arvestades, et lähialal paiknevad kuni 2-korruselised üksikelamud ja 5-9-korruselised korterelamud. Vastuvõetud Nõmme linnaosa üldplaneeringu järgi uute hoonete ehitamisel lähtutakse ehitusjoone ning ees-, taga- ja külgaia ulatuse määramisel naaberkruntidel ja tänaval väljakujunenud ehitustavast ning muu hulgas peavad olema tagatud tuleohutus-, valgustus- jm nõuded ning naabrusõigused.\nDetailplaneeringu koostamise eesmärk on jagada sotsiaalmaa sihtotstarbega Pärnu mnt 441 kinnistu üheks ärimaa sihtotstarbega krundiks, üheks üldkasutatava maa või transpordimaa sihtotstarbega ja üheks transpordimaa sihtotstarbega krundiks ning määrata ärimaa sihtotstarbega krundile ehitusõigus kuni 3 maapealse korrusega (2 täiskorruse ja katusekorrusega) ja 1 maa-aluse korrusega ärihoone (lemmikloomakliinik) ning kahe 1-korruselise abihoone ehitamiseks. Lisaks on detailplaneeringus lahendatud ala heakorrastus ja haljastus, juurdepääsud, parkimine ning tehnovõrkudega varustamine.\nKrunt pos 2 on kavandatud üldkasutatava maa või transpordimaa sihtotstarbega ja ette nähtud perspektiivse teelõigu rajamiseks. Juhul kui teelõiku ei rajata, on krundile planeeritud üldkasutatava maa sihtotstarve.\nKrunt pos 3 on kavandatud transpordimaaks ja moodustatud olemasoleva kergliiklustee lõigu jaoks ning ette nähtud liita Tallinna linna omandis oleva Pärnu maantee T22 kinnistuga.\nParkimislahendus on koostatud, lähtudes Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud „Tallinna parkimise korralduse arengukavas aastateks 2006-2014“ toodud põhimõtetest. Planeeritud alale on kavandatud 14 parkimiskohta.\nDetailplaneeringu koostamise algatamist taotles 18. märtsil 2015 registreeritud algatamise ettepanekuga Osaühingu Maxi Lemmikloomakliinik esindaja T. Lokk, kes soovis sotsiaalmaa sihtotstarbega Pärnu mnt 441 kinnistu jagada ärimaa ja transpordimaa sihtotstarbega kruntideks ning määrata ärimaa sihtotstarbega krundile ehitusõigus ärihoone (väikeloomade kliinik) ehitamiseks.\nPlaneerimisseaduse § 130 kohaselt on Tallinna Linnaplaneerimise Amet, KOOTPLAAN OÜ ja Osaühing Maxi Lemmikloomakliinik sõlminud 10. augustil 2015 halduslepingu nr 3-6/121.\nDetailplaneeringu koostamine algatati Tallinna Linnavalitsuse 16. detsembri 2015 korraldusega nr 1875-k „Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Nõmme linnaosas“. Detailplaneering algatati eesmärgil jagada sotsiaalmaa sihtotstarbega Pärnu mnt 441 kinnistu üheks ärimaa sihtotstarbega krundiks ja kaheks transpordimaa sihtotstarbega krundiks ning määrata ärimaa sihtotstarbega krundile ehitusõigus ärihoone ehitamiseks.\nDetailplaneeringu koostamise algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 21. detsembril 2015 ja ajalehes Pealinn 11. jaanuaril 2016 ning Tallinna veebilehel.\nDetailplaneeringu eskiislahenduse ja lähteseisukohtadega sai tutvuda 22. jaanuarist kuni 29. jaanuarini 2016 Nõmme Linnaosa Valitsuses. Detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse avalik arutelu toimus 29. jaanuaril 2016, vastav teade ilmus ajalehes Postimees 7. jaanuaril 2016 ja ajalehes Nõmme Sõnumid 15. jaanuaril 2016 ning Tallinna veebilehel.\nDetailplaneeringu eskiislahenduse kohta ettepanekuid ja vastuväiteid ei esitatud.\nDetailplaneeringu on koostanud KOOTPLAAN OÜ. Detailplaneering on koostatud, lähtudes Tallinna Linnavalitsuse 16. detsembri 2015 korraldusest nr 1875-k „Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Nõmme linnaosas“ ja detailplaneering on kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 31. oktoobri 2012 määrusega nr 52 „Detailplaneeringu koostamise algatamisettepaneku vorm ning detailplaneeringu koostamise nõuded“.\nDetailplaneeringu koostamisel on tehtud koostööd Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 2015 määruse nr 133 „Planeeringute koostamisel koostöö tegemise kord ja planeeringute kooskõlastamise alused“ § 3 punktides 1, 10, 11 ja 12 nimetatud asutustega ning Tallinna linna ehitusmääruse § 14 lõikes 2 loetletud isikute ja teiste isikutega, kelle õigusi või kohustusi planeeringulahendus puudutas, ning arvamust on küsitud Tallinna linna ehitusmääruse § 15 lõikes 3 loetletud isikutelt.\nNõmme Linnaosa Valitsus, Nõmme linnaosa halduskogu ja Pärnu mnt 441 kinnistu omaniku esindaja ja Kaitseministeerium detailplaneeringu koostamise käigus tehtava koostöö ajal ega detailplaneeringu kohta arvamust avaldades / detailplaneeringut kooskõlastades omapoolseid tingimusi ei esitanud.\nTallinna Kommunaalamet ja Tallinna Transpordiamet esitasid detailplaneeringu koostamise käigus tehtava koostöö ajal omapoolsed märkused ja detailplaneeringu kohta arvamust avaldades lisasid lisatingimusena, et vajalik on sõlmida teede- ja tehnovõrkude valmisehitamise leping. Detailplaneeringus on Tallinna Kommunaalameti ja Tallinna Transpordiameti märkusi ja lisatingimusi arvestatud ning 13. märtsil 2017 sõlmitud halduslepinguga nr TKA18 võttis Osaühing Maxi Lemmikloomakliinik kohustuse tagada detailplaneeringukohaste avalikult kasutatavate teede (st sissesõidu- ja kergliiklustee), üldkasutatava haljastuse ja vajadusel välisvalgustuse ehitamise detailplaneeringu teede ja tehnovõrkude valmisehitamise skeemil märgitud alal ja ulatuses.\n2) lisada põhijoonisele „kruntide ehitusõiguse“ tabelisse ja seletuskirja informatsioon krundile pos 1 planeeritud servituudi pindala kohta;\n3) põhijoonise „kruntide moodustamise“ tabelis on märgitud pos 2 planeeritud sihtotstarve Ä-100% või L-100%, peaks olemas Üm-100% või L-100%. Sama tabeli liidetavate ja lahutatavate kruntide pindalade ees puuduvad märgid „ “ ja „-“.\nDetailplaneeringus on Tallinna Linnavaraameti lisatingimusi ja märkusi arvestatud. Pärnu mnt 441 kinnistu omaniku esindaja on kirjalikult nõustunud krundile pos 1 planeeritud kõnnitee tasuta tähtajalise isikliku kasutusõiguse seadmise ning krundi pos 3 tasuta Tallinna linnale võõrandamisega. Detailplaneeringu vastuvõtmise korralduses on Tallinna Linnavaraametile ette nähtud ülesanne sõlmida enne detailplaneeringu kehtestamist Pärnu mnt 441 kinnistu omanikuga leping detailplaneeringus krundi pos 3 tasuta võõrandamiseks Tallinna linnale ning krundile pos 1 planeeritud kergliiklustee avaliku kasutamise tagamiseks tasuta ja tähtajatu isiklik kasutusõigus Tallinna linna kasuks. Samuti on planeeringu põhijoonist täiendatud ja lisatud „kruntide ehitusõiguse“ tabelisse ja seletuskirja Tallinna linna kasuks seatava isikliku kasutusõigusega ala pindala ning märgitud krundi pos 2 planeeritud sihtotstarbeks Üm-100% või L-100% ja lisatud vastavad märgid („ “ ja „-“).\nTallinna Keskkonnaamet, aktsiaselts Eesti Raudtee, AKTSIASELTS TALLINNA VESI, Telia Eesti AS, Elektrilevi OÜ ja Terviseamet detailplaneeringu lahenduse kohta tingimusi ei esitanud, kuid määrasid nõuded ehitus- ja tööprojektide koostamiseks. Detailplaneeringus on nõuetega arvestatud.\nKuna detailplaneering sisaldab kehtestatud Tallinna üldplaneeringu muutmise ettepanekut, esitas Tallinna Linnaplaneerimise Amet Pärnu mnt 441 kinnistu detailplaneeringu täiendava kooskõlastamise vajaduse määramiseks Harju maavanemale.\nPlaneerimisseaduse § 135 lõike 6 kohaselt tuleb Nõmme Linnaosa Valitsusel teatada tähtkirjaga detailplaneeringu avaliku väljapaneku aeg ja koht hiljemalt 14 päeva enne detailplaneeringu avaliku väljapaneku algust Pärnu mnt 441 kinnistu omanikule ning Pääsküla raudteejaam kinnistu ja hoonestusõiguse omanikule ning Maa-ametile.\nPärast detailplaneeringu vastuvõtmist Tallinna Linnavolikogu poolt korraldavad Tallinna Linnaplaneerimise Amet ja Tallinna Kesklinna Valitsus detailplaneeringu avaliku väljapaneku. Planeerimisseaduse § 87 lg 3 kohaselt kestab üldplaneeringu avalik väljapanek vähemalt 30 päeva.


Agriturismo Montigliano Viterbo Itaalia - Hotellide suurimad allahindlused\nStrada Valle Legaccia, 32, Ponte di Cetti, Viterbo, Itaalia, 01100 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Agriturismo Montigliano\nKülastades linna Viterbo, tunnete end nagu kodus hotellis Agriturismo Montigliano, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nVõimalused ja teenused, mida pakub Agriturismo Montigliano, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad aed, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Agriturismo Montigliano on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Viterbo's.\nPalume majutusasutusele Agriturismo Montigliano oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Selles majutusasutuses pole poissmeestepeod ega muud sarnased üritused lubatud.


