Tuled toime või vajad tööpsühholoogi abi? - Tööelu.ee\nTuled toime või vajad tööpsühholoogi abi?\n“Tööpsühholoogi vastuvõtt on väga vajalik osa töötervishoiuteenusest, luues koos töötervishoiuarsti vastuvõtuga loogilise terviku, sest tööpsühholoog keskendub töötaja vaimsele, kuid töötervishoiuarst füüsilisele tervisele,” sedastab Eesti Töö- ja Organisatsioonipsühholoogide Liidu asutajaliige, tööpsühholoog Pia Pedanik. “Osad tööandjad pakuvadki töötajatele võimalust külastada tööpsühholoogi, mida ma pean töötaja tervise hoidmisel väga tänuväärseks panuseks. Töötervishoiumeeskonda peaks minu arvates kuuluma lisaks töötervishoiuarstile veel tööpsühholoog, töötervishoiuõde, tööergonoom ja tööhügieenik. Selline terviklik spetsialistide süsteem peab muutuma tavapäraseks nii tööandjate, töötajate kui seaduse silmis.”\nPia Pedanik selgitab, et tööpsühholoogi vastuvõtul nõustatakse nii töötajat kui tööandjat, kuidas hoida vaimset tervist ja ennetada sellega seoses tekkida võivaid probleeme, mis hõlmavad näiteks tööstressi ja selle vähendamist, koondamisnõustamist või muid küsimusi. “Tööpsühholoog aitab kaasa, et luua ohutut töökeskkonda, hindab psühhosotsiaalsete ohutegurite mõju töötajate tervisele, konsulteerib tööandjaid ja töötajaid, kui on vaja probleeme lahendada. Koos tööandjaga leitakse sobivamad võimalused, mis parendavad psühhosotsiaalset töökeskkonda.”\nMilliseil seisukohal on ettevõtete juhid?\nKas lisaks töötervishoiuarsti visiidile peaks olema tööandjal kohustus pakkuda töötajatele tööpsühholoogi nõustamist töökohal või nõustaja juures?\nLinnuliha- ja kulinaariatooteid valmistava ettevõte Kikas OÜ, kus töötab 30 inimest, juhatuse esimees Eero Lass sõnab, et tema pole sellele teemale mõelnud. Seetõttu ei oska ta ka öelda, kas inimesi oleks vaja tööpsühholoogi juurde saata. Turvateenuseid pakkuva ESA Security personalijuht ja asjaajaja Anu Kopti avaldab, et neil on suhteliselt väike ettevõte. Korraga on tööl kuni 20 meest, enamik neist militaarse taustaga ehk veteranid, kellel pole keeruline toime tulla mõnel üritusel korda rikkuvate (purjus) inimestega. „Tegeleme peamiselt üksiküritustega. Töötajad valivad, mida nad turvata soovivad. Meie pea kaheksa-aastase tegevuse jooksul pole kordagi ette tulnud traumeerivaid kogemusi,“ ütleb Anu, meenutades samas ühes teises ettevõttes esinenud dramaatilist juhtumit, kus üht meest noaga torgati. „Sellisel juhul oleks kindlasti psühholoogi vaja. Ma näen ka, et turvatöö mõjutab inimese närvikava, sest päeva- ja unerežiim on sassis. Tööd tehakse tihti hilisõhtuti ja öösiti. Kui juhtub olema ärritavaid intsidente, siis tahes või tahtmata on sel järelmõju. Inimene talub neid rohkem, kui pingelisi olukordi esineb ehk korra kuus, aga kui pinevas keskkonnas on vaja töötada päevast päeva, siis selline töö iseloom mõjutab kindlasti psüühikat.“\nKõige raskem oli ESA Security töötajate töö umbes viis aastat tagasi, mil turvati Tallinna kesklinnas ühte söögikohta, kuhu Anu Kopti sõnul kogunesid „pidude jäägid“ ehk kõige hullemas seisus ülejoonud ja hästi agressiivsed inimesed, kes pidevalt kaklesid. „Nüüdseks oleme sellistest klientidest loobunud. Jälgime väga, keda ja milliseid üritusi me turvame. Eelistame tsiviliseeritud ettevõtmisi nagu kontserdid, autoralli jms. Ööklubide või baaridega me enam ei tegelegi, püüame ennast ise hoida.“\nTema hinnangul tuleks töötaja tööpsühholoogi juurde saata, kui rusuvat tööd on palju. Või on juhtunud mõni raskem intsident. Samuti võiksid suures ettevõttes, kus on ametis sada või enam inimest, töötajad aastas korra tööpsühholoogi juures käia. „Võiks vähemalt igale töötajale otsa vaadata ja küsida, kuidas tal läheb,“ leiab Anu Kopti, kes koos abikaasast ettevõtte juhiga suhtleb oma töötajatega väga palju ka töövälisel ajal. „Me teame üksteise eluolu ja emotsioone, mistõttu on oluliselt lihtsam ka igaühel silma peal hoida ja märgata, kui kedagi oleks vaja aidata. Suuremas ettevõttes igaühega toimuvat ei näe.“ Nende meestöötajatest pooled, kel on relvaload, peavad külastama ka iga viie aasta järel psühhiaatrit, kui nad relvaluba uuendavad.\nTööd segavad eraelulised probleemid\nTõste- ja koormakinnitusvahendite tootmise ja müügiga tegeleva ettevõtte Mazam juhataja Marek Niit nimetab, et nende väikeses ettevõttes pole tööpsühholoogi vajadus kunagi jutuks tulnud. Seevastu tööstuslike seadmete tootmise ja paigaldamise ning mitteeluhoonete projekteerimisele keskendunud firma Raudviu OÜ juht Roland Luide ütleb naljatledes, et tööpsühholoogi oleks vaja pigem talle endale kui nende kümnekonnale mehele, kellele tööd pakutakse, sest tema peab kõige eest vastutama. „Aga esialgu saan ka mina hakkama.“\nFoto: Raudviu OÜ\nFerresto Laser OÜ-s valmistatakse erinevaid metallkonstruktsioone, millest suur osa jõuab Skandinaaviasse ja Lääne-Euroopa, kuid ka Põhja-Ameerika ehitus-, masinaehituse ja energeetikatööstusesse. Juhataja Egert Palmiste sõnul on neil keskeltläbi ametis 23-24 inimest. Tema tähelepanekuil mõtlevad need inimesed, kel on probleeme vähem, ise neid keerulisemaks, mistõttu oleks vaja professionaalsemat abi. „Mina ei usu, et lihtsam tootmistööline, kes rakendab end füüsiliselt ehk elabki oma probleeme füüsilist tööd tehes päris palju välja, tööpsühholoogi abi vajaks,“ nendib Palmiste, kelle meelest tootmisettevõttesse tööpsühholoogi vaja ei ole, sest tööl esineb väga harva sellist laadi inimeste muresid, mida tööandja peaks lahendama.\n„Pigem esinevad eraisikulised probleemid, mis täna niigi segavad töölkäimist. Inimesed peaksid iseendaga hakkama saama. Kui nad sellega toime tulevad, siis saavad ka tööl hakkama. Rohkem tuleks buustida ettevõtete juhte ja tegevjuhte, et neil tegutsemise tahtmine alles jääks.“ Ta küsib retooriliselt: „Mida peaks sel juhul tegema ettevõtte omanik, kes mõtleb 24/7 erinevatele firmaga seotud asjadele? Kõik peaks olema proportsioonis. Mitte nii, et tööandja vastutab kõige eest ja meestöötaja on justkui mõttetu lammas, kes midagi ei teegi, sest tööandja muretseb tema eest tööajal ja kodus omakorda tema naine... Me suuname ühiskonda minu arvates vales suunas...“\nTeistsugusel seisukohal on Läänemaal tööd pakkuva Linnamäe Lihatööstuse AS-i juhataja Indrek Loorents, kes leiab, et tööpsühholoogi külastamise võimalus võiks töötajatel olla. „Kindlasti riiklikult finantseerituna, näiteks läbi haigekassa. Riiklik rahastamine on positiivne seetõttu, et siis on kindel: inimesed, kes seesugust teenust tõsiselt vajavad, selle ka saavad. Eestis on hulk ettevõtteid, kellel pole probleemi ise tööpsühholoogi teenuse eest tasuda, kuid sama suur hulk firmasid, kes hiiliksid sellest meeleldi mööda, mistõttu jääb abi saamine abivajajale kättesaamatuks.“


Sinu teekond praktikale – 5 nippi, kuidas saada ihaldatud praktikakoht - ÄRILEHT\nSinu teekond praktikale – 5 nippi, kuidas saada ihaldatud praktikakoht\n30.jaanuar 2018 10:48\nNagu tavalisele töökohale kandideerides, on konkurents tihe ka praktikakohtadele. Järgnevalt toome välja viis soovitust, kuidas suurema tõenäosusega praktikale pääseda.\n1. Eristu teistest praktikakohale kandideerimisel, jää silma – tee midagi ootamatut või teistsugust\nLoomulikult tuleb praktikakohale kandideerides esitada enamasti ettevõttele ka oma CV ja saata e-maili teel kandideerimissoov. Võlu seisneb selles, et seda saab teha tunduvalt loovamalt, kui seda teeb teine kandideerija.\nMõtle sellele, kuidas saaksid eristuda ning kasuta oma loovust. Ära karda erineda, sest see toob sind teistest esile ja näitab, et soovid seda kohta väga. Ole CV koostamisel avatud videoformaadile.\n2. Ole aktiivne ja suhtle inimestega\nAvalda arvamust ja jaga oma teadmisi teiste inimestega. Päeva lõpuks loevad tööandjale ka soovitused inimestelt, kes on varem koos Sinuga õppinud ja töötanud.\nAktiivne tuleb olla nii füüsiliselt kui ka vaimselt. Suhtle inimestega ning loo uusi suhteid. Ära pelga kohtuda uute inimestega, sest see võib olla tee ideaalse praktikakohani.\n3. Hari ennast ja ole valdkonnas toimuvaga kursis\nKui sa pole eriline raamatute fänn, siis leiad erialast teavet ka internetist. Internet on piiramatute võimalustega ning lihtsa otsimise tulemusena leiad kõik, mis Sulle huvi pakub.\nHoia ennast pidevalt erialaste teemadega kursis ja sa avaldad kindlasti praktikavestlusel oma teadmistega muljet.\n4. Vaata üle oma sotsiaalmeedia kontod\nOle ettevaatlik sellega, mida oma sotsiaalmeedias jagad. Lõbutsemine ei ole patt, kuid mitmemõttelise sisuga pilt või videoklipp võib tõmmata kriipsu peale Sinu ihaldatud karjääri algusele.\nAlati ei pruugi toimida ka see, kui hoiad enda kontosid privaatsena. Kui tööandjal on valida kahe kandidaadi vahel ning ühel on avalik profiil asjakohase infoga, siis privaatse profiiliga kandidaat jääb varju. Seega praktikakoht jääbki nii lihtsa tõsiasja tõttu saamata.\n5. Ole esimene ja alusta otsimist juba varakult\nMida varem praktikakoha otsimisega alustad, seda suurema tõenäosusega saad Sa koha, millest unistanud oled.\nVali endale meelepärased ettevõtted välja ning valmista ka ettevõtted ette enda märguandega, et praktikaperiood on tulekul. Nii saavad ettevõtted enda vajadused ja kindlad praktikaperioodid läbi mõelda.\nLisaks kõigele eelnevale ära unusta puhata ning olla õnnelik. Sisemine rahulolu ja enesekindlus peegelduvad ka väljapoole.\nTutvu praktikakohtadega varakult aadressil www.CV.ee/praktika.


