Minust | Marko Albert\nMinustjaanuar 30, 2011\nNimi: Marko Albert\nSisekaitseakadeemia 2001.a.; TÜ majandusteaduskond ärijuhimise magistratuur 2008.a.-………\nHobid: filmid, lugemine, teised spordialade jälgimine\nOlen sündinud ja kasvanud Tallinnas, Nõmmel. Praegugi elan Pääskülas lähedal suurepärastele jooksradadele. Nõmme on minu arust üks parimaid kohti sportlasele elamiseks ja treenimiseks Tallinnas.\nHaridust omandades sai spordi pärast mitmeid kordi koole vahetatud, kuid nii põhikooli kui ka keskkooli lõpetasin ma Eesti Spordigümnaasiumis. Edasi läksin õppima Eesti Riigikaitse Akadeemiasse ( praeguse nimega Sisekaitseakadeemia). Alguses astusin sisse Sõjakooli, kuid hetkel mil tuli valida, kas ohvitseri amet ilma spordita või mõni muu amet spordiga, tegin otsuse õppida Politsei Kolledžis. Seda ei ole ma kunagi ka pidanud kahetsema, ehkki osa minu sõpru on jõudnud ohvitserikarjääris juba päris kõrgele. Lõpetasin Sisekaitseakadeemia 2001 aastal. Õppimise ajal leidsin toetust oma tegevusele nii kodust, koolist kui ka kursusekaaslastelt. Nii sain tehtud piisaval määral trenni ja samas õpitud. Kindlasti ei jää Sisekaitseakadeemiast saadud diplom mulle viimaseks, sest 2008.a. aastal astusin Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ärijuhtimise magistriõppesse. Kahjuks esimese hooga ma lõpetamiseni ei jõudnud kuid plaan on magistrikraad ärijuhtimises omandada.\nPraegu olen Kaitsejõudude spordirühma liige ning tänu toetajate abile professionaalne triatleet. Samas olen ka omandamas esimesi kogemusi treeneritöös ning loodan selles vallas ka pikemaajaliselt tegutseda.\nTriatloniga tegelen 1997 aasta sügisest. Enne seda tegelesin 11 aastat ujumisega. Alguses Reet Männiku ja seejärel Liina Oksa käe all. Mõlema treeneri panus minu sportlasteel on mõõdetamatu. Treener Oks oli see, kes soovitas mul triatloni proovida. Kui alustasin triatloniga oli mul võimalus alustada koostööd treener Jüri Käeniga. Temast on nüüd saanud võtmeisik nii kogu Eesti triatlonis kui ka minu olevikus ja tulevikus.\nTreener on alati minu jaoks väga tähtis olnud. Minu koostöö Jüri Käeniga on olnud suurepärane. Ma usaldan oma treenerit igas asjas ja see tagab hea koostöö. Triatlonis on treeneril väga suur osa sportlike eesmärkide saavutamisel. Meil tuleb palju aega treenida olukordades, kus treener ei saa meiega koos olla. Kui ta ei usaldaks meid, ei saaks ju koostööd teha. Olen kindel, et ma ei ole veel piisavalt pädev sportlane, et ennast ise treenida. Hea on ka see, et paljud konkurendid ja nende treenerid on mind olnud nõus aitama ja mulle oma teadmisi jagama. Kõige rohkem saan tänada Rasmus Henningut ja tema treenerit Michael Krügerit.\nMinu eesmärk on alati olnud üks – saada pare(i)maks. Ma ei ole teinud endale järeleandmisi. Ei ole seadnud endale utoopilisi eesmärke, vaid püüdnud kõike reaalselt hinnata . Triatlonis sõltub väga palju sportlikust õnnest ( rattadistantsil võib kumm katki minna jne). Igal juhul ei saa ette ennustada saavutusi tulevastel võistlustel. Annan võistlustel endast alati parima, sest siis ei ole ka pärast süümepiinasi, et midagi jäi tegemata.\nSportlasteel on mul olnud mitmeid eeskujusid. Triatleetidest on minu eeskujuks Kirill Litovtšenko. Temalt ma õppisin triatloni põhitõed ja samuti on ta mind alati toetanud nõu ja jõuga. Oma õpetajat olen ma suutnud küll paar korda võita, kuid need on olnud mitte erilist märkimist väärivad stardid.\n1998 AASTA HOOAEG:\nEesti Meistrivõistlused triatlonis 7. koht (1. koht juunioridest)\nTallinna Meistrivõistlused 2. koht\nKuma raadio sünnipäeva triatlon 2. koht\nEesti Meistrivõistlused duatlonis 5. koht\nMinu esimeseks hooajaks triatlonis oli 1998 a. Selle aasta mais murdsin jalaluu, mis mõjutas kogu hooaega. Jooksma sain hakata juuli alguses ja esimene võistlus, mille lõpetasin oli Eesti MV. Võistluse lõpetasin 7. kohaga, kuid juunioridest olin esimene. 1998 hooaja parimaks stardiks oli Kuma raadio sünnipäeva triatlon, kus lõpetasin teisena.\n1999 AASTA HOOAEG:\nVulcano International Triathlon 6. koht\nVanalinna triatlon 1. koht\nEuroopa Meistrivõistlused, juunioridest 19. koht\nPärnu triatlon 1. koht\nWatergate triatlon 1. koht\nEesti Meistrivõistlused triatlonis 3. koht (1. koht juunoridest)\nEesti Meistrivõistlused duatlonis 2. koht (1. koht juunoridest)\nEuroopa Karikavõistluste etapp 18. koht\nEuroopa Karikavõistluste finaal 18. koht\nHooaeg 1999 oli minu jaoks esimene rahvusvaheline hooaeg ja viimane aasta juuniorina. Ettevalmistusperioodiks sain harjutada koos teiste Eesti triatleetidega Hispaanias. See andis mulle palju. 19. koht juunioride EM-il oli päris hea saavutus. Sain ka esimesed võidud Eestis (Vanalinna triatlon, Pärnu triatlon ja Watergate).\n2000 AASTA HOOAEG:\nVulcano International Triathlon 4. koht\nEesti Meistrivõistlused triatlonis 2. koht\nÜliõpilaste Maailmameistrivõistlused 13. koht\nEesti KV etapp Viitnal 1. koht\nEesti Meistrivõistlused duatlonis 2. koht\nEuroopa Meistrivõistlused kuni 23 a. 6. koht\nEuroopa Karikavõistluste etapp 10. koht\nEuroopa Karikavõistluste finaal 17. koht\n2000a hooaja paremad stardid jäid aasta teise poolde. Rahvusvahelistest võistlustest oli kindlasti suureks saavutuseks 6. koht Euroopa kuni 23. aa MV. Samuti ka üliõpilaste MM-i 13. koht ja 17. koht Euroopa Triatloni Karikasarja finaaletapil. Eestis suutsin Viitna triatlonil edestada kõiki mehi.\n2001 AASTA HOOAEG:\nSõjaväelaste MM Sloveenia 6. koht\nEesti MV Viitna 1. koht\nRegionaalsed CISM-i Triatloni Meistrivõistlused Otepää 1. koht\nPanevežise Rahvusvaheline Triatlon 1. koht\nKose Eesti Karikavõistluste etapp 1. koht\nEuroopa u 23 MV ja Euroopa Karikavõistluste finaal 9. koht ( üldarvestuses 25. koht)\nEesti Karikasarjas võitja\n2001 hooaega mõjutas paljuski Sisekaitseakadeemia lõpetamine. Ettevalmistusperiood jäi lühikeseks ja seetõttu ei saanud osaleda nii paljudel välisvõistlustel kui oleksin soovinud. Sõjaväelaste MM-i 6. koht oli sel hetkel väga hea saavutus. Eestis õnnestus võita kõik, mis võita andis: Eesti karikasari ja Eesti Meistrivõistlused triatlonis.\n2002 AASTA HOOAEG:\nITU Diners Club Triatlon 3. koht\nITU Euroopa MV 15. koht\nSõjaväelaste MM 6. koht\nEesti MV triatlonis 1. koht\nÜliõpilaste MM 10. koht\nITU MK etapp Nizzas 33. koht\nMM kuni 23a 10. koht\n2002 hooaeg oli minu esimeseks hooajaks profisportlasena. Paremateks rahvusvahelisteks tulemusteks olid 3. koht ITU Kopenhaageni võistlusel, Euroopa MV-I 15. koht ja 10. koht kuni 23. aaastaste MM-l. Sain ka esimesed kogemused MK etappidelt…….. Kodus suutsin edukalt kaitsta Eesti meistritiitlit. ITU edetabelis lõpetasin hooaja 134. kohal.\n2003 AASTA HOOAEG:\nITU Euroopa MV 11. koht\nITU MK etapp Edmontonis 12. koht\nITU MK etapp Corner Brookis 6. koht\nSõjaväelaste MM 2. koht\nITU MK etapp Madeiras 11. koht\nITU MK etapp Ateenas 19. koht\n2003 aasta hooaeg oli minu jaoks vägagi edukas. Murdsin ennast esimest korda MK etapil 10 parema sisse (Corner Brook 6. koht) ja esinesin terve hooaja stabiilselt hästi. Hooaja lõpus olin Maailma ränkingus 68 positsioonil ka kindlalt kinni Ateena Olümpiakohas. Sain ka esimest korda seista poodiumil. Sõjaväelaste MM oli üks suur kordaminek.\n2004 AASTA HOOAEG:\nBay Islands Triathlon (Roatan Honduuras) 6. koht\nAlicante duatlon (Hispaania) 1. koht (224 osavõtjat)\nSõjaväelaste MM (Belfort Prantsusmaa) 3. koht\nITU MK etapp Corner Brook (Kanada) 8. koht\nITU MK etapp Tizaujvaros (ungari) 9. koht\nAteena olümpia 21. koht\nITU MK etapp Cancun (Mehhiko) 14. koht\nITU MK etapp Rio (Brasiilia) 2. koht\n2004 hooaeg oli eriline. Pidin alustama võistlustega tavapärasest 3 kuud varem ja olema tippvormis juba mai alguses. Hooaja jooksul oli palju ebaõnne: võistluste ärajäämine (Edmontoni MK etapp), võistluste edasi lükkamine (Mehhiko võistlus hooaja alguses), rattaõnnetus (MM), jalavigastus (Tizaujvaros MK etapp). Kuid olenemata kõigest sellest suutsin hooaja jooksul näidata häid tulemusi. Kolm korda lõpetasin MK etapil esikümnes. Ateena OM-ile wild-kaardiga pääsemine oli minu jaoks suur üllatus, kergelt ka väike õnn, mis korvas eelnevat ebaõnne. Võistlus Ateenas kujunes ettearvatult raskeks. Tulemusega olin rahul, sest jätsin kõik jõu rajale. Hooaja suutsin lõpetada suurepärase 2. kohaga Rio MK etapil. Selline lõpp andis enesekindlust edaspidiseks, järgmisteks hooaegadeks!\n2005 AASTA HOOAEG:\nSõjaväelaste MM (USA) 2. koht\nITU MK etapp Corner Brook 20. koht\nITU MK etapp Saltford 27. koht\nITU MK etapp Peking 21. koht\n2005.a ei kujunenud minu jaoks nii edukaks kui ootasin. Hooajale jättis oma jälje 2004.a. detsembris tehtud mandlilõikus. Kevadine ettevalmistustsükkel õnnestus küll suurepäraselt, kuid tulemustesse seda vormida ei suutnud. Vastukaaluks ebaedule võistlustel suutsin treeningutel näidata aegu ja tulemusi, mida on siiani raske uskuda.\n2006 AASTA HOOAEG:\nITU MK etapp New Plymouth 2. koht\nSõjaväelaste MM (SWE) 3. koht\nBundesliga etapp Bocholt 2. koht\nITU MM Lausanne 38. koht\nITU MK-de kohad 31-35\n2006.a jääb iseloomustama viimane võistlus. Suutsin tulla välja raskest seisust ning hea võimaluse avanemise seda ka kasutada. Terve hooaja vaevlesin samalaadsete probleemidega kui 2005.a hooajal. 2005.a. aasta novembris opereeris Dr Mardna mu vasakut põlve, mida ma vigastasin enne Ateena OM-i. Valu põlves segas pidevalt harjutamist ning sundis jooksutehnikat muutma. Lõpuks ei olnud meil teist võimalust kui opereerida. Jala jõud taastus täielikult alles 10 kuud peale operatsiooni. Hooaja positiivsetest pooltest võib mainida, et sain võimaluse 2004.a. Euroopa meistri Rasmus Henninguga koos treenida. Samuti võistlesin Saksamaa triatloniklubi Asics Team Witteni värvides.\n2007 AASTA HOOAEG:\nITU MK etapp Ishigaki 6. koht\nITU MK etapp Lissabon 25. koht\nITU MK etapp Eilat 22. koht\nHooaeg algas igati oodatult. Pikk treeninglaager Austraalias koos Brad Kahlefeldtiga tõi ka oodatud hea tulemuse Ishigakis. Edasi asjad juba nii roosiliselt ei läinud ning juunist kuni septembrini tuli pidada vigastuspausi. Hooaja lõpus saavutasin veel kaks duatloni võitu Eestis (Tabasalu ja Saaremaa) ning osalesin ka kahel MK etapli. Vähemalt õnnestus Eilatis oma kesine vorm realiseerida.\n2008 AASTA HOOAEG:\nITU MK Madriid, 17. koht\nITU MM Vancouver, 30.koht\nSõjaväelaste MM, 8.koht\nEesti meister olümpiadistantsil\nITU MK New Plymouth, 22.koht\nPekingi OM, 41. koht\nHooaja esimene pool möödus Pekingi OM-I piletit taga ajades. Pilet sai õnneks kindlustatud, kuid seda viimase võistlusega kvalifikatsioonitsüklis. Teine pool hooajast läks sellele, et oma füüsiline vorm jälle võistlusvalmidusse viia. Selleks tegin ka mõned stardid Eestis ja võitsin oma kolmanda olümpiadistantsi meistritiitli Viitnal. Hooaja lõpus osalesin veel Prantsuse klubi Poissy värvides kahel GP etapil tuues võistkonna kokkuvõttes medalile. Hooaja lõpetas Achilleuse kõõluse operatsioon.\n2009 AASTA HOOAEG:\n70,3 Ironman, Austria, 4. koht\n70,3 Ironman, Šveits, 13. koht\n70,3 Ironman MM, USA, 39.koht\nHooaja alguses tegin kõike muud peale jooksmise. Oligi hea, sest sain üle pika ajal jälle Tartu Maratonil osaleda. 38. koht ja kaotus esimesel naisele ei olnud mulle just kõige meeltmööda, kuid kokkuvõttes oli see tohutult positiivne kogemus. Ennast vormi sain alles mai kuuks kui võistlesin oma elu esimesel 70,3 distantsi võistlusel Austrias. Sealse 4. kohaga kvalifitseerusin Clearwateris toimuvatele MM võistlustele samal distantsil. Kaks nädalat hiljem proovisin veel oma võimeid Šveitsis, kuid tõmbasin selle võistlustega ennast sellisesse auku, kus väljaronimine võttis aega pika aja. Mõõna kõrgpunktis kaotasin ka olümpiadistantsi Eesti meistritiitli Aleksandr Latinile, kaotades ka Kirill Kotšegarovile ning Raimo Raudsepale. See oli esimene kaotus alates 2001 aastast. Clearwateri MMil ei õnnestunud kõik ning pidin taanduma alles 39. kohale. See oli minu jaoks väga raske. Hooaja lõpetas 2008.a. opereeritud Achilleuse kõõluse uus operatsioon, sedakorda Soomes dr Sakari Orava noa all.\n2010 AASTA HOOAEG:\n70,3 Ironman Austin, 2.koht\n70,3 Ironman Augusta, 8.koht\nSõjaväelaste regionaalsed MV 4.koht\nKuni veebruari kuuni ei jooksnud ma meetritki. Sealt edasi tegin väga õnnetud katsed ja loobusin jälle. Olin otsustanud võistelda suuremas osas Eestis ja kui jalad kannavad siis ka väljapoole tuur teha. Nii läkski. Eesti võistlused kulgesid tõusvas joones ning mul õnnestus Aleksandri puudumisel isegi Eesti meistritiitel neljandat korda oma kappi tagasi tuua. Peale viimaseid Eesti triatlonivõistlusi suundusin Ameerikasse ning tegin seal kaks starti. Esimene võistlus Augusta 70,3 ebaõnnestus kuid Austin 70,3 võistlusega õnnestus mul hooajale ilus punkt panna. Uue hooga uude hooaega!!\n2011 AASTA HOOAEG:\n•Ironman Hawaii, 13. koht\n•Ironman Austria, 3 koht (Eesti tippaeg 8.08.18)\n•70,3 Ironman Texas, USA avatud MV 6.koht\n2012 AASTA HOOAEG:\nIronman New Zealand 6. koht (lühendatud distants)\nIronman Melbourne 9.koht\n70,3 Ironman Racine 1. koht\nHooaega jääb meenutama tühistatud Ironman Uus-Meremaa ning see, kuidas selle distantsiga kohanemiseks tegin 3 nädalat hiljem kaasa Ironman Melbourne võistluse. Hooaja kõrgpunktiks oli esimesed 70.3 võistluse võitmine Racines ning sellele 6. Eesti meistirtiitli lisamine olümpiadistantsil. Hawaii Ironman ebaõnnestus täielikult kuna panin ettevalmistusega mägedes üle. Õppisin palju väga kalli hinnaga!\n2013 AASTA HOOAEG:\nIronman New Zealand 2. koht\nIronman Šveits 5.koht\nHawaii Ironman 16.koht\nEesti meister duatlonis\nIronman 70.3 South-Africa 4.koht\nIronman 70.3 Geelong 6.koht\nHooaja kaks parimat võistlust olid Uus-Meremaa Ironman ja Hawaii. Suvel kollitas mind järjekordne haigus, mille tõttu pidin valima võistluseks Šveitsi, kus sellel päeval valitses uskumatu kuumus. Edasi Hawaii võistlust võib pidada üsna heaks, sest suutsin esmakordselt joosta sealsetes tingimustes alla 3h maratoni. Koha mõttles oleks võinud paremini….\n2014 AASTA HOOAEG:\nIronman Austria 5.koht\nHawaii Ironman 19.koht\nIronman 70.3 South-Africa 9.koht\nIronman 70.3 Lanzarote 5.koht\nSaavutasin oma esimese Ironmani võidu. See oli suurepärane ja unustamatu kogemus, mis pani aluse kogu hooajale. Austrias jooksin oma elu kiireima maratoni Ironmani võistluse sees (2.47) Hawaii Ironman oli pettumus, sest ettevalmistus selleks oli kulgenud ideaalselt.\n2015 AASTA HOOAEG:\nIronman Melbourne 7. koht\nIronman Frankfurt 9.koht\nIroman Arizona 11.koht\nIronman 70.3 Geelong 5.koht\nIronman 70.3 Miami 11.koht\nTransvolarberg Triathlon (Austria) 3.koht\nHooaeg oli suures osas mõjutatud Aprilli kuus saanud Epsten-Barr viirusest, mille tõttu tundsin ennast treeningutel kehvasti oma 6 kuud. Võistlesin ikka, kuid enesetunne oli pidevalt kehva. Hooaja parimaks võistluseks oli Transvoralberg triatlon, kus suutsin targa võistlusega ennast poodiumile upitada.\n2016 AASTA HOOAEG:\nIronman South-Africa (Aafrika MV) 3. koht\nIronman Frankfurt (Euroopa MV) 4.koht\nHawaii Ironman 14.koht\nElu parim täispika hooaeg. Lõuna-Aafrika võistlus ja Frankfurt mõlemad tuled välja suurepäraselt. Olin rahul nii ettevalmistustega kui ka võistluste õnnestumisega. Hawaii Iroman oli ka suhteliselt hea, kuid jooks lõpus kujunes väga raskeks ning sellega andsin palju kohti ära. Olin vahepeal jooksmas oma absoluutsele unistusele lähedast võistlust, olin esikümnes……\n« Minu triatloniklubi