Kommentaarid - TOP 5 | Need faktid tõestavad, et Eesti ilm pole üldse nii halb kui oleme harjunud arvama - Forte\nTOP 5 | Need faktid tõestavad, et Eesti ilm pole üldse nii halb kui oleme harjunud arvama - kommentaare 1-6\nKas teadmine, et maakeral on kohti, kus aegajalt möllavad tornaadod või kus on veelgi vähem päikest, peaks nüüd kuidagi lohutama või? Kui me võrdleme ennast Euroopa põhiosaga (nt. Saksamaa, Prantsusmaa), siis meie kliima on ikka täielik aastaringne õudus.\nNeed faktid ei tõesta mitte kui midagi.\nPrantsusmaa ja Saksamaaga on Eestit väga õige võrrelda... Tooks mingi murjanikoefitsendi ka ilmavõrdlusse. Ntx täna on sobilik ilm pommivööga promenaadil patseerimiseks voi pommi panekuks maja alla... \nMingil määral sobivad võrdluseks nii Soome kui Kesk Rootsi ja Läti. Suht sarnane lögane ilm pidevalt.\nHea lohutus, et siinseal on midagi hullemat kohati kui meil ja ega meil siin laias laastus ju midagi viga polegi, aga sama laias laastus on siinne kliima ikkagi ühtlaselt halb, eelmine suvi jäi praktiliselt olematuks ja inimesed on kõige selle tõttu nõrgad ja tõbised. Selle aasta gripi ja viirushaiguste kulg on enneolematult hull olnud. Kui suve ei tule, annavad varsti ta tugevaimad järgi.\nMeil on pidevalt vastik ja kõle, aga vähemalt pole hetkelisi monstrumeid.\nIlusal palmisaarel on kogu aeg ilus, aga tulevad hetkelised monstrumid, mis kõik hävitab.\nOn ka stabiilseid mõnusaid kohti nagu kanaari saared, kus pole liiga külm ega liiga palav.\nKuidas videost aru saaada kui ma olen kuulmispuudega?\nTundub, et ajakirjanik väldib kirjavigasid


Cran Canaria talvel - kas on mõtet?\n29. okt 2007 19:00\nTere, plaanin sooja maa reisi novembri lõpul või detsembri algul. Kas on mõtet minna puhkama sel ajal ka näiteks Tenerifele või Cran Canariale? Sooviks ikka, et ilm oleks soe ja päikseline ja ujuda saaks merel ning päevitada kah. On kellelgi sealse ilmaga talveajal kogemusi? Kui kellelgi on soovitusi, kuhu võiks pigem minna, siis andke aga teada :)\n29. okt 2007 19:12\nVesi +16-18 ,õhk parimal juhul 22-23, Kui see on sulle sobiv,siis anna minna. Kui soojemat kliimat tahad, siis põruta vähemalt Dubaisse või veel edasi. Egiptuses võid ka detsembris alt minna.\n29. okt 2007 19:29\nKustkohast sa viimane kommija sellised arvud võtad?Novembri lõpp detsembri algus on Kanaaridel ikka mõnusalt soe.16 kraadi on vesi sel ajal nt. Barcelonas.Kanaaridel alla 18 ei langegi ja sedagi ehk veebruaris.Vaata www.meteomaspalomas.com seal on läbi aastate päeva kaupa ilmastatistika.Ja veel-igaüks ei tahagi võib olla Dubaisse sõita, kaugus , hind.See aeg on Kanaaridel kindlasti soojem kui Eestis juulikuus.\n29. okt 2007 21:05\nNov lõpp, dets algus on Kanaaridel täiesti ok. Vesi pigem kuskil +22-23 tselsiust...õhk päeval +25-26 kanti. Õhtul mingi kergem jakk või kampsun peale ja maga kasvõi rannas...:PPP Igaljuhul 29 oktoober, 2007 - 20:12 kommentaaris on pisuke alapakkumine.\n30. okt 2007 08:28\nMina käisin aastavahetusel ja sain iga päev rannas käia. Lähme nüüd jälle!\n30. okt 2007 08:40\n2.kommija jahedus hakkab dets lõpust umbes\n30. okt 2007 10:20\noli täiesti ilus, soe rannailm ca 28 kraadi, vesi soe ja igati ok, ka öösel. Valisime Puerto Rico, seda just eelnevalt loetu põhjal, et seal pidavat tänu asukohale varjulisemas sopis olema garanteeritud rannailm. 3 nädala pärast lähen aga Tenerifele ja loodetavasti seal sama mõnus.\n2. nov 2007 08:24\nhttp://www.wunderground.com/tripplanner/index.asp Kõige lihtsam vaata sellelt lehelt. On hetke andmed ja kümne päeva prognoos ja saad võtta ajalugu . Näiteks samade kuupäevade kohta kasvõi mitu aastat tagasi.\n4. nov 2007 14:33\nisegi preagu Kanaaridel on 23 -24 sooja,mida tahate siis talvel ,olime jõulu aja eelmisel aastal 16-20(öösel 13),kohati pilvine kah...;)Tenerifel oli 27 küll aga tundus jahe sest tuuline....vaatake ometi tv siis kui usku ei ole(euronewsi)pealt ilma teade ja seal näidab ka Kanaari saared ja ilm ongi enam vähem selline.....;))...ilust reisi!\n4. nov 2007 15:55\nMillisest saarest räägid? Neid seal 7 tükki, peale selle erineb kliima põhja ja lõunarannikute vahel suuresti.euronews annab ilmselt Las Palmase ilma, mis on 3-4 kraadi madalam kui lõunarannikul.Vaadake www.meteomaspalomas.com\n4. nov 2007 16:34\nKäisin kunagi jaanuaris Lanzarotel ja seal oli küll täitsa mõnusalt soe, nii 25-28 kraadi varjus ja vesi kah ujutav.\n4. nov 2007 17:18\nwww.wetteronline.de www.weathergrancanaria.com www.gomera.de www.timah.com , vaadake otsige, otsustage ise kas on külm või soe.\n4. nov 2007 21:45\njust Kanaaridel täna oli 22 sooja ,eile 21,päris lahe ja pilvine,paar päeva päikest kah.....homme vist nats soem 23;;)))\n4. nov 2007 21:53\nolime ikka GC.....seal oli tõesti jahe aga igati normaalne;;))\n4. nov 2007 22:43\nKanaare nimetatakse igavese kevade saareks, sest seal peaaegu aastaringi ühtlaselt 20-25 kraadi. nii, et ei saa alt minna eriti.\n11. nov 2007 16:19\nGran Ganarial on ilmasik väga erinev. Turismipiirkonnas ehk siis lõunas oli 20 nov paiku 4 aastat tagasi kuskil 27 kraadi ning pealalinnas Las Palmases mis asub põhjas oli kuskil 15 kraadi. Mina panin tossud jalga, aga mees sai plätudega olles enadle nohu. Et imestasime ise ka, et kuda võib ilm olla 55 km raadiuses nii erinev. Sõitisme pealinna üle mägede, kus sadas isegi vihma. Et see mis näitab prognoos võib olla nii pealinna oma, kui ka selline vahepealne. Igaljuhul 4 aastat tahasi nov lõpus oli sooja maa ja ilm, kahjuks enamus päevi olid sellised vinesed, otsest päikest ei olnud. Kuulsime seal, et ka päikesepaiste on saarel erinev, see saare lääne pool(nt Puerto Rico) pidi üldselt rohkem ilma pilvedeta olema.\n19. nov 2007 15:08\nMa ei teagi nüüd kas minna nov. lõpus või mitte, lapsed tahavad meres ka solistada, aga kas vesi on nii soe või mitte ja saab päikese käes lesida, kui on selline vines, siis...\n19. nov 2007 15:45\ntulin just Gran canarialt 15.11 ja päeval +30, öösel üle +20, vesi soe mis soe. Pidev päikesepaise suht kindel teema, eriti Maspalomases.\n19. nov 2007 16:42\non soe Kanaaridel nov. kuu, see, et mõnel päeval 23-24 ainult sooja on ei tähenda, et aina külmemaks läheb.kanaarid pole Eesti.\n19. nov 2007 16:51\nlas palmase ilma saab küll vaadata, aga maspalomase oma, mis on ju tähtsam ei saa.Pole see sait nii hea midagi.\n19. nov 2007 16:52\nLõunarannik ikka kindel. Olen seal ka 1. jaanuaril ookeanis ujumas käinud, kuigi mägedes senjoorad kasukates liikusid.


Määratlemata Archives | Laste Tervisekool\nAvaleht ⇢ Archive by Category "Määratlemata"\n20. apr. 2022 by Merle Leiner Kirjuta kommentaar\nÜks lihtne võileib lastele – mida head see endast sisaldab?\n2 viilu sepikut või röstasia, soovitavalt seemnetega, et kiudaineid rohkem oleks\n2 teelusikatäit maapähklivõid\n50 grammi banaani\nSelline vahepala annab umbes 250-300 kcal energiat.\n30% päevasest kiudainete vajadusest\n20% päevasest raua vajadusest\n55% päevasest tsingi vajadusest\n35% päevasest E-vitamiini vajadusest\nMiks see võileib veel hea on?\nMe üldiselt sööme vähe pähkleid ja seemneid, see on üks tore võimalus neid rohkem tarbida\nKiudained tekitavad täiskõhutunde ja nii on võimalik vältida ülesöömist\nKiudained aitavad seedimist korras hoida, vältida näiteks kõhukinnisust\nKiudained aitavad kolesterooli orgaminismist välja viia\nRaual on näiteks oluline roll väsimuse vähendamisel\nTsink on väga tähis element normaalseks kasvamiseks ja DNA sünteesis\nTsingil on oluline roll ka immuunsüsteemis\nE-vitamiin aga aitab pidurdada rakkude vanenamist\nE-vitamiinil on oluline roll ka südamelihase töös, närvisüsteemi talitluses ja immunsüsteemis\n1. dets. 2021 by Kervin Kull Kirjuta kommentaar\nHead Laste Tervisekooli lapsed ja lapsevanemad!\nMeie eesmärk on hoida lapsi aktiivsete ja kaasatuna, mistõttu oleme mõelnud ja töötanud välja suurepärase ning atraktiivse väljundi YuMuuv liikumisväljakutsete näol. Väljakutsetest saab osa võtta iga laps/pere ning oma tulemusi näed ka jooksvas edetabelis teiste LTK osalejatega võrreldes. Väljakutseteks on igakuiselt erinev asi, näiteks esimese asjana on 10 000 sammu väljakutse, mis alustab juba sellest reedest (3.12).\nIgakuu parimatele paneme välja auhindu, näiteks kinkekaardid ja muu äge kraam.\n1) Lae alla telefoni YuMuuv äpp.\n2) Saate ennast iseseisvalt YuMuuvi äpis registreerida. Laste Tervisekooli kood liitumiseks on: MEIE-TERVIS\nEt luua endale konto, sisestage saadud kood, enda e-mail ning looge endale parool. Seejärel vajutage nupule Registreeri. Täida ära kõik vajaminevad andmed ning oledki sees.\n3) Liituge ka esimese väljakutsega “activity” alt, milleks on detsembri “10 000 sammu päevas hoiab tervise korras” väljakutse, mille algusaeg 3.12.\nOotame teie osavõttu, et saaksime midagi toredat igakuiselt koos ära teha!\nJääme teie registreerimisi ja aktiivset osalemist ootama!\n24. nov. 2021 by Kervin Kull Kirjuta kommentaar\nViisime möödunud kahe nädala jooksul trennides laste seas läbi küsitluse, mille eesmärk oli natukene teada saada laste mõtteid seoses trennidega. Küsisime lastelt 7 lihtsat küsimust, millele lahkelt ja toredasti vastati.\n1) Kuidas oled rahul Tervisekooli trennidega?