11 PESUKÜSIMUST, MIDA KARDATE, KÜSIGE OMA EMALT - UUDISED\nÜksinda pesu pesemine võib tunduda ülimalt heidutav ülesanne. Olete ilmselt näinud oma ema seda tuhat korda tegemas, nagu poleks see midagi.\nNüüd seisate oma ühiselamus ülevoolava takistusega ja mõtlete täpselt, kui palju koormusi olete tegelikult semestri algusest peale kogunud. Ära kunagi karda, sest me vastame kõik need närivad küsimused nii et te ei pea oma telefoni kuulama, kuidas teie pesuruumide oskusteave puudub. See on teie ülim kolledžipesu juhend Tabilt\n1. Mida on vaja pesu pesemiseks osta?\nEnne jala astumist pesu sisse toas, vajate vajalikke tarvikuid. Alustaksime pudelist detergenti. Valida on vedelate, pulbriliste ja eelnevalt pakendatud üksikute pakettide vahel. Enamik ülikoolide ühiselamute pesuruume on tööstuslikud, seega on kõige lihtsam variant tõenäoliselt vedel.\nKui saate pakid kätte, lähevad need otse pesumasinasse, mitte pesuvahendi sahtlisse. Seal on lõhnavaid ja lõhnatuid detergente, nii et lugege kindlasti silti, kui soovite, et teie riided lõhnaksid eriti lõhnavalt või mitte.\nKangapehmendaja on veel üks neist asjadest, mida teie ema ilmselt kasutas. Kui saite selle, jätkake ja kasutage, kuid see pole riiete puhtaks saamiseks hädavajalik.\nKuivati linad võivad teie riideid pehmendada ja hoida neid liiga staatilisena. Võite neid omamoodi võtta või jätta. Me hoiame kasti ringi ja talvel, kui staatiline elekter läheb sassi, saate neid lihtsalt kasutada kuivadel riietel või juustel.\n2. Kas peaksin oma riided eraldama? Kuidas?\nRiiete eraldamine on täielik piin, kuid kui soovite, et teie riided näeksid kenad välja ja püsiksid kauem, soovitaksime need mingil tasandil eraldada. Kui soovite läheneda kõige elementaarsemale lähenemisviisile, teeme valged ja värvid. Nii ei pääse teie lemmik valge särk pärast pesemist imelikuks halliks või roosaks. Pärast seda võite järgida sildil olevaid juhiseid, et sorteerida külm või soe või kuum vesi. Soe on hea alus olla, sest teie värvid ei jookse ja asjad saavad puhtaks. Kui teete kiiret pesemist ja teil on aega, siis on külm pesu kindel samm.\n3. Kui palju pesuvahendit ma sisse panen?\nKui olete ühiselamu pesuruumis või selvepesulas, on teie kasutatav pesumasin tõenäoliselt tööstuslik suurus. See tähendab, et kodus pesumasina jaoks peaksite kasutama veerandi pesuvahendist, mida tavaliselt mõõdaksite. Pesuvahendi liiga palju tekitab tonni seebivahtu. Seib ei saanud korralikult välja loputada ega üle voolata. Vähem on tavaliselt rohkem, kui tegemist on pesuvahendiga.\n4. Kui palju pesu saab ühe koormaga teha?\nÄrge isegi proovige kõike ühte seibi toppida. Midagi ei puhastata sel viisil korralikult ja võite masina lõhkuda. Kui pesete pooleldi sageli, võite tõenäoliselt kahe seibi kasutamisest pääseda. Lihtsalt ärge peske seibi nii kaugele, et ust ei saaks sulgeda. Tõenäoliselt ei lõpe see hästi.\n5. Mitu korda saab riideid uuesti kanda, enne kui pean neid pesema?\nTeksaseid ja pükse saate paar korda täiesti kanda, kuid kui need enam korralikult ei sobi, viskaksime need takistusse. Särkidel on neist kaks või kolm kasutust defitsiitselt välja tulnud, kui te neis surnuks ei higista. Aluspesu osas saate ühe kasutamise. Ära ole see inimene ja hakka uuesti kandma. Kui aluspesu on peaaegu otsas, on aeg pesu pesta. Sama kehtib ka spordirõivaste kohta, milles olete higistanud.\nkuidas anda parim bjs\n6. Mis on delikaadid?\nLiigitaksime delikatessid aluspesu, naistepesu, pitsiga või siidiga. Kui soovite oma delikaate korralikult kaitsta, võite nende jaoks võrkkoti osta. Viska lihtsalt kõik sinna sisse, tõmblukuga kinni ja viska ülejäänud pesukorda.\nKui teil on asju, mis ütlevad: „Ainult käsipesu”, soovitavad nad teil seda vannis või valamus sõna otseses mõttes pesta. See on väga tüütu, nii et me ütleksime, et visake need lihtsalt delikaatsesse kotti või peske üksi ja kuivatage seejärel õhus.\n7. Kui tihti peaksin linasid pesema? Kas ma saan nendega oma rätikuid pesta?\nIdeaalis võiks linasid pesta iga 10–14 päeva tagant, kuid ausalt öeldes on selle järgi raske elada. Püüdke linasid pesta iga kolme nädala tagant või üks kord kuus. Puhtad linad on sõna otseses mõttes kõige mugavam asi, mis on kunagi olnud, nii et lubame, et see on seda väärt, kui seda teete.\nVõite oma käterätikud koos linadega täielikult visata, kuid me ei peseks neid teie riietega. Teil peaks olema mõni rätik, et saaksite neid puhastada pooleldi sageli.\nkuidas teada saada, kas su sõbranna on tinderis\n8. Kuidas eemaldada plekk?\nSeal on erinevat tüüpi plekid nii et see sõltub sellest, mis kahju tekitas. Kui see on veepõhine plekk (sooda, vein jne), viskaksime sellele mõne plekieemaldaja ja peseksime seda mõne päeva jooksul.\nÕlipõhised plekid, näiteks salatikaste, on keerukamad ja tõenäolisemalt määrivad teie riided püsivalt. Hankige sellele plekieemaldaja ASAP ja peske see järgmisel päeval, et saada sellest parim pilt.\n9. Kui kirjas on keemiline puhastus ainult etiketil, kas ma saan seda ikkagi masinaga pesta?\nKui teil on tõeline näputäis, siis võite seda tõenäoliselt masinas üksi pesta. Tõesti kena tükk nagu ülikond või uhke kleit peaks ilmselt minema keemiliste puhastite juurde. Hoidke kinni oma määrdunud riietest ja saatke korraga hunnik kraami.\n10. Kas kõik võib kuivati sisse minna?\nPeame selle peale ütlema 'ei'. Peaksite investeerima riiete kuivatusresti, mille siltidel oleks kiri: 'lamage kuivama'. See aitab teie riiete kuju paremini hoida ja takistab nende kuivamisse venitamist.\n11. Kas kortsude eemaldamiseks pean kraami triikima?\nInvesteerimine väikesesse triikimislauda ja triikimismasinasse pole halb mõte. Alati on see üks särk, mis on kohe kortsus, kui te selle kapist välja võtate. Triikimine pole kohutavalt raske ja pange lihtsalt kuumus madalale, kui kardate oma riideid põletada.\nKortsude eemaldamise pihustid on absoluutne kingitus. See on parim. Te peate sõna otseses mõttes lihtsalt eset pihustama, kortsud oma kätega siluma või paar head raputust andma ja teil on hea minna.


TELEKAJA: jalgpall – rohkem kui sport - Maaleht\nMeelelahutus 13. oktoober 2016\nPärast ligemale veerandsajandist ponnistust tõusta mainimisväärsele tasemele, hakkas Eesti jalgpall fännide kurvastuseks taas allamäge veerema, jälle kostusid kõrva vahepeal vaibunud halelood eestlaste võimetusest selles pallimängu liigis kaasa lüüa.\nMartin Reim Rauno Volmar\nUsk jalgpalli näis kaduvat nii väljakul kui tribüünidel. Jalgpall, see on teatavasti rohkem kui sport, paljudes maades tõusnud kultuuri vankumatuks osaks. Niisiis, tahad või ei taha, aga tuleb uuesti üles ronima hakata. Ning seda tõusutahet oli mõnevõrra üllatuslikult näha juba koondise esimestes MM valiksarja mängudes Gibraltari ja Kreeka vastu. Kas avaldas sedavõrd kiiret mõju uue peatreeneri Martin Reimi isiksus? Kunagisel lõvipoisil tuli oma aega kaua oodata, seda enam ta treenerina eneseteostuseks kõrgemal tasemel valmis näib olevat.


Peamine erinevus : kontinentaalne toit viitab toidule, mis avaldab suurt mõju Euroopa piirkondadele. Oriental Food on Aasia toiduvalmistamise stiilis kujundatud köök.\nKontinentaalne toit tähistab Euroopa riikides tarbitud toitu. Kuigi mõlemad toidud koosnevad lihast, on olemas teatud omadused, mis aitavad eristada kahte toidukultuuri.\nWikipedia sõnul on kontinentaalne köök universaalne mõiste, mis viitab Euroopa ja teiste lääneriikide köökidele, sealhulgas mitte-põlisrahvaste Austraalia, Ladina-Ameerika ja Põhja-Ameerika köökidele, mis annavad olulise mõju Euroopa asunike nendele piirkondadele. See on termin, mida Ida-aasiad kasutavad Aasia toiduvalmistamise stiilis. Liha on silmapaistvam ja teenindava suurusega. Steak on tavaline roog kõikides riikides. Kerge rõhk asetatakse kastmetele maitseainetena või maitseainetena. Piimatooteid kasutatakse ka toiduvalmistamisel. Nisujahu leib on tavaline tärklise allikas; kartulite populaarsus on alates Ameerika koloniseerimisest saanud ka tärklisetehase poolest. Cornmeal on suur osa Itaalia ja Balkani köökidest.\nWikipedia sõnul saab Aasia köögi stiile jaotada mitmeks väikeseks piirkondlikuks stiilis, millel on nende piirkondade rahvaste ja kultuuride juured. Peamiselt võib peamisi tüüpe määratleda järgmiselt: Ida-Aasia, mille päritolu on Imperial China ja ümbritsev kaasaegne Jaapan ja Korea poolsaar; Kagu-Aasia, mis hõlmab Kambodžat, Tai, Vietnam, Indoneesia, Malaisia, Singapur ja Filipiinid; Lõuna-Aasia riigid, mis koosnevad Indiast, Birmast, Sri Lankast, Bangladeshist ja Pakistanist ning mitmetest teistest selle piirkonna mandri riikidest.\nMõistet „Aasia köök” kasutatakse toitumisega seotud aspektide käsitlemiseks, mis pakuvad Aasia köögi roogasid ilma jäika köögi piirideta; nagu müüa satay, gyoza või lumpia eelroogaks, rojak või gado-gado salatile, pakkudes kana teriyaki või veiseliha kui peatoitu, tom yam ja laksa kui supp ja cendol või ogura jääd magustoiduks. Kaasaegses fusion-köögis võib mõiste „Aasia köök” viidata kultuuridevahelise Aasia köögi traditsioonidele. Mõned näited, Vietnami ja Jaapani köögi või Indoneesia ja Hiina köögi kombinatsioon.\nOrientaalse ja kontinentaalse toidu võrdlus:\nAasia stiilis köögi sünonüüm.\nTermin, mida kasutatakse Euroopas ja lääneriikides.\nEuroopa piirkondadest pärit toiduvalmistamine.\nVürtse kasutatakse suurtes kogustes.\nKasutatakse väikest kogust vürtse.\nKasutatakse riisi ja nuudleid.\nLiha ja praed on silmapaistvamad.\nKasutatakse tassi osana.\nKasutatakse maitseainetena või maitseainetena.\nPekingi part, sushi taldrik.


CERTEX EESTI OÜ (edaspidi nimetatud tarnija) ÜLDISED MÜÜGITINGIMUSED\n2. Tarnija hinnapakkumine kehtib kolmkümmend päeva alates selle esitamise kuupäevast. Hinnapakkumine kehtib kogu tellimuse suhtes. Kui ei ole sätestatud teisiti, siis ei hõlma hinnapakkumine ega tellimuse kinnitus katsetus-, sertifitseerimis-, arve esitamise ega pakendikulusid.\n4. Uute tolli, sotsiaalkindlustus või muude maksude kehtestamise või olemasolevate tõstmise korral, sealhulgas transporditasude, kindlustuspreemiate, sadamatasude ja/või muude sarnaste teenustasude tõusu korral, kaasa arvatud vahetuskursside muudatused, mis leiavad aset pärast hinnapakkumuse esitamist või lepingu sõlmimist, katab tekkivad täiendavad kulutused ostja. Käesolevate tarnetingimuste tähenduses hõlmavad tollimaksud ka impordimakse ja muid sarnased lõive.\n5. Lubatavad kõrvalekalded (kogus, mõõtmed nagu pikkus ja kaal jne) on sätestatud üldstandardites, mida tarnija kõnealustele kaupadele rakendab. Tarnija võib osutada spetsialistiteenuseid. Kui on olemas nõudlus kvalifitseeritud spetsialistide järele, kes omavad asjakohast tunnistust või litsentsi. Tarnija võib selliseid teenuseid osutada eraldi kindlaksmääratud tingimuste kohaselt.\n8. Kui ostja tellimus ei sisalda kvaliteedimääratlusi, siis täidetakse tellimus, tarnides kauba kõnealuse toote jaoks antud hetkel üldtunnustatud kvaliteedis. Kui ostja tellitud kaup on tarnetähtajal laost otsas, on tarnijal õigus asendada need muude kaupadega, tingimusel, et tarne toimub sama hinnaga ja vähemalt sama kvaliteediga.\n9. Kui tarnimine toimub kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul tarnija hinnapakkumuse kohaselt, loetakse tarnimise alguseks tellimuse kinnitamise või tellimuse vastuvõtmise kuupäeva. Tarne loetakse õigeaegseks, kui tarnija on tähtajaks kauba lähetanud või kui see on asjakohane, siis teatanud, et need on lähetamiseks valmis.\n10. Kui tarnimine viibib punktis 23 sätestatud asjaoludel või ostja süül, pikendatakse tarne tähtaega antud asjaolude korral mõistlikuks peetava aja võrra. Tarnetähtaja pikendamine loetakse põhjendatuks olenemata sellest, kas viivitus tekib enne või pärast kokkulepitud tarnetähtaja lõppu, välja arvatud punktis 11 juhtudel.\n13. Kaup jääb tarnija omandusse, kuni arve täieliku tasumiseni.\n18. Garantiinõuded esitatakse kirjalikult põhjendamatult viivitamata. Kui ostja seda ei tee, minetab ta punktis 16 nimetatud ümbervahetamisõiguse.\n19. Peale punktides 16 ja 17 sätestatu, ei ole tarnijal kohustust muude rikete ega puuduste korral defektset kaupa ümber vahetada.