Finantsinspektsioon - Eestit külastab Euroopa ühtse kriisilahendusnõukogu delegatsioon\nSel teisipäeval ja kolmapäeval, 12.–13. septembril teevad Eestisse teise korralise visiidi Euroopa ühtse kriisilahendusmehhanismi nõukogu (Single Resolution Board, SRB) esindajad eesotsas juhatuse esimehe Elke Königi, juhatuse liikme Joanne Kellermanni ja kriisilahendusüksuse juhi Denada Priftiga.\nKahepäevase külaskäigu jooksul kohtuvad ühtse kriisilahendusnõukogu esindajad Finantsinspektsiooni, Rahandusministeeriumi ja Eesti Panga juhtide ja spetsialistidega. Lisaks saadakse kokku Eesti kommertspankade ja pangaliidu juhtidega.\nKohtumiste peatähelepanu on siinsel pangandussektoril, arutatakse Eesti eesistumise prioriteete finantsvaldkonnas, Eesti finantsstabiilsust, kriisilahendusfunktsioonide ülesehitust ja omavahelist koostööd. Samuti annab ühtne kriisilahendusnõukogu ülevaate Euroopa senistest kriisilahenduse kaasustest ning oma selle ja järgmise aasta prioriteetsetest tegevustest.\n„Euroopa ühtse kriisilahendusnõukogu keskseks ülesandeks on saneerida euroala nõrgad pangad,“ sõnas Finantsinspektsiooni juht Kilvar Kessler. „Finantsinspektsioon toetab igati nõrkade pankade kriisilahendust, kuna Eesti kogemusel tugev järelevalve ja hea dialoog pankadega tähendab hästitoimivat ja stabiilset pangandussüsteemi.“\nEuroopa ühtne kriisilahendusnõukogu alustas tööd 2015. aastal. Ühtne kriisilahenduskord on ühtse järelevalvemehhanismi (Single Supervisory Mechanism, SSM) kõrval üks kahest Euroopa pangandusliidu alustalast ning sinna kuuluvad ühtne kriisilahendusnõukogu ja euroala riikide kriisilahendusasutused. Ühtse kriisilahenduse ülesanne on tagada raskustesse sattunud pankade tegevuse lõpetamine minimaalse mõjuga reaalmajandusele ja rahandusele euroala riikides ja väljaspool seda. Eestis on alates 2015. aasta kevadest kriisilahendusasutuseks Finantsinspektsioon.


Karin* jagas meile oma kogemusi higistamisvastastest Botoxi süstidest. Tekst muutmata kujul.\n„Ma vist olin esimene patsient teie kliinikus, kes kunagi Botoxi süste higistamise vastu tegi. See võis olla umbes 10 aastat tagasi, aastal 2006.\nHigistamine oli minu jaoks terve elu suur probleem, olenemata ilmast või tujudest. Igal juhul higistasin metsikult. Alati tuli mõelda, millistest materjalidest riideid osta või mida konkreetsel päeval selga panna. Siidisärke ei saanud kanda, tumedate riietega oli üldse hullumaja – alati tulid ringid särkidele.\nEnne, kui ma süste sain, katsetasin tuhandet eri meetodit. Vist kõik võimalused proovisin järgi: kristallid ja stick’id. See kõik oli ühe naisterahva jaoks kohutavalt tüütu.\nLõpuks kuulsin sõbrannalt Botoxist. Arutasime seda kliinikus konsultandiga ja jõudsime järeldusele, et tuleb ära proovida. Kuna see oli nii uudne teema, siis tol hetkel ei osanud ma midagi loota. Tookord tegi mulle neid süste dr Viiklepp, kelle jaoks oli see samuti esimene kord neid süste proovida. Isegi tema ei osanud oodata, mis tulemusi see annab.\nSüstid tehti kaenla alla – see oli minu probleemne piirkond. Protseduur ise oli valulik. Torkeid tehti otse kaenla alla, ikka paarkümmend tükki vähemalt. Kuid see valu kestis täpselt protseduuri aja, pärast oli paar päeva vaid õrnalt tunda, et midagi oleks justkui tehtud.\nMa mäletan, et tegin esimesed süstid 1. juunil ja täpselt viis päeva hiljem ma enam ei higistanud – nagu kõik kraanid oleks kinni keeratud. Minu jaoks oli see täielik müstika, olin lausa šokis. Vahet ei olnud, kas tegin sporti või oli kuum suvepäev, mina enam ei higistanud. Ma ei vajanud enam isegi deodorante. Ausalt öeldes oli isegi kirurg hämmingus, kui hästi see töötas.\nNaljakas oli see, et kui ma tegin süstid 1. juunil ja mulle öeldi, et see mõju kestab umbes aasta, siis toimiski kõik nagu kellavärk. Aasta hiljem, umbes 3. juunil, hakkasin jälle higistama. Ja nii neli aastat järjest.\nÜks aasta kui oli jälle aeg süste teha, tekkisid mul vist rahalised probleemid ja loobusin süstidest. Hakkasin seejärel uuesti higistama, aga nagu normaalne inimene. See juhtus umbes aastal 2000 ja kuni tänase päevani ei ole ma neid süste uuesti pidanud tegema. Võin rahulikult liibuvaid särke kanda. Ma ei tea enam neid probleeme, mis mul varem olid. See salvrätikutega kaenlaaluste kuivatamine ja.. see oli ikka hirmus.\nKui ma tagantjärele mõtlen ja mäletan seda efekti, siis ma teeks iga hinnaga need süstid uuesti. Koguksin raha või võtaksin laenu. Ma arvan, et ma oleks isegi rohkem nõus selle protseduuri eest maksma. See aeg – aasta – on ikka väga pikk ning hinna ja kvaliteedi suhe on siin väga hästi paigas. Ma arvan, et ma veaksin kõik oma sõbrad – tuttavad sellele protseduurile, kellel on probleeme. Olgu siis kaenlaalustega või käte ja jalgadega, higi on ikka higi. Kes selle on kord läbi teinud, teavad, millest ma räägin. See efekt oli lihtsalt nii müstiline.“\nLoe ka protseduurijuhiseid: botuliintoksiini süstid\nNinast mööda vaadata ei saa Anne & Stiil. Ilu, mis jääb püsima


Nelja olümpiakulla võitja Serena Williams investeeris Coinbase’i - ärileht.ee\nMaailmakuulus tennisemängija Serena Jameka Williams avalikustas Instagrami vahendusel 17. aprillil, et käivitas enda inveseerimisfirma Serena Ventures ning on investeerinud enam kui 30 firmasse, nende hulgas krüptovahetusplatvormi Coinbase.\nTema loodud firma ametlik koduleht ütleb, et nende investeerimisportfelli koguväärtuseks on üle 12 miljardi dollari. Fond keskendub eelkõige uutele, alles arenevatele firmadele ning julgustab neid kõiki omavahel koostööd tegema ja ühiselt uusi võimalusi looma.\nSerena Williams on olümpiamängudel võitnud 4 kuldmedalit ja Naiste Tenniseassotsiatsioon on kaheksal korral tunnistanud ta maailma parimaks mängijaks. Eelmise aasta augustis pakuti tal olevat umbes 180 miljonit dollarit puhasvara.\nKrüptovaluutade ja plokiahela tehnoloogiaga tegelevad idufirmad on investorite jaoks aina atraktiivsemaks muutumas ning arvatakse, et käesoleval aastal hakkavad riskikapitali fondid aina rohkem oma raha just sinna suunama.\nSamuti avaldas IDC Government Insights, et USA valitsus tõstab järjest plokiahela tehnoloogia arendamisele suunatud eelarvet. Aastaks 2022 arvatakse see olevat juba 123 miljonit dollarit, mis on enam kui 10 korda rohkem kui aastal 2017.


Kasutaja õiguste muutmine :: Pingviini veeb\nKasutaja õiguste muutmine\nPingviini veeb foorumi pealeht » Linux » Üldised linuxiga seotud küsimused » Kasutaja õiguste muutmine\npostitatud: 06.03.2006, 09:09 postituse pealkiri: Kasutaja õiguste muutmine\nKopeerisin CD-lt dokumente ja katalooge /home-sse. Kui nüüd kopeeritud dokumente avada, siis on neil ainult lugemisõigus. Kuidas oleks võimalik kõik dokumendid ühe käsuga muuta, et oleks ka kirjutamisõigus?\npostitatud: 06.03.2006, 09:31 postituse pealkiri: Re: Kasutaja õiguste muutmine\nkuhu ja mis kasutajana sa need kopeerisid?\nMuidu aga võib abiks olla (kui juba on sinu /home/kasutaja kataloogis)\nchmod 766 kataloog\npostitatud: 06.03.2006, 09:42 postituse pealkiri: (teema puudub)\nCD-le sain teiselt kõvakettalt kasutaja õigustes kopeerida. Kopeerisin kasutajana CD-lt nüüd uuesti pärast installi kataloogi /home/kasutaja. Kõik dokumendid on kirjutuskaitstud. Muidugi saab igat eraldi ka ümber suht lihtsalt muuta. Küsisin vaid sellepärast, et ehk saab lihtsamalt kõik korraga muuta.\npostitatud: 06.03.2006, 10:16 postituse pealkiri: (teema puudub)\nongi chmod 766 kataloog ja võid veel kataloogi sees chmood 766 * anda\npostitatud: 06.03.2006, 14:41 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKui sul on hunnik katalooge üksteise sees siis peaks kirjutama\nchmod 755 -R katalooginimi\nSee peaks andma täielikud õigused failide omanikule ning teistele lugemise-käivitamise(kataloogi avamise) õiguse.\nKui nood failid on kellegi teise kasutaja omad siis enne kasuta chown -R uus_kasutajanimi:uus_grupinimi katalooginimi\npostitatud: 06.03.2006, 15:18 postituse pealkiri: (teema puudub)\nvaatasin üle ja täiendasin vikis asuvat chmod käsklust, sealt on võimalik täpsemalt lugeda..\nlink ise on siin: http://viki.pingviin.org/index.php/Chmod


Kalandus, jahindus, mesindus, müük\nkasutatud; Autor(id): , Kirjastus: Valgus, Linn: Tallinn, Aasta: 1971, LK: 122, Seisukord: veidi kulunud kaantega, kuid sisult terve raamat. Vimane lehekülg on veidi kortsus, Suurus: tavalisest suurem pehmete kaantega raamat, Sisu: Sisukord: * Veel kor...\nkasutatud; Kirjastus "Valgus" Tallinn 1971, 122 lkSisu: Sisukord: * Veel kord veekogude majandamisest. * Kalaspordibaaside rajamisel organiseerimatust lubada ei saa. * Ühest kalakasvatuslikust eksperimendist* "Linda" kolhoos on nõus abistama ka kal...