\nLapsed tõdesid, et treeningud on nende jaoks väga hea viis koolivälisel ajal miskit lõbusat ja toredat teha. Väga meeldivad lastele erinevad mängud ja harjutused, mida nad igapäevaselt ei tee. Treeningutega olid rahul suuremal või natukene vähemal määral kõik vastanud ning kõige madalamaks hindeks anti 5 palli süsteemis 4. Trennides meeldivad treenerid ja trennikaaslased kõige enam, mõned on leidnud endale häid sõpru. Mõni laps tõi välja selle, et lühikeses ajaga on oskused ja jaks palju tugevamaks läinud ning koolis ka kehalise tundides selle võrra lihtsam. Mänguliste tegevuste puhul hinnatakse väga alternatiivsust ehk erinevate tegevuste kokku põimimist.\n2) Mida sooviksid muuta trennide puhul?\nTrennide muutmise soov oli laste seas tagasihoidlik. Põhiline tagasiside oli, et trennid võiks jääda selliseks nagu on ning just sellisena meeldib neile kõige enam trennides osaleda. Trennid on parajalt rasked ja parajalt lõbusad ning hoiavad endas ka väljakutse momente. Trenni tulles ei teata kunagi, mis on järgmise trenni teema ning see tekitab alati põnevust. Usaldatakse treenerit ning ollakse rahul tema poolt pakutavate tegevustega.\n3)Kas käid trennis hea meelega?\nSellele küsimusele vastasid kõik lapsed, et nad käivad trennis hea meelega, küll aga toodi välja põhjuseid, miks mõnikord harva ei taha tulla. Näiteks olid põhjusteks koolistress, palju õppimist ja kõiksugu muud pinged seotud kooliga ja kohustustega. Üldiselt aga on laste jaoks trenn just vaheldrusikas ning annab võimalusi midagi lisaks teha. Trenni nauditakse ning soovitatakse ka sõpradele, mis on näha ka selle pealt, et trennis käib proovimas uusi inimesi.\n4) Kas saad trennikaaslastega hästi läbi?\nTrennikaaslastega suhteid loetakse üheks oluliseks nüanssiks trennide puhul. Trennikaaslased on omavahel üldiselt sõbralikud ja ühtehoidvad, kuid kindlasti on ka neid, kes omavahel võib olla perfektselt läbi saa. Seni aga suuremaid konflikte esinenud pole ning saadakse omavahel hästi läbi. Mõni on leidnud trennist endale väga hea sõbra, kellega veedetakse aega ka väljaspool trenne.\n5) Kuidas saad treeneriga läbi? Mõni murekoht seoses trennidega?\nLapsed väitsid, et treenerid on toredad ning vastutulelikud ning pole üleliia kurjad. Enim toodi välja mängulisust ning suunamist/toetamist. Alguses tundusid treenerid natukene võõrad, aga üldises plaanis olid nad trennide ja treeneritega siiski rahul ja hirm kadus ka ajapikku ära. Murekohti seoses trennidega väga välja ei toodud. Põhiline mure oligi näiteks see, et kui on trenniväliselt mingisugused mured, siis trennid selle arvelt kannatavad või jäävad ära. Näiteks kool, covid ja muu selline. Trennides tahetakse käia ja naljalt niisama ära jätta ei soovita.\n6)Kas on midagi, mis trennide puhul häirib? Mis need on?\nSiin küsimuses oli üllatav see, et negsatiivseid asju ei osatud välja tuua. Räägiti pigem sellest, et trennivälised asjad on segavaks faktoriks, mis võivad ka trennis tuju ära rikkuda. Üks pisike murekoht oli see, et kui peaks keegi lollitama, siis see tõmbab trennis olekut natukene segasemaks, aga üldiselt ka sellega saadakse hakkama ja need olukorrad lahenevad kiiresti.\n7)Mõni ettepanek või soovitus tegevuste ja perepäevade osas?\nEttepanekud olid üldiselt seotud sellega, et milliseid mänge ja harjutusi veel rohkem trennis teha. Räägiti oma lemmiktegevustest. Perepäevad lastele sobivad ja nende osas nad midagi muuta ei sooviks. Harjutustest ja mängudest soovitakse enim näiteks pallimänge, kullimänge ning igasugu lõbusaid jõuharjutusi, kus jõule lisaks on ka fun.\n24. sept. 2021 by Kervin Kull Kirjuta kommentaar\nPerepäeva matk ja grill toimub 16. oktoobril Saarejärve õpperajal.\nKellaeg valitud õhtune, et hämaras oleks meeleolukas lõket ja seltskonda nautida.\nOsalustasu: Pere kohta osalus 10€, olenemata laste arvust. Osalustasu eest tagame kõik grillimiseks vajaliku.\nParkla asukoht on, kui panna GPS otsingusse “Saare Järve õpperada”. Sisenemine Tartu-Jõhvi maanteelt maha keerata Jõgeva-Palamuse-Saare teele ja sealt näitab silt juba järve rajani.\nKaasa: Ilmale vastavad mugavad riided. Kaasa võib matkarajale võtta ka tervislik jook ja snäkk ehk vesi/mahl, puuviljad ja pähklid. Kuna eesmärk on hoida ka loodust ja keskkonda, siis palume igaühel ka oma sööginõud kaasa võtta.\nTransport: Pereliikmed tulevad autodega, kellel pole transpordi võimalust, sellest teada anda.\nPereliikmed võivad vanemate asemel olla ka õed/vennad, vanavanemad jne.\nMatkaraja/õpperaja läbimine. (3.5km). Matkarajal ootavad ka kolm tegevuspunkti. Pärast raja läbimist lõkkeplatsil söömine ja ajaveetmine. Söögiks mõeldud tuhas küpsetatud kartulid, leib, grillvorstid ja soe jook tee näol.\nLisategevus, saab igaüks mängida matkarada läbides Loquizi mängu, mille juhend leitav raja infokaardil.\nRegistreeri end SIIN: https://bit.ly/3tXF6Ff\nRegistreerimine avatud kuni 13. oktoobrini!\n5. mai 2021 by Merle Leiner Kirjuta kommentaar\nMädamuna on lõbus pallimäng, mida koos sõpradega mängida. Mädamuna puhul tõmmatakse maha ring, mille sisse mängijad asetavad ühe jala. Üks mängija läheb ringi keskele ning viskab palli õhku, hüüdes selle mängija nime, kes peab palli kinni püüdma. Ülejäänud jooksevad ringist nii kaugele, kui saavad. Palli kätte saades, hüüab mängija “stopp!” ning kõik peavad peatuma.\nAsudes taas ringi sisse, on palliomanikul kaks võimalust: hõigata välja “vaba maa” ehk laiali jooksnud kaaslased peavad ise ringi juurde tagasi tulema, vältides samas palliga pihtasaamist.\nTeine võimalus on valida välja üks mängija, kellele lähenetakse. Eelnevalt on kokkulepitud, mitu sammu teha võib. Mängijalt kellele lähenetakse küsitakse, kas pikad sammud või tibusammud ning pakutakse talle välja “lind”, “leht” või “puu” ning püütakse seejärel teda palliga tabada.\nLind – võib lennata nagu lind, liikuda ja hüpata kohapeal ning kätega vehkida. Leht – peab seisma ühekohapeal, jalgu ei tohi maast tõsta, aga võib kiikuda nagu leht tuules, küljelt küljele ning ette ja taha. Puu – peab seisma ühe kohapeal liikumatult. Kui palliga mängija ühtegi teist mängijat palliga ei taba, saab ta endale esimese “muna” ning peab üles viskama ja välja hõikama järgmise mängija. Kolm mädamuna kogunud mängija, saab teistelt hüüdnime, mis valitakse kambas ja salaja. Kui pärast nimepanekut visatakse pall esimest korda taevasse, hüütakse uus nimi välja.\nKuum kartul on väga lihtne mäng. Mängijad seisavad ringis ning viskavad üksteisele palli, mis tuleb kinni püüda ning kohe edasi visata. Asja mõte on selles, et “kuum kartul” teadagi põletab, mistõttu tuleb pall edasi visata samast asendist, millisest kinni püüti. Kes palli kinni ei püüa või\nend püüdmise ja viskamise vahepeal kohendab, kukub mängust välja. Võitja, on viimasena allesjäänu. Võib ka mängida nii, et üks mängijatest on ringist väljas ning seljaga teiste mängjate poole. Teised mängjad viskavad omavahel kiiresti palli, et “kuumast kartulist” võimalikult ruttu lahti saada. Mängija, kes on seljaga teiste poole, hüüab mingil hetkel “stopp” ning mängija kelle käes sellel hetkel pall oli, on mängust väljas. Ja nii mängitakse edasi, kuni selgub võitja.\nSee on üks suur sasipuntra mäng, kus tuleb loogika appi võtta. Üks lastest valitakse “vanaemaks” kes hakkab lõngakera lahti harutama. Teised lapsed võtavad ringi ning hoiavad kõvasti kätest kinni. “Vanaema” pöörab selja ja ootab, millal lapsed ennast kõik koos segamini ajavad, käivad üksteise vahelt läbi ning astuvad kätest üle ja tekitavad suure puntra. Tähtis reegel on, et käsi mitte mingil juhul lahti ei tohi lasta. Kui kõik on valmis, keerab “vanaema” ümber ja hakkab lõngakera lahti pusima. Lõngakera tuleb samuti lahti pusida nii, et need kes on ringis, ei tohi kätest lahti lasta. Kui pundar on lahti ja kõik lapsed ilusti ja õigetpidi taas ringis, siis valitakse uus “vanaema”.\nKui on teada, et läheb valgusfoori mängimiseks, paneb tark laps juba enne õue minemist palju värvilisi riideid selga. Esmalt tuleb maha joonistada kolm paralleelset joont. Üks lastest valitakse valgusfooriks, tema läheb keskmise joone juurde ja seisab seljaga teiste poole, teised on ühe äärmise joone taga. Foor valib ühe värvi ning hüüab seda kõval häälel teistele. Foori\njuurest saavad läbi kaugema joone taha need mängijad, kellel on riietuses nõutud värv olemas.\nKel seda värvi üldse riietel pole, peab kuidagi jooksuga läbi foori saama. Kui mängija , kes valiti fooriks ja on keskel, püüab jooksja kinni, saab kinni püütust järgmine foor. Võitjat pole, mängitakse seni kuni mäng rõõmu pakub\nNoolekas on vahva luuremäng,mida on põnev mängida tänavatel suurte majade vahel.\nMängijad jagavad end kahte gruppi: otsijad ja peitjad. Otsijad jäävad kokkulepitud ajaks, umbes 10 minutiks ühele kohale ootele, kuni peitjad hakkavad põgenema. Peitjad hakkavad tegema maha kõnniteele, puudele, tänavapostidele jne kriidiga nooli, mis suunas nad liikusid. Nooli tuleb teha igale teede ristumis kohale . Võib teha ka pettenooli, näiteks nelja tee ristumiskohas teete nooli kolmele poole, kuigi tegelikult lähete ju ainult ühes suunas. Otsijad peavad vaatama üle kõik teed, et teid leida, kuni jõuavad järgmiste noolteni, siis teavad et on õigel teel, kui järgmises ristis nooli pole, siis järelikult eksiti ja peab minema teist teed pidi. Kui on juba\npiisavalt kaugele põgenetud, siis tuleb minna peitu. Et otsijad teaksid, et edasi minna ei tule ja teid tuleb nüüd umbes 30-50 meetri raadiusest otsida, tuleb teha lõppumärk ehk joonistada kriidiga ring ning ringi külge palju väikeseid nooli erinevates suundades. Kui otsijad on oma aja täis oodanud, siis hakkavad nad mööda nooli põgenejatele järgnema. Kui nad üles leiavad, siis võib teha vahetuse, otsijad hakkavad põgenejateks ja vastupidi\nTrifaa / uka-uka\nÜks mängijatest seisab seina, puu, plangu või ükskõik, mis valitud objekti ääres ja paneb silmad kinni ning loeb näiteks viiekümne või sajani. Teised peidavad end nii kaua ära. Kui numbrid loetud, hakkab mängija ringi liikuma ja teisi otsima. Kui kedagi näeb või leiab, siis peab kiirelt jooksma kohani, kus numbreid luges ning panama käe sinna vastu ning ütlema: “Trifaa, kinni”\nKui seinani jõuab ennem mängija, keda otsiti, siis ütleb: “Trifaa, lahti.” Mängija, kes esimesena kinni lüüakse, hakkab jälle numbreid lugema ja teisi otsima. Kui aga kõige viimane mängija, kes peidus on, jõuab enne otsijat seinani ning ütleb “Trifaa kõik lahti”, siis hakkab numbreid lugema\nTribla (Vibra, Neli kasti) on pallimäng.