Lugesin üle väga pika aja midagi, mis oli minu jaoks tõeliselt huvitav. Nimelt mesilaste talvituse monitoorimine termoanduritega mitme aasta vältel erinevates tarudes ja külmkambris. Lisaks katsetati ka taru soojendamist talvituse kestel kütteelemendiga.\nSelgituseks olgu öeldud, et tarude soojustamiseks mähiti nad 5 cm klaasvilla ja 2,5 cm balsamivilla kihi sisse.\nBy CHARLES D. OWENS, Agricultural Engineering Research Division, Agricultural Research Service\nKokkuvõtteks on kirjutatud 20 järeldust:\n1) Temperatuurilugemitest saab kindlaks teha talvekobarate suuruse, kuju, liikumise ja haudmekasvatuse aktiivsuse.\n2) Kobara välissfääri markeerib 6,6 C temperatuurijoon.\n3) Kobara tihedus on kõige suurem 12 - 13 C temperatuurijoonel.\n4) Temperatuur haudmeraamide vahel on tavaliselt 34-36 C.\n5) Kui haue on vaid termopaari ühel poolel, siis temperatuur on 30-36 C, olenevalt haudme faasist.\n6) Peredel soojustamata tarudes (kontrollpered) oli kõige tihedam "soojustav kest" ehk kõige väiksem distants 7. ja 16. C temperatuurijoone vahel.\n7) Soojustusega tarus on talvekobar vähem kompaktne, mis muudab rohkem suurust kui kobar soojustamata tarus.\n8) Kobara 24. C kraadijoone ruum on aktiivse soojatootmise ala, kus on mesilaste tihedus suhteliselt madal.\n9) Mõned kobara temperatuuri muutused on seostatud kobara liikumisega toidu suunas või lihtsalt asukoha muutusega.\n10) Tarudes, mida köetakse nelja kraadini käitub kobar sarnaselt nagu soojustatud tarudes.\n11) Soojustatud tarudes alustavad mesilased haudmetegevusega mõned päevad varem kui soojustamata tarudes, kuid pered soojustamata tarudes jõuavad neile kiiresti järgi, kui saabuvad soojemad ilmad.\n12) Mõnedes pealtnäha normaalsetes kobarates mõõdeti kuni 37,8 kraadi C kui välistemperatuur püsis muutumatu ja mõõdukas.\n13) Kõrgeim kobaras mõõdetud temperatuur oli 40,6 kraadi C, mis oli väike pere soojustamata tarus, kui välistemperatuur oli kõigest -13 kraadi. Selle pere üldiselt kõrge temperatuur jätkus terve hooaja vältel seletamata põhjustel.\n14) Kobara kuju on tavaliselt ellipsikujuline, kuigi ajutiselt ebakorrapäraseid kujusid salvestati tihti.\n15) Viis peret pidasid külmkambris vastu äärmiselt madalatele keskmistele temperatuuridele (märgin ära, et -28,8 F on -34 C):\nDays º F.\n84 (1) -11.5\n(1) 2 päeva -45 peal.\n16) Temperatuur kobaras varieerub, aga normaalsetes tingimustes ei ole tugevalt korrelatsioonis välistemperatuuriga. Siiski oluline muutus välistempetratuuris päevasel ajal põhjustab märgatava muutuse kobara suuruses ja temperatuuris.\n17) Mesilased ei ürita hoida temperatuuri taru osas mida kobar ei kata.\n18) Kobar mida hoitakse pikkade perioodide vältel külmutavates tingimustes nõrgeneb. Nõrgestuse määr sõltub suiravarudest, kuid on aeglasem soojustatud tarudes.\n19) Haudmekasvatust miinuskraadidega tuleb ette peredes, millel on soojustatud tarud ja piisav suira ja meevaru kobara sees.\n20) Normaalsetes talveoludes, kas soojustatud või soojustamata tarus ühtemoodi, peaks suutma mesilaspere edukalt talvituda Madisonis, Wisconsinis (Kontinentaalne kliima, talvised temperatuurid sarnased eestile kuid silma järgi pisut karmimad) .\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 18:40 Kommentaare ei ole:\nNii heal tasemel kursusi korraldatakse Eestis korra aastas, kui sedagi.\nRegistreerimine on avatud, kuid julgen pakkuda, et õhtuks on grupp komplekteeritud.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 11:13 1 kommentaar:\nSöödakulu 16.11 - 16.12\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 14:34 3 kommentaari:\nQuality concerns related to honeys imported to the EU and the competitiveness of apiculture sector in Europe\nTäna edastas Euroopa nõukogu liikmesriikide delegatsioonidele meeturgu puudutava pöördumise, mille esialgseks saatjaks olid Ungari, Bulgaaria, Sloveenia, Poola ja Tšehhi delegatsioonid.\nIseenesest on teema õhus olnud juba pikka aega, aga hetkel olen ma küll mõnevõrra optimistlik, et varsti on positiivseid muutusi oodata.\nNendele, kes pikka teksti ei viitsi lugeda, siis teema on ikka importmee ja selle kahtlase kvaliteediga seonduv. Üleskutse Euroopa Komisjonile on tegeleda selle probleemiga üleeuroopaliselt, kasutades selleks kõige uuemaid teaduslikke meetodeid ja vahendeid. Samuti tehakse ettepanek mõnedeks muudatusteks seoses importmee täpsema sildistamisega.\nrequested by the Hungarian, Bulgarian, Czech, Polish and Slovenian delegations\nThe European Union is not self-sufficient in honey production; import is needed as well. The honey production of the European Union is approximately 200,000 tonnes annually, barely surpassing the quantity of honey imported to the EU. Data from past years show that there is a steady increase in imports, while production in the European Union stagnates. Imports from certain exporting countries arrive at such a low price which raises questions concerning the quality of the product. The labelling system, which is practically hiding the exact origin of the imported product, does not help to allay the concerns related to quality. If the information on origin provided to consumers is not adequate, customers will mostly base their decisions primarily on price, which eventually can be detrimental to quality aspects.\nIt is important for honey to be a pure and natural product; it must not contain any added substances. Continuous inspections aimed at strengthening consumer trust have a particular importance for quality. Identifying fraud is a very complex process; one parameter on its own cannot be evaluated, thus the analysis of several tests (organoleptic, analytical and microscopic examination) is needed.\nTherefore, we urge the European Commission to take a more active role regarding the usage of state of the art laboratory methods. We believe that a joint action is needed at the European level in order to ensure the necessary financial and technical provisions. The only way we can meet requirements relating to food safety and designation of origin, and guarantee the exclusion of fake products from the internal market is by using the most up-to-date techniques. Besides the improvement of inspection capacities, it is crucial that the databases - through which fraudulent practices can be detected - are expanded and integrated at the European level. The frequency of inspections is to be determined by way of risk analysis, and the number of inspections should be increased in the case of importers and regions showing shortcomings and deficiencies. Furthermore, it is important to spread good practices related to quality, for example the use of trademarks, guarantee seals and specially shaped producers’ honey jars.\n15212/15 PM/pm 3\nANNEX DGB 3B EN\nIt is crucial to pay particular attention to continuous traceability in the interest of the consumers, the European bee population and honey producers. Consumers should receive proper information so that they can buy safe products with known origin. This might also contribute to the boosting of the entire European agriculture. More stringent rules are needed in the EU on the origin labelling of honey and honey products. The country of origin of the imported product should be specifically labelled, as follows:\n- ‘blend of honeys originating in EU countries’,\n- ‘blend of honeys originating in non-EU countries (naming of the countries)’,\n- ‘blend of honeys originating in EU and non-EU countries (naming of the non-EU\nIn the case of honey blends, we think that the mandatory indication of the proportion of the honeys originating from different countries is necessary. It would also be important to lay down that each component originating in a particular country must be in conformity with the requirements in itself. It is a clear expectation that honey blends should be the blend of raw materials, which individually meet the requirements laid down in the honey directive.\nMoreover, it is important to note that the above-mentioned problems affect not only the actors of the apiculture sector, but they also have an influence on other sectors, because pollination by an appropriate number of bee colonies is essential for the production of many arable crops, vegetables and fruits. The decline in the number of pollinating bees could also endanger the pollination of natural vegetation as an ecological service. It is not an exaggeration to fear that the growing tendencies of honey imports may force European beekeepers out of the EU’s internal market, and pollination could fail because of the decline in bee populations. This could have a direct effect on plant production in the future, and most importantly, on fruit production and the horticulture sector.\nThus, this is a matter of food security and environmental protection also.\nFinally, we find it important to support initiatives aiming to strengthen the apiculture sector (e.g. the Slovenian ‘European Honey Breakfast Initiative’ and the endeavour to designate 20 May as the World Day of Bees).\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 16:36 Kommentaare ei ole:\nKoordineeritud kontrollikava mee ehtsuse kindlakstegemiseks\nEuroopa Komisjon andis käesoleva aasta märtsikuus kõikidele liikmesriikidele välja soovituse\nkoordineeritud kontrollkava kohta, mille sisuks oli teha kindlaks pettuste levik teatavate\ntoiduainete turustamisel. Antud soovitus sisaldas meest proovide võtmist. Proovide võtmise\neesmärgiks oli leida mett, millel oli geograafiline ja/või botaaniline päritolu valesti\nmärgistatud ja leida tooteid, mis olid deklareeritud meena, kuigi sisaldasid välistekkelisi\nsuhkruid või suhkrutooteid.\nVeterinaar-ja Toiduamet (VTA) viis ajavahemikul 08.06-17.06.2015 läbi meeproovide\nvõtmise. Proove võeti erinevatest tarne- ja turustusahela etappidest: tootjate/pakendajate\njuurest, hulgiladudest, jaekaubandusest. Kokku võeti 20 meeproovi. Proovid tuli võtta\nkolmes osas (A, B ja C) järgmiselt:\nA osa: 4 proovi (st 20%) tuli võtta Eesti meest.\nB osa: 8 proovi (st 40%) proovidest tuli võtta meest, mille päritoluriigiks on deklareeritud\nteine liikmesriik või kolmas riik.\nC osa: 8 proovi (st 40%) proovidest tuli võtta meest, mis on deklareeritud kui Euroopa Liidust\npärit meesegu, väljaspoolt Euroopa Liitu pärit meesegu või Euroopa Liidust ja väljaspoolt\nEuroopa Liitu pärit meesegu.