Windsor Guest House Bath Suurbritannia - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 317 majutuskohta asukohas Bath.\n69 Great Pulteney Street, Bath kesklinn, Bath, Suurbritannia, BA2 4DL - Vaata kaardil\nSaid küsimuse Windsor Guest House kohta?\nLuksuslik kaheinimesevoodiga tuba vaatega aiale (Deluxe Double Garden)\nBaldahhiinvoodiga tuba (Four Poster Bedroom)\nNaabrus Bath kesklinn Bath kesklinn Bath kesklinn Bath kesklinn Bath kesklinn Bath kesklinn\nRohkem majutuskohast Windsor Guest House\nAsudes mugavalt Bath's, on Windsor Guest House suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Hotell asub kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Windsor Guest House kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, igapäevane toateenindus, faksiaparaat, kamin, fotopaljundus.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Avasta kütkestav segu Windsor Guest House professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\nHommikusöögi hind (kui ei ole toa hinna sees): 9 GBP\nHotelli ehitamise aasta: 1790\nAgoda arvustused (24)Booking.com arvustused (1481)\nKõik reisijate tüübid (24)Ärireisijad (1)Paarid (16)Üksikreisijad (2)Pered suuremate lastega (4)Grupid (1)\nRonnakorn alates Tai\nTara alates Malaisia\nLuksuslik kaheinimesevoodiga tuba vaatega aiale\nEberhard alates Rootsi\nLinda alates Hiina


241 postitus (kokku 241)\nJa abikaasa on ka olnud samal ajal suvilas, kui need sõbrad seal käisid? Kui nii, siis ei saa ju süüdistada, et vallaline sõbranna ajab mehele ligi.\nOh, jeerum, mida sa ajad? Mingit oma isiklikku teemad? Mis vallaline sõbranna?


Euroopa piisonid. Foto on illustratiivne.Foto: Pixabay.com\nVIDEO | Lätti saabus sisserändaja – piison Valgevenest (22) 06.10.2017\nLisaks Poola uudisteagentuurile TVN24 on uudist “ülejooksikust” kajastanud ka ülemaailmse haardega BBC News ning uudist on viimastel nädalatel korduvalt jagatud suhtlusportaalides.\nEuroopa piison ehk pürg (Bison bonasus) on veislaste sugukonda kuuluv imetaja.\nPiison oli levinud kogu Euroopas kuni Volga jõeni idas ja Kaukaasiani kagus, kuid nende arvukus vähenes kiiresti inimasustuse leviku ja sellega kaasneva küttimise tõttu.\nTänapäeva Poola aladel oli piison haruldane juba 11. sajandil ja Zygmunt I kehtestas surmanuhtluse piisonite salaküttimise eest.\n1795. aastal võeti piisonite viimane elupaik Białowieża ürgmets kaitse alla ja 1857. aastal loendati seal 1900 piisonit. Aastatel 1890 ja 1910 tabas seal elanud piisoneid haigus, mis vähendas nende arvukust tunduvalt. 1915. aasta alguses elas seal vaid 770 piisonit. Sügiseks 1917 oli järel vaid 150 piisonit.\nEsimese maailmasõja ajal ja vahetult pärast selle lõppu langesid paljud piisonid marodeerivate sõdurite saagiks. 4. aprillil 1919 leiti viimased surnud piisoni jäänused. 1920. aastatel oli euroopa piison väljasuremisohus.\nKõik tänapäeval elavad euroopa piisonid pärinevad vaid kaheteiskümnest loomaaedades ja loomaparkides elanud piisonist. Vähene geneetiline varieeruvus on liigi pikaajalise säilimise seisukohalt oluliseks ohuteguriks.\nLoomaaedade ja eraisikute pingutuste tulemusena suudeti 1952. aastal esimesed piisonid Białowieża rahvuspargis loodusesse elama lasta. 2004. aastal elas vabas looduses 31 populatsiooni kokku 1955 isendiga. See moodustab pea 60% kõigist elavatest euroopa piisonitest. Białowieża metsades elab umbes 800 piisonit. Poolas elab umbes 25% kõigist pürgadest.\nValgevenest Lätti tulnud pagulaspiison elas külma talve kenasti üle, põllumajandusminister...


Ühiskondlik kokkulepe aastaid hiljem\n4. septembril otsustas president Rüütli akadeemiline nõukogu kiita heaks idee sõlmida ühiskondlik kokkulepe. Seitse nädalat hiljem esilinastus Eestis joonisfilm ?Jääeag?.\n20 000 aasta eest oli maailm kattumas jääga ning loomad põgenesid pealetungiva külma massi eest, kuhu said. Sel ohtlikul ajal moodustus kõige veidramat sorti kari, mille liikmeteks on kiire jutuga juhmivõitu laiskloom Sid, rahulik, aga pahuravõitu mammut Manfred ja kurikaval mõõkhambuline tiiger Diego. Neid sidus soov viia eksinud inimlaps tagasi oma vanemate juurde.\n2002. aasta sügisel oli Eesti ühiskonnas ?kujunenud teatav valmisolek/ootus stabiilsust ja tasakaalustatust, aga ka heaolu kasvu toetavate ning laiemat kooskõlastatust omavate sammude osas?. Sel kummalisel ajal moodustati Vabariigi Presidendi akadeemilise nõukogu otsusega ühiskondliku kokkuleppe peakomitee loomist ettevalmistav töörühm. Rühma liikmeid sidus soov tõsta majanduskasvu tempot, et viia Eesti mahajäämuse ületamisele ning vähendada sotsiaalset kihistumist, mis oli kujunemas selgeks arenguohuks.\nSeistes silmitsi lugematute ohtudega, liiguvad need kirjud seltskonnad koomiliste sekelduste kaudu sammhaaval oma eesmärgi suunas, puutudes aeg-ajalt kokku hüsteerilise oravaga, kes on pidevalt mures oma kalli tammetõru pärast, ja ninasarvikutega, kes ei andesta kunagi, et laiskloom nende võilille ära sõi.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: JÕULUPÄRG\nKuna meil on siin suur suguvõsa ja tuttavate ringkond siis jõulude ajal tavaliselt alati palju sagimist ning toredaid külastusi või külalisi.\nSeega sai enne jõule taas käidud väikest kingitust viimas ühe meie tuttava tädi juures. Tegu hästi tegusa ja toreda naisega, kes alati oma aega teiste inimeste abistamiseks kasutab ja kes alati kõikide sünnipäevad ja tähtpäevad meeles peab.\nMa leidsin internetist ühe toreda idee jõulupärja tegemiseks ja mõtlesin ühe sellise pärja just sellele tädile teha (suure lillekorvile lisaks mida tädi ise soovis).\nÜllatavalt hästi kukkus välja\nTädi oli mandariinipärjast nii vaimustatud, et ta pani selle kohe oma välisuksele rippuma (selles mõttes siis, et seda enne söömist ka pärja otstarbena kasutada). Ma küll ise pärast mõtlesin, et loodetavasti ei saja vihm mandariinide ümber olevale kilele peale, sest siis see sulaks ära ja mandariinid kukuks maha.\nMul oli plaan selliseid pärgi ka veel teistele sõpradele teha, aga huvitaval kombe,l kui ma järgmist pärga tegema hakkasin, siis see ei tulnud enam üldse välja. Ma ei teagi milles probleem oli ja kuna enne külla minekut ei olnud enam palju aeg selle pärjaga jamada, siis jätsin tegemata. Ma arvan, et kuna ma kasutasin natuke suuremaid mandariine, siis võib olla olid need liiga rasked ja seepärast jäi pärg väga loperguseks ja polnud kinniseotult üldse pärja nägu.\nKuna aga esimene pärg tuli väga ilus välja siis kui mitte sel aastal, siis järmiste jõulude ajal proovin kindlasti uuesti teha.\nLabels: arts and crafts, Friends, jõulud, sõbrad


See on hooaeg, et tegeleda oma kassi elukvaliteediga kodus | Kasside hooldus viinamarjade eest - Native Read\nSee on hooaeg, et tegeleda oma kassi elukvaliteediga kodus | Kasside hooldus viinamarjade eest\nJõuluvanale punast vaipa lahti rullides on lõputuna näivatest ulakatest ja toredatest nimekirjadest lihtne end tunda. Meid ei häiri mitte ainult peretoitude ostmine või naabruses asuvate potluckide ostmine, vaid alati on ostmiseks viimase hetke kingitusi ja miljon muud asja.\nPühade kollektiivne hullumeelsus võib panna meid oma prioriteete pisut muutma ja me oleksime valmis panustama, et meie kassid tunnevad seda. Õnneks saate mõne väikese kohandamisega oma kassi elukvaliteeti uuel aastal parandada.\nNende keskkonna suurendamine\nKuna kassidel, kellel on lubatud oma naabruskonda vabalt pidada, on oht juhuslike vigastuste või nakkushaigustega kokkupuutumiseks, võib sel pühadeajal olla mõttekas uks sulgeda. Pühade liiklus, külm ilm ja lemmikloomade talviste toksiinide levimus on kõik head põhjused, miks hoida oma kiisu sel hooajal siseruumides. See tähendab, et olenemata sellest, kas teie kass jääb sisse või läheb välja, tuleb ta mikrokiibistada, parasiitide ennetamise ajakava kohaselt ja täielikult vaktsineerida.\nAinult siseruumides olevatel kassidel on potentsiaal elada kõige pikemat ja tervislikumat elu, kuid see elustiil võib toimuda kasside üldise õnne arvelt. Muidugi, mõned kassid on täiesti rahul maja ümber rippuma, kuid teistel võib tekkida igav, masendus, loidus ja kaalutõus.\nSee on kassiomanikele keeruline mõistatus, kuid on viise, kuidas oma kassi elukvaliteeti tõsta, piirates samal ajal (või kõrvaldades) õues viibimise aega.\nMaksimeerige kogu oma kodu vertikaalne ruum. Kui teil on mitu pinda, mille vahel ronida või hüpata, aitab see mitte ainult naela hoida, vaid suurendab ka füüsilist ja vaimset stimulatsiooni. Kassid eelistavad mis tahes ruumi kõrgeimat punkti ja võimaldavad neile piiramatu juurdepääsu ahvenatele (koos kriimustuspostidega) panevad nad end suurepäraselt tundma. Lisage neile kohti sooja päikesevanni nautimiseks, näiteks lemmikakna alla. Lisage visuaalset huvi, pakkudes välistingimustes lindude söötjat, keda nad saavad vaadata kogu päeva. Veenduge, et aken lukustub ja sellel on turvalised ekraanid. Visuaalse huvi suurendamiseks lisage oma kassi keskkonda kalapaak. Veenduge, et teie kass ei küttiks kalu! Istutage neile kassisõbralik siseaed, et neid närida ja proovi võtta. Mängige nendega paar korda päevas, umbes 15-20 minutit korraga. Interaktiivne mäng aitab teie kassil põletada kaloreid, kuid tugevdab ka teie vahelist sidet. Ärge unustage austada oma kassi röövellikke instinkte ja julgustada neid jahti pidama, sööstma ja varitsema. Toit või mänguasjad võivad teie kassi elukvaliteeti tõsta, kui te pole kodus, ja premeerib neid selle eest, et nad keskenduvad ülesandele. Kui vajate abi osade juhtimisel, andke meile sellest teada. Kassi treenimine jalutusrihma otsas kõndimiseks, trikkide sooritamiseks (nt kõrged viied või toomine) või nende aedikute otsimine ja nautimine lisavad nende rutiinile uskumatut väärtust.\nVastus paljudele kassi omandiga seotud võimalikele probleemidele võib olla katio (kassi siseõue) paigaldamine. See täielikult suletud välisruum annab kassidele mõlemast maailmast parima ja võib positiivselt tõsta ainult siseruumides kasutatava kassi elukvaliteeti. Seadke see otse aknast või uksest välja, et kass saaks vabalt seigelda nii seest kui väljast või õues, kus ta võib tunda käpa all rohu ja mustuse mõju.\nTurguta oma kassi elukvaliteeti\nKui teie kingitus neile on üldise tervisega parem, saame aidata teil alustada hambaravi rutiiniga nende plaanitud terviseeksamil. Samuti saame käsitleda elustiili, toitumist, toitumist, käitumist, parasiitide ennetamist ja vaktsineerimist.\nKui teil on lisaküsimusi oma kassi elukvaliteedi kohta, helistage meile. Meie kõigi Native Read soovime teile ja teie kaunile kassile head ja tervislikku pühadeaega.\nPrevious article35 metsikut delfiini faktid, mis hämmastavad teid (2021)\nNext articleMiks, oh miks, kassid vihkavad vett?\nPurrfect kassihooldus: käpakas juhend\n37 Murettekitav lemmikloomade lapsendamise statistika, mida peame teadma 2021. aastal


Kas paralleelselt põlevkivi hinnaga peaks alandama elektrienergia hinda?\nHind peaks stabiliseeruma tänasel tasemel. Ma ei usu, et põlevkivi hinna langus annaks võimaluse elektrienergia hinda langetada. Energeetikasse on tarvis teha väga suuri investeeringuid. Kui meil oleks olemas uued tehnoloogilised seadmed, siis ma ütleks jah. Aga me oleme täna situatsioonis, kus Narva elektrijaamades on väga vanad katlad. Investeerida on sinna tarvis mitte ainult sellepärast, et katlad on vanad, vaid kasutusele tuleb võtta uus tehnoloogia. Pluss keskkonnakaitselised küsimused, ressursimaksud ja keskkonnamaksud.\nMe oleme oma ülesande täitnud, kui suudame elektrienergia hinda säilitada tänasel tasemel. Vastasel juhul peaksime hakkama hinda tõstma.\nPõlevkivi on muidugi üks tähtsam komponent, mis elektrienergia hinda mõjutab, kuid oli ka Eesti Energial endal hulk kuluartikleid, mis elektrienergia hinda kergitasid. Ma ei tea täpselt, kuidas Jostov seda kõike kavandab, selge on see, et seal on vaja kokku tõmmata. Aga minu meelest on põhiline kokkutõmbamise võimalus hoopis mujal -- tulevikus on võimalik kasutada põlevkivi ilma rikastamata.\nMa arvan, et elektri hind jääb võib-olla stabiilseks küllaltki pikaks perioodiks. Aga ma ei arva, et ta langeb. Investeeringuid peaks Eest Energia põhimõtteliselt tegema ikkagi laenuvahendite arvel.\nMa ei arva, et põlevkivi hinna vähendamine toob kaasa elektri hinna vähenemise. Pigem on põlevkivi hinna vähenemine oluline selleks, et elektrienergia hind ei kasvaks kiiremini, kui ta praegu on planeeritud. Kõik täiendavad kohustused, mis tulevad elektritootjatele peale, sh ka need, mis on seotud saastetasude jm keskkonnakaitsealaste kulutustega, nõuaksid siis rahastamist elektri hinna kaudu. Praegu ongi eelkõige oluline see, et püütakse sisendit vähendada ehk teisisõnu põlevkivi hinda vähendada selleks, et saaks teha investeeringuid.\nEesti Põlevkivi uue juhtkonna initsiatiiv alandada põlevkivi hinda on loogiline, sest nad peavad arvestama konkurentsiga, mida pakub Slantsõs toodetud ja Vene riigi subsideeritud odavam põlevkivi.\nEesti elektrienergia turg peab Euroopa Liidu direktiivide järgi järk-järgult avanema konkurentsile. Kuna võrguettevõte on loomulik monopol, taandub konkurents elektriturul tootjate konkureerimiseks.\nPõlevkivi hinna muutumine mõjutab elektrienergia tootmise hinda, mitte ülekande- ja jaotusteenuse hinda võrkudes. Pikas perspektiivis on Eestis kaevandatava põlevkivi hinna alanemine kogu Eesti põlevkivienergeetika ellujäämise eeldus. Elektrienergia hinna lõpptarbijale kehtestab Eestis energiaturu inspektsioon, mitte Eesti Energia.