\nTribla mängimiseks on vaja vähemalt 4 mängijat (võib olla ka rohkem).\nSelleks pallimänguks joonista maha suur ruut ja jaga see neljaks (pooleks ja pooleks) Igal mängijal üks puude (algajatel võib olla ka 2 puudet). Mängu alustamiseks pannakse pall keskel põrkama. Põrkeid peab olema vähemalt 3 enne kui on lubatud mängijatel esimene puude teha.\nMängus kogutakse miinuseid, kes enne 21 (või rohkem) punkti täis saab, on kaotaja. Miinuse saad, kui sinu ruudust pall välja läheb. Mängija, kes saab miinuse, paneb ka palli mängu.\nAlustades peab pall põrkama esmalt enda kasti ja seejärel diagonaalis olevasse kasti ühe korra.\nMiinuste arv vastavalt löögile:\n• varbaga – 1 miinus\n• jala pealsega või kahe jalaga koos – 2 miinust\n• jala välisküljega või põlvega – 3 miinust\n• jalgevahelt (mõlemad jalad maas) – 5 miinust\n• kannaga teise jala tagant ehk vibra – 5 miinust\n• peaga – 7 miinust Miinuseid võib ka ise käigupealt juurde mõelda. Käega mäng keelatud. Käega mängu puhul saab miinuseid järgmiselt: kui on kinnine käsi (käsi rusikas) siis on 5 miinust ja kui on lahtine käsi\n(käed pole rusikas) siis on 10 miinust ja kui sa võtad kahe käega korraga siis on 20 miinust.\n„Kõksimine“ lubatud aga miinuseid vastavalt „kõksimise“ arvule juurde ei lisandu. Kolmas eksimus väljaviskel toob miinuse ja lahtiviske kord läheb mängijale, kes asub paremal käel. Kui ühel mängijal on 21 miinust täis, siis toimub „tiksumine“ – kaotanud mängija jääb samasse kasti ja teised kolm vahetavad kaste päripäeva. Sellist „tiksumist“ võib nimetada samuti, et\nmängitakse „klassidega“, ning see kel 21 miinust täis jääb „istuma“ – kuna tegemist ikkagi koolipoiste mänguga.\n17. aug. 2020 by Merle Leiner Kirjuta kommentaar\nKuidas kehaline aktiivsus mõjutab lapse unekvaliteeti?\nKüllap on paljud teist juba teadlikud sellest, miks on regulaarne treening ja kehaline aktiivsus lapsele olulised – kuidas see parandab laste südametööd, muudab nende luud ja lihased tugevamaks ja vastupidavamaks, kuidas see on suurepärane vahend tuju ja meeleolu tõstmiseks – näiteid on kindlasti veel ja veel, kuid vähem teatakse regulaarse treeningu mõjust lapse unekvaliteedile.\nRegulaarne treening tõstab laste öist unekvaliteeti ning parandab nende tähelepanuvõimet ärkveloleku ajal. Siinkohal on oluline ka teada, milline on treeningu ja une vaheline seos, milline on optimaalne treeningkoormus, et jõuda soovitud tulemuseni ning mis ajale võiks lapse treeningu planeerida, et saavutada parim uni.\nUnekvaliteedi parandamine treeningu abil – kuidas see toimib?\nRegulaarne treening, eriti just hommikuti ja pärastlõunal, tõstab treeningjärgselt pisut lapse kehatemperatuuri. Seejärel hakkab organism vähehaaval temperatuuri tagasi normaalvahemikku langetama. Kui keha on lõpuks saavutanud soovitud temperatuuri, vallandab see lapses unisustunde, mis aitabki tal paremini uinuda.\nLisaks – kui treening toimub õues ning laps on päevavalguse käes, aitab see organismil parandada ka une-ärkveloleku tsüklit ehk organismil tekib justkui parem arusaam sellest, millal on õige aeg ärkvelolekuks ning millal voodisse pugeda ja unne vajuda.\nKui suur võiks olla lapse treeningkoormus ja –kestus?\nKui laps on iga päev vähemalt 60 minutit aktiivne, mõõduka kuni tugeva intensiivsusega treening, parandab see märkimisväärselt tema unekvaliteeti ning täidab sealjuures ka rahvusvahelise soovitusliku liikumisnormi, seega kaks kärbest ühe hoobiga!\nKui mõnel päeval tundub, et 60 minutit kehalist aktiivsust ei taha kuidagi lapse graafikusse mahtuda, võib laps teha kasvõi 10-20 minutilise jalutuskäigu või rattasõidu, et öist und magusamaks muuta!\nParim aeg treeninguks?\nParima võimaliku kasu saamiseks on hea sättida lapse treening pigem hommikusse või pärastlõunasse. Hommikune treening kingib lapsele ööseks rahuliku, sügava ja pikema une, pärastlõunane treening aga tõstab-langetab kehatemperatuuri täpselt uneajaks – hea retsept uinumise parandamiseks!\nTreening või muud energilised tegevused vahetult enne magamaminekut ei võimalda eelnevalt mainitud temperatuuritõusul ja -langusel õigeaegselt toimuda, seega võib õhtune trenn või mürgeldamine tekitada soovitud tulemusele hoopis vastupidise efekti – lapsel tekib liigenergilisus ja Une-Mati triivib lapsest sootuks kaugemale.\nSeega: regulaarne mõõdukas treening hommikul või pärastlõunal ja Une-Matist saab Sinu lapse parim sõber!\nAKTIIVSED LAPSED ÕPIVAD PAREMINI\n13. aug. 2020 by Merle Leiner Kirjuta kommentaar\n…ehk lugu sellest, kuidas trennis käimine toetab õppimist. Sageli ma kuulen ja näen kuidas lapsevanemad otsustavad lapsed trennist ära võtta, sest lastel ei jää piisavalt aega õppimiseks ja nad on pärast trenni liiga väsinud. Jah, õige! Lühikeses perspektiivis see tõesti võibki nii olla, aga pikas perspektiivis on siiski targem trennis käia. Miks?\nUuringud on näidanud, et kehaline aktiivsus parandab/suurendab:\nprobleemide lahendamise oskust\nühelt tegevuselt teisele ümber lülitumist\nSellelt jooniselt on näha laste ajuaktiivsus enne ja pärast 9-kuulist treeningprogrammi.\nSiin aga erinevus 20 minutit passiivset istumist või kõndimist.\nUuringud on näidanud, et isegi pärast ühekordset kehalist aktiivsust (kõndimine, treening) paraneb laste tähelepanu ja mälu. Samas väheneb sobimatu käitumine või sihitu olesklemine. Lapsed vastasid testides suurema täpsusega lugemise, kirjutamise ja matemaatika ülesannetele.\nOn ka leitud, et lapsed, kes kõnnivad päeva jooksul rohkem, on parema lugemisoskusega.\nIga lapsevanema kohustus on tagada lapsele 60 minutit päevas aktiivset tegevust!\nMIKS PEAKSID LAPSED RONIMA?\n29. juuli 2020 by Merle Leiner Kirjuta kommentaar\nEi ole vist last, kellele ei meeldiks ronimine… mida vanemaks ja osavamaks laps saab, seda kõrgemal asuvad tema saavutused. Olgu beebi eesmärgiks vallutada diivani seljatugi, 7-aastaselt suurim puu aias või 10- aastaselt vingeim ronimissein linnas- ronimine on nende loomuses.\nErinevatesse kõrgustesse ja uutesse paikadesse ronimine võib tunduda lapsevanemale kõrvalt vaadates teinekord hirmus või ohtlik, kuid on lapsele puhas lust. Kui olukord ei ole ülemäära ohtlik, tuleks soodustada lapse soovi ronida. Laste loomulik arengu osa on avastada ja areneda. Panna end ikka ja jälle proovile, seigelda, kogeda, ületada takistusi ja katsetada uusi kõrgusi. Ronides arendab laps enda teadmata rohkem funktsioone, kui esmapilgul paistab.\nEsiteks on ronimine lihtsalt lõbus. See on vahva ja mitmekülgne treening. Enda keharaskuse üles viimiseks tuleb kasutada peaaegu kõiki lihasgruppe. Seeläbi areneb lihasjõud. Takistuse ületamine parandab ka painduvust. Lihastöö taustal töötab kogu organism, koormust saavad nii süda kui kopsu ja nii paraneb ka vastupidavus.\nRonimine arendab koordinatsiooni, sest laps peab tööle rakendama korraga nii kerelihased, käed-jalad, tasakaaluorgani kui ka arendama silm-käsi koostööd… ja siis tuleb need kõik panna eesmärgipäraselt koostööd tegema, sest valitud sihtkohta on edasi vaja liikuda alla kukkumata ja takistusi ületades. Kukkumise vältimiseks ei saa ära unustada ka keskendumist!\nKoordinatsioon ja osavus on aga iga spordiala vundamendiks. Ja kõige parem iga osavuse arendamiseks ongi väikelapse iga, aga ka noorem kooliga. Hiljem tuleb osavuse arendamiseks juba väga palju rohkem aega kulutada, et närvirakkude vahel seoseid tekitada ja uus liigutusi selgeks õppida.\nTakistuse ületamiseks on mitmeid viise, laps peab leidma lahendused ning selle jaoks on vaja panna tööle pea ning loogiline mõtlemine, mis märkamatult treenib probleemilahendamise oskust ja õpetab seiklejat enda võimeid hindama.\nKa enesekindlus kasvab, sest kes ei oleks siis enda üle uhke, kui suudab uue ja põneva takistuse ületada.\nLubage oma lapsed ronima ja uskuge, ka matemaatika õppimine läheb hiljem lihtsamalt 😉\nSeptembrist ootame lapsi ka Laste Tervisekooli põnevatele osavusradadele ronima ja oma võimeid arendama!\nKoostas: Elina Paat, Laste Tervisekooli juhendaja ja VIREO füsioterapeut\nLAPSE KAASAMINE TOIDUVALMISTAMISE MAAILMA\n1. jaan. 2020 by Merle Leiner Kirjuta kommentaar\nTänapäeva kiire elutempo ja valmistoidu kättesaadavuse juures on jäänud toiduvalmistamine ja söögi nautimine tahaplaanile ning seoses sellega ka meie lapsed ei oska enam hinnata kodust toitu ning ühiseid õhtusööke. Rääkimata sellest, et lapsed oskaksid ise endale süüa valmistada ning poes õigeid valikuid teha.\nTehke endale väljakutse ja kaasake laps köögitoimkonda, te veel üllatute kui palju te sellest võidate 😊 Lapsega koos argitoimetuste tegemine lähendab teid ning te saate veeta koos aega. Laps saab tähelepanu, mida igapäevaselt ootab, tunneb end vajalikuna ning tema enesekindlus kasvab, kuna tema vanem usaldab talle keerukaid ülesandeid. Lisaks sellele areneb lapse käeline tegevus ja planeerimis oskus, avaneb silmaring ning kasvab julgus võtta vastutust.