\nEuroopa Komisjoni soovituses toodi välja, mis analüüse tuleb teha A, B või C osa proovide\nkorral. A ja B osa proovidele, st 12. meeproovile, tuli teha organoleptiline analüüs,\nelektrijuhtivuse määramine, diastaasi aktiivsuse määramine, õietolmu analüüs. Peale nende\nanalüüside teostamist tuli valida 33 % A ja B osa proovidest (st 4 proovi) ning neist tuli\nmäärata suhktute sisaldus (fruktoos, glükoos, sahharoos). Peale suhkrute analüüsimist tuli\nteostada 2 võõrsuhrute analüüsi. C osa proovid ( 8 meeproovi) pidid läbima suhkrute\nmääramise ja 2 võõrsuhkrute määramist. Osa analüüse teostati Eestis Veterinaar- ja\nToidulaboratooriumis, osa Saksamaal asuvas laboratooriumis (õietolmu analüüs ja esimene\nvõõrsuhkrute määramine) ja viimased analüüsid (teine võõrsuhkrute määramine)\nteostatakse Belgias asuvas laboratooriumis. Belgia laboris läbiviidud uuringute vastused ei\nole veel saabunud.\n20-st proovist 3. puhul saadi mittenõuetekohased tulemused. Ühel juhul oli toote etiketile\nmärgitud, et tegu on pärnaõiemeega, kuid õietolmu analüüsi põhjal selgus, et antud mesi\nsisaldas ainult 14% pärna õietolmu. VTA tegi käitlejale ettekirjutuse peatada antud toote\nmüük koheselt ja kutsuda tagasi jaemüüki saadetud kogused.\nKahe meeproovi puhul oli diastaasarv madal. Kuna diastaasarvu hindamiseks on vaja teada\nka hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldust, siis labor analüüsis täiendavalt ka HMF-i.\nSelgus, et mõlemas mees olid näitajad korrast ära. Seega antud tooteid ei tohi mee nimetuse\nall turustada. VTA tegi käitlejatele ettekirjutuse peatada antud toodete müük koheselt ja\nkutsuda tagasi jaemüüki saadetud kogused.\nNB! Pildid on illustratiivsed ja ei ole autorile teadaolevalt kontrollikava raames uuritud.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 15:16 1 kommentaar:\nEi saa kurta:\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 20:34 1 kommentaar:\nMee turg Eestis ja mee müügi suurendamise võimalused\nTäna on suurepärane päev taaskord rahast rääkimiseks. Nimelt kui mesindusorganisatsioonid ei saa omavahel kokkuleppele, et kuidas sektorit ikkagi edasi või tagasi viia ja kõigil on väga erinevad arvamused, siis täna avaldas Eesti Konjunktuuriinstituut EKMÜ tellimusel valminud 40 lk. uuringu\n"Mee turg Eestis ja mee müügi suurendamise võimalused"\nSee annab meile vahelduseks aimu, mis tegelikult toimub ja analüüsimiseks natuke rohkem materjali kui kõhutunne. Jah, peab ütlema, et valim ei ole just muljetavaldav kuid siiski rahuldav. Väidetavast 5469st mesilasperedega majapidamisest vastas küsitlusele 136. Kõige enam vastanuid oli väiketootjate segmendis ja kõige parem esindatus suurtootjatel.\nSee seab minu ette küsimuse, et kas suures plaanis ei peaks tegelema rohkem nende mesinike huvide esindamisega kelleni on võimalik jõuda ja kelledest aru saada. Need, kes kommunikeerivad organisastsioonidele oma mured ja vajadused selle asemel, et lahendada nende hüpoteetiliste võsamesinike probleeme aastast aastasse nendega mitte kunagi kontakti saavutades ning tegelikult nende vajadusi teadmata. Sest see võsamesinik on ju hüpotees ja isegi kui ta reaalselt eksisteerib, siis me ei tea mis on tema vajadused.\nTeravamad ehk said juba aru, et mu jutt triivib jälle viimase aja mesinduse kuuma teema juurde - MP. Nimelt kui EML sai järgmise programmiperioodi vastutava täitja rolli, siis EKMÜ pidi oma soovide nimekirja kenasti kokkupoole tõmbama. Detailidesse laskumata on aga igasuguse rahajagamise eelduseks mingisugune tervikpilt. Mina olen enamvähem konstantselt üritanud oma pilti teistele maalida sellisena, et kolme aasta perspektiivis oleme võimelised meetootmisega jõudma omavarustatuse tasemeni ning heal juhul isegi pluss-poolele. Selleks on vaja aga ettevaatavalt tegeleda turustamise ja teravnenud konkurentsist tulenevate vajaduste lahendamisega. Kahetsusega pean muidugi tunnistama, et mu eneseväljendusoskus on sedavõrd nüri, et nüüdseks juba kümnete tundide koosolekute ja konsultatsioonide käigus pole ma suutnud teisel pool lauda istuva organisatsiooni esindajaid veenda selles, et see üldse mingi reaalne stsenaarium saaks olla.\nMa üritan seda võimalukult neutraalselt serveerida, aga arvamused lähevad kardinaalselt lahku selles, kas meil on vaja turustamise peale ennetavalt mõleda, selleks eesti mee omadusi põhjalikult uurides ja luua pind ühistute tekkeks. Jah, ma nõustun sellega, et hetkel on alatootmine, aga igasuguse programmi loomise eelduseks ongi ju tulevikku vaatav hoiak ja programmi raames peabki kolm aastat ette mõtlema.\nJa tänane hommik on mulle meeldiv üllatus selles osas, et kõhutunne pole mind petnud ja ma ei ole oma arvamusega üksi.\nMõned väljavõtted küsitluste tulemustest:\nSee kõik annab põhjuse ja võimaluse veelkord enne lõplikku rahajagamise kinnitamist järgi mõelda, mis on meie tegelik probleem ja kellega või millega me peaksime tegelema! Üpriski märkimisväärne, et kõikide segmentide mesinikud näevad mee pakkumise kasvu.\nUuringu täispikk versioon\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 13:06 Kommentaare ei ole:\nMitte, et ma vahepeal kirjutanud ei oleks, aga pole avaldanud midagi. Tegelen väikestviisi identiteedikriisi ja muude omaarust oluliste teemadega.\nMesiniku amet on mõnesmõttes ikka üsna imelik. Just see töökoormuse kardinaalne muutumine sügisel kui ruumid ära pesed ja ukse selja taga lukku keerad. Ei oskagi arvata, kas see on õnn või õnnetus, aga segaseid mõtteid tekitab. Suhteliselt palju vaba aega annab võimaluse eneseharimiseks, internetist tõe otsimiseks või milleks iganes, mis huvi pakub.\nVahepeal olen päris korralikult keskkonnateemadesse sukeldunud, ainult selleks, et ühiskonnas ja maailmas pettuda. Mida rohkem süvened, seda hullem. Nõrga sotsiaalse närviga inimestel, nagu ma ise, võivad need teemad kergekujulise depressiooni tekitada ja arusaam oma võimetusest midagi paremuse suunas muuta, viib tuju öelda, mõelda või kirjutada.\nSeetõttu pean ennast redefineerima, ilmselt rohkem mesinikuna ja vähem maailmaparandajana. Kohati valmistab see mulle aga raskust. Mitte, et ma selle ameti üle uhke ei oleks. Väga olen, aga sageli tundub see liiga lihtne. Mitte, et ma mingi maailma kõige parem mesinik oleksin, sugugi mitte, ilmselt harju keskmine, aga siiski laias plaanis on inimkonna ees väga suured lahendust nõudvad probleemid ning raamimõõdust või sülemitest kirjutamine tundub natuke ebaoluline.\nTõsi, ka Eesti mesindus vajab parendamist ja kaasaaitamist. Ehkki EKMÜ juhatusest ma taandusin, siis uue Riikliku Mesindusprogrammi aruteludel olen jõudumööda kaasa löönud. See on Eesti mesindussektori jaoks oluline teema ja hea võimalus midagi olulist ära teha. On ju mesindus teiste põllumajandusharudega võrreldes eelisolukorras, sest ühelgi teisel tootmisharul sellist võimalust ei ole, aga avalikku sõnavõtmist ja diskussiooni avamist sellel teemal peetakse justkui tabuks ning sellest on ülimalt kahju. Loomulikuks peetakse 12 aastat tagasi välja mõeldud tegevuste jätkamist ilma pikema analüüsita. Kahju on sellest, et inimesed on väiklased, kõigile tunduvad ainult nende enda mõtted kõige parematena ja küsimuste küsimisele vaadatakse viltu. Panin tähele, et hiljuti küsis tundmatuks jääda sooviv mesinik Raigo ühes internetikeskkonnas väga olulise küsimuse, mis kahjuks mingit erilist tähelepanu ei pälvinud ega diskussiooni ei avanud. Ma ei mäleta täpset sõnastust, aga küsimuse sisu on lühidalt järgmine: " Mis saab MP raames ostetud asjadest peale MP lõppemist?"\nKui me unistame Eestis oma "Mesinduse kompetentsikeskuse" rajamisest, siis peaks selle eesmärgi realiseerimiseks kõiki võimalusi kaaluma ja ka programmi ehk rohkem ning läbimõeldumalt selle vankri ette rakendama!\nTulen korraks laiemale pinnale. Mesindusprogrammi raames saab mesindussektor järgneva kolme aasta jooksul iga aasta ca 170 tuhat eurot kõikvõimalike erinevate tegevuste jaoks. Ainuke ja seega kõige tähtsam küsimus minu arvates on see, et kuidas saame selle rahaga kõige laiapõhjalisema ja jätkusuutlikuma tulemuse, mis kestaks ka peale igasuguste toetuste lõppemist? Mis tegevusi me peaksime selleks tegema, et sektor tervikuna sellest võidaks ja mis on mesinike ühishuvi?\nNeed, kes räägivad, et kutselised mesinikud soovivad "paati kõigutada" või "programmi kaaperdada" vms ja ainult tootjate huvidega tegeleda, ei saa Eesti mesindusest ja selle ees seisvatest väljakutsetest laiemas plaanis mitte midagi aru ja soovitan sellisesse infosse suhtuda kriitiliselt!\nSelleks, et vigadest õppida peame vaatama minevikku. Seda mesindusprogrammi raha oleme saanud juba 12 aastat ja algselt olid ka summad suuremad. Ma ei hakka väga täpselt kokku lööma, sest vahet pole, aga summarselt oleme saanud ca 2,5 mil eurot. Kas me oleme seda raha hästi kulutanud? Kui vaadata Eesti mesindust veidi eemalt, siis mulle küll sellist muljet ei jää. Suur potentsiaal on loomulikult positiivne, aga selleks peab see realiseeruma.\nMa ei taha öelda, et kõik on tehtud halvasti, absoluutselt mitte. Igast asju on tehtud, mõned on rohkem asja ette läinud kui teised, aga kas saab paremini? Kahtlemata ja selliste suurusjärkudega summade jagamisel on kriitiline meel väga oluline. See on helde ja ainulaadne võimalus millest tuleb võtta maksimum ja teisitimõtlemise mitte-tolereerimine on väiklane kogu tegevuse tulemuslikkust silmas pidades.\nAhjaa, unustasin peaaegu mainida, et kohtumiste tulemusena EML, EKMÜ ja Maaelu ministeeriumi vahel lepiti kokku, et järgmise programmiperioodi vastutavaks täitjaks on endiselt EML ja sellest omakorda järgmise programmi vastutavaks täitjaks on EKMÜ. Programmi lõplik sisu on eelseisvate läbirääkimiste küsimus, ent see peab valmima 2015 a. jooksul.\nMõned põhimõtted, milledest minu arvates järgnevates programmides tuleb kinni pidada:\n1) Raha jagamine peab olema läbipaistev ja korraldatud võimalikult laialt hangete alusel. St.et iga tegevuse läbiviimiseks, mis on märkimisväärse suurusega, peab olema avalik hange või vähemalt teatis, et otsime seda ja teist. Vältida tuleb nö omadele inimestele kohtade kinkimist ilma konkurssita, sest see tekitab ainult pingeid ja inimeste sõltuvust programmist. Kui inimesed hakkavad programmist sõltuma, siis nad seavad oma isikliku huvi programmi üldisest eesmärgist kõrgemaks ja sellest küll midagi head ei sünni.\n2) Eelistada tuleb tegevusi, mis annavad kasu võimalikult suurele osale sektorist, silmas pidades, et programm ei ole sotsiaalministeeriumi vastutusalas!\n3) Eelistada tuleb jätkusuutlikke tegevusi, mis annavad konkreetse tulemuse programmi jooksul või jätkuvad iseeneslikult ka peale välise MP rahastuse lõppemist.\nTegelikult on ju mesindussektori avalik ja ühine osa ilma programmita suhteliselt tühine märg plekk. Pean selle all silmas võimekust asju korda saata. On väga olulisi probleeme ja teemasid milledega tegeleda ning isegi meetmeid (mitte MP omasid), milledest nende jaoks raha taodelda, kuid näiteks isegi 10% omaosalus turuarendustoetuse rakendamiseks võtab ka kõik mesinduse MTÜd kombineeritult põlvist nõrgaks, isegi kui nad suudaksid mingit koostööd teha.