'Juriidiliselt on kõik korrektne' - asjaga j.o.k.k. - Äripäev\n'Juriidiliselt on kõik korrektne' - asjaga j.o.k.k.\nÄripäeva arvates on karmilt lajatav mõiste "korruptsioon" saanud endale viisakalt vabandava sünonüümi "juriidiliselt on kõik korrektne". Nii nagu kohtumajast ei pea väljuma paraadtrepi kaudu, vaid võib minna ka tähelepanu äratamata tagatrepist.\nVäljend, mis vääriks omaette kaubamärki, võis ühena esimestest kordadest eetrisse paiskuda justiitsminister Rein Langi suust, kui ta kommenteeris Edgar Savisaare Keila-Joa majaostu. Olgu hind naeruväärselt madal, olnud juriidiliselt kõik korrektne.\nRahaliselt mastaapseim samalaadne korrektsus on Ühispanga endise presidendi Ain Hanschmidti rikastumine 700 miljoni krooni võrra Tallinki aktsiatega. Kuni Hanschmidt oli Ühispanga president, tal ju nimetatud aktsiaid polnud, seega ei saanud ta neid kusagil ega kellelegi deklareerida. Mida pole, seda pole. Kui ta aga aktsiad omandas - pole tähtis, kuidas, meil on kapitalism - polnud ta enam Ühispangas tööl, seega polnud enam mingit vajadust neid kusagil deklareerida!\nSiinkohal meenub üks Murphy seadus telefonivestluse ülestähendamise kohta: kui teil telefonivestluse ajal on vaja midagi kiiresti üles kirjutada, siis tavaliselt on teil pliiats käepärast, aga paberit pole. Kui on aga paber, pole pliitsit. Kui on olemas nii pliiats kui paber, siis telefon vaikib - pole midagi üles kirjutada.\nReedene Äripäev kirjutas aga sulgpalliklubi osavatest rahaservidest - osasid tööturuameti ametnikke liidab lausa riikliku tähtsusega sulgpalliklubi, mille liikmed koordineerivad tööturuameti raha kulutamist.\nVeel. Tallinna linnavõim ostab topeltkallilt, 150 miljoni krooniga tagasi muruplatsiks kujundatavad Harju tänava äärsed varemed. Samas müüakse nn sundüürnikele Tallinna kesklinna kortereid 100 korda turuhinnast odavamalt - lahkusel maksumaksja raha arvel pole piire.\nPõllumajandusministri abiga jagati kalalaevade utiliseerimistoetust (vaata "Rahvaliitlaste rahalaevad", Äripäev, 10.10.2005), põllumajandusministeerium sõlmis riigivara soodusrendilepinguid ("Ussid riigivara järamas", Äripäev, 24.11.2005).\nRentijale soodsaid lepinguid sõlmis ka keskkonnaministeerium nn Rävala puiestee majas Rävala 8. KUMU ehituse riigihanked Merkole läksid hulga kallimaks, lisandusid muud hanked - näiteks advokaadile.\nKurikuulsa K-kohukese reklaam prügiurnidel oli sarnane nagu kaks tilka vett Keskerakonna logoga - kuid korrektsus eelkõige! Keskerakond emiteeris 10 miljoni eest võlakirju - "annetajad" pidi avalikustatama, aga praegu on teada ainult LHV kui võlakirjade vahendaja.\nMillega ringkaitset murda? Seaduste mõte peaks olema, et seadused mõistavad õigust, aga samavõrd oluline on, et õigusemõistmise käigus ei löödaks uppi õiglust.\nPraegu on küll nii, et juriidiliselt peaaegu absoluudini, et mitte öelda nonsensini, on viidud (tugevama poole) õiguse aspekt. Inimeste õiglustunne on aga kõvasti riivatud, mistõttu süveneb veendumus, et seadused ei mõista ka enam õigust, vaid on üksnes ebaausalt tehtu õigustamiseks.\nÕigusest, rääkimata õiglusest, on kahetsusväärsel kombel saanud õigustamine. M.o.t.t. ehk j.o.k.k.


Trip.ee | pirx\n15. veebr 2020 23:46\n25. märts 2015 18:26\nMul on ka Ruhnu sel suvel kavas. Olen aru saanud, et ööbimisega (telkimisega) on seal väga tsiviliseeritud lood. Mina aga ei vaimustu üldse mõttest telkida turismitalu õuel, keset võõraid inimesi. Minu eesmärk on olla rahulikult ja matkata ja vaadata, kuidas aeg kulgeb omas rütmis ja omaette. Kuna minu mugavusnõudlikkus on üliväike ning kogemused ulatuvad ka lumega ja magamiskotiga põõsa all tukkumiseni, siis kuidas suhtutakse Ruhnu saarel lihtsalt rannaliival öisesse pikutamisesse? Lõkkest ei pea ka suurt midagi, suvine aeg, saab ka kuuma toiduta hakkama.\n4. juuli 2014 21:35\nOo, hea lugemine, ise ka 5 päeva pärast Rooma minemas, saan kohe toredaid mõtteid :)\n4. veebr 2012 20:02\nTänan jälle kõiki vastamise eest!\nMa lähen ja uurin siis matkafoorumist veel, äkki saan targemaks.\nMagistritydruk: just, see, et infot ei ole, tekitab huvi ja soovi minna. Nüüd avastasin Estonian Air'i soodsad lennupiletid Põhja-Soome linnadesse kah veel. Peab vist riskima ja lihtsalt kätte võtma ning minema. :)\n1. veebr 2012 21:07\nMul on siiski (kui minekust midagi väja tuleb) plaan see "maailma lõpp" ära vaadata (kuidagi temaatiline aastal 2012).\nTegin kerget uurimust ja vaatasin suuremad (?) kohad oma võimalikult teekonnal läbi, et kus ja mida üldse on. Leidsin hunniku asulaid, aga ei ole reaalselt õrna aimugi, kui suured need on :)\nKas keegi on päriselt ka sarnase teekonna nagu mul plaanis oleks jalgsi läbinud? Oleks huvitav lugeda :)\nMagistritydruk, mis ajal minek on ja kui kauaks?\n23. jaan 2012 17:56\nSiit tuleb üks küsimus veel: mis süsteem on Soomes siseveekogudel praamidega liiklemisel? On seal mingid kirvehinnad?\n21. sept 2009 17:09\nKasvult sulandun kümneaastaste seltskonda, mõistuselt sai kõige targem hetk otsa, kui 5 aastat tagasi gümnaasiumi lõpetasin... Igapäevaselt tegelen alaealistes muusikahuvi süvendamisega. Ülejäänud repertuaari kuulub igasugune väikest ekstreemi sisaldav tegevus: mootorratta seljakoti mängimine, jalgratta pedaalide kriuksumine, suuskade sahin nii lauskmaal kui mäest alla, kõikvõimalikes (ohtlikes ja vähemohtlikes) kohtades turnimine, rabas lirtsumine... Fotoaparaati ja igasuguseid maakaarte armastan meeletult. Kaklen, kui vaja, aga üldiselt ei hammusta. Ajan liiga palju lolli juttu, aga kuna inimesed mu ümber on samasugused, siis see ei paistagi nii palju silma. Olen kontrastsuse võrdkuju ja seetõttu minu hoolikalt planeeritud reisid ning muud ettevõtmised saavad lõpuks hoopis teise näo, kui tal see paberil oli. Ühel päeval igatsen Itaaliat, teisel polaaröist Põhjamaad. Kõnnin suurima naudinguga vööni mudas, kuid õhtul lõkke ääres voolin kadakaoksast maniküüritarbeid. Pigem külmetan ja magan tähtede all kui vähkren võõras umbses telgis. Iseendaga saan kõige paremini läbi, aga üks-kaks kaaslast (kes jagavad mu ideid või neil on üldse ükskõik) kuluvad ära :) "Vene aja laps" - karastunud kaitsesüstideta, säilitusaineteta ja mullaste rabarberitega. Arvan, et metsas ära ei sureks.\n21. sept 2009 16:39\n"Harilik Soome, harilik Läti"... Harilik Soome peaks olema midagi Helsinki sarnast... Ja harilik Läti Riia siis? Ma ei taha kuidagi norida, aga ka Soome ja Läti ei ole ainult nende riikide pealinnad... Võtke ette reis "ebaharilikku" Soome või Lätti... Kui paljud nt on käinud Põhja-Soomes (Rovaniemi ja jõuluvana elamine ei loe), Ida-Lätis? Sageli tundub, et olen 10 korda nendes riikides käinud, aga tegelikult ei ole seda maad näinudki... Nt Põhja-Soomes, Lapimaal ei ole suurem osa üldse käinud. Et tegu on klassireisiga ja kui ei taha väga palju "üleliigset" kultuuri, siis üürige paariks ööks maja: saate sauna, kui tahate, otsige mõni matkakorraldaja... Õhtul kogunete ilusti suurde tuppa kamina ette ja keedate teed... Teete sauna... Eriti mõnus oleks see talvisel ajal, kui väljas on külm... Palju mõnusam, kui kusagil suur(?)linnas jalad mööda muuseume ja vaatamisväärsusi rakku joosta...\nKuidas ja kus hoiate raha\n19. juuli 2009 15:36\nKusjuures kui taskutest üldse rääkida, siis minu jaoks on üsna turvaline hoida raha teksade eestaskus (nagu igapäevaselt mööda Eesti linnu kõndides). Sealt igaüks näppama ei satu ja kõndides ei liigu asjad ülespoole, nagu tagataskus võib juhtuda. Seega on tegelikult üsna hea mingit väikest summat kanda ka selles teksade eestaskus (kui julgust on). Palju sinna panna ei julgeks, aga kui niisama korra poodi või kohvikusse minna, siis ei näe probleemi.\n19. juuli 2009 12:20\nKui hakata mingeid imelikke leiutisi kuskile riiete alla toppima ja siis poes või turul vms seda siis riiete alt välja õngitsema, on kohe näha, et tüüp on turist ja veel ikka päris Turist kohe... Et ei usalda kedagi ja peidab raha kõikjale ja tal on seda sulas palju jne. Samas, kui hoopis hoida oma rahakotti nt käekotis (naised) või põuetaskus (mehed), siis võõras vaatab peale ja ei saagi võib-olla aru, et tegu on turistiga, kellel suured summad sula kaasas. Muidugi ei ole kasulik kõike oma raha ühes kohas hoida... Osa ühte taskusse, osa teise, osa soki sisse (kõige kindlam tundub, eriti kui see raha läheb siis sinna talla alla otsapidi ja on ketsi sees ka veel. Õnneks on üsna igal pool võimalik maksta kaardiga... Tundub turvalisem. Käisin Londonis öösel üksinda ringi (naissoost ja vanus oli siis 21 vist). Kaasas oli õlakott (selline suurem märss, kuhu toppisin ka oma peegelkaamera). Kõik raha ja dokumendid ja muu vajalik oli seal kotis (osa raha siis küll kaamera kotis). Ja keegi ei vaadanud nagu turisti. Käisin ringi sellise näoga, et lähen sõbrale külla või poodi teed ostma. Ja siis tulid hoopis need silmnähtavalt turistid minu käest küsima, kust kuhu saab ja mida vaadata. Pika jutu kokkuvõtteks - kui käituda võimalikult ligilähedasena kohalikega, siis on tõenäosus, et sind lolliks turistiks tembeldatakse ja seega ka paljaks varastatakse, palju väiksem. Ega ju oma kodulinnas ka ei topi seljakotti särgi alla...\nParadiisisaar ju :) Väga hea on teha ring ümber Hiiumaa - näeb ära kõik peamise... Sõita Heltermaalt nt Käina peale ja seal jääb kohe varsti Suuremõisa ette - seal on Suuremõisa loss, mida saab ka külastada. Siis on Kassari - Sääretirp ja kui huvitab ka Orjaku linnuvaatlustorn (binokkel kaasa nt). Kassaris on ilus selge merevesi ja mõnusad kadakad ja üldse selline väga traditsiooniline saaremaastik. Kassaris on ka muuseum, mida võib päris huvitav külastada, kui muuseumid natukenegi huvi pakuvad. Siis Käinast võiks ka läbi põigata, lihtsalt niisama. Seal on muidu vanad Käina kiriku varemed, mis on päris huvitavad. Siis võtta suund lõunasse ja Emmaste peale. Enne Emmastet suuremaid vaatamisväärsusi esmakülastajale ei tooks välja. Küll aga on Harju tuulik kohe tee ääres Harju külas. Seda võib vaadata, kui tahtmist. Siis Emmastest natuke edasi on Sõru - seal on sadam ja muuseum ja rand ja vana purjelaev Alar ja veel purjekaid ja laevu. Ja hästi ilus ja korras on ka. Ja seal on Sõru kõrts, kus saab süüa-juua. Ja suvel on seal palju üritusi. Siis võiks sõita veel Sõrult edasi mööda Hiiumaa kõige ilusamat teed - Tohvrile. Seal on natuke militaarvärki, kui huvitab. Kui ei huvita, siis lihtsalt ilus loodus. :) Siis peaks natuke tagasi sõitma, sest Tohvril saab tee otsa. Sõita tuleks enam-vähem Emmastesse ja sealt võtta suund Kõpu peale. Teele jääb Vanajõe org näiteks. Siis sõita Kõppu ja seal on tuletorn ja sealt edasi on: 1. Ristna - ilus, super ilus rand ja suured lained enamjaolt ja vaikne (kui pidev meremüha välja arvata), Samuti on Ristma tuletorn; 2. Kalana - seal on põhilised militaarvärgid. Vanad sõjaväe ehitised jms. Huvitav igatahes. Siis peaks jälle sõitma tagasi ja keerama vasakule Luidja (või Kärdla - sama tee tegelikult) peale. Luidjas siis ilus rand ja Kõrgessaare on kah mõnes mõttes huvitav koht. Siis on üks küla nimega Rootsi seal :) Edasi - Tahkuna. Jällegi tuletorn. Ma ei tea, kas sinna üles saab sellel suvel, ei ole vajadust olnud uurida... Aga usun, et see kuskil kirjas ikka on... Tuletornist näeb kaugele ja seal on Estonia mälestusmärk ning mingi kividest energiaring vms. Aitab mingis mõttes mõtteid koondada. Kuidas kellelgi muidugi. Siis sõita tagasi natuke ja võtta suund jällegi Kärdla peale. Võib ka põigata korraks Tahkuna poolsaare teisele küljele - seal Tõrvanina rand - ilus jällegi. Sealt läheb matkarada ka Kärdla poole. Siis on muidugi Ristimägi. Ja tulebki Kärdla. Rannapaargu näiteks. Ja Selver :) Kärdlast on mõttekas minna Heltermaa maanteed pidi uuesti sadama suunas - seal jääb Hellamaa teele - väga ilus saaremaastik. Kuskil metsas on ka Kallaste pank. Ja siis varsti ongi Heltermaa. Kui aega, võiks sõita ka läbi Sarve poolsaare - jällegi selline tüüpiliselt ilus saaremaastik. :)\nJa laevapileti peaks enne ära ostma www.tuulelaevad.ee Suvel üsna täis, eriti nädalalõpus.\nHiiumaaga on muidu üldselt nii, et kui esimest korda lähed ja tagasi hakkad tahtma, siis kõige paremad kohad endale avastad just nende edasiste kordade käigus. :)\nEelmisel aastal oli endal ka umbes sama teema. Aega oli ma nädal, rahaga eriti priisata ei olnud, autojuhte oli 4. Sõitis 1. Marsruut oli Helsinki - Oulu (päris palju sai vahepeatusi tehtud ja söömas käidud ja niisama ringi vaadatud, I öö siis Nallikaris telgis) - Tornio - Kilpisjärvi - Tromsø (jällegi ei olnud lihtsalt ajapeale ajamine, vaatasime rahulikult Rootsi poolel ringi ja tegime peatusi ja sõime kuskil metsa all jõe kaldal ja põikasime küladesse ja vaatasime, mis elu seal elatakse, II öö Tromsø lähedal ühes kämpsis telgis - oli külm ja kohale jõudsime u. 11 ajal, aga väljas oli valge ja väsinud ei olnud). III päeval sõitsime Tromsø lähedal ringi ja matkasime natuke ja vaatasime linna kah. Õhtul hakkasime tagasi sõitma ja öö oli kuskil väga toredas käpsis ühes majakeses selle jõe (mis on Rootsi ja Soome piiriks) ääres. Tegime jällegi ka peatusi ja vaatasime loodust (kuii ilm oi ikka jubedalt külm juulikuu kohta). Sõitsime veel Rovaniemisse ja seal läks ikka päris mitu tundi aega. Siis jällegi söögipeatusi ja niisama kah. Et oleks natuke vaheldusrikkam, siis läksime tagasi Kesk-Soome kaudu (mis meenutas küll Lõuna-Eestit) ja ööbisime jällegi mõnusas kämpsis majakeses ja üsna enne lõunat järgmisel päeval olime Helsinkis ja seal oli liiga palju vaa aega laevani. Et siis meie käisime ära viie päevaga, sihtpunktiks Tromsø ja sõitis meist ainult üks terve aja. Ei olnud lihtsalt sõitmine see reis - saime üsna palju vaadata ringi. Ja palju sa ikka iga ööbimiskoha juures viitsid ringi vaadata... Samas oleks muidugi võinud rohkem aega pühendada Tromsø ümbrusele ja seal põhjalikumalt matkata, aga no vähemalt oskame nüüd tagasi tahta.\nViimase hetke pilet odavam?\nKärdla-Tallinn on Avies, kas äkki siis seal on mingi viimase hetke soodukas?\n:) Ma just tänases ajalehes nägin sellest artiklit. Asub igatahes Lõuna-Lätis, üsna Leedu piiri lähedal, kohas nimega Pilsrundāle, Bauska lähedal.\n1. apr 2009 17:53\nTäna on nii nunnud aprilliuudised igal pool. Ja põhimõtteliselt keeldun üldse midagi uskumast :D Nii iga aasta sellel kuupäeval :D