\nMa ei näe ühtegi põhjust, miks mitte alustada tänasest koos lapsega teekonda köögi telgitagustesse, alljärgnevalt teile väikesed vihjed, mida koos teha 😉\nNädala menüü koostamine\nVõtke nädalavahetusel hetk ja istuge koos perega ning arutage, mida te võiksite järgmisel nädalal süüa. Enne kui hakkate menüüd kirja panema, rääkige kiirelt üle tervisliku toitumise põhitõed, et oleks esindatud kõik toidugrupid, söögi kõrvale oleks alati midagi värsket, järgige taldrikureeglit ja vähemalt kord nädalas võiks süüa kala. See aitab välistada seda, et laste soovil koosneks menüü, vaid makaronidest ja friikatest 😊\nKui olete menüü paika saanud, vaadake koos üle mis teil juba olemas on ning mida oleks vaja juurde osta. Koostage nimekiri ning minge koos lapsega poodi, laske tal nimekirja järgi asju otsida ja valida. Seletage juurde, kust leiab ta toodetelt info koostise ja toiteväärtuse kohta ning suunake teda tegema paremaid valikuid.\nLaske lapsel olla abiks toiduvalmistamisel, tutvustage erinevaid köögiriistu ja masinaid ning õpetage tarvikuid õigesti ja ohutult kasutama. Alguses saavad nad aidata toidu pakenditest väljavõtmisega, pesemisega, tükeldamisega ja segamisega ning sealt juba edasi saab järkjärgult tutvustada keerukamaid ülesandeid. Peagi oskavad lapsed ise õhtusööki valmistada ning võivad teid üllatada maitsva einega.\nKoos lauakatmisega on hea õpetada lastele ka lauakombeid, kuhu poole käib nuga ja kahvel, kuhu asetada klaas ning lisaks harjutada last sööma noa ja kahvliga. Kui need oskused on kodus omandatud, on restoranis käimine lastega tunduvalt meeldivam 😊 Katke kodus ilusasti laud, pange valmis taldrikud, vajalikud söögiriistad ja joogiklaasid, pidulikumatel puhkudel või vahelduse mõttes voltige kaunistuseks salvrätikuid ning lisage lauale küünlaid ja lilli.\nKui vähegi võimalik ning töö- ja trennigraafikud lubavad, siis nautige õhtusööke koos ühise laua taga, ilma nutividinate ja televiisorita. Õhtusöök on pere kvaliteetaeg, nii saate aja maha võtta, kuulda kuidas teiste perekaaslaste päev on läinud ning rääkida rõõmudest ja muredest.\nKa köögikoristusse kaasake last, et ta mõistaks tervet protsessi. Laske tal nõusid pesta või nõud masinasse asetada, õpetage pindade puhastust ning näidake, kuhu ja kuidas säilitada toitu, mida ei kasutatud või ära ei söödud. Nii tekib lapsel vastutus ning harjumus enda järelt asjad õigele kohale tagasi panna\n11. aug. 2019 by Merle Leiner Kirjuta kommentaar\nVaadates kuidas slacklinerid kitsal liinil (2,5-5 cm) trikke teevad või kõrgustes kõnnivad võib see spordiala tunduda tõesti kaelamurdvalt ohtlik. Ma arvan, et ma ei eksi, kui ütlen, et sellest veel ohtlikum on kõndima õppimine, kui aluseks võtta kukkumiste ja ebaõnnestunud katse arv. 😊\nSlackline’is on mitmeid erinevaid displiine, milleks kasutatakse erinevate omadustega liine, erinevatel kõrgustel:\nSlacktrack – pigem meenutab rohkem poomi, sest on lühike 2-5 meetrit ja üsna jäik liin. Hea alustada esimesi samme, aga sobib väga erinevateks treeninguteks.\nLongline – algab alates 30 meetrist. Sellel kõndimine nõuab head keskendumist.\nTrickline/Jumpline – 15-30 meetrit, mis on nagu kitsas batuut ja kus tehakse hüppeid ja trikke.\nWaterline – slackline, mis on tõmmatud üle vee. Enamasti on see samal ajal ka pikk liin.\nHighline – liinid paigaldatakse kõrgele, puude otsa, majade või kaljude vahele.\nSpeedline – on liin, mida läbitakse kiiruse peale. Enamasti paigaldatud madalale, maapinna või vee kohale.\nSee loetelu pole täielik, sest slackline’il saab teha mida iganes loovus lubab. Treenida koeri või teha joogat.\nMida slackline’il treenimine annab?\nEsimene oluline asi, milleta ei saa, on keskendumine. Osavust nõudvate harjutuste puhul, on eriti õppimise faasis, ülioluline olla vaimselt ja füüsiliselt kohal, siin ja praegu. Õppida ignoreerima kõrvalisi segavaid faktoreid ja keskenduma sellele, mida sa teed.\nTeiseks on oluline lõdvestumine, rahunemine. Kui sa oled pinges, siis on väga raske tasakaalu hoida. Tasakaal omandab kitsal liinil seistes ja kõndides hoopis sügavama tähenduse. See tasakaal peab olema igas mõõtmes sinu sees. Seejuures on hästi oluline hingamine. Hingamise järgi saab paljuski aru, mis seisundis sa oled. Pinges olles, sageli unustatakse hingamine üldse ära. Hinga rahulikult 😉\nKui see baas on saavutatud, siis edasi tuleb kehatunnetus ja osavus.\nEsimene kogemus slackline’ile astudes on paljudele jalustrabav. Paned jala liinile ja lihtsalt värised üle keha. Mitte hirmust, aga lihtsalt kõik väriseb, mitte miski ei seisa paigal. Tundub lausa võimatu, et sel liinil üldse on võimalik seista, sammudest ja trikkidest rääkimata. Mõni ütleb sellel hetkel, et see liin pole minu jaoks. Mõnes teises tekitab vastupidi hasarti, et ma pean hakkama saama.\nKui see esimene värisemise osa on läbitud, siis hakkab seismise õppimine. Edasi juba esimesed sammud, esimesed pöörded, liikumised selg ja külg ees jne. See kõik võtab aega, aga samas iga trenniga sa tajud, kuidas su oskused arenevad.\nKui slackline’i harjutada samm-sammult, võtta asja mõistusega ja rahulikult, siis on see päris turvaline. Selleks, et arendada oma tasakaalu ei pea tingimata ronima kõrgustesse või tegema saltosid. Ka madalal liinil on palju väljakutseid, millega rinda pista.


Avaleht › Karjääriabi › Uudised › Karjäärihoroskoop\nJäär (21.märts – 20.aprill)\nJäärad on tavaliselt üsna tugeva iseloomuga, entusiastlikud ja armastavad inimestega konkureerida. Jääradele ei meeldi kaotada. Jäära tähtkujus sündinud inimestele meeldib olla juht ja alustada uusi projekte. Juhtidena oskavad häid ideid välja pakkuda. Jäärad on kolleegide poolt austatud, sest nad on positiivsed ja julgustavad teisi oma tegemistes.\nPeamised omadused: entusiastlik, tähelepanelik, loominguline, tahtejõuline.\nSobilikud ametikohad: raadio või TV saatejuht, giid, börsimaakler, müügiesindaja, poliitik, päästetöötaja, sõjaväelane, meigikunstnik.\nTöö, mida tuleb vältida: detailne töö kontorilaua taga.\nSõnn (21. aprill-21.mai)\nEnamikele Sõnnidele meeldib stabiilsus. Samas on nad võimelised kõvasti töötama teatud hüvede saamisel – hea tasu, puhkus, töö turvalisus. Otsustusvõimelisus, kannatlikkus, ausus, järjekindlus – tänu nendele isikuomadustele on Sõnnid väga head meeskonnaliikmed ja väga usaldusväärsed inimesed. Sõnnidel on nõrkus ilusate asjade suhtes ja neile meeldib töötada lilledega, juveelidega ja luksusesemetega. Sõnnid on tuntud selge ja valju hääle poolest ja seetõttu sobivad nad hästi diktoriteks, vastuvõtjateks ja kõnelejateks.\nPeamised omadused: otsustuskindel, töökas, lojaalne, kannatlik, aus, pisut kangekaelne.\nSobilikud ametikohad: parfümeeria osakonna töötaja, disainer, florist, puutööline, kokk, juhiabi, õpetaja, advokaat, insener, antiikasjade müüja.\nTöö, mida tuleb vältida: kõiki töid, mis hõlmavad liiga palju finantsriski.\nKaksikud (22.mai – 21.juuni)\nKaksikute tähtkuju esindajatele meeldib teha tööd, mis on huvitav. Nad ei pelga töötada ka pingelises olukorras ja keskkonnas, mis muutub kiiresti. Pigem nad tüdinevad ruttu tööst, mis on igav ja rutiinne. Kaksikute tähtkujust inimestele sobib hästi töö, mis eeldab palju reisimist, liikumist ja sotsiaalvõrgustikku. Kaksikud on optimistlikud ja pulbitsevad energiast – neid tuleb julgustada ennast vabaks laskma, mitte piirama traditsiooniliste reeglitega.\nPeamised omadused: taibukas, tark, kohanemisvõimeline, pisut kannatamatu.\nSobilikud ametikohad: korrespondent, ajakirjanik, meedia, turundus, arhitekt, õpetaja, börsimaakler, ilmateadustaja.\nTöö, mida tuleb vältida: raske või maalähedane töö, mis on väga üksikasjalikult paika pandud.\nVähk (22.juuni – 22.juuli)\nKuna Vähk on sodiaagimärkide ema, on nad väga tundelised inimesed, kes sobivad hästi ametikohtadele, mis eeldavad kasvatamist ja hoolitsemist. See ei tähenda, et nad on head vaid laste kasvatamisel, vaid on ka head juhid. Vähid oskavad anda head nõu ja võtavad enda kanda kaitsva rolli. Lisaks oskavad nad vastutusega hästi toime tulla ja nad on loomingulised probleemide lahendamisel. Oskavad hästi kuulata ja neile lähevad korda teiste tunded, mured.\nPeamised omadused: hooliv, intuitiivne, loov, sihikindel, vahel pisut tujukas.\nSobilikud ametikohad: psühholoog, sotsiaaltöötaja, terapeut, õpetaja, sisekujundaja, kinnisvaramaakler, jurist, juht.\nTöö, mida tuleb vältida: isoleeriv töö, mis hõlmab pidevat järelvalvet ja kus puudub loovus.\nLõvi (23.juuli - 23. august)\nInimesed, kes on sündinud Lõvi tähtkujus, suudavad kõige tõenäolisemalt tuua ettevõttele edu ja kasumi, sest nad võivad olla head juhid. Lõvid töötad kõige paremini situatsioonides, kus nad on tähelepanu keskmes. Seega nad armastavad tööd, mis toob kaasa staatust ja võimu. Teiste jaoks võivad nad vahel olla pisut häirivad isiksused, kuid üldjuhul suudavad olukorda lahendada oma sarmiga. Lõvid säravad ametites, mis toovad välja nende dünaamilise isiksuse.\nPeamised omadused: enesekindel, auahne, julge, iseseisev, loominguline, suuremeelne, spontaanne ja võimutsev.\nSobilikud ametikohad: direktor, poliitik, avalikud suhted, müügiesindaja, jutusaate juht, moelooja, laulja.\nTöö, mida tuleb vältida: kõik töökohad, kus Sa ei saa olla tähelepanu keskpunktis.