\nPS! Need kes nüüd viskuvad status quo kaitseks ambrasuurile ja hakkavad sisu tootma väites, et mina isiklikult või kutselised laiemalt soovivad programmist mingit otsest kasu saada võivad kohe pikale lainele sõita. Jah, ma olen programmist tasu saanud, peamiselt loengute pidamise eest ja tarukaalu vaatlemise eest, aga mitte just väga märkimisväärseid summasid. Loengu tunnitasu on mäletamist mööda 42 euri ja vaatlustaru jälgimise eest 170 euri poolaasta. Loengutasu tundub küll päris motiveeriv, aga arvestades, et ettevalmistuseks kulub min. 10 tundi, siis mitte väga. Ja ma pole kordagi sama loengut kaks korda pidanud, nii et motivatsioonist on asi kaugel. Tarukaalude kohapealt on minu ettepanek selline, et antud kujul pole seda tegevust mõtet jätkata. Leidmaks ostetud elektroonilistele kaaludele sisulisemat rakendust oleks mõistlik teha vast võrdluskatseid ja andmeid põhjalikult analüüsida, aga see vajab lisaressurssi just professionaalse andmetöötluse poolele. Sellisel kujul andmete sahtlisse kogumine ei ole minu arvates vajalik ja seda on tehtud juba 10 aastat.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 18:13 5 kommentaari:\nPutuktolmeldajad ja põllumajandus\nKas teadsite, et putuktolmeldajate mõju näiteks rapsi saagikuse kasvule on erinevate uuringute põhjal 16 - 50%? Millest tuleneb Eestis olukord, kus paljud põllumehed sellest hoolimata ei soovi enda põldude lähedal mesilasi näha? Ka mul on kogemus ühe väga suure rapsikasvatajaga, kes enda maadel ei tahtnud mesilasi näha. "Ma ei soovi probleeme" - oli ta resoluutne suhtumine. Ma ei taha küll tüli norida, aga peaks uurima, kus sellised tegelased hariduse omandavad ja kas seal saaks midagi paremini teha? Üldiselt valitseb mesinike ja põllumeeste vahel sümbioosne koostöö, millest kõik võidavad, aga eestis on tolmeldamise teema täiesti ära unustatud....\nViimasel ajal aga tundub mesiniku vaatevinklist ja minu isiklikust kogemusest, et tatrakasvatajad (tatra saagikuse kasv kuni 100%) saavad tolmeldajate olulisusest aru ja tunneli lõpus justkui mingi tuluke paistab. Võib vabalt ka olla, et tatart on viimasel ajal lihtsalt rohkem kasvatama hakatud.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 14:35 Kommentaare ei ole:\nValitsemisalade tegevuskavad 2016-2019\nKoos 2016. a riigieelarvega on ilmunud ka valitsemisalade tegevuskavad 2016-2019.\nMesindus leiab Maaeluministeeriumi tegevuskavas mainimist kolme teemaga:\nMesilaste haiguste leviku tõkestamiseks vajalike meetmeteväljatöötamine, (VTA, VTL)\nTulemus 2016: Ameerika haudmemädaniku tõrjeprogramm on koostöös sektoriga väljatöötatud\nMesilaste haiguste leviku tõkestamiseks vajalike meetmete rakendamine sektoris (VTA, VTL)\nTulemus 2019: Ameerika haudmemädaniku tõrjeprogramm on koostöös sektoriga rakendunud\nMesindusprogramm 2013-2016 jätkamine. (PTKO, PRIA)\nTulemus 2016: Mesindusprogramm on rakendunud\nMesindusprogrammi 2016-2019 väljatöötamine (PTKO)\nTulemus 2016: Uue perioodi mesindusprogramm on välja töötatud.\nMesindussektori toetuse väljatöötamine (vähese tähtsusega abi) (PTKO)\nTulemus 2016: Mesindussektori toetus on välja töötatud\nKui teine punkt on suhteliselt rutiinne, siis 1. ja 3. punkti leidmine tegevuskavast ei ole küll üllatav, aga seda enam rõõmustav! Vahel tekib tunne, et riigiasutused ei ole kõige koostööaltimad ja efektiivsed suhtlused sektoriga, aga tegelikult see vist päris nii ei ole. Koostöövalmidus on olemas ja pikapeale tulevad ka tulemused. Probleem seisneb peamiselt selles, et nii väiksel sektoril, nagu seda on mesindus, ei jätku ressurssi rauda piisavalt kaua taguda, et see soojaks läheks.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 14:27 1 kommentaar:\nEile toimus Olustveres EKMÜ üldkoosolek ja muude oluliste ning päevakohaste teemade seas oli ka uue juhatuse valimine. Õnnitlen uusi juhatuse liikmeid:\nIse ma ei kandideerinud ja olen tulemusega seda rohkem rahul. Kui koosolekult koju jõudsin sai kohe suhteliselt keset päeva päris hea ja rahuliku une selle kergendustunde pealt. Vastutus on ikkagi mingil päris olulisel määral koormav tegur. Samas üles tõustes hakkas juba natuke kripeldama, et mis nüüd siis edasi.. Seda enam, et tõele näkku vaadates on EKMÜ mulle väga südamelähedaseks organisatsiooniks kasvanud. Ühest küljest on selle liikmed tore seltskond kellega õppereisidel käia kuid veelgi enam on see teotahteline, kriitiline, tegus ja lõbus punt inimesi, kes saavad asjadest üsnagi normaalselt aru ja on nõus ka ühise huvi ning Eesti elu edendamise nimel kokku saama, arutama, argumenteerima ja arvamusi vahetama. Eriti hea on selle "asjadest üsnagi normaalselt" arusaamise juures see, et tihti või lausa enamast, ei saada asjadest sugugi ühtmoodi aru. Üsnagi konstruktiivne töömeeleolu ja arusaam tsiviliseeritud mõttevahetusest viib alati töise tempoga normaalsete kompromissideni. Selle tõttu on jällegi hea meel, et uude juhatusse leidus viis energilist ja teotahtelist inimest, kes nüüd organisatsiooniga veelgi tihedamalt seotud on ja selle skeletti iseeneste näol tugevdavad. Loodan edaspidigi ka uuele juhatusele nõu ja jõuga jooksvalt abiks olla ning aktiivse lihtliikmena organisatsiooni töös osaleda.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:10 Kommentaare ei ole:\nÜle jäi kaks väga kobedat, augustis paarunud, mesilasema. Annan ära, võtke ühendust. Kätte saab täna õhtul, Tallinnas.\nPs! Eeldan, et soovijal on ema vahetamiseks teoreetilised teadmised olemas.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 09:41 Kommentaare ei ole:\nKasulik lugemine nii algajale mesinikule kui edasijõudnule.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 14:03 1 kommentaar:\nSeptember - teadmistekuu\nHuvitav kuidas inimesed arvavad, et nad teavad midagi ja siis selgub, et see ei vasta üldse tõele.\nKui näiteks mesinikult küsida, et kuidas areneb mesilasema, siis 99,999% vastavad, et mesilasema areneb viljastatud munast, millest koorunud vakla toidetakse hiljem mesilasema toitepiimaga ja voilaa, valmis.\nVärske uuring aga näitab, et me peaksime oma teadmiste suhtes olema ettevaatlikumad.\nSellest selgub, et mesilasema areneb viljastatud munast hoopis seetõttu, et talle ei söödeta õietolmu ja mett ning küsimus ei olegi üldse mesilasema toitepiimas.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 10:38 2 kommentaari:\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 20:49 2 kommentaari:\nSöötmine ja kanarbik\nMesindushooaeg hakkab vaikselt tuure maha tõmbama ja käes on söötmise aeg. Lisan mõned pildid, kuidas meil söötmine ja sööda segamine käib.\nKõigepealt segame sööda vahekorras 3:2\nSeejärel pumpame sööda autosse\nAutost pumpame dosaatorpumbaga söödanõudesse\nEhkki ma olen seda dosaatorpumpa korralikult sarjanud, siis võtsime ikkagi jälle kasutusse. Ämbritega saab tegelikult kiiremini, aga mugavus maksab ka midagi. Mulle käib lihtsalt veidi pinda, kui insenerid oma tööd kehvasti teevad. Mis veel?\nSaak oli muidugi korralik pettumus, ühtlane null alates 7. juulist, aga kanarbik üllatas. Üllatas mu enda vähese kogemuse tõttu just kanarbikuga. Kahe grupiga oli nii, et kui läksime juba söötma, siis aktiivne korje käis ja tarud mett täis, mis seal ikka muud kui laiendada. Nendes gruppides oleme söötmist edasi lükanud ja ootame korje ära. Ilmselt siiski esmaspäeval võtame mee ära ja paneme sööda peale. Viisin kaalu ka ühte neist gruppidest kui hinnanguliselt pool peost oli juba läbi. Tulemus on rahuldustpakkuv. Selle suve parimad korjepäevad 20.08-25.08.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 19:14 1 kommentaar:\nÜsna liigutav vaatamine.\nPresident Obama Announces the Clean Power Plan:\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 20:40 Kommentaare ei ole:\nHoiatus: Järgnev tekst kvalifitseerub mahepropagandaks, nõrganärvilistel ja põhimõttelistel tavatootmise pooldajatel soovitan mitte lugeda!\nKäisin Paides arvamusfestivalil. Loomulikult oli seal väga palju erinevaid huvitavaid arutelusid riigipidamise, maksude, majanduse ja kogukondade kohta, aga tooksin välja ühe, mis mind enim kõnetas. Nimelt oli see ettevõtlusala paneel "Teeme Eesti toidust ülemaailmse hiti". Panelistideks olid Kristjan Lepik, Andres Oopkaup, Sirje Potisepp ja Rasmus Rask. Oma tööga sai suurepäraselt hakkama ka paneeli juhataja, alati kaasahaarav Urmas Vaino. Lühidalt tekkis põhiline arutelu mahe vs tavatootmise ümber ja hiljuti Eesti arenguidee konkursil esile kerkinud Organic Estonia üle.\nLepik jäi enamasti nutiidee juurde, et koostöös tehnoloogiaga saab äppide abil personaalset toitumisnõu anda ja kui seda kuidagi just Eesti toiduga siduda, siis voilaa! Iseenesest tore küll - jah see on tulevik, aga mul on siin raske näha kuidas see just Eesti toidule mingeid eeliseid annaks. Tundus, et Lepik oli pigem mahetootmise pooldaja, aga ilmselt mitte liiga hästi kursis olles ja nähes teiste panelistide teravat vastandumist hoidis ta targasti selles küsimuses madalat profiili.\nOopkaup ja Potisepp on muidugi tavatoidutootmise raudsed kaitsjad ning esinesid mitte-liiga-tõsiseltvõtva suhtumisega mahetootmise potentsiaali ja Organic Estonia idee suhtes. Oopkaup jäi lõpuks siiski väga sümpaatselt seisukohale, et oluline on suund ära otsustada ja selle juurde jääda, jättes ukse lahti ka mahetootmisele. Ilmselt ta omab siiski üsna selget arusaama läbi teatud võimuläheduse, kui keeruline oleks selline idee Eestis läbi lükata ning ei tunne tõsist survet tavatootmisele. Potisepp arvas, et Organic Estonia on hea kuvand, mida Eesti toidu eksportimisel ära kasutada, aga sellega ei peaks kaasnema suuremat mahetootmist. Raski selgituse peale, et Organic tähendabki mahedat ja seda ei saa lihtsalt igale asjale külge kleepida, arvas ta, et seljuhul võib Organicu sealt eest ära jätta ja lihtsalt Estonia kaubamärgiga edasi minna. Kummastav ja arusaamatu. Tegelikult oligi silmapaistvalt selge ja inspireeriva visiooniga vaid Rasmus Rask, kes ise usub ja suudab ka läbipaistvalt selgitada Organic Estonia idee tugevust. Juhtumisi jagan ma ka ise tema arvamust väga tugevalt ja leian samuti, et see on ju lihtsalt väga loogiline. Jah muidugi, reaalsusesse tagasi tulles on selle idee realiseerumiseks vaja põlvkondadevahetust või kahte. Teen rämeda stiilivea ja tsiteerin iseenda blogi 23.07.15 :\n"Toetan igati ka Organic Estonia ideed. Otsime pidevalt innovatsiooni ja arengut kõikvõimalikes valdkondades, kuid põllumajanduses on see ju ilmselge - mahetootmine loob töökohti, suurema lisandväärtuse, puhta keskkonna ja parema tuleviku meile kõigile!"