Kooseluseadus on ilmselt üks neist seadustest, mida kõik teavad. Teatakse ka seda, et kooseluseadus on sooneutraalne, kuid vähesed teavad selle seaduse tegelikku eesmärki ja sisu.\nTeatavasti ei tekita elukaaslasega ühiselt kodu soetamiseks laenu võtmine või raha andmine ühise kodu soetamiseks või kinnisvara kasutamine koduna omandiõigust sellele kinnisvarale. Kuna elukaaslane ei ole ka seadusjärgne pärija, ei ole elukaaslasel võimalik surnud elukaaslase nimele registreeritud ühist kodu ka pärimise teel omandada (va testamendi või pärimislepingu korral). Eeltoodu tõttu eksisteerivad elukaaslaste omavahelistes suhetes mitmed õiguslikud probleemid (mis tihtilugu seonduvad just koduga ja viivad seetõttu lahkumineku korral ka sotsiaalsete probleemideni), mille lahendamiseks vajalik regulatsioon täna üldse puudub või mille lahendamine eeldab regulatsiooni keerukuse tõttu keskmisest kõrgemaid õigusteadmisi.\nKooseluseaduse eesmärk on pakkuda kompleksset standardlahendust neile õiguslikele probleemidele. Kooseluseaduse reguleerimisalasse kuulub kooselulepingu sõlmimise kord, registreeritud elukaaslaste õigused ja kohustused ning kooselulepingu lõppemise alused. Lisaks viidatakse kooseluseaduses võimalikele valdkondadele, milles registreeritud elukaaslased saavad lisaks seaduses sätestatud õigustele ja kohustustele kokku leppida.\nMida tuleb teha kooselu registreerimiseks?\nMillised on registreeritud kooselu tagajärjed?\nRegistreeritud elukaaslased on kohustatud üksteist vastastikku toetama ja ülal pidama. Neil on teineteise suhtes võrdsed õigused ja kohustused ning nad korraldavad kooselu ühiselt, pidades silmas teineteise heaolu. Lisaks kooselulepingust tulenevatele õigustele on registreeritud elukaaslased ühiselt vastutavad kooselulepinguga seonduvate kohustuste eest.\nKooselu registreerimise järel kehtib elukaaslaste varasuhetes sõltuvalt notari juures tehtud valikust varaühisuse, vara juurdekasvu tasaarvestuse või varalahususe režiim. Režiimide sisu on samane nende sisuga abielulistes varasuhetes. Kooseluseaduse algne versioon nägi ette ka registreeritud elukaaslase lugemise seadusjärgseks pärijaks, kuid see jäeti vastu võetud versioonist siiski välja ja lisatakse tulevikus pärimisseadusesse.\nRegistreeritud elukaaslasel on õigus lapsendada teise registreeritud elukaaslase laps.\nKuidas registreeritud kooselu lõpetada?\nKooseluleping lõpeb, kui registreeritud elukaaslane sureb, registreeritud elukaaslased sõlmivad omavahel abielu või kui kooseluleping lõpetatakse. Kooseluleping lõpetatakse registreeritud elukaaslaste notariaalselt tõestatud avalduste alusel. Vaidluse korral (sh vara edasise kasutamise osas) lõpetab kooselulepingu kohus ühe registeeritud elukaaslase hagi alusel.\nKas ja kui edukalt lahendab 09.10.2014 vastu võetud ja 01.01.2016 jõustuv kooseluseadus tänaseid õiguslikke probleeme, näitab aeg. Seni aga ärgem unustagem, et ...\n"Armastus on armastus, armastus on tunne. Tunne on miski, mis kestab rohkem kui tunde. Armastus on maagia, positiivne jõud. Yo! Armastus on muusika need biidid ja flow." [Külalised "Armastus on armastus", 2008]


Kommentaarid - Kartuliteadlane soovitab: ostke odavat ja head mullust eestimaist kartulit, mitte sissetoodud värsket, mis kallis ja tohletanud - Maaleht\nKartuliteadlane soovitab: ostke odavat ja head mullust eestimaist kartulit, mitte sissetoodud värsket, mis kallis ja tohletanud - kommentaare 1-6\nSelliseid uudiseid tahaks rohkem lugeda\n'söö si++a' on selle reklaamartikli alapealkiri...\nhea meelega ostaks eesti talumehe kasvatatud kartulit, kui see oleks hea, kvaliteetne ja taskukohane....siiber juba igasugu söödakartulist, mida inimestele püütakse pähe määrida.\ntahan jõgeva kollast!\nNeed "talumehed" pakuvad ka igasugu sitta .Kui koju tellida , siis kõigil olemas ka Laura .Isegi mina põlis linlasena tean , et Laura on punase koorega kollane kartul .Kohale tuuakse aga kotid , millel on peal paar suurt pruuni koorega kartulit ja sees suvaline mudane , mädanenud sitt ja seda pakutakse Laura sordina...Pigem ostan poest poola külmutatud friikaid .\n3.70 kartuli kilost!!! Lolliks läind, maasikaga ühes hinnas, enne söön riisi kui sellist kullaprooviga kartulit mis kunstlikult kiiruga üles vuhvitud. Vana kartul on meil veel tõesti päris korralikuna saadaval.\nSoomes kohalik Timo poes alla euro. Ja täiesti hea kusjuures. Eile ostsin ja proovisin.\nmõni päev tagasi eestimaist eelmise aasta kardulast. Jummal jummal, milline vesine plönn! Ja "heakartul" veel firmanimeks.\nMillisest poest ta saab Laura kätte 25 sendi eest ? Rimis oli küll ligi 70 senti , pakituna veel kallim .\nLeedu varast poest osta kannatab küll. 75 senti kilo ja täitsa söödav oli, ei olnud tohletanud


Ärimehed lõid filmifondi: nelja aastaga saab toetust 15 Eesti linateost - Uudised - Spekter.ee\nÄrimehed lõid filmifondi: nelja aastaga saab toetust 15 Eesti linateost\n23. november 2021, 13:25\nKaader Tallifornia filmist «Igavene suvi»\nTallifornia kuulutas täna Pimedate Ööde filmifestivalil välja Eesti esimese erakapitalil põhineva filmiinvesteeringute fondi. Tallifornia Film Fund investeerib järgmise nelja aasta jooksul koos teiste era- ja avalike investoritega vähemalt 15 täispika mängufilmi tootmisesse.\nFond ei asenda riigi rahastust ega teisi olemasolevaid filmide finantseerimise allikaid, vaid on mõeldud toimima täiendava meetmena. Fond võimaldab kogenud filmitegijatel oma suuremate projektide rahastust erakapitali abil kasvatada, samuti avab fond võimaluse värskete ideedega noortele tulevikutegijatele.\n«Meid huvitavad ambitsioonikad ja loovalt põnevad filmiprojektid, mille tegijatel on tahe ja võimekus koduriigist välja murda ning kõnetada vaatajat üle maailma,» ütles fondi asutaja ja partner Rain Rannu. «Eesmärk on anda oma väike panus, et Eesti film jõuaks kaugemale.»\nEsimesel aastal investeeritakse 3–5 projekti suurusjärgus 50 000 kuni 200 000 eurot projekti kohta. Fond on avatud filmiprojektidele nii Eestist kui ka mujalt maailmast.\nTallifornia Film Fundi asutajaks on ettevõtja Rain Rannu, kes on asutanud maksefirma Fortumo, on investorina riskikapitalifondi Superangel partner ning filmitegijana filmi «Ükssarvik» stsenarist ja režissöör ja koos Tõnu Hiielaidiga produktsioonifirma Tallifornia asutaja.\nTallifornia Film Fundi investorite hulka kuuluvad teiste seas tuntud Eesti ettevõtjad Linnar Viik, Marek Kiisa, Märt Lume, Veljo Otsason, Indrek Kasela ja teised. Fondi kapitali on plaanis jooksvalt suurendada koos täiendavate investorite kaasamisega.


Kaitseministeeriumi valitsemisala asutused läksid üle rohelisele energiale > Kaitseinvesteeringud\nKaitseministeeriumi valitsemisala asutused läksid üle rohelisele energiale\nRiigi Kaitseinvesteeringute Keskus (RKIK) hangib rohelist energiat, mille kohaselt Eesti Energia AS müüb RKIK-le taastuvelektri päritolutunnuse. Taastuvelektri päritolutunnus näitab, et RKIK-i hallatav taristu (näiteks Kaitseväe linnakute hooned) tarbib ainult taastuvelektrit.\n„Meil on hea meel tõdeda, et alates septembrist tarbivad RKIK-i haldusala hooned elutegevuseks Eestis toodetud taastuvatest energiaallikatest elektrit. Rohelise energiale üleminek aitab meil ellu viia valitsemisala keskkonna- ja kliimapoliitikas seatud eesmärke ning toetada samas ka Eesti ettevõtlust,“ märkis RKIK taristuosakonna juhataja Heilika Reinvart.\nRKIK hangib Eesti Energialt Eestis toodetud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri päritolutunnistuse. Päritolutunnistus on 2021. a elektrienergia tarbimisele alates septembrist.\n„Rohelise energia valimine on väga tervitatav maailmavaateline otsus. Rõõm on näha, et roheteekonnal astuvad esimesi samme ka avaliku sektori asutused, olles seeläbi teistele eeskujuks. Näeme Eesti Energias oma rolli ja vastutust olla rohepöörde võimaldaja. Aitame klientidel teekonda väiksema keskkonnajalajälje suunas planeerida ja ellu viia, toetades seeläbi kogu Eesti rohepööret,“ märkis Eesti Energia juhatuse liige Agnes Roos.\nRKIK on lisaks taastuvelektri kasutuselevõtule loonud ja loomas veelgi rohelise energia tootmise võimalusi ning lisaks võetakse kasutusele ka päikeseenergia omatarbejaamad. Lisaks jälgitakse linnakutes energiatarbimist ning liigutakse keskkonnahoidlike energialahenduste suunas ning luuakse hübriid- ja elektriajamiga sõidukite laadimistaristu majandussõidukitele.


Ma ei tea enam,mida teha.Pool aastat tagasi avastati müoomisõlm emakas.Üsna väike,arvati,et ehk kaob ise ära.Nüüd,uuel läbivaatusel,selgus,et müoom on kasvanud 1 cm võrra.Mul on korduv tromboos,mis ...\nTe kahjuks ei täpsustanud hetkel müoomisõlme suurust. Kui tegemist on väikese või keskmise suurusega sõlmega ja see ei kasva emakaõõne suunas, siis võib seda rahulikult jälgida. Müoom ...\nMüoom 5cm .Väga vererohked,klompidega päevad mitu aastat.Arsti soovitusel hakkasin tegema Depo-Provera süste.Nelja kuuga (4kuud süste teinud)on lisandunud 8kg,nüüd siis ülekaaluline juba.Aastaid olnud ...\nTere! 5 cm läbimõõduga müoom ei ole väga suur,aga põhjustab verejooksu. Depo-Provera on kaunis aegunud ravimeetod ja põhjustab tõepoolest lisakilosid. Mina soovitan süstide asemel kasutada emakasisest ...


Võhu Vein müüdi välismaalastele\n9. detsember 2010 kell 21:00\nVõhu Veini uued omanikud on Shakhin Gasymov, Ruslan Gasymov, Mashkyur Gasymov, Gasymali Gasymov ja Dzhalal Gazymov.\n"Äris on üks reegel: rahal ei ole rahvust, raha kas on või seda ei ole ning kui raha siduda rahvusega, siis see on kõige rumalam tegu, mida üldse teha saab," kommenteeris Võhu Veini juhatuse esimees Raul Aak uute omanike päritolu.\nAagi arvates on suurepärane, et Võhu Vein on leidnud endale uued omanikud, kellel on huvi investeerida, luua töökohti ja toota ekspordiks.\nAak rõhutas, et Võhu Vein on muutnud aasta jooksul üle 90% oma sortimendist ning teinud tööd tuleviku jaoks.\nHaljase juhatuse liige Tatjana Godõreva kinnitas, et ettevõtte otsustati maha müüa seepärast, et leiti potentsiaalseid investoreid, kes hakkavad veiniettevõtet arendama.\nPrognoos on, et ettevõtte tootmine ja käive suureneb umbes 100-200% võrra.\nEelmise majandusaastal oli Võhu Veini käive 5,3 miljonit krooni ja kahjum 1,2 miljonit krooni. "Võhu Vein peaks majandusaasta lõpus ikka kasumisse jõudma," ütles Aak.


GRIFFIN GLUCK (NÄITLEJA) WIKI, ELULUGU, VANUS, PIKKUS, KAAL, TÜDRUKSÕBER, NETOVÄÄRTUS, PERE, KARJÄÄR, FAKTID - STARSGAB\nGriffin Gluck (näitleja) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, tüdruksõber, puhasväärtus, pere, karjäär, faktid\nKes on Griffin Gluck? Ta on Ameerika näitleja, kes kuulutas oma kuulsust oma noore kunstniku preemia nominendiga mängufilmis Just Go with It, ta sai Foxi telesarjas Red Band Society juhtiva rolli Charlie nime all. Hiljem ilmus ta 2017. aastal Ameerika vandaalis. Ta mängis ka filmis 'Keskkool: minu elu halvimad aastad'.\nGriffin Glucki kõrgus ja kaal\nKui pikk on Griffin Gluck? Ta seisab kõrgusel 5 jalga 6 kõrgel või 1,67 m või 167 cm. Ta kaalub umbes 57 kg. Ta on ka fitnessifriik. Tema keha mõõtmed on 44-30-35 tolli. Tal on tumepruunid silmad ja juuksed.\nGriffin Glucki vanus\nKui vana on Griffin Gluck? Tema sünnipäev saabub 24. augustil 2000. Praegu on ta 20-aastane. Tal on Ameerika kodakondsus ja ta kuulub segarahvusesse. Tema Tähtkuju on Neitsi.\nTegelik nimi Griffin Gluck\nSünnipäev 24. august 2000\nKeha statistika umbes 44-30-35 tolli\nEndine tüdruksõber Sabrina Puusepp\nGriffin Glucki karjäär ja puhasväärtus\nKui palju on Griffin Glucki netoväärtus? Tal oli varajane telesaade Office'i osas ja ta mängis Monty rolli Ameerika Ühendriikide Tara kolmes osas. Tal oli korduv roll sarjas Private Practice, mis kestis 2011–2013. Aastal 2019 esines ta Jack Dunklemanina Netflixi filmis Tall Girl. Tal oli peaosa lühiajalises ABC sarjas Tagasi mängus James Caani vastas. Nagu 2020. aastal, on tema puhasväärtus hinnanguliselt üle 12 miljoni dollari (USD).\nGriffin Gluck Bio ja perekond\nTa sündis Californias Los Angeleses režissööri Cellini ja produtsendi Karini juures. Tal on vanem õde nimega Caroline. Griffini isa sündis Jaapanis Wakayama prefektuuris Ameerika vanemate juures ja osaliselt kasvas üles Jaapanis Kobes. Griffini isapoolsed vanavanemad olid Jaapani päritolu Sumi (Hiramoto) ning arheoloog, ajaloolane ja Jay Gluck, kes oli juudi pärand.\nGriffin Glucki sõbranna\nKes on Griffin Glucki praegune tüdruksõber? Ta alustas suhet Sabrina Carpenteriga 2019. aastal. Veelgi enam, samal aastal läks paar lahku. Nagu 2020. aastal, on ka Griffin Gluck vallaline.\nFaktid Griffin Glucki kohta\nTa valiti NBC piloodisse Kägu, keda seeriateks ei valitud, 2015. aastal.\nTema esimene suurem roll oli kolmeaastase lapsena lühifilmis Time Out, mille kaastootja oli isa ja režissöör Robbie Chafitz.\nSamuti mängis ta peategelasena Hulu filmis Big Time Adolescence.\nNäitlemist alustas ta siis, kui läks koos oma vanema õe Caroline'iga suvel Palisades Playhouse'i poiste ja nukkude lastelavale.\nTema suur paus saabus 2011. aastal, kui ta mängis Michaeli filmis ‘Just Go with It’.\nTa on aktiivne sotsiaalmeedia platvormidel ja teda jälgib tohutu fänn. Samuti mängis ta Samfklundi rollis Netflixi piljardisarja American Vandal mõlemal hooajal ning mängib Gabet Netflixi sarjas Locke & Key.\nkui pikk on eric holcomb\non üllatus omadussõna\nvälja keeramise jälg\nsimone sapi kaal ja pikkus\nmaria miri domarki mudel\nrahvakeel vs kõnekeel


Internet+turundus=integreeritud turundus | Altex Experts\nEestikeelsed postitused Integrated Marketing Uncategorized // robin // 2007-04-04 // no comments\nViisin hiljuti läbi seminari, kus rääkisime turundusest ja miks tehakse ühte või teist kampaaniat. Seda ette valmistades jõudsin taas kord tagasi algusesse ehk ei ole pääsu brändi identiteedist ega positsioonist. Kui ikka täpselt ei teata, miks ühte brändi siduda just selle ürituse sponsorlusega, siis ei olegi tegelikult vahet mida sponsoreerida. Täpselt sama kehtib ka interneti turunduses – millist kampaaniat või sisu peab üks interneti lehekülg sisaldama, sõltub ikkagi taas brändi identiteedist ja positsioonist ja sõnumist mida soovitakse edastada antud keskkonnas. Usun, et vähesed firmad vaatavad aastas korragi otsa oma kampaaniatele ja tegevustele ja küsivad endalt, kas seda me tahtsimegi öelda. Aga peaks! Sest muidu võib üleüldises müügi tõusu kihutamises bränd vaikselt ära kustuda.\nSeda ma siis tegelikult nüüd põhitööna jutlustangi, ehk kui kellelgi on kahtlusi, et miks just teha seda või teist (interneti)kampaaniat, siis võite minuga kontakti võtta ja üritan jõudumööda aidata.\nNatuke endast – minu nimi on Ave Peetri ja olen turundusega tegelenud nüüdseks juba üle 10 aasta. Alustasin Eestis Coca-Cola turundamisega, hiljem Baltikum, edasi juba USA, kus vastutasin Euroopa ja Ameerika mandrite turundusprotsesside ühendamise eest. Jõudsin ka Coca-Colat Suurbritannia jaekettides turundada, enne kui Eestisse tagasi saabusin ja alustasin juba uuelt leheküljelt. Seekord juhtisin Hadler Gruppi, kes tol ajal tõi turule Gutta mahlu, Danone joghurteid, Henkeli kodukeemiat ja kosmeetikat jvpt. tooteid. Olen jõudnud ka ETV turundusdirektor olla üle aasta. Praeguseks siis iseseisev konsultant – keskendun põhiliselt turundusalastele nõuannetele ja ka seminaridele (work-shop). Internetiturundus on minu jaoks üks väga oluline osa kogu turundusplaanist, selle tõttu töötan ka koos altex’iga, kus on väga võimekad ja edumeelsed inimesed 🙂\nAlustangi tänasega blogimist siin altexi keskkonnas, et jagadaga nendega, keda huvitab tähelepanekuid turunduse valdkonnast. Vahepeal muidugi olen Vietnamis nii 2 nädalat, seetõttu ei tea lubada kuivõrd palju neid internetipunkte seal on ja kas pääsen vahepeal midagi uuendama.


6. jaan 2016 09:27\nTere, Tekkisid küsimused Tais olles rolleri rentimise kohta:\nKas rollerit on võimalik rentida ka ilma passi ära andmata?\nKuidas käituda trahvi saades? Saan aru, et enamasti hakkab võmm altkäemaksu nõudma, ilmselt on lihtsalt see talla ära maksta?\nKas rolleriga võin sõita kui mul on ainult B kategooria?\n6. jaan 2016 09:45\nLoe neid teemasi:\n6. jaan 2016 10:59\nEnamus kohti soovib passi tagatiseks.\nPolitseiga ei ole mõtet vaidlema hakata mitte kusagil. Kui tahad pääseda ilma suurema ajakuluta, siis tuleb küsida sõbralikult kas saaks ka kuidagi lihtsamalt selle probleemi ära lahendada. Üldjuhul saab.\nEi või B kategooriaga sõita, sest rollerid on seal maal üle 100cm3 kubatuuriga. Samas on politseinikud selles osas küllaltki mõistvad ja kui eriliste lollustega silma ei paista, siis midagi ei tehta. Olen paaril korral ulatanud Eesti id-kaardi lubade asemel ja sellega on rahule jäädud. Liiklusõnnetuse korral ei tule A-kategooria puudumine kohe kindlasti kasuks, seega on soovitav seda siiski omada.\nKüsi oma hotellist, millist rollerirenti nad soovitavad ja maini soovitust ka rollerit rentides, siis on ka pettuse oht minimaalne.\nLoe leping mõttega läbi ja vaata üle summad, mis on lepingus kirjas. Need ei ole sinna niisama pandud, vaid ka rakenduvad kui rolleri katki sõidad või lased ära varastada.\nTee rollerist enne lepingu allakirjastamist pildid rendile andja juuresolekul, et ei tuleks hilisemaid vaidlusi defektide osas.\nÜrita leida veidi kvaliteetsem kiiver, sest munakoored, millega sealmaal üldjuhul sõidetakse, ei oma mitte mingisugust pead kaitsvat funktsiooni.\nVaata rolleri tehniline olukord üle. Rehvimuster. Pidurid. Loksud jne...\n6. jaan 2016 12:36\nTere Tulin just taist ja seis hetkel selline.Kao Lakis sai rolleri ilma passi ära andmata,tehti lihtsalt mobiiliga pilt.Politsei ei tüütanud kordagi.Phuketil olukord oopis teine.Ilma passi ära andmata ei õnnestunud rent.Nädal Phuketil ja sattusin kolm korda politsei reidi,Kord õnnestus läbi lipsata kahel korral kontrolliti.Mul oli A katekooria load kaasas oli rendi leping ning kiiver peas polnud probleeme.Kui teil a katti pole siis parem öelge et load hotellis makske trahv(500-1000kohaliku) ära ja sõitke edasi.Mingi id kaari jamaga küll enam hakkama ei saa,naad on seal päris targaks saandKena puhkust Ivo\n6. jaan 2016 14:47\nVeel üleeelmise aastani sain mina Tais politseiga hakkama autojuhi lubadega, viimased 2 aastat küsitakse konkreetselt A kategooriat. Vaielda politseiga tõesti ei tasu. Phuketil ja Krabi/Ao Nangi kandis pole kunagi õnnestunud ilma passi pandiks jätmata rollut rentida. Ise olen tavaliselt jätnud aegunud passi, no ei riski jätta oma kehtivat passi kuhugi kellegi võõra onu juurde sahtlisse. Arvestama peaks asjaoluga, et avarii korral A kategooria puudumisel tõenäoliselt ei korva ravikulusid ka kindlustus. Ja kindlasti peab arvestama asjaoluga, et süüdi on alati õnnetuse korral farang.\n6. jaan 2016 15:01\nSelle passi kartuse peale küsiks,kas on olnud siis juhuseid, et mingi jama pärast?\n6. jaan 2016 15:23\nKonkreetset jama pole siiani minul olnud. Lihtsalt vaatasin, kuidas asi käib - rendionul on kõik passid ühes pundis, tavalise puidust laua sahtlis. Mis nendega öösel toimub ja kus hoitakse, ei tea. Aga kui midagi peaks juhtuma - vargus, tulekahju , õnnetus omanikuga vms ?? Kogu see sama on sellisel juhul kaelas sinul konkreetselt, keegi ei vastuta selle eest, keegi ei kompenseeri midagi.\n6. jaan 2016 15:24\nNäide elust enesest http://trip.ee/content/probleem-tais.html\n6. jaan 2016 15:31\nKui arevestada palju renditakse rollusid (kogu maailma turistid) ja kui vähe jamasid ,siis tõenäosus väike sekelduse toimumiseks Ega neid tulekahjusid ja vargusi seal vist iga õhtu ka ei ole...aga kui saab ilma,eks ikka siis parem Ise võtsin hotelli kõrvalt,ja ei tahtnud mingit dokumenti,kuna nägi et elame seal kõrval.Oleks passi küsinud,oleks andnud\n6. jaan 2016 15:59\nEks see on ju kõikides eluvaldkondades nii, et kõikvõimalikesse jamadesse satub üldkokkuvõttes tuntav vähemus. Aga kui mul on vähimgi võimalus midagi iseendal selleks teha, et mitte olla selle vähemuse hulgas, siis arvan et mõistlik on seda teha. Aga see on puhtalt minu isiklik arvamus ja elufilosoofia. Igaüks valib ise oma tee ja meetodid elamiseks/puhkamiseks. Kui lugeda natuke ka muukeelseid foorumeid, näiteks soome, vene või inglise keeles, siis erinevatesse jamadesse sattunuid tegelasi on ikka palju.\n6. jaan 2016 16:18\n6. jaan 2016 20:38\nKo Changil olid kolmes rendi kohas id kaardiga nõus\n6. jaan 2016 21:04\nKas te Eestis annaksite passi rolleri rentimise eest ära? :) Kui ei, siis mis krdi päralt te seda kusagil korruptsiooniurkas küll teete!?\n7. jaan 2016 14:29\n"avarii korral A kategooria puudumisel tõenäoliselt ei korva ravikulusid ka kindlustus." - kas see vastab tõele? Kui ma olen näiteks tagaistmel ja satume avariisse. Siis juhi eest reisikindlustus ei korva meditsiinilst abi ja kaasareisija eest korvab?\nKas rolleritel on mingi kindlustus või kasko? Kas on mingid kallimad variandid ntx 400 bht/päev kus oleks kasko sees?\n7. jaan 2016 19:52\nNeed küsimused peaks väga konkreetsena esitama kindlustusettevõttele, kellega vastava lepingu sõlmid enne reisi. On väga erinevaid tingimusi.\nErinevaid rentijaid on sadu/tuhandeid. Mõni aasta tagasi rentisid rollusid vaid üksikud, täna pakutakse seda teenust kõikjal, sh ka pea iga majutusepakkuja - hotell/guesthouse/hostel jne. Ilmselt on see üks väga väheseid teenuseid Tais, mis üldse on odavnenud võrreldes eelnevate perioodidega.\nSeega peaks rolleri või muu sõiduki kindlustuse ja ka kõik muud tingimused kohapeal enne rentimist läbi rääkima/vaidlema. Ühest vastust kummalegi küsimusele pole. Tripist saad vaid kellegi kogemusi, arvamusi, ettepanekuid, fantaasiaid. Üldjuhul tavalise rolleri/motika rentimisel mingit Kaskot renditeenuse sees ei sisaldu. Rentija vastutab täiega kõige eest ja summa, millele nö omavastutusena alla kirjutad, on reeglina suurem, kui kohalik ise uue pilli hangiks.\nRusikareegel - Farang on liikuv rahakott, vastutab ise kõige eest, mida teeb ja puutub. Kõik on hästi, niikaua kui on hästi, .....ja niikaua kuni farangil jätkub raha. Täpselt niikaua on ka Tai Naeratuste Maa.\n8. jaan 2016 20:18\nKa minek 24. jaanuar. No päris passi ma kyll neile ei anna, see ikkagi on seal maal peamine reisidokument. Teen passi koopiad ja pakun ID kaarti, kui ei sobi, siis järgm rendi putka.\n8. jaan 2016 15:23\nB-lubadega saab sõita küll, kui küsib siis ütled et kategooriad on kuni B-ni :)\n8. jaan 2016 15:47\nSõita võid üldse ilma juhiloata aga juhtimiseks peab A kategooria olema. Punkt.\n9. jaan 2016 03:09\nPeatati kinni Phuketis. K B kategooria luba neile ei sobinud ning sain 500 bahti trahvi. Kiiver oli vähemalt võtta, vastasel juhul teevad 500+500. Siis küsisin, et miks the ainult turiste kinni peatate ning mitte kohalike? Selle Peale öeldi, no commission...Listen, every day on this island 5 people get killed. Selle Peale ei hakkanud nendega parem vaidlema. Mendid kes reivi teevad, on kõik must raha.. Niisama lampi kinni ei peatata yldjuhul. Ainult siis kui lauskontroll..\n12. jaan 2016 11:56\ntoomas113, kas said kohapeal ära maksta või pidid jaoskonda minema?


Makadamia kuninglik pähkel ja selle kasulikud omadused, mida te ei tea - Teravili\nMakadamia - kõigi pähklite kuningas\nIgal aastal on üha rohkem inimesi, kes valivad tervisliku ja aktiivse elustiili. Teabe kättesaadavuse tõttu on kõik teadlikud sellest, et keha peaks rasva päevas vastu võtma. Kuid mitte kõik neist on kasulikud ja see on valikuvõimalus. Hea tervise ja immuunsuse tagamiseks peate valima omega-3 küllastumata rasvhappeid sisaldavaid toite. Pähklid on nende toitainete sisu juhtimisel.\nTäna tahaksin rääkida maailma kõige kallimast pähklist - makadamiast. Seda eksootilist puuvilja leidub kauplustes harva, kuid paljud on seda näinud osana erinevatest kosmeetikatoodetest. Me õpime koos makadamiapähklite eeliseid ja ohte.\nKus makadamia pähkel kasvab?\nMacadamia pähkleid peetakse tema kodumaal, Austraalias, püha taimeks. Botaanikakirjanduses on näidatud 9 selle metsikult kasvava puu liigi, kuid ainult kaks neist kasvatatakse söödavate puuviljade kogumiseks (kolmekordne ja terved lehed).\nSee puu võib ulatuda 100 m kõrguseni ja hakkab saama kasvatada 7-10 aastat. Looduses leidub makadamiat troopilistes vihmametsades piki reservuaaride kalda. Puud kasvavad hästi rasvas ja happelises mullas. Täiskasvanud puu toodab igal aastal umbes 100 kg pähkleid, mida hinnatakse kogu maailmas nende toiteväärtuse ja kasulikkuse poolest.\nTänapäeval kasvatatakse makadamiat Austraalias, Brasiilias, Ameerikas, Lõuna-Aafrikas ja teistes troopilise kuuma kliimaga riikides. See on pikaealine puu, mis võib toota kuni 100 aasta järjest. Vaadake, kus see kasvab ja milline on makadamia pähkel pildil.\nKuidas makadamia pähkel välja näeb?\nAustraalia pähkli söödav südamik on peidetud paksu kestaga. On müüt, et pähkli kest on nii tugev, et see talub, kui auto selle üle läheb. Puuviljad koristatakse käsitsi alates märtsi keskpaigast ning tehases avatakse need mehaaniliste seadmete abil ja eemaldatakse südamik.\nArvestades kogumise ja töötlemise keerukust, on makadamia maailma kõige kallim mutter.\nIga mutter on kuuli kujuline ja ulatub 2 cm läbimõõduni, Austraalia pähkli tuum on valge ja seda kasutatakse värskena või praetud.\nMida see maitseb? Macadamia pähkel maitseb magusalt ja paljud võrdlevad seda sarapuupähkliga.\nEnergia väärtuse järgi on see mutter juhtpositsioonil. Calorie nut macadamia on 718 kcal 100 g kohta.\nSelline kõrge määr näitab selle toiteväärtust ja tervete rasvade küllastumist.\nVaadake üksikasjalikult eksootiliste puuviljade keemilist koostist (100 g kohta):\nNagu kõik teised mutrid, on makadamial ka rikas keemiline koostis. Tuumad sisaldavad:\norgaanilised happed: oleiin, linoolhape, palmitool;\nmineraalid: naatrium, magneesium, kaalium, tsink, kaltsium, fosfor;\nRaud - 3,7 mg;\nNaatrium - 6,00 mg.\nB1-vitamiin - 1,30 mg;\nVitamiin B2 - 0,18 mg;\nVitamiin PP - 2,49 mg;\nAustraalia makadamia pähkliõli toodetakse, mida kasutatakse toiduvalmistamisel ja kosmeetikas.\nMakadaamiapähklid on populaarsed monoküllastumata rasvade suure kontsentratsiooni tõttu koostises. Need pähklid on võrdselt kasulikud ka meestele ja naistele.\nKliinilistes uuringutes on teadlased tuvastanud järgmised makadamia pähkli kasulikud omadused:\nkolesterooli plaatide moodustumise vältimine veresoonte seintel;\nvere hüübimise parandamine (hüübimine);\nmeeste sperma kvaliteedi parandamine;\nkaalukontroll ainevahetusprotsesside normaliseerumise tõttu;\ntaimede rauapuuduse täiendamine taimetoitlastes ja veganides;\nnaha noorendamine, paranenud toon, tselluliidivastane toime;\nkasvajavastane toime kompositsiooni antioksüdantide tõttu;\nstenokardia ja hüpovitaminoos, artriit, veenilaiendid;\ntaastab tugevuse pärast haigust ja pärast rasket füüsilist pingutust;\naitab kaasa kogu organismi noorendamisele;\nsuurepärane vahend osteoporoosi, artriidi ja artroosi ennetamiseks ja raviks;\nomab kasulikku mõju kogu seedetrakti tööle;\nmigreenihoogude intensiivsuse vähenemine.\nMakadamiapähklite eelised ja kahjustused\nEksootilise pähkli tuumad võivad muutuda maitsvateks ja tervislikeks suupisteteks ning asendada sünteetilise päritoluga ravimeid. Makadamiapähkli omaduste tõttu on kasutamisala üsna lai. Vaatame üksikasjalikult, milline on selle kasu ja kahju.\nSpordi puudumine, istuv eluviis ja halb toit on sageli ateroskleroosi, südame isheemiatõve ja isegi insultide põhjused. Makadamiapähklid on rikas rasvhapete poolest, mis aitavad vähendada kolesterooli ja triglütseriidide sisaldust veres. Selle kompositsiooni tõttu on võimalik vähendada kardiovaskulaarsete haiguste tekkimise riski.\nHoolimata makadamiapähklite suurest kalorisisaldusest, kui seda tarbitakse normaalses vahemikus, on võimalik hoida kaalu kontrolli all. Teadlased on leidnud, et tänu suurele rasvasisaldusele kompositsioonis küllastavad Austraalia pähklid püsivalt keha. See tähendab, et kui lisate need oma dieedile kaalu kaotamise ajal, väheneb oluliselt murdumisoht.\nTuumade koostis on palmitoolhape, mis kiirendab rasvade ainevahetust organismis. Sellel on positiivne mõju mitte ainult võitlusele keha kareduse, vaid ka seedetrakti töö eest.\nKooli õpikutest mäletavad paljud, et luukoe moodustamisel osalevad kaltsium ja magneesium. Nende ainete tasakaalu säilitamisel ei kao skeleti-skeleti süsteem isegi vanemas eas.\nMakadamiapähkli eeliseks on see, et see aitab kiirendada luude ja hammaste mineralisatsiooni. Teadlased selgitavad eksootilise loote seda võimet kompositsioonis oleva kaltsiumi, fosfori ja magneesiumi suure kontsentratsiooni tõttu.\nSageli, kui keha neerude patoloogiad halvendavad kaltsiumi ja mangaani imendumist, mille tulemuseks on luude ja liigeste haiguste teke. Korrapäraselt tarbides makadamiapähkleid, ei saa mitte ainult kaitsta ennast artriidi ja veenilaiendite eest, vaid võidelda ka neerufunktsiooni häiretega.\nAju ja närvisüsteemi jaoks\nAju normaalseks ja aktiivseks tööks on vaja, et signaalid oleksid pidevalt vastu võetud. Seda tööd teevad neurotransmitterid, mis sisaldavad B1-vitamiini, vaske, magneesiumi. Kõik need kemikaalid leiduvad makadamiapähklites.\nLisaks on Austraalia pähkli tuum küllastatud oleiinhappega, mis kaitseb meie närvisüsteemi, ja omega 9 aitab parandada meeleolu ja üldist heaolu. Seetõttu on soovitatav lisada dieedile makadamia, et säilitada vanemate kognitiivseid funktsioone ja mälu, et vältida neuroloogilisi haigusi.\nMakadamiapähklite lahustuvad ja lahustumatud toidu kiud eemaldavad kehast kantserogeenid ja toksiinid tõhusalt. Kliiniliste uuringute tulemuste kohaselt normaliseerivad need eksootilised puuviljad soolestiku mikrofloora ja komplekssed süsivesikud kõrvaldavad järk-järgult seedehäired.\nMakadamia teiste kasulike omaduste kohta saate teavet programmi „Tervislik tervis!” Elena Malysheva Food'iga, mida te pole proovinud. Macadamia pähkel\nKui palju pähkleid saab süüa päevas\nKuigi pähklid - maitsev ja tervislik toode, ei kuritarvita neid. Esiteks suurendavad kõik pähklid maksa koormust ja võivad põhjustada allergilist reaktsiooni.\nToitumisspetsialistid soovitavad kinni pidada 30 grammi makadamiapähklitest (10–12 väikest puuvilja). Parema seedimise jaoks närige pähkleid põhjalikult ja leotage vees üleöö.\nAustraalia pähkel on endiselt Venemaa jaoks eksootiline toode ning seda on tavaliste supermarketite riiulitel üsna raske täita. Makadamia pähkleid saab osta spetsiaalsetes tervisekaupade kauplustes või Interneti kaudu. Makadamiapähklite keskmine hind on 550 rubla 100 g kohta.\nOluline on, kui otsustate keskenduda teiste ostjate või sõprade ülevaatustele, kvaliteedisertifikaadid. Ostu pähklid vaakumpakendis ja pöörake tähelepanu nende välimusele. Makadamia tuumad peaksid olema siledad, heledad (valgest kreemini), vormimata ja tumedad. Kõrge kvaliteediga ja rikkumata pähklitel on meeldiv magus aroom.\nÄrge unustage pähklite ladustamise reegleid. Pange need klaaspurki ja külmkapis. Sellistes tingimustes hapnik ei oksüdeeri makadamia vilju ja nad ei halvene.\nKülmpressitud makadamiapähklid saavad kõrge kvaliteediga või. Selle tootmismeetodi tõttu on võimalik säilitada kõiki selle toote kasulikke omadusi.\nMakadamiaõli, vastavalt kosmetoloogide ja dermatoloogide andmetele, sobib ideaalselt puhastamiseks ja make-up eemaldajaks. Selleks soojendage väikest kogust õli veevannis ja niisutage puuvilla padi. Pühkige oma nägu maapähkliõliekstraktiga ja rakendage seejärel toonik ja niisutaja.\nMacadamia pähkliõli sobib kõigile nahatüüpidele. See on hästi niisutatud, kaitseb päikesepõletuse eest, lõhenemist, ei jäta rasvavat filmi. Õli regulaarne kasutamine aitab parandada naha tooni, parandada naha värvi, sileid kortse.\nMakadamiaõli kasutamine kehtib juuksehooldusele. Kodused maskid, sellel kosmeetilisel alusel põhinevad palsamid tungivad peanaha ja juuksefolliikulisse. Selle tulemusena paraneb juuste struktuur, ilmub sära.\nMakadamiapähklid - üks vähestest toodetest, millel praktiliselt ei ole vastunäidustusi. Günekoloogid lubavad neil süüa raseduse ja imetamise ajal.\nKuid ärge unustage võimalikku individuaalset talumatust pähklile.Kui teil on kalduvus allergilistele reaktsioonidele, siis peaksite hoiduma makadamia kasutamisest või konsulteerima oma arstiga, et määrata kindel päevane annus.\nMakadamiapähkli kahjustus on lemmikloomadele. On esinenud loomade mürgitust Austraalia pähkleid. Puuviljad ei kanna surelikku ohtu, kuid võivad mitme päeva jooksul põhjustada tõsiseid kõrvaltoimeid.\nSiin on meie blogis täna nii haruldane külaline. Hoolimata kõrgematest kuludest kompenseerib selle tervise eelised selle puuduse. Lugupeetud lugejad! Nüüd tead, et makadamia pähkli kasulikud omadused ja vastunäidustused on veendunud, et see on ainulaadne toode.\nKallid lugejad, kas te olete proovinud neid australlasi? Kindlasti jaga oma kogemusi kommentaarides.\nJa hinge jaoks kuulame me Yiruma - jõe voolu teie sees.\nKust oli pärit sõna Vitamin? Kes sellega tuli? Mis keelt tuli?Tegelikult ei ole keeruline sõna vitamiin leiutatud, vaid selle moodustavad teadlane ja biofüüsik Casimir Funk.


Ilusad tulemused - Äripäev\nPeeter Teder 20. juuli 2007, 00:00\nAktsiad arenenud turgudel tõusid eile, sest mitmed firmad raporteerisid oodatust parematest majandustulemustest.\nEuroopas juhtisid tõusu tarkvaratootja SAP ja ravimifirma Roche Holdings. SAPi aktsia rallis 6,4 protsenti, 40,18 euroni. Äritarkvaratootja teatas, et II kvartali kasum ulatus 449 mln euroni (7 mld kroonini) ja käive 715 miljoni euroni (11 miljardi kroonini), vahendas Bloomberg. Mõlemad numbrid ületasid analüütikute ootusi.\nRoche'i aktsia tegi 3,9protsendilise hüppe üles, makstes 222,70 Šveitsi franki. Firma esimese poolaasta puhaskasum ulatus 4,9 miljardi Šveitsi frangini (46,2 miljardi Eesti kroonini). Kasum enne vähemusosanike osa mahaarvamist oli 5,8 miljardit franki (55 miljardit krooni). Analüütikud olid vastavaks numbriks oodanud 5,2 miljardit franki.\nKa USA turud alustasid eilset päeva tõusuga. Ühendriikides rõõmustasid turuosalisi IBM ja Bank of America. IBMi aktsia rallis päeva alguses 4,2 protsenti ja maksis 115,73 dollarit. Bank of America tõusis 0,7 protsenti, makstes 49,71 dollarit.


Holm: riigieelarve arusaadavus on kaotsi läinud - Kõik\nRiigikontrolör Janar Holm märgib oma värskes blogipostituses, et kaotsi on läinud nii riigieelarve arusaadavus kui ka riigikogu otsustusõigus riigieelarve üle.\nHolm: riigieelarve arusaadavus on kaotsi läinud\nHolmi sõnul on iga-aastastes riigieelarve seadustes olev info praeguseks viidud üldistusastmele, kus riigielu valdkondade rahastamise kohta ei ole võimalik teha ühtegi kindlat järeldust. Näiteks saab 2020. aasta riigieelarve seadusest teada, et justiitsministeeriumile on kuludeks eraldatud 169,4 miljonit eurot, käibemaksukuluks kaheksa miljonit, investeeringuteks 295 000 eurot ning finantseerimistehinguteks 3000 eurot. Ühtlasi selgub riigieelarvest, et justiitsministeeriumil on üks tulemusvaldkond nimetusega „õiguskord“, mille all on omakorda programm nimetusega „õiguskord“.\n"Nii tulemusvaldkonna kui ka programmi jaoks ette nähtud kulud ja investeeringud kattuvad euro-eurolt justiitsministeeriumi eelnimetatud kulude ja investeeringutega. Lihtsalt korratakse arve. Ehk siis kogu justiitsministeeriumi valitsemisala jaoks ei anna riigikogu oma vastuvõetud riigieelarvega muud siduvat käitumisjuhist, kui see, et kulutage seda 169,4 miljonit eurot aasta jooksul, nagu tahate," kirjutas Holm.\nRiigikogu liikmete tasalülitamine\nTema sõnul saab kindlasti saab sellele etteheitele vastata, et seletuskirjas on täpsemalt kirjas, milleks raha kasutatakse. Kuid seletuskiri ei ole õigusakt. Seletuskiri võib küll investeeringud, toetused ja muud kulud asutuste ja objektide kaupa välja tuua, kuid valitsusel on õigus eraldada raha tegelikult hoopis teistele objektidele ja asutustele, kui seletuskirjas nimetatud. Vähemasti seni, kuni jäädakse riigieelarve seaduses sätestatud summade ja ridade piiridesse.\nHolmi hinnangul on uue eelarvestruktuuriga riigikogu liikmed riigieelarve muudatusettepanekute suhtes suuresti tasalülitatud, sest seaduses ei ole enam eelarveridu, mille vahel summade tõstmiseks muudatusettepanekut teha. "Kuidas saab riigikogu liige teha riigieelarve menetluse käigus ettepanekut tõsta näiteks vanglatelt raha kohtule või vastupidi, kui seaduses ongi üks ja ainuke kulurida? Seletuskirja muudatusettepanekuid teatavasti riigikogus läbihääletamiseks teha ei saa," tõdes Holm.\nTa tõi näite mõni kuu tagasi auditeeritud valdkonnast. "2020. aasta riigieelarve kohaselt on haridus- ja teadusministeeriumi valitsemisalas tulemusvaldkond „eesti keel ja eestlus“, mille all on keeleprogramm eelarvega 5,486 miljonit eurot. Paraku ei anna viidatud summa tervikpilti sellest, kui palju keelevaldkonda tegelikult rahastatakse. Vaatamata sellele, et programmi nimetus sellele viitab ning riigieelarves ei ole keelevaldkonnale ka mujal viidatud. Tegelikult rahastatakse keelevaldkonda palju-palju rohkem – ka teiste programmide alt. Aga seadusest see välja ei paista, seda peab lugeja ise teadma. Näiteks peab lugeja eelnevalt valdkonda auditeerima või töötama ühes neist ministeeriumidest, kus keelevaldkonnaga tegeletakse. Otsides Rahandusministeeriumi kodulehel olevast riigieelarve seletuskirjast selgitust, kuidas see 5,846 miljonit keeleprogrammis täpselt jaguneb, selgub, et seletuskirja kohaselt on keeleprogrammi mahuks hoopis 5,592 miljonit eurot. Kindlasti on ka sellele seletus, kuid mitte seletuskirjas," tõi Holm näiteks.\nPluss tähendas plussi ja miinus miinust\nHolmi sõnul oli aeg, kus eelarverida seaduses näitas seda, kui palju ühele või teisele ministeeriumile raha eraldatakse. "Nüüd sellist rutakat järeldust arvujada lugedes teha ei saa. Uues eelarvepildis on ühele reale lükatud rahalised ja mitterahalised kulud. Näiteks peab arvestama, et eelarverida võib sisaldada ka arvestuslikku amortisatsioonikulu. Ja ma ei hakka siinkohal isegi tagasi igatsema aegu, kus rahaasjad olid selged – pluss tähendas plussi ehk raha on ja miinus miinust ehk raha pole," märkis Holm.\nKogu 2020. aasta riigieelarve seaduse üldistusastet vaadates tekib Holmi sõnul küsimus, kas selle dokumendi lugemisel on ka mingisugust mõtet. "2020. aasta riigieelarve seadust toetab küll 440-leheküljeline seletuskiri, kuid süsteemset ja argumenteeritud selgitust, millele ja miks riik raha kulutab ning kuidas see Eesti arengut mõjutab, on ka riigieelarve seletuskirja rohketelt lehekülgedelt keeruline ja paljudel juhtudel võimatu leida. Riigikogu liikmed on toonud palju värvikaid näiteid selle kohta, milliseid jõupingutusi tuleb materjalidest sisuka info saamiseks teha ning ka siis ei pruugi see alati selguseni viia," ütles Holm.\nTema sõnul on suureks probleemiks ka eelarve ülesehituse ja seletuskirjas info esitamise viisi sage muutumine. Seetõttu ei ole erinevad aastad võrreldavad ning riigikogul on raske hinnata valitsuse tegevust raha kasutamisel ning asetada uusi rahataotlusi seniste kulutuste konteksti. Riigieelarve puhul peaks olema sama rusikareegel, nagu on tavaks statistika esitamisel – kui muudetakse eelarve esitusviisi, siis ei tohi sellega kaduda võrdlusvõimalus eelneva perioodiga.\n"Arutelu ja otsused riigi arenguprioriteetide kohta saavad olla mõjusad, läbimõeldud ja kaalutletud ainult juhul, kui otsustajal on võimalik aru saada otsuse sisust ja mõjust. Põhiseaduse kommenteeritud väljaandes on rõhutatud, et riigieelarve on üks olulisemaid parlamendi suveräänsuse elemente. Riigieelarve on sisult Riigikogu suunis täidesaatvale võimule ja luba riigi raha kasutamiseks, millega kontrollitakse ja seatakse valitsuse tegevusele piirid. Aga oleme jõudnud olukorda, kus täitevvõim koostab ise endale suunise ja käib seda seadusandja juures endale formaalseks käsulauaks vormistamas. Vaevumata sealjuures ka selgelt väljenduma, milleks raha kasutatakse," ütles Holm.\nRiigikontroll on juba aastaid jaganud parlamendi ja avalikkuse muret, et riigieelarve mõistmiseks peavad lugejal olema põhjalikud raamatupidamisteadmised ja palju aega, et kõrvutada erinevaid mahukaid rahanduslikke materjale.\n"Riigieelarve ei tohiks aga olla pelgalt raamatupidamisdokument, vaid see peaks andma aluse teha juhtimisotsuseid. Eelarve peaks olema hoob riigi strateegilise arengu suunamiseks," ütles Holm.\nValik sõltub eelkõige Riigikogust endast\nKõike seda on riigikontrollile läbi aastate kurtnud paljud riigikogu liikmed sõltumata sellest, kas nad on parasjagu opositsioonis või koalitsioonis. 2016. aasta juunikuus käsitleti riigieelarvega seonduva otsustusõiguse ja arusaadavuse küsimust riigikogus lausa olulise tähtsusega riikliku küsimusena. Arutelu käigus tutvustati raportit, kust selgus, et 85 protsenti intervjueeritud riigikogu liikmetest peavad oluliseks riigikogu rolli suurendamist riigi fiskaalpoliitika strateegilise vaate suunamisel.\nHolmi sõnul läks aga areng omasoodu hoogsalt vastupidi. "Nimelt aasta pärast olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu kiitis riigikogu ise heaks riigieelarve raamseaduse muudatused, mille tulemuseks oli veelgi suurem riigikogu sisulise rolli vähenemine. Ühtlasi avas seadusemuudatus täiesti uued ja ennenägematud võimalused muuta riigieelarve dokument veelgi üldisemaks ja keerulisemaks. Õiguskantsler hoiatas oma kirjas, et muudatused kitsendavad lubamatul määral riigikogu pädevust teha riigi järgmise aasta poliitiliste prioriteetide kohta sisulisi otsuseid ning rõhutas, et põhiseadus ei luba riigikogul sel määral oma eelarvepädevusest loobuda. Aga tõenäoliselt mõjutas otsustajaid Rahandusministeeriumi lubadus, et alates 2020. aastast rakendatava uue ja innovatiivse tegevuspõhise eelarvemudeli abil seostatakse iga euro tegevuspõhises riigieelarves konkreetse elanikele või asutustele pakutava teenusega. Kas see on nii läinud, seda saab igaüks ise otsustada," märkis Holm.\nAasta-aastalt riigikogu rolli vähenemist ja riigieelarve üldisemaks muutmist nimetatakse paljudes dokumentides hellalt paindlikkuse suurendamiseks. "Paindlikkus on vaieldamatult vajalik, et vältida pidevaid eelarvemuudatusi või lisaeelarvete tegemist. Alati on küsimus, kust jookseb paindlikkuse ja printsiibituse piir.\nKui näiteks 1939. aasta riigieelarves otsustati riigikogu tasemel eraldada valitsusele 200 krooni jõuvankrite maksuks ja garaažikuludeks, siis tänapäeval peaks üldistusaste olema oluliselt suurem. Selle piiri valik sõltub eelkõige Riigikogust endast. Mida riigikogu peab oluliseks ja mida mitte. Hetkel on jõuõlg olulisuse ja mitteolulisuse määramisel rahandusministeeriumis. Põhiseaduse vaimu hinnates peaks see olema riigikogus. Riigikontroll on, muide, läbi aastate saatnud riigikogule kirju, kus on juhtinud tähelepanu, et riigikogu annab järk-järgult ise ära oma otsustusõigust. Riigikogu saab talle kuuluva võimu ja vastutuse ainult ise tagasi võtta," ütles Holm.


Kristiina i Danmark: Mõningaid erinevusi\nPõhiline, mis siin Taanis mulle ikka kohe absoluutselt ei istu, on kallid hinnad. Ja seda eriti toidu suhtes. Käisime ühel päeval pärast keeletundi Nicki ja Adamiga Aarhusi peal ringi ning otsisime kohta, kust midagi hamba alla saada. Leitsime ühe jäätisekioski. Põhimõtteliselt väike pehme jäätis maksis 12 DKK (u. 24 EEK). Kaks jäätisepalli karbikeses maksid 30 DKK. Hullumeelsus! Ning näiteks McDonaldis maksavad eined kuskil 40-60 DKK. Ühesõnaga, väljas söömine jääb vast ära.\nKui täna hostisaga toidupoes käisime, rääkis ta mulle, et seal toidupoes, kus me olime - Kvicly - käib pidevalt niiöelda "mäng", et kes leiab leti pealt mingi sellise kauba, mille "parim enne" on möödas, saab autasuks endale šokolaadi. Nimelt on see siis selleks, et vastavaid äpardusi vältida. Lisaks sai täna poest 10 DKK eest kolm liitrist jogurtit, kusjuures ühe ostmisel pidi kuskil 15 DKK maksma. Veidi ajuvaba, jah. Point oli selles, et kaubast taheti lahti saada. Mulle see sobib, jogurtijoodik nagu ma olen.\nSiinsed rongid on palju mugavamad. Kui Kopenhaagenist Fyn'i poole sõitsime, olime rongis, milles istmed olid sarnased lennuki omadele. Kummalgi pool vahekäiku oli kaks tooli, mis olid neljakaupa grupis. Ehk siis kummalgi pool kaks tooli, millel oli veel omakorda kaks tooli vastas ning nende vahel oli laud. Odderi - Aarhusi vahelisel liinil on tavaliselt rongi ehitus veidi teistsugune. Nimelt on ühel pool vahekäiku kõik toolid ühtepidi ning teisel pool teistpidi. Proovin millalgi sellest pilti ka teha. Ühel päeval aga oli rong sarnane sellele, mis Kopenhaagenis oli, ent ilma lauata.\nLinnas ringi kõndides olen täheldanud, et siin on valgusfooride süsteem Eestist veidi erinev. Nimelt ei hakka roheline tuli enne kollasele või punasele värvile üleminekut vilkuma. Okei, siis saan veel aru, kui all numbrid jooksevad, palju aega on jäänud, kuid kui seda ka ei ole, siis on suhteliselt segadus, kui astun puhta rohelise tulega sebrale ning mõni hetk hiljem märkan, et juba punane tuli põleb.\nTaanlased söövad pidevalt koos. Eriti tähtsad on õhtusöögid. Sisuliselt istume oma pool tundi vähemalt ning räägime söömise kõrval juttu. Noh, vähemalt nemad räägivad. Ma vaatan veel enamjaolt lolli näoga pealt. Kummaline on see, et tihti on õhtusöögi kõrvale joomiseks puhas vesi. Hostvanemad joovad mõnikord õlu, veini või kohvi ka, kuid peamine on siiski tavaline vesi. Eks ta vast tervislikum ole. Täna aga õhtusöögi ajal ütles mu hostema mulle, et ta on veidi mures, kuna ma nii vähe söön. Ma olin üsna imestunud teades, milline söödik ma tegelikult olen. Aga eks mul vist rohkem nii ole, et söön vähe, aga tihemini. Ses suhtes on hea, et siin on söögikorrad kindlaksmääratud ajal.\nTohutult paljud inimesed sõidavad jalgrattaga. Ja jalgrattaid on igasuguseid. Ühel päeval nägin linna peal üht naist, kellel oli jalgratta taga järelkäruna telgisarnane karbike. Päris kahtlane oli, kui ta parasjagu minu kõrval oli ning see telk rääkima hakkas. Nimelt veavad nad nii lapsi ringi. Teine kord nägin sarnast telki ratta eesosas. Igatahes rattaridu võib näha pea iga maja juures. Kõige kummalisem on rattaparkla Aarhusis rongijaama kõrval. Nimelt on üks pikk käik, mille kummalgi poolel on kahel korrusel ratta kinnituskohti. Eriti efektne on see siis, kui kõik kohad on rattaid täis. Proovin ka sellest pilti teha millalgi.\nNing muidugi kes saaks ära unustada seda vihmast, tuulist ja külma kliimat. Iseenesest armastan ma tuult väga, kuid lõppkokkuvõttes hakkab päris külm. Ega mul neid sooje riideid kaasas väga ei ole. Kuid see pidev uduvihm on häiriv. Ühe päeva jooksul võib mingi viis korda sadama hakata ning siis ära lõppeda. Täna sai hommikul jälle rongi peale mindud ning kuskil sada meetrit majast eemal olid mul jalad täiesti läbimärjad. Muidugi tuli sel hetkel padukat ning mul pole korralikke vettpidavaid jalanõusid. Mul oli küll vihmavari, kuid kui ma lõpuks keeletundi jõudsin, olid mu juuksed ainukesed, mida võis sõnaga "kuiv" iseloomustada.\nSelleks korraks niipalju.\nPostitas Kristiina kell 22:13


Põiepõletikust, selle leevendamisest ja ennetamisest - Südameapteek, Kirjutage valusalt naine ja verd\nKirjutage valusalt naine ja verd,\nKuna kateetrite sisestamise kohta tekkis suur sinikas ning see koht oli paistes, ei saanud ma korralikult kõndida ~ nädala peale protseduuri kõndisin ikka, aga mitte väga pikki vahemaid. Küsimus nr 29 Tere! Ei ole mõistlik internetist või foorumitelt saadud teadmiste kildude alusel teha ravi muutvaid otsuseid. INR oli 2,7 öeldi et veri on paks. Lähedal kasvavad kõrve- ja raudnõgesed, mõlemaid liike kasutab.\nPaks verd. valus liigesed,\nNakkuse vältimiseks joo piisavalt, pärast seksi käi pissil. Väldi olukordi, kus pead vetsu minekut mitu tundi edasi lükkama. Mesinädalate põiepõletik võib tabada nii tormilise pulmajärgse nädala kui ka ebameeldiv lõhn tsüstiidiga nädalavahetuse järel. Seksiralli käigus tekivad naise suguelunditele mikrotraumad.\nJooge cystiitist kummeli\nValu allosas kõhtu haavand\nTsüstiidi tunnused naiste ravimites\nLaskmise valu allosas kõhtu naistel