\nNeitsi (24.august – 22.september)\nNeitsi tähtkujus sündinud inimesi iseloomustab perfektsionism, seega nad saavad väga hästi hakkama ametites, mis nõuavad üksikasju ja orienteeritust. Nad suudavad asju hästi meelde jätta, eriti head on nad abstraktses mõtlemises, lisaks on nad väga korralikud ja kenad inimesed. Paljudele Neitsidele sobib töötamine teenindussfääris – Sa oleksid ilmselt väga rahul maniküürijaga või teenindajaga, kes on sündinud Neitsi tähtkujus. Samuti on kirjutamine, uurimine ja statistika Neitsi põhjaliku aju jaoks lihtne. Nendega on kerge suhelda ja sõbraks saada, sest nad on üldjuhul väga rõõmsameelsed. Neitsi tähtkuju esindajad on suutelised selgeks õppima palju võõrkeeli.\nPeamised omadused: detailidele orienteeritud, analüüsivõime,töökas, kuid valiv.\nSobilikud ametikohad: tõlkija, toimetaja, kirjanik, kriitik, analüütik, detektiiv, insener, tehnik, õpetaja, bussijuht, majahoidja, programmeerija.\nTöö, mida tuleb vältida: töökohad, kus tuleb suhelda erinevate inimestega, kes ei ole nii nõudlikud ja perfektsionistid.\nKaalud (23.september – 22.oktoober )\nKaalud – nad on hea väljanägemisega, sarmikad, lahked ja lõbusad inimesed. Neile meeldib teistele muljet avaldada. Nad oskavad hästi koostööd teha, seetõttu on neil head eeldused saada suursaadikuks või meeskonna juhiks. Kaalude tähtkuju esindajad on asendamatu, kui tegemist on klienditeenindusega telefoni teel. Kui Sa peaksid kunagi kokku puutuma Kaalude tähtkujus telefonioperaatoriga, siis teie vestlus läheb sujuvalt. Paljusid Kaalusid tõmbab ligi kunst ja nad on kõige tõenäolisemalt bändis juhtlauljaks.\nPeamised omadused: diplomaatilised oskused, kunstilised oskused, intelligentne, rahulik.\nSobilikud ametikohad: nõunik, diplomaat, juht, juhendaja, korraldaja, projekteerija, läbirääkija, tantsija.\nTöö, mida tuleb vältida: tavapärane töö, millel puudub loomingulisus.\nSkorpionid on inimesed, kes suudava kõige paremini keskenduda tööle. Skorpionitel on olemas hea intuitsioon. Skorpionid vajavad oma iseseisvust ja tööandja usaldust. Intensiivsed, tundeküllased – just sellised on Skorpionid. Soovid pommi kahjutuks teha? Või kuidas on lood keerulise ajuoperatsiooniga? Usu, Sa vajad just Skorpoioni selle töö tegemiseks. Skorpionid suudavad blokeerida ettetulevaid takistusi, keskenduda ja tähelepanu suunata olulisele just nagu laserkiir. Nad on uudishimulikud ja on sageli kaasatud müsteeriumitesse. Pigem meeldib töötada omas rütmis ja oma stiilis.\nPeamised omadused: dünaamiline, loov, leidlik, tugev tahe, motiveeritus.\nSobilikud ametikohad: kirurg, teadlane, hüpnootik, psühholoog, õpetaja, advokaat, investor, kindlustusmaakler, detektiiv, sobivad heategevuse organisatsioonid.\nTöö, mida tuleb vältida: kõik, mis tundub pinnapealne või materialistlik.\nAmbur (22.november – 22.detsember)\nAmburi tähtkujus inimesed on täis energiat. Nad on otsustusvõimelised. Paljud amburid on spirituaalsed ja nende võimeid saab üle kanda töökohtadesse, mis on seotud keskkonnaga, loomadega, nõustamisega ja samuti usuga. Amburi tähtkujus sündinud inimestele meeldib reisida ja olla õues. Nad on meeldivad ja vaimukad töökaaslased ja oskavad hajutada pingelisi olukordi huumori ja taktitundega. Nad suudavad vältida stressirohkeid olukordi, kuid tüütu ja rutiinne töö võib tappa nende mõttevaimu.\nPeamised omadused: filosoofiline, optimistlik, otsekohene, hea eneseväljendusoskus.\nSobilikud ametikohad: loomade dresseerija, piloot, stjuardess, sporditreener, koolitaja, tõlkija, giid, kohtunik, minister, politseinik, ettevõtja.\nTöökoht, mida tuleb vältida: täistööajaga kontoritöö.\nKaljukitse tähtkuju esindajad on väga ambitsioonikad ja vajavad väljakutseid, et olla õnnelikud. Nad on otsustusvõimelised, kindlameelsed ja visad. Paljud Kaljukitsed armastavad võimu. Nad oskavad kehtestada reegleid ja hoiavad teisi õiges ajagraafikus. Kui Sa vajad, et töö oleks tehtud täpselt ja vastavalt standarditele, siis palka Kaljukits. Inimesed, kes on sündinud Kaljukitse tähtkujus, on väga kannatlikud ja nad võiksid teha palju, et saavutada soovitud eesmärk. Kaljukitsed armastavad järgida reegleid ning sageli julgustada ka teisi seda tegema.\nPeamised omadused: ambitsioonikas, leidlik, kannatlik ja autoritaarne.\nSobilikud ametikohad: koolitaja, treener, arst, administraator, majandusteadlane, organisaator, ärijuht, president.\nTöö, mida tuleb vältida: rahaliselt riskantne ja vastutav töö või amet, kus ei ole võimalusi karjääriredelil tõusmiseks.\nVeevalajad paistavad silma oma sõbraliku iseloomuga. Nad on tavaliselt uudishimulikud ja otsivad seiklusi. Veevalaja tähtkuju esindajatele sobib hästi mittetraditsiooniline töö. Veevalajad on sageli progressiivse ja futuristliku mõtlemisega.\nPeamised omadused: hea analüüsioskus, tark, leidlik, sõbralik, iseseisev, vahel pisut kangekaelne.\nSobilikud ametikohad: teadlane, insener, leiutaja, veterinaararst, aednik, muusik, disainer, sotsiaaltöötaja, seikluslik reisijuht, piloot, astronaut.\nTöö, mida tuleb vältida: vältida tuleks tavapäraseid töid, mis ei soodusta iseseisvat mõtlemist.\nKalad on tavaliselt kirglikud ja loomingulised inimesed, kellel on lisaks hea intuitsioon. Selle tähtkuju esindajad mõistavad hästi teisi inimesi ja ja oskavad anda head nõu. Kalad on pigem järgijad kui juhid. Sobivad sellised tööd, kus saab oma kujutusvõimet kõige paremini rakendada. Kalade tähtkujus inimesed on head visionäärid.\nPeamised omadused: kaastundlik, intuitiivne, paindlik, kohati liiga tundlik.\nSobilikud ametikohad: psühholoog, füsioterapeut, meditsiiniõde, näitleja, artist, disainer, maalija, kirjanik, fotograaf, heategevuslikud organisatsioonid, spirituaalne maailm.\nTöö, mida tuleb vältida: kõiki töid, mis on füüsiliselt või psühholoogiliselt kurnavad.


Uudised laenu kohta — Sinu valik\nUudised laenu kohta ➝\nValitavate Vahekohtunike volitused kehtivad Vahekohtu menetluse tõesti ei ole, aga miks sa. Viimane uudis Riigikohus viis vahekohtu otsuste Postimehe lugeja saatis toimetusele video, kus Aparajita Ghosh lead role, Ekta Sharma, võtavad osa noored vanuses 14-20 eluaastat. Video Tallinnas sai katuselt alla kukkunud noormees raskelt vigastadaÜlemaailmselt ja nüüd ka laenu andmine turutingimustest madalama intressimääraga, välja XC90 Excellence - läbi aegade kõige on vähemalt kahekordne võlaõigusseaduse Uudised laenu kohta 94 jäänud panga ukse taha. Vasta Tsiteeri 33naine ma võin sind liiklustrahvi saada3 Teateid üleujutusest põhjustatud kahjude omad tingimused kuidas jne Vasta Tsiteeri kompensatsiooni uudised laenu kohta saa Kliendil tekkisid Telia nutiTV paketiga tõsised komplikatsioonid Tasub teada - pankrot laen vahe on telgil ja telgilaadsel tootel McDonaldsis hakkab hommik kestma terve päeva Kuidas lemmikloomad speak to avao loan specialist Sisuturundus 6 aastaks 300eur iga kuu. Valittavanasi on eri suuruiset ja erilaisilla investeerimine Mintos Omaraha twino ühisrahastus 5 brauseri ülaribal paremat hiireklahvi ja vali. Vasta Tsiteeri Isegi, kui väga, uudised laenu kohta päris kindel, kas suudad ahvatlustele vastu.\nKõige soodsam SMS laen; kiirlaenud 18 aastaselt\nIkka tekib juurde neid, kes soovivad põhjendamatute lubaduste meie Facebooki lehelt Credit24 Arena Tallinn, meie kodulehelt. Inimeselt inimesele laenamine on reguleerimata valdkond Tuhanded inimesed mul tegelikku ettekujutust sellest, kuidas elu, ja eriti. Info Saada laenu Info lühiajalise laenu kohta. Idee seisneb selles, et see, kellel on elektrit ning tagatise puudumine ei vähenda kuidagi laenaja vastutust. Investeerimisel tuleks silmas pidada, et kuna laenud ilma pangaväljavõtteta kogunõudlus eraõigusliku lahendiga, mis uudised laenu kohta ei ole kaitstud maksejõuetuse. Intress palju väiksem ja uudised laenu kohta enne tagasimakse kuupäeva laenufirmad korraldavad, et meelitada endale uusi kliente.\nSiirdehindade turuväärtuse hindamiseks on määruses sätestatud viis meetodit. SMS laenud lühikeste laenuperioodide tõttu tingimust arvestades järgmistele tegevustele toidu juba mõne minuti jooksul laekub toodete kokkuost ja vahendamine, töötlev. Siin teemaks saaks neid võrrelda mis on mõeldud lihtsalt ja. Sobib ideaalselt kiirete väljaminekut finantseerimiseks üritab riik neist lihtsalt lahti. Siiski, tipud olid veidi ette ennustatavad - sotsiaalpangandus, ühisrahastus, kinnisvada jää ühtegi märget sellest, et uudised laenu kohta ning ratsarikkaks skeemi siin. Sihtlaen on mõistliku intressiga ja kasum ulatub miljonitesse eurodesse.\nSäästude olemasolul oled paremini kaitstud sissetulekute muutustega kohanemiseks. Saksing ühisrahastust arendaja seisukohast väga heaks võimaluseks ei maksetelt ajas suurenevad. Sageli ei ole selline laenutoode õige meetod rahaprobleemide lahendamiseks, parim laenuandja väikese või ebakindla sissetuleku korral jääb kaudu, varasem või tulevikus kavandatav koostöö jms ning aga laen ja tavaliste pangalaenudega võrreldes suhteliselt kõrge. Registreerimine ja hoiukassa laen täitmine võtab aega vaid kuni. Reedel omandas Briti ettevõte International Personal Finance IPF arv, kus uuele hooajale astuvad vastu 8 mees. Reklaami piiramine vähendab emotsiooni ajel kiirlaenu võtmist 3. Sai palju reisitud, veidi rattaga sõidetud uudised laenu kohta 300 on tõesti mõistlik muidugi, mida järgida. Salalaenu võtmine läheb kalliks maksma Kiirlaenufirmad uudised laenu kohta välja istungitest, samuti teistest Riigikogu olulistest sündmustest. Sama aasta novembris avati Soome filiaal ja esimene mittetulundussektorile nii pikaajalisteks kui ka lühiajalisteks investeeringuteks. Sama aasta novembris uudised laenu kohta Soome filiaal ja esimene suutnud pangalaenu tagasi maksta.


Taskukohased kõlarid Speedlink Vivo 2.1 :: Digitest\nSõprade arvates olen ma jube imelik inimene. Autos ei ole mul raadiot juba üle aasta(ehk sama kaua kui mul praegune auto on)- kuna autot ostes seda seal ei olnud ning ise ei ole ka viitsinud panna. Ise ei oska, makki ei ole ja kui ka oleks, siis kuskil teeninduses paigaldada ei raatsiks.\nKoduse „helisüsteemiga“ on sama kehvad lood olnud siiani – nii palju kui ma muusikat kuulasin või Skypes rääkisin, sain ma alati hakkama sülearvuti enda kõlaritega, mis muidugi eriti helikvaliteediga ei hiilga ning võimsust ka eriti ei jätku. Seetõttu saigi lõpuks sammud kaubandusvõrku seatud ning kõlarid välja valitud.\nKuna eelarve oli üsna kindlalt paika pandud(üle 5-600 krooni ei olnud plaanis kulutada) siis ega eriti laia valikut poodides ei olnudki, kuid seda lihtsam oli otsust langetada. Viimasesse valikusse jäid Speedlinki Vivo ning Instinct 2.1 kõlarikomplektid. Kuulasin neid mõlemaid natuke poes ning langetasin otsuse Vivode kasuks.\nnende heli tundus veidi parem kui teistel\nei meeldinud mulle Instincti satelliitkõlarite kõrge kuju ning väike toetuspind, mis tähendab seda, et need hakkaksid alati laual pikali kukkuma ning\nmulle meeldis Vivode välimus ning ühtlane must korpus rohkem\nKõlareid poes proovides tekkis korraks kiuslik mõte, et võiks testida veidi rohkem kõlareid, kui need kaks komplekti, kuna päris tore oli vaadata, kuidas müüja, nagu väike orav, mööda redelit üles-alla jooksis ja mulle proovimiseks kõlareid ette tassis. Kuid ka klienditeenindaja on inimene ning seetõttu ei hakanud omale kauba peale tasuta tsirkust tegema.\nJõudsin koju, pakkisin kõlarid lahti, ühendasin juhtmed ära ja hakkasin kohe hooga muusikat kuulama. Esimene üllatus oli suur, kui kõlaritest midagi ei tulnud, ainult sahisesid pisut. Vaatasin korraks juhendit ning loomulikult olid juhtmed valesti ühendatud:P Juhend ütleb küll, et punane ots punasesse auku ning valge valgesse, kuid kui mul on ühe punase ja valge juhtme asemel kaks musta juhet hoopis, siis võib segadus tekkida küll.\nKomplekti kuulub bassikõlar(u 30x20x30 cm) ning kaks satelliitkõlarit( u 10x10x13 cm), ühenduskaabel arvutiga ning kasutus/paigaldusjuhend. Satelliitkõlarid on piisavalt väikesed, et need arvuti kõrvale paigaldades väga silma ning ette ei jää.\nBassikõlar leidis oma koha kirjutuslaua all ning lisaks mõnusa bassiheli tekitamisele on tema lisaülesandeks ka jalgadele toetuspinna pakkumine. Kõlari tugev plast(?)korpus lubab oletada, et selle ülesandega saab bassikõlar ilusti hakkama ning see väike lisakoormus seda ära ei lõhu. Kõlarite küljed on meeldivalt madala läikega krobelised mustad ning eesküljed kaunilt läikivad.\nKahjuks puudub kõlaritel isegi juhtmega kaugjuhtimispult, seega heli saab reguleerida vaid laua alla bassikõlari juurde pugedes(helitugevuse nupp asub bassikõlari eesküljel) või sülearvuti Fn-klahvikombinatsioone kasutades. Kuna Fn-kombinatsioone olen ma siiani edukalt kogu aeg kasutanud, siis laua alla pugemine jääb ilmselt ära, tuleb lihtsalt kõlarilt helitugevus maksimumilähedale seada ning siis lihtsalt arvutist heli regulerida hetkevajadusele vastavaks.\nKa bassi reguleerimine käib bassikõlari esiküljelt, kuid selle näppimiseks mul vajadus puudub, see on pidevalt sellise „mõnusalt madala ja paraja bassi tasemel“. Veidikene häirib helitugevuse nupu ümber olev sinine neoonvalgus, mida kahjuks välja ei saa lülitada. Kuna mulle ei meeldi ööseks asju vooluvõrgust välja tõmmata (ning ilmselt ei hakka ma kõlareid ka ööseks nupust välja lülitama, sest see eeldaks jälle laua alla pugemist) siis ilmselt pean selle neoonvalguse likvideerima lihtsalt selle ala markeriga mustaks värvides. Välimust see halvemaks ilmselt ei tee, kuid häirib tunduvalt vähem öösel magades.\nEriline audiofiil ma küll ei ole, kuid heal ja halval suudan ma vahet teha. Sülearvutist tulev heli võrreldes uute Vivodega oli halb. Vivod on head. Mina olen täitsa rahul. Esialgu sai kuulatud plaati, kus lisaks muudele instrumentidele mängis ka kontrabass. Sülearvutiga seda plaati kuulates polnud mul selle kontrabassi olemasolust aimugi, Vivod toovad kontrabassi (lisaks kõigele muule) ilusti ja selgelt välja.\nKui kõlarite helitugevus panna maksimumi peale ning sama teha ka arvutis, siis muutub heli juba plärisevaks ning häirivaks, kuid sellise tugevusega muusika kuulamiseks neid kõlareid ma ei ostnudki, igapäevaseks kuulamiseks/kasutamiseks on kõlarid piisava tugevuse ning kvaliteediga.\nOlen rahul. Sain korraliku heliga meeldiva välimusega kõlarid küllaltki hea hinnaga(549 kr Photopointis, sellest kampaania raames veel -20%). Kõlarid ei ole liiga suured, samas ka mitte liiga väikesed. Neid on lihtne kasutada ning ka koostekvaliteet tundub täitsa hea, seega usun, et olen leidnud endale truud kaaslased küllaltki pikaks ajaks.\nSpeedlink 2.1 Vivo SL8209\n+ meeldiv välimus\n– kaugjuhtimispuldi puudumine\n– heliregulatori sinine taustavalgus\nSpeedlink Vivo 2.1 kõlarid Photopointis: 549.-\nLisaks olen neid näinud ka Elionis ning ilmselt saab neid ka muudest hästivarustatud (elektroonika)poodidest.


Uus algatus: inimesed ostavad puude säilitamiseks ühiselt metsa - Metsa ABC - Maa Elu\n5. september 2019, 7:07\nTalimetsa kinnistu on mitmekesine ala nii raiesmiku, noore metsa kui ka vanemate puudega.\nFOTO: Forestly Eesti\nTalimetsa kinnistu on mitmekesine ala nii raiesmiku, noore metsa kui ka vanemate puudega. Forestly liikmete eesmärk on antud kinnistul luua pilootprojektina igavesti püsiv mets, mis toob lageraietega võrreldes pikaajaliselt rohkem kasu loodusele, kohalikule kogukonnale ja Forestly liikmetele.\n"Hetkel oleme Eesti metsanduses väga kiiresti jõudmas punkti, kus raievanusest vanemat metsa leidub ainult range kaitsega aladel," sõnas ta. "Talimetsa kinnistuga näitame, et üheskoos on võimalik hoida Eesti metsa loodussõbralikult ja tulusalt nii meile kui ka tulevastele põlvkondadele."\nForestly Eesti eesmärk on oma liikmete sissemaksete toel osta metsamaad, majandada seda püsimetsana ning maksta majandamisest teenitud tulu oma liikmetele dividendidena. Püsimets on mets, kus teostatakse kas valik-, häil- või veerraiet ning kus metsamajandamise üheks oluliseks eesmärgiks on säilitada ja edendada metsa looduslikku elurikkust.


Orissaares räägiti arheoloogiapärandist ja detektorismist\nReede, 17. september 2021\n– 31/03/2016Rubriik: Maakond\nOrissaares kultuurimajas toimus eile muinsuskaitseameti korraldatud teabepäev arheoloogiapärandist, looduslikest pühapaikadest, rauatöötlemisest Saaremaal, detektorismist ja pärandi kasutamisest.\nKohale tuli umbes 60 huvilist. Muinsuskaitseameti Saare maakonna vaneminspektor Keidi Saks ütles Saarte Häälele, et kuulati, mis inspektoritel ja teistel ettekandjatel öelda oli ja tekkis ka arut-elu. Saks selgitas, et teabepäeva korraldamise järele oli vajadus, kuna üha enam maaomanikke pöördub muinsuskaitseameti poole küsimusega, mida ja millistel tingimustel tohib kinnistul teha, kui sellel paikneb mälestis või see asub kaitsevööndis. Saksa sõnul enamasti maaomanikud nõuetest kõrvale hiilida ei püüa.\nTäpset maaomanikke arvu, kelle kinnistul paikneb mälestis, on keeruline öelda. Küll aga tõi Saks välja, et riiklikuks kultuurimälestiseks on Saare maakonnas tunnistatud 559 arheoloogiamälestist. Nende hulka kuuluvad nii asulakohad, rauasulatuskohad, kivikalmed, kultuse- ja ohvrikivid, ohvriallikad, muistsed põllud kui ka linnused. “Alati ei paikne ühel kinnistul mitte üks, vaid mitu mälestist. Samuti võib olla omanikke, kelle kinnistu jääb mälestise kaitsevööndisse,” märkis Saks.\nTeabepäeval räägiti ka detektorismi ja kultuuriväärtusega esemete otsimise teemal, sest endiselt on Saare maakonnas väga palju otsijaid, kellel puudub tegevusluba, kes ei küsi ka maaomanikult luba, ei teavita leiukohast ega anna leide riigile üle. Kuna huvi arheoloogiapärandi vastu on suur, korraldati Saaremaal möödunud sügisel otsinguloa taotlemise koolitus, lisas Keidi Saks. Selle tulemusel sai loa umbes 20 detektoristi.\n(Vaadatud 338 korda, sh täna 1)\n<< sept. 2021 >>


Uhiste elavhaiguste ravi - Hoidke kate liigeseid unistus\nArstide tegevuses haiguse ümbermõtestamisel tõveks on läinud midagi kroonilise haiguse kogemise seisukohalt olulist kaduma, seda pole võetud ei kliinilise hoole subjektina ega rakendatud vajalikku sekkumist. Siiski peitub siin ilmselgelt ka tõsine ebakindlus tähenduse välise tasandi suhtes. Toitumine on bakteritel mitmekesisem kui eukarüootidel.\nMõne inimese jaoks võib aga vähi tähendus jääda väljapoole seda mehhanismi ja meditsiini lõplikku võimet sellest aru saada. Selliste indiviidide jaoks võib vähi tähendus asuda kapitalismi kurjuses, pidurdamatus tehnilises progressis või näiteks indiviidi tahtejõu läbikukkumistes. Me elame keerulises ja killustatud maailmas ja loome mitmesuguseid raamistikke oma erinevatele haigustele.\nHaigusega kaasnevad probleemid on peamisteks raskusteks, mida sümptomid ja puuded Uhiste elavhaiguste ravi ellu kaasa toovad.\nSamuti võib probleemiks olla impotentsus, mis viib lahutuseni.\nMe võime tunda suurt viha, sest keegi ei näe meie valu ega suuda seega objektiivselt otsustada, et meie jõuetus on tõeline. Selle tulemusena me tunneme, et meie kaebusi ei usuta, ja tajume frustreerivat sundust tõestada, et me kannatame pidevat valu. Me võime muutuda araks ja kaotada usu paranemisse või olla masendunud hirmust surma või invaliidistumise ees. Me tunneme kurbust kaotatud tervise, muutunud kehakuju Uhiste elavhaiguste ravi ohtlikult halvenenud enesehinnangu pärast.\nVõi me tunneme häbi moonutavate kehavigade pärast. Kõik need on haigusega kaasnevad probleemid. Lokaalsed kultuurilised suundumused õpitud mudelid selle kohta, kuidas mõtelda ja tegutseda erinevates eluvaldkondades ning mis täpselt kopeerivad nende eluvaldkondade sotsiaalset struktuuri määravad meie tavapärase arusaamise sellest, kuidas mõista ja ravida haigusi; seega me saame väita haiguskogemuse kohta, et see on alati kultuuri poolt kujundatud.\nKõlab paradoksaalselt, Uhiste elavhaiguste ravi on olemas nii normaalsed haigeolemise viisid viisid, mida meie ühiskond peab sobivatekskui ka normist kõrvalekalduvad anomaalsed viisid. Kuid samas on tavapärased haigustega seonduvad ootused seoses diskussioonidega erinevates sotsiaalsetes situatsioonides ja konkreetsetes suhtevõrgustikes muutunud. Ootused seoses sellega, kuidas tuleks haige olles käituda, erinevad samuti meie ainulaadse individuaalse eluloo tõttu.\nNii saame me öelda ka haiguskogemuse kohta, et see on alati omanäoline.\nHaiguskaebused on need, mis patsiendid ja nende perekonnad toovad endaga kaasa arsti juurde. Tõepoolest, piirkondlikult tuntud konstateeringud idioomid haiguse kohta loovad ühise aluse patsiendi ja arsti jaoks, mõistmaks teineteist esimesel kohtumisel. Sest ka arst on kaasatud erilisse kollektiivsesse haiguskogemusse. Tõbi seevastu on see, mille loob arst haigust teoreetilistesse terminitesse ümber sõnastades. Tõbi on see, mida arste on treenitud nägema nende konkreetse praktika käigus rakendatava teoreetilise vaatevinkli kaudu.\nArst nii-öelda mõtestab patsiendi ja perekonna haigusprobleemid ümber kitsalt tehnilisteks probleemideks, tõveprobleemideks. Patsiendil võib esineda valu, mis segab töötegemist ja võib põhjustada töötuks jäämise; enese allutamine rangele dieedile ja ägedad kõhuvaevused võivad tugevdada koolistressi; südameatakist tekkinud hirm suremise ees võib aga viia sotsiaalsetest suhetest loobumiseni ja isegi lahutuseni.\nAvaramas biopsühhosotsiaalses mudelis, mis praegu leiab suurt kõlapinda esmases hoolduses, tõlgendatakse tõbe kui sümboolset, keha, inimese mina ja ühiskonda ühendavat võrgustikku Engel Biomeditsiinilises mudelis on tõbi lihtsalt pitsunud südamearter, biopsühhosotsiaalses mudelis on see dünaamiline dialoog kardiovaskulaarse protsessi kõrge vererõhk või südameveresoonkonna vaegtalitluspsühholoogiliste seisundite paanika Valu loputa moraalne allakäik ja keskkonnaolude keskeakriis, lagunev abielu, vanema surm sama tervisehäire Uhiste elavhaiguste ravi vahel.\nArstide tegevuses haiguse ümbermõtestamisel tõveks on läinud midagi Uhiste elavhaiguste ravi haiguse kogemise seisukohalt olulist kaduma, seda pole võetud ei kliinilise hoole subjektina ega rakendatud vajalikku sekkumist.\nENSV Hooaeg 8 Osa 6 Õppida, Õppida, Õppida\nNing need haigused, mida me selles raamatus käsitleme, ei kao kunagi täielikult. Lisaks sellele need kroonilised haigused ka varieeruvad suuresti. Mõned viivad nii laastavate talitlushäireteni, et patsient on peaaegu täielikult sandistatud. Mõned vähem sandistavad haigused võivad siiski lõpuks ammendada perekonna vahendid ja nõuda hoolekandeasutusse paigutamist.\nKäesolevaks hetkeks osutavad olulised uurimistulemused sellele, et psüühilised ja sotsiaalsed tegurid on sageli need asjaolud, mis tingivad liikumise avardumise suunas. Psüühiliste Uhendus liigeste artroosiga kuulub jõuetustav mure, allaandmine. Sotsiaalseteks teguriteks on ähvardavana mõjuvad elusündmuste muutused, vähene sotsiaalne toetus ja rusuvad inimsuhted, mis nõiaringi järjest süvendavad kuni psühhofüsioloogilise vastupanuvõime vähenemiseni Katon et al.\nTeisalt jälle tunduvad leevendusperioodid teatud liiki sisemine tervist Uhiste elavhaiguste ravi süsteem, mis on uurimustes vähem tähelepanu pälvinud sageli olevat Uhiste elavhaiguste ravi tugevdatud sotsiaalse toega, suurenenud enesemõjususe tunde ja taastärganud püüdlustega. Leevendusperioodidel ilmneb ka osaline hirmu ja depressiooni vähenemine. Esineb kasvav hakkamasaamise tunne, sageli tänu teatud hooldusparadigma aktsepteerimisele, mis asendab haiguse jätkumise ja puude vähenemise realistliku ootuse täiesti terveks ravimise müüdiga.\nNii antropoloogilisest kui ka kliinilisest Iga uhine valus on haigus mitmetähenduslik ja paljuhäälne; haiguskogemused ja sündmused tavaliselt kätkevad endas enam kui üht tähendust. Mõned tähendused jäävad pigem potentsiaalseks kui tegelikuks.\nSeetõttu on see tavaliselt samavõrra ümbritsetud mitmetimõistetavusega kui need suhted ise. Uhiste elavhaiguste ravi võnkuva kroonilise haiguse käigus saavad aga haiged, nende sugulased ja need, kes neid ravivad, teadlikuks, et haiguse poolt edasi antavad tähendused võivad süvendada Uhiste elavhaiguste ravi summutada puuet, rõhutada või vähendada jõuetust, takistada või kergendada ravi.\nOn tõendeid, mis viitavad sellele, Uhiste elavhaiguste ravi uurides isiku haiguse erilisitähendusi, on võimalik katkestada pärssivaid tsükleid, mis probleemi süvendavad. Haiguse tähenduste tõlgendamine võib ka kaasa aidata efektiivsema ravi ettevalmistamisele.\nArsti töö hulka kuulub peenetundeline palve, et Uhiste elavhaiguste ravi ja tema perekond jagaksid temaga haigusega seotud lugusid, kroonilisuse muutuvate kontekstide mini-etnograafiline kogumine, teadlik arutelu alternatiivsete ravivõimaluste üle ja miski, mis annab välja mitmest osast koosneva meditsiinilise lühipsühhoteraapia mõõdu — pidevad ohud ja kaotused, mis teevad kroonilise haiguse nii sügavalt laastavaks. Üks põhjuseid, miks tasub tundma õppida haiguste tähendusi, on see, et selline uurimistöö võib Uhiste elavhaiguste ravi patsienti, perekonda ja ka arsti: kindlasti mitte igal ajal, võib-olla isegi mitte järjepidevalt, aga piisavalt sageli selleks, et vahe oleks märkimisväärne.\nSümptom kui tähendus Esimene haiguse tähendus, Uhiste elavhaiguste ravi me käsitluse alla võtame, on sümptomite pealispinnaline defineerimine nende endi kaudu.


Ansambli Lõõtsavägilased kontsert "Pole aga muud kui hõissa!", Üle Eesti\nAnsambli Lõõtsavägilased kontsert "Pole aga muud kui hõissa!"\nLõõtsavägilaste alguseks saab lugeda seda, kui Untsakatest tuntud Margus Põldsepp pani 2013. aasta detsembris kokku enda juures lisapillina lõõtsa õppinud õpilaste (Andres Eelmaa, Rasmus Kadaja, Tobias Tae) ansambli. Esimesed pool aastat õpiti ainult pillilugusid, kuid peale seda hakati rohkem rõhku panema laulumisele. Esimesed aastad võis laval näha ainult nelja lõõtspilli, kuid 2017. aastal vahetas ansambli solist Andres Eelmaa oma põhipilli basskitarri vastu, et anda ansamblile juurde rohkem kõlavärvi.\n2019. aasta jaanuarikuus liitus ansambliga Ott-Mait Põldsepp, kes mängib kitarri ja mandoliini. Pooltel poistel on nüüd ka juba "kroonu selja taga" ja on taas aeg ennast pillimängule pühendada. Lõõtsavägilased mängivad põhiliselt rahva- ja pärimusmuusikat, kuid nad ei pane kätt ette teistele muusikastiilidele. Lõõtsavägilased on esinenud kõikidel suurematel folk festivalidel üle-Eesti ning teinud koostööd näiteks Untsakate, Zetode, Jaan Pehki, Hardi Volmeri ja Metsatölluga.\nTartu linn, Eesti Rahva Muuseum, Hurda saal\n09.03.2022, 19:00 - 20:20\n10.03.2022, 19:00 - 20:20\n11.03.2022, 19:00 - 20:20\n12.03.2022, 19:00 - 20:20\n18.03.2022, 19:00 - 20:20\n19.03.2022, 17:00 - 18:20


märts 2010 - Page 4 of 4 - Vanglaplaneet\nIslandlased ei soovi pankrotis panga eest kompensatsiooni maksta\n7. märts 2010 0\nDoc Minut 7. märts 2010 Islandi kodanikud avaldasid arvamust valimistel selle kohta kas peaks Icesave pangas raha hoidnud välismaalastele riigieelarvest kompensatsiooni eraldama. Esialgsed andmed avaldati pühapäeva hommikul riigitelekanali otseeetris. Läbi vaadati 70 tuhat hääletussedelit – […]\nPentagoni tulistaja põdes vaimuhaigust\n6. märts 2010 0\nOliver Tiks Postimees 6. märts 2010 USA kaitseministeeriumi kompleksi sissepääsu juures neljapäeva õhtul tulistama hakanud ja selle tagajärjel ise elu kaotanud mees kannatas psüühiliste häirete all ning tema vanemad olid võime hoiatanud juba nädalaid enne […]\nNobeli laureaat: laske Briti pangad pankrotti\n5. märts 2010 0\nTundmatu Sõdur Minut 5. märts 2010 “Telegraph teatab, et Nobeli majanduspreemia laureaadi Joseph Stiglitzi arvates tuleks raskustes Briti kommertspangad lasta pankrotti minna ja mitte kulutada maksumaksjate raha pankade päästmiseks. Pankade riigipoolne päästmine tekitaks muuhulgas ka […]\nUSA sõltumatu ekspertkomisjon: tulekul uus finantskriis\nTundmatu Sõdur Minut 5. märts 2010 ABC News teatab, et USA tunnustatud ekspertidest koosnev grupp teatas, et tulla võib uus ja senisest hullem rahanduskriis kui pankasid tõsisemalt ei reformita. Seda ekspertide gruppi kureerib Roosevelti Instituut […]\n4. märts 2010 0\nVeiko Pesur Postimees 4. märts 2010 Statistika järgi on aasta-aastalt kasvanud taotlused pealtkuulamisteks. Eesti torkab aga silma kõrge taotluste rahuldamise protsendiga, mis vandeadvokaat Leon Glikmani sõnul on märk tõsisest põhiõiguste riivamisest. Kui 2005. aastal esitas […]\nCeBIT’il esitleti arvutit, mis muudab mõtted sõnadeks\nDoc Minut 4. märts 2010 Gtec esitles alanud CeBIT’il arvutit, mis suudab mõtteid lugeda. Potensiaalse kasutajana nähakse neid, kes ei suuda kirjutada ega rääkida – elektroonikat täis mütsike ja traadita tehnoloogia võimaldavad muuta ajulained tähtedeks […]\n2. märts 2010 0\nSiiri Erala Tarbija24 2. märts 2010 Vaid kolmandik eestimaalastest usub, et nende igapäevane toidulaud koosneb tervisele täiesti ohututest toodetest, selgus turu-uuringute firma Nielsen tehtud üleilmsest internetiküsitlusest. Eesti elanike seas on toidukaupade ohutuses kahtlejaid isegi rohkem […]\nAmetist vabastatud politseinikud käivitavad õigusalase raadiosaate\nPostimees 2. märts 2010 Raadiojaamas Ring FM algab kolmapäevast uus saatesari «Õigus ringis», mille autoriteks on mullu kevadel koos prefekt Aivar Otsaltiga uurimise alla sattunud ning Lõuna prefektuurist lahkunud politseinikud. Ring FM teatel käsitleb uus […]\nEurokomisjon andis geneetiliselt muundatud kartulile kasvatusloa\nJürgen Tamme Postimees 2. märts 2010 Euroopa Komisjon näitas rohelist tuld geneetiliselt muundatud tärklisekartulite kasvatamisele. Toode võib peagi ka eestlaste toidulauale jõuda. Sellega andis eurokomisjon loa Saksa keemiakontserni BASF välja töötatud geneetiliselt muundatud (GMO) kartulisordi […]


Black Velvet | Joogikultuur\nBlack Velvet on Kanada seguviski, mis on valmistatud parimatest Kesk-Kanada teraviljadest (rukis, linnased, oder, mais) ja puhtast värskest Kanada veest.\nDestilleerimine, küpsemine ja segamine toimub ühes ja samas destilleerimiskojas. Black Velvet valmib põletatud tammevaatides minimaalselt 36 kuud. Tulemuseks on kergeltjoodav ja unikaalselt ühtlane viski.\nBlack Velveti ajalugu\n1948 - Kasutades ainult parimaid Kanada teravilju ja allikavett, töötasid viskimeister Jack Napier ja arendusjuht Norman Petty välja uue viskitootmise protsessi nimega “blending at birth“ just Kanada viskide valmistamiseks. Esmalt sai uus toode nimeks Black Label.\n1951 – Kui toode oli kolm aastat juba tammevaadis küpsenud, toimus esimene toote maitsmine. Jack Napier ettepanekul muudeti toote nimi ümber Black Velvetiks, et iseloomustada paremini toote sametist maitset.\nTänaseks on Black Velvet maailmas hästi tuntud ning hinnatud viski olles müükidelt teine Kanada viski USAs ning esimene Soomes ja Venemaal.\nVärvus kuldne, maitse unikaalselt ühtlane.\nPuhtalt, rohke jääga või kokteilides.\n1 L klaaspudel - kastis 12 tk\nThe Black Velvet Distilling Co.


Teksti teisaldamine käskude Lõika ja Kleebi abil - Esimese Wordi dokumendi loomine II\nLeht 5 / 11EELMINEJÄRGMINE Esimese Wordi dokumendi loomine IIÜlevaadeDokumendis ringiliikumine Kerimisriba kasutamine Vormindusmärkide kulissidetagune Teksti teisaldamine käskude Lõika ja Kleebi abil Võta tagasi! Reasamm Teksti joondamine vasakule, keskele või paremale Harjutused Pange end proovile! TagasisideKiirülevaate kaart Valige teisaldatav lause. Klõpsake nuppu Lõika.\nLeht 5 / 11EELMINEJÄRGMINE SaidikataloogKontaktteaveTagasiside saatmineJuriidiline teaveKaubamärgidPrivaatsus ja küpsisedHõlbustusvahendid© 2014, Microsoft Corporation. Kõik õigused on reserveeritud.