\nMis puudutab maailma nälgimise argumenti tavatootmise pooldajate poolt, siis antud teema raames ei ole see minu arvates asjakohane, kui juttu on Eesti toidu ekspordist, selle brändist ja suuremast lisandväärtustest. Niikuinii sööme hispaania kurki ja poola kartulit, Organic Estonia idee ei ole panna kõiki eestlasi sööma Eestis toodetud toitu, mida me niikuinii ei tee, vaid saama toodangu eest võimalikult suurt tulu ja luua jätkusuutlikum ning elurikkam keskkond Eesti inimestele!\nSirje Potisepa ja Rasmus Raski vahel tekkinud teravat diskussiooni oli põnev jälgida, kuid pettumust valmistas, et Potisepp ise mingit sama kaliibriga alternatiivi Organic Estonia ideele ei pakkunud ja keskendus peamiselt mahetootmise mahategemisele.\nSeoses selle emotsiooniga eilsest sirvisin natuke alati teemakohast internetti, et taaskord oma veendumustele kinnitust või ümberlükkamist leida. Loomulikult võib leida argumente igasuguste vastandlike ideede toetuseks ja lihtne mesinik, nagu ma ise, ei saa kindlasti väga spetsiifilisest informatsioonist liigse põhjalikkusega aru vaid selleks läheb vaja kolmanda osapoole kommentaari erinevate uuringute usaldusväärsuse ja sisu tõlgendamiseks. Leidsin eriliselt nauditava ja teemakohase postituse, mida soovin ka teiega jagada: The biggest reason to go organic\nEks arvamusi on igasuguseid, aga nauditav, kui keegi on väga põhjaliku töö ära teinud ja oma selgelt väljendatud seisukohad väga tõsiseltvõetavate allikatega argumenteerinud!\nNeile, kes inglise keelt väga ei habla, teen kiire tõlke, kuid soovitan siiski tungivalt ka allikatega tutvuda, sest nagu ma juba sissejuhatuses rõhutasin, minu teksti nimetatakse tänapäeval kokkuvõtlikult lihtsalt mahepropagandaks.\nSuurim põhjus mahetootmiseks:\nEnamus inimesed ei saa aru kui probleemsed on sünteetilised pestitsiidid mitte ainult keskkonnale ja farmitöölistele, vaid tervele ühiskonnale. Kas teadsite, et üks populaarsemaid pestitsiidi-perekondasid, organofosfaadid, mis on kasutuses tavapõllumajanduses, on laialdaselt seostatud tõsiste närvimürgistusprobleemidega lastel? Nagu need uuringud näitavad, neid pestitsiidide, mida leitakse tavalistel lastel, kes ei kuulu pestitsiididega kokkupuutujate riskirühma, seostatakse madalama IQ ja vähenenud kognitiivse võimekusega.\nVõtke paar minutid tagajärgede üle mõtisklemiseks - toit mida sööme võib meid sõna otseses mõttes lollimaks teha. Jah!, toit on peamine pestitsiidi-allikas hoolimata tööstuse väidetest: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/18414640. Kõige olulisem ensüüm, mis vastutab pestitsiidide lagundamise eest inimkehas on paraoxanase. Inimesed, kellel on selle ensüümi aktiivsus kõrge, suudavad pestitsiidid kiiresti lagundada. Aga arvake, millisel grupil on teadlased hakanud leidma märkimisväärselt madalamat paraoxanase aktiivsust? Autistidel: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/16297937\nSelle aasta põhjalik uuring on leidnud seosed organofosfaatide ja autismi vahel: http://www.ucdmc.ucdavis.edu/publish/news/newsroom/8978. Sellel suunal tuleb rohkem tööd teha, kuid esimesed leiud on pehmeltöeldes murettekitavad.\nInformatsioon, mis jätkuvalt organofosfaatide vastu kuhjub, on esile kutsunud tuhandete teadlaste, keda esindab Union of Concerned Scientists (Wikipedia) , soovi keelustada organofosfaadid.\nKahjuks USA keskkonnakaitseagentuuris EPA võidavad poliitikud:\nTuleb aeg, mil ühiskond vaatab häbiga tagasi ajale kui kasutati sünteetilisi pestitsiide. Ärge arvake, et enne seda aega ei tee keemiatööstuse ahnus ja nende toodete kasutajate tunnetuslik ebakõla kahju, mis on mõõtmatu ja pöördumatu. Harige ennast ja tehke kõik mis võimalik, et kaitsta oma perekonda ning levitage sõna.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 16:40 5 kommentaari:\nÜks tuttav küsis minu arvamust, et kas ta peaks Olustvere kooli mesinduse erialale kandideerima. Loomulikult ma suudaks ilma erilise vaevata huvilisi motiveerida mesinusega rohkem ja põhjalikumalt tegelema, aga teisest küljest, miks mulle selline koorem? Kui midagi soovitad, siis tekib teatud moraalne vastutus jne. Parem toodan ise mett ja annan vajadusel head nõu neile, kes oskavad küsida. Kuid siiski, Olustvere? Kas, miks, mida?\nEsimesena soovitan enda eesmärgid seoses mesindusega läbi mõelda ja mingi ajaline mõõde neile juurde panna. Näiteks, et soovite 3-5 aasta pärast toota X tonni mett ja mesindust elukutsena võtta või mesinikuna tööd leida. Selle plaani pealt saab juba konkreetsemaid soovitusi jagada. Olustvere on ju põhimõtteliselt ainuke koht kus "ametlikku" mesindusõpet saab ja seetõttu eriti midagi paremat soovitada ei olegi. Omal käel õppimine on muidugi ka variant, aga ma arvan, et kokkuvõttes igatpidi kallim. Kursustel tasub loomulikult käia nii palju kui jaksu on, aga seda peamiselt erialase sotsialiseerumise mõttes. Pole ammu ühtegi väga inspireerivalt huvitavat koolituse pealkirja näinud. Praktiline mesindus on selline ala kus väga tõsiselt teadust ei tehta ja parim võimalik lahendus praktiliste tegevuste organiseerimiseks on tavaliselt kollektiivse kogemuse pealt saavutatud optimum. Lisaks sellele tuleb osata kuulata neid, kellel on selged arusaamad ja raudsed kogemused. Kuna aga enamvähem iga mesinik kes on 10 aastat mesilasi pidanud, arvab et ta vastab eelpool kirjeldatule, siis terasid sõkaldest eristada on keeruline ja lihtne on siin ka vigu teha. Seetõttu on vajalik ka teiste mesinikega hästi läbi saada, nendega kogemusi vahetada ja informatsiooni väga kriitiliselt hinnata. Kindlasti tasub kuuluda ka erialaorganisatsiooni ja nende töösse aktiivselt panustada. Pingutused ei jää inimestel tavaliselt märkamata ja see võib palju uksi avada, eelkõige erialase teadmuse näol.\nÕppepäevade korraldamine aastaid stiilis "Talvised tööd mesilas, kevadised tööd mesilas, suvised tööd mesilas, sügisesed tööd mesilas, vahasulatus, inventari hooldamine, mesilaste söötmine jne." on muidugi masendavalt ära leierdatud. Kui koolitustega üldse riikliku mesindusprogrammi raames jätkata, siis peaks hakkama huvitavamaid ja inspireerivamaid küsimusi ja teemasid välja mõtlema ning suunama need just potentsiaalsetele arenevatele tootjamesinikele (loe: noortele), et pikemas perspektiivis tagada Eesti mee omavarustatustase. Toon mõned näited huvitavatest teemadest:\n2. Stiilivead mesinduses\n3. Mesila strateegiline planeerimine ja jätkusuutlik majandamine\n4. Kasumlik mesindus\n5. Kolm põhitõde meetootmise kohta\nMuidugi ma soovitan kõigil mesinikuks õppida, ise teadmata teie tausta, eesmärke ja võimalusi!\nAhjaa, enne tasuks endale selgeks teha, mida see elukutse endast üldse kujutab!\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 11:12 6 kommentaari:\nMee saak ja hind 2015\nEhkki enamikel mesinikel pole lõplikke saaginumbreid veel käes ja mulle ei meeldi spekuleerida, siis on üldpilt ikkagi välja kujunenud. Mis seal salata, meeaasta on pehmeltöeldes depressiivne. See muidugi ei tähenda, et mesinikud masendusse langeksid. Nagu juuresolevalt pildiltki näha, siis Jormal on nägu ikka naeru täis! Jõudu klassivend!\nOn muidugi ka neid, kes ütlevad, et meeaastal pole häda midagi ja neidki, kellel on rekordaasta. Teised jälle manitsevad, et pool suve on alles ees ja tibusid loetakse sügisel. Kõigil on loomulikult õigus, ka Jormal (väike nali), sest olud ja ilm on paiguti väga erinevad. Kui meie viiekümnest mesilagrupist said suur enamus viimase korralikuma nektari kuuendal juulil, siis on näiteks viis gruppi ka selliseid, kes juuli lõpus ja augustis on mett hakanud tooma. Üks grupp toob tõenäoliselt ka keskmiselt üle 100 kg/pere kohta ja üks pere sealt toob ka rohkem kui 2012 ja 2013 aastate rekordpered kuid põhimõtteliselt ei muuda see midagi. Kui veidi kuuma nüüd tuleb, siis sellest saab pisut lohutust ehk, aga Eestis tervikuna on sellel aastal mett vähe ja augustis enam suurt muutust ei tule. Meie keskmine tuleb kaalupere lähedane. See on 30-40 kg/pere kohta.\nMis hind selle peale teeb? Mesinikud on lihtsad inimesed ja neile tavaliselt meeldib rehkendada täisnumbritega. Nagu ka maalehe iganädalane turuülevaade näitab, siis turgudel on mee hind tõusnud kaheksa peale ning ka enamus mesinikud on hinda kergitanud ca euro võrra. Meesõpradele muidugi veidi kehvapoolsed uudised, aga fikseeritud kulude osa katmiseks mesinduses on vaja teatud saak pere kohta kätte saada ja sellel aastal võib kohati see kriitiline saagipiir paljude jaoks liiga lähedale jõudnud olla. Jah, enamus mesinikud ei tee muidugi mingit kulu- ega tuluarvestust ja hinda määravad turu järgi. Nende suureks plussiks on tihti ka see, et töö ei maksa midagi. Need kes üritavad majanduslikult jätkusuutlikud olla ja mitte muudest sissetulekutest mesindusele peale maksta muidugi teavad, mis tasemelt nulli tullakse.\nKui tarbijatena meile väga ei meeldi hinnatõus, siis mee hinna tõus sellel aastal on paratamatus ja ratsionaalselt õigustatud. Saan aru, et ilm on iga aasta süüdi ja see jutt käib mesindusega kogu aeg kaasas, aga see aasta on see palju rohkem tõsi kui tavaliselt.\nPS! Kui saagid kogutud, siis üritan veidi andmeid koguda, et päris infot saada. Lõuna-Eestis nii hull ei ole kuuldavasti ja huvitav on ka erinevate mesilasrasside võrdlus sellisel aastal. Ilmselt krainidega läks see aasta veidi libedamalt jahedamates piirkondades? Mis seal salata, meil tõid ka tumedamad paremini kui heledamad.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 14:14 1 kommentaar:\nNagu ka juuresolevatelt graafikutelt võib näha, siis taimede nektarieritavus on tugevas korrelatsioonis temperatuuriga. Maagiline piir on ca 20 kraadi, millest alates võib head korjet oodata. Selle aasta peakorje jäi vahemikku 2-6 juuli.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 11:49 1 kommentaar:\nOÜ Loodusvägi pressiteade:\nMahetootja OÜ Loodusvägi korraldab täna mesilaste kaitseks aktsiooni "Aita mesilast, aitad ennast"\nTäna 24. juulil korraldab Eesti mahetootja OÜ Loodusvägi Tallinnas Rotermani kvartalis tasuta ökosmuutide jagamise aktsiooni, millega ettevõte soovib tähelepanu pöörata viimastel aastatel nii Eestis kui mujal maailmas aset leidnud laialdasele mesilaste hukkumise probleemile. Mesilaste suremise täpne põhjus ei ole veel teada, kuid erinevate uuringute andmetel peitub see mitmete tegurite koostoimes, sealjuures ka taimekaitsevahendite liigkasutamises.\n„Soovime laiemas plaanis toetada Eesti mahepõllunduse ja mahemesinduse arengut ning kitsamas plaanis pöörata suuremat tähelepanu kemikaalide kasutamisele toidu kasvatamise juures.“ põhjendas Loodusväe juhatuse esimees Kristjan Õunamägi Tallinnas korraldatava aktsiooni vajalikkust.\nÕunamägi rõhutas, et mahepõllumajanduses on kemikaalsete taimekaitsevahendite kasutamine keelatud. „Meil kõigil on aeg teadvustada, kuidas täna põllumajanduses valesti kasutatavad kemikaalid meie elu ja loodust mõjutavad. Sest see pole enam ainult tervise- ja keskkonnakaitse-, vaid ellujäämise küsimus. Probleem pole tingimata kemikaalides endis, kuivõrd nende väärkasutamisega kaasnevates riskides - nagu nt. mesilaste suremus. ” lausus Õunamägi.\nSmuutide jagamisega tahab Loodusvägi rõhutada, et mesilaste olulisus bioloogilise eksistentsi säilimisele on märkimisväärne, ütleb Õunamägi. “Filosoof Rudolf Steiner ütles juba 1920-tel aastatel, et kui kaovad mesilased planeedilt maa, siis umbes 30 aasta pärast kaovad ka inimesed.”\n"Ühe lahendusena näeme samuti sellel aastal Eesti Arengufondi Eesti arenguidee konkursi võitjaks osutunud ideed "Organic Estonia". Toetame kogu hingest seda ideed ja loodame, et see pälvib ka laialdase avaliku toetuse. " lisas Õunamägi\nEesti Mesinike Liidu andmetel on viimastel aastatel hukkunud 25-30 protsenti mesilasperedest. Mesilaste massiline hukkumine on liidu hinnangul märk keskkonnasaaste tugevast tõusust, iseäranis pestitsiidide kasutamisest, mis ohustab nii mesilasi kui inimesi.\nEuroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt läbi viidud mitmetes uuringutes on välja toodud, et taimekaitsevahendites kasutatavatel kemikaalidel (neonikotinoidid, tiametoksaamid ja imidaklopriidid) võib-olla suur mõju mesilasperede heaolule ja ellujäämisele.\nMesilaste probleemidele tähelepanu pöörav sündmus toimub Rotermanni kvartalis täna 24ndal juulil kell 13-15.\nMart Kullamaa (Eesti Roheline Liikumine – juhatuse liige, Eesti Kutseliste Mesinike Ühing – juhatuse liige, OÜ Muhe Mesi – mesinik/juhatuse liige):\nMesilasperede kõrge suremus agrokeemia tõttu on küll juba pikaajaline probleem, kuid mesinike ühenduste ja keskkonnaorganisatsioonide aktiivne dialoog ametkondadega mitmete aastate jooksul pole selles küsimuses oodatud tulemusi andnud ei Eestis ega laiemalt. Muutused ei toimu enne kui selleks laiem ühiskondlik surve tekib. Seetõttu on eriliselt hea meel tänase OÜ Loodusvägi korraldatud aktsiooni üle, mis näitab, et mesinikud ja keskkonnaorganisatsioonid pole oma muredega üksi. Isiklikult ei tunne ma ühtegi inimest, kes ütleks, et ta ei poolda keskkonnaküsimustes ja toidutootmises ettevaatlikku ja jätkusuutlikku lähenemist. Ometi kollektiivselt käitume viisil, mis ei järgi neid põhimõtteid, eirates kohati isegi Euroopa Toiduohutusameti soovitusi. See on tõsine mõttekoht!\nToetan igati ka Organic Estonia ideed. Otsime pidevalt innovatsiooni ja arengut kõikvõimalikes valdkondades, kuid põllumajanduses on see ju ilmselge - mahetootmine loob töökohti, suurema lisandväärtuse, puhta keskkonna ja parema tuleviku meile kõigile!\nMõtteviis, et mahetootmisega pole võimalik maailma toita on iganenud. See väide kummutati juba 2007 a. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon Mahepõllumajanduse ja Toiduohutuse konverentsil.\nAidates mesilast, aitad ennast ja tulevasi sugupõlvi.\nTago Holsting (Eesti Mesinduse Koostöökogu koordinaator):\nMesilaste hukkumine taimekaitsevahendite tõttu on alati halb ja sellele tuleb alati ka tähelepanu pöörata.\nEestis on praegu täheldatavad mõningad positiivsed tendentsid: a) alates 2014. aastast on taimekasvatajatele kohustuslik integreeritud taimekaitse põhimõtete järgimine; b) põllumeeste organisatsioonide esindajate sõnul kaob taimekaitsevahendite ülemäärase kasutamise probleem põllumajanduses koos nende taimekasvatajate pankrotti-minekuga, kes taimekaitsevahendeid oskamatult kasutavad - põld ei talu lörtsimist. Negatiivset on muidugi ka: riigipoolne võimekus teostada operatiivset ja tõhusat järelevalvet taimekaitsetööde teostamise üle on endiselt väheefektiivne. Kohati jääb mulje, et järelevalveasutuste arvates on kõik kõige paremas korras ja mesinike mure on laest võetud.\nKäesoleval aastal on meie teada aset leidnud vähemalt üks juhtum, kus on põhjust kahtlustada 40 mesilaspere kahjustamist taimekaitsevahendi väärkasutuse tõttu. Kui varem olid taolised juhtumid enamasti seotud rapsipõldudega, siis nüüd on uue "ohtliku" kultuurina mängu tulnud põlduba. Suure tõenäosusega on siinkohal tegu oakasvatuse lastehaigusega Eestis - häid ja turvalisi taimekaitsevalemeid oakasvatuseks Eestis pole veel välja töötatud ja nii lähevad mängu kartulil rakendatavad meetodid ja vahendid. Aga see tähendab, et mesilastele atraktiivseid õitsvaid taimi töödeldakse vahenditega, mis on sellistes tingimustes rangelt keelatud.\nLoomulikult on mesinduse seisukohalt parim põllumajandus mahepõllumajandus - see taandab riske mesilastele ja tõstab nende toodangu turuväärtust (mesi vs. mahemesi). Samas on arusaadav, et kannapööre mahepõllumajanduse suunas kogu Eestis ei toimu üleöö. Praegu oleks hea sellise olukorra saavutamine, kus kõik taimekasvatajad peavad keemilisi vahendeid kasutades kinni Eestis kehtivatest reeglitest, sest reeglid ongi kehtestatud riskide vähendamiseks. Tegelikult usume, et valdav enamus Eesti põllumeestest seda teebki ja probleemid tekivad ainult nendega, kes on reeglite järgimiseks kas liiga ülbed või liiga rumalad - kui Põllumajandusamet ette ei jõua, tegeleb nendega looduslik (turujõudude) valik.\nPaari viimase aastakümne jooksul on maailmas ja ka Eestis palju juttu olnud mesilaste kadumisest. Globaalses mastaabis (ja ka Eestis) on viimaste aastate jooksul olnud siiski täheldatav mesilasperede arvu kasv. Raske öelda, kas kasvu taga on mesinike jõupingutused, keskkonnatingimuste mõningane paranemine või lihtsalt mesinduse geograafilise/demograafilise struktuuri muutumine. Mesilaste hukkumise võimalikke põhjusi vahepealsetel aastakümnetel uuritakse siiani ja kindlat süüdlast nimetada ei saa. Küll aga on loetletud rida tegureid, mis seda koosmõjus põhjustada võisid, ja taimekaitsevahendid on üks nende seas. Ka ühe ohuallika eemaldamine muudab olukorda kindlasti paremaks, aga teistega tegelemist ei tohi unustada: alles hiljaaegu hukkus Uus-Meremaa paaris maakonnas kuni 95% mesilasperedest ja põhjuseks peetakse varem tundmatu mesilasparasiidi "mängutulekut".\nERR (alates 4:14)\nSoovin veelkord tänada OÜ Loodusvägi häid inimesi ja vabatahtlikke, kes väga õilsa eesmärgi nimel vaeva nägid!\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 11:36 8 kommentaari:\nERR on teemas\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 16:07 1 kommentaar:\nMis juhtus, mis juhtus...\nJuhtus see, et...nomaeitea...\nKaal käis vahepeal hoolduses ja ega see ilm eriti motiveeriv tõepoolest pole olnud. Täna oli veidi päikest ja tundus täitsa suve moodi juba, aga 20 kraadi on väike lohutus peale sellist jama.\nTäna olid mesilased põdrakanepi peal ja raamid tilkusid korralikult. Homme veidi vihma, aga nädala teises pooles lubab normaalsem olla. Eks siis paistab.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 20:01 1 kommentaar:\nMett ei paista väga tulevat praeguse ilmaga, aga maasikad on metsas selle eest pirakad. Kerge vaevaga saab kõhutäie.\nTegin looduses põhjalikuma revisjoni. Enamvähem kõik asjad õitsevad nüüd ja nektari volüümi peaks kõvasti olema. Ainult pärnal on veel õied kinni. Põdrakanepit on ka mitmesugust, osad on õies, aga mõned ootavad paremat ilma õnneks. Kõik pole veel kadunud, aga iga päevaga on olukord natuke kriitilisem. Samas kui nüüd nädal aega sooja annaks oleks juba päris normalna. Loodus laristab ikka täiega.\nHmm...saime just kõne, et üks tarkpea on otsustanud päevasel ajal (ca 19.00) rapsi pritsima hakata. Mesilas on veel üsna mõõdukas lendlus. Homme peab plaaniväliselt olukorda kontrollima minema, aga igal juhul üsna nõme on tühja sõitu kiirel ajal teha, sest mõned ei suuda sisulistest määrustest kinni pidada. Loodan, et mesilased ei olnud rapsi peal, aga kui olid, siis on kehvasti ja mitte ainult mesilaste, mesiniku ja teiste looduslike tolmeldajate vaatevinklist...eriti nõmedaks läheb see lugu siis ka põllumehe jaoks.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 19:36 Kommentaare ei ole:\nSeda ka, et mu blogi sai vahepeal ühe aastaseks. Selle puhul veidi statistikat:\nVaatamisi: juuni 2014- 508\nVaatamisi kokku: 27642\nEnim vaatamisi päevas: 06.07.15 - 344.\n2. Mesilaspere hind\n3. Kuidas kraini mesilaste sülemlemistungi ohjeldada?\n2) muhe mesi\n3) watch tormi silmas - mis värk sellega on???\nTänan kõiki, kes on viitsinud lugeda! Ei luba midagi, aga praegu plaanin jätkata. Päris huvitav tegevus.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:13 1 kommentaar:\nQuality concerns related to honeys imported to the...\nKoordineeritud kontrollikava mee ehtsuse kindlakst...


Numbers Protocol hind - reaalne NUM väärtuse graafik ja turuväärtus \nOsta & Kauple NUM\nKrüptoraha hinnad > Numbers Protocol > Numbers Protocol Hind\nNumbers Protocol Hind\nMäära hinnateavitus Osta & Kauple NUM\nReaalajas Numbers Protocol-EUR Hinnagraafik\nNumbers Protocol hinna ülevaade\nPraegu on Numbers Protocol hinnaks EUR. Hind on viimase 24 tunni jooksul muutunud EUR kauplemismahus EUR. Numbers Protocol on järjekorras . kohal turu ülempiiriga EUR. Numbers Protocol mündi maksimaalne pakutav kogus on .\nKõrgeim Numbers Protocol hind on olnud EUR. Ja madalaim NUM hind on olnud EUR.\nKuidas osta Numbers Protocol münti\nKiireim ja mugavaim viis NUM mündi ostmiseks on Kriptomatis. Täpsemate juhiste jaoks vaadake Kuidas krüptorahasid osta ja neid turvaliselt hoiustada. Artikkel on osa Kriptomati Õpi projektist, mis annab selge ülevaate ja lühiselgitused krüptosõnavara ja investeerimisstrateegiate kohta.\nNumbers Protocol hinna analüüs\nTehniline analüüs on krüptosse investeerimisel väärtuslik isegi siis, kui teil pole juurdepääsu Numbers Protocol mündi aastatepikkustele ajaloolistele hinnaandmetele. Näiteks paljude krüptode puhul on dramaatilistele hinnalangustele ja suure volatiilsusega perioodidele järgnenud püsiv tõus uutele rekorditele. Pole garantiid, et muster säilib ka tulevikus, kuid kui see on minevikus olnud järjepidev, tasub seda kaaluda.\nNumbers Protocol hinda mõjutavad faktorid\nNumbers Protocol väärtust mõjutavad mitmed tegurid. Nagu kõik krüptovaluutad, loodi see ka kindla pakutava kogusega. See tähendab, et valitsus ei saa trükipresside abil inflatsiooni põhjustada, mis vähendaks valuuta väärtust. Nappus võib aga hinda tõsta.\nNUM mündi vahetuskurss liigub mõnikord koos majanduse muutustega või neile reageerides. Näiteks tõid paljud krüptod 2020. aastal muljetavaldavaid kasumeid, samal ajal kui kogu maailma majandused kannatasid COVID-19 pandeemia tõttu. See võib olla tingitud sellest, et inimesed pöörduvad nõrgestatud rahvamajandusliku olukorra puhul krüpto poole.\nValitsuse määrustel on suur mõju Numbers Protocol mündi ja muude valuutade hindadele. Maksupoliitika, investeeringuid käsitlevad eeskirjad, kaevandamispiirangud, valitsuse ametlikud digitaalsete valuutade plaanid ja muud arengud võivad krüptoturgu kõrgemale tõsta või madalamale viia.\nReaalajas Numbers Protocol väärtus ja turu ülempiir\nNumbers Protocol vahetuskurss varieerub reaalajas igal hetkel, kuna tehingud toimuvad börsidel üle kogu maailma. Arvestades krüptovaluutade volatiilsust, võivad hinnad lühikese aja jooksul märkimisväärselt tõusta või langeda.\nNumbers Protocol turu ülempiir on võrdne Numbers Protocol hinna ja ringluses olevate NUM müntide arvu korrutisega.\nNumbers Protocol hinna KKK\nMis on olnud Numbers Protocol kõrgeim hind EUR-des?\nNumbers Protocol hinna ajalugu näitab, et NUM saavutas tipphinna EUR.\nMis on olnud Numbers Protocol madalaim hind EUR-des?\nKriptomati andmed kinnitavad, et EUR on Numbers Protocol madalaim väärtus.\nKuidas ma saan Numbers Protocol osta?\nSelleks ei ole vaja konsulteerida eksperdiga, et teada saada kuidas osta Numbers Protocol münti. Kriptomatis NUM mündi ostmine on kiire ja lihtne. Numbers Protocol münt on koheselt ostetav hetkel kehtiva NUM hinnaga EUR. Hetkel kehtivaid hindu kuvatakse alati NUM mündi graafikul.\nMis on Numbers Protocol praegune hind EUR-des?\nNumbers Protocol on Kriptomatis saadaval koheseks ostmiseks. Hind on hetkel EUR.\nKuidas arvutatakse Numbers Protocol hinda?\nNUM vahetuskurss kujuneb pakkumisest ja nõudlusest krüptoraha börsidel. Kui rohkem inimesi ostavad NUM münti kui müüvad, siis hind tõuseb. Kui müüakse rohkem, siis hind langeb.\nMiks on Numbers Protocol hind reaalajas erinevatel krüptovaluuta börsidel erinev?\nNumbers Protocol hind põhineb igal börsil toimuvatel tehingutel. Puudub standartne globaalne Numbers Protocol väärtus. Kauplemismaht ja likviidsus on iga börsi puhul erinevad ning need erinevused mõjutavad hinda.\nKui palju on Numbers Protocol tulevikus väärt?\nNUM väärtust võivad tulevikus mõjutada mitmed asjad, sealhulgas muudatused regulatsioonides, jae- ja institutsionaalsete investorite kasutuselevõtu määr ning tehnoloogia areng. Kuna tundmatud tulevased sündmused võivad hinda mõjutada, on võimatu täpset prognoosi teha.\nNumbers Protocol hinnaajalugu on mõjutanud paljud tegurid, sealhulgas valitsuse määrused, tehnoloogia areng, jaemüüjate ja institutsionaalsete investorite kasutuselevõtt ning turul valitsevad jõud. Kui soovite alustada kiireima ja lihtsaima kauplemiskogemusega turul, registreeruge täna Kriptomatis ja alustage oma teekonda Numbers Protocol mündi ja krüptoinvesteeringute maailma.\nKuidas osta Numbers Protocol Kriptomatis?\nNumbers Protocol kalkulaator\nNumbers Protocol hinnastatistika\nNumbers Protocol-EUR HIND TÄNA\nNumbers Protocol TURUKAPITAL\nNumbers Protocol HULK\nNumbers Protocol HINNAAJALUGU


Teeme ära! VABA+ - Leht 4 - 4x4.ee\nTänane kuupäev on R Veebr 28, 2020 1:02 am\nPostitusPostitas Alllu » L Juul 15, 2017 4:07 am\ntotu kirjutas: Ja ehk isegi taandarendama paberlegendini?)\nNo problem teha legend paberkaartidel , aga kui palju meeskondi oleks nõus osalema .\nTingimuseks EI ole arvutit, gpsi , nutitelefoni. võistlus nagu 20 aastat tagasi paber kaart , joonlaud ja mall . Punktid paberil ja ise paned kaardile.\nIlmselgelt teemast välja\nIlmselgelt teemast välja. Müüge oma kaasaegsed vedrud ja muu jama maha, ja läpakad ja nutifonid. Ehitage siis autod ka nagu olid siis kui olid paberkaardid ja muu. Unustage ära. Tehnika areneb. Need kes tr3 ei jaksa sammu pidada peavadki vaba + minema ja muud toruraamid ka. Las ülejäänd turistid sõidavad tr1 ja vabas.\nPostitusPostitas Movistar » L Juul 15, 2017 10:36 am\nPole küll selle teema jutt aga ....\nKas see on siis äge kui auto on nagu itimehe märg unenägu,täis igast elektroonilist sitta ,alustades tahvlitega ja lõpetades navicupiga ? On selline võistlemine siis huvitav ?\nÕige võistlus ongi paberil. See pole mingi ajalugu vaid tänapäev.\nVägisi tuleb meelde Uputaja allkiri "käteta it offroaderitest".\nPostitusPostitas LauriJ » L Juul 15, 2017 11:13 am\nMa ei taha ka see vinguviiul olla aga mina näen VABA+ miinusena sportautoks registreerimist.\nHetkel kehtivate reeglite järgi peab VABA+ klassis olema EAL-i tehniline kaart. Kui meie sõitsime seda klassi, siis tehti selgeks, et legaalsel viisil pole võimalik 37" rattaga autole tavaülevaatust saada. Ja eks ta tõsi ole.\nPaljud teist tahavad oma safariauto treileri-printsessiks teha? Et isegi väikestele külasõitudele peab treila peal kulgema.\nMa ise pooldaks ka 2 klassi tegemist vist. Kui võistlejad jälle ära killustada, siis kaob huvi. Preagu on VABA-s asjad väga hästi. Konkurents on tihe. Minuarust 15kesi võidu sõita on igal juhul põnevam, kui 5kesi. Klassi jätkusuutlikuse kohapealt samuti, 33" rattaga autot on lihtsam ehitada ning võistlema tulla.\nSildade vastupidavuse kohapealt. Meie sõitsime 37" Boggeri ja Toyota sillaga 2 hooaega. Läks üks esimene pooltelg. Patroli sillal ei tohiks olla väga muret 37" rattaga. Mujal euroopas kestab ilusti laamendamist.\nLisaks väiksema rattaga on sõit sihtidel jne palju kiirem. Suure rattaga läheb vedrustuse geomeetria ikka väga valeks. Vedrustamata mass samamoodi tõuseb, mis kokkuvõttes kiiruse ära tapab ja auto ära lõhub.\nKokkuvõttes võiks öelda, et praegu on ju kõik hästi. Võistlused on põnevad, võistlejaid on palju. Pole vaja lõhkuma hakata.\nVABA klassi sõitjad, saage enne sellest TR1 klassi Defenderist jagu, siis võib nagu rääkima hakata ehk. Muidu Esko team regab end TR1 autoga VABA+-i ka ning ikka seisab poodiumi kõige kõrgemal astmel.\nPostitusPostitas totu » L Juul 15, 2017 11:20 am\nMovistar kirjutas: Pole küll selle teema jutt aga ....\nAga nii ongi, istud nagu mömm põõsas, punkti kõrval ja ootad kuni android tarkvara värskendab ja siis avastad, et kogu mudru tuleb uuesti installida ja siis selgub, et kaart on täis (tegelikult ei ole aga android leidis kusagilt eelmise kaardi andmed) ja siis, peale 3. restarti ütleb masin, et "GPS signaal on kadunud", peabki olema, istud ju põõsas. Õnneks võistlema ei ole androidiga pidanud ja ilmselt ei hakka ka aga situatsioonikirjeldus on mingite reiside kogemuste põhjal (kasutan androidtahvlit tavanavigeerimiseks). Viimased reisid olen Win 10 läpaka ka kaasa tassinud (mitte küll navigaatorina), sellele saab rohkem loota, vähemalt tarkvara uuendab kiiremini ja üldjuhul jäävad teised programmid töökorda.\nJa antud kontekstis ei rääkinud mitte seadmete müümisest vaid mitteostmisest. Kui tahad uue tulijana TR-1 proovida, saab kasutatud vintsi ja -rehvid ca. 500 euriga, teist samapalju igasuguste kaitsete ja muu mudru peale, e. tänavaauto + 1000.- võiks rajale saada. Ringrajal käib 200 eurise eelarvega etapi ära. Normaalne IT võistlusautosse maksab lisaks umbes 1000 (ja hävib suurema tõenäosusega kui vints/rehvid) + orienteerumisetapi osalustasu 200+ muud kulud. On argument?\nPS: ei vingu, arutlen.\nPostitusPostitas RistoRR » L Sept 09, 2017 1:05 am\nKas on ka infot uute (loodetavasti) tulevate reeglite kohta. Kuna auto tegemine kulgeb nii nagu kulgeb, siis sooviks teada kas on üldse enam pointi...\nPostitusPostitas RistoRR » L Okt 14, 2017 10:29 pm\nRistoRR kirjutas: Kas on ka infot uute (loodetavasti) tulevate reeglite kohta. Kuna auto tegemine kulgeb nii nagu kulgeb, siis sooviks teada kas on üldse enam pointi...\nJätkuvalt sooviks vastust\nPostitusPostitas totu » E Okt 16, 2017 3:27 pm\nAinult enda seisukohast- Vaba+ TR-3 radadele ei kõla nagu plaan. Enda ärauputamiseks on teisigi lahendusi. Igasugused TR-1 ja Vaba rajad oleksid kutsuvamad, kasvõi pärast teisi.\nPostitusPostitas Urvo » E Okt 16, 2017 3:29 pm\nEnne 2019 aastat ei muutu midagi, seega oleks aeg rajale tulla järgmisel hooajal, mitte siin foorumis unistada.\nPostitusPostitas LauriJ » E Okt 16, 2017 5:02 pm\nMa saan aru, et kõik ilgelt tahaks võistelda. Miks oodata mingeid reegleid, kui praeguste reeglite järgi mahuks enamus kõvasti ümber tehtud autosi VABA+ klassi ära? Ootate, et kohe esimeses stardis oleks 10+ masinat, kellega koos võidu sõita? Põhiline on ju, et saaks legaalselt metsas teistega mõõtu võtta!? Mis nagu takistab praegu võistlemisest osa võtta? Ja mida nende uute reeglitega igalpool (VABA+, VEOK, TR3berta jne) oodatakse? Mingeid imereegleid, et kõik autod sobiks klassi ilma ümber ehitamata ning peale seda oleks ka rajal sama head ja saaks ainult esikohti?\nPostitusPostitas RistoRR » E Okt 16, 2017 5:12 pm\nMind pigem huvitas kas see klass üldse alles jääb. Hetkeseisuga veel puuri sisse ei pane ja seega ei tule järgmine hooaeg mitte rajale...\nPostitusPostitas raulex » T Okt 17, 2017 7:02 am\nPraeguse aasta lõpuni otsustatakse ju 2019-2024 reegleid.Igati mõistlik on ju praegu ideid välja pakkuda.\nVõrdseks ei saa autod kunagi, alati suudab keegi kallima-parema ehitada.Aga seda tendentsi saab reeglitega pidurdada.\nPiisavalt suur miinimumkaal on üks lahendus, kus suur raha ei anna mäekõrgust eelist.\nTR3 on praeguseks jõudnud välja ülikergete ja ülikallite masinateni.\nVälja on pakutud laiapõhjalise klassi idee, kus kerged ja rasked, portaaliga ja ilma masinad saaksid enam-vähem võrdsetes tingimustes mõõtu võtta.\nRaskemale masinale suurem rehv kui kergemale, sirgele sillale suurem kui portaalile .\nKonkreetsed ideed millisele masinale milline rehv, kuidas masinaid kaaluda jne on ju esitatud (seda küll TR3 klassi all,aga seal see plaan käiku ei lähe).\nMinule isiklikult sobivad igasugused reeglid.Püüan lihtsalt kaasa mõelda, kuidas rohkem masinaid võistlusradadele tuua.\nPostitusPostitas Urvo » T Okt 17, 2017 8:32 am\nRistoRR kirjutas: Mind pigem huvitas kas see klass üldse alles jääb. Hetkeseisuga veel puuri sisse ei pane ja seega ei tule järgmine hooaeg mitte rajale...\nAga siis ära muretse reeglite pärast. Off-roadis ei ole kahjuks virtuaalseid võistlusi nagu börsil investeerimises tehakse.\nPostitusPostitas Urvo » T Okt 17, 2017 8:33 am\nraulex kirjutas: Praeguse aasta lõpuni otsustatakse ju 2019-2024 reegleid.Igati mõistlik on ju praegu ideid välja pakkuda.\nAlustada saad selles, et tuled siis ise rajale, mitte ei mõtle niisama kaasa\nPostitusPostitas jaanusy » K Okt 18, 2017 4:58 pm\nNatukene ka siin arutaks.\nPeamine mure minu arvates tänases VABA klassis ET1 masinad. nende kaalud ja tõusunurgad natukene eelises tava länkari ja Patroli jaoks.\nVõib olla võiks ET1 masinad ole näiteks VABA sport klassis, pole kohe vaja VABA+ suure ratta jaoks teha, sest need veovõllid ei kesta täna juba 33 lõigatud rehviga.\nArvan, et ET1 masinaid on kes sooviksid sõita 5 tk vähemalt.\nIse loobun 20018 aastal võistlemast sellel põhjusel.\nPostitusPostitas MahviaDeTyrk » K Okt 18, 2017 7:12 pm\njaanusy kirjutas: Natukene ka siin arutaks.\nÄra unusta, et reaalselt võideti aasta arvestuses 1 ja 2 koht TR1 masinatega\nJa mina saan sellest jutust aru, et VABA klassis on mõne mehe arvates peamiseks mureks VABA klassi masinad\nMinge oma tava länkarite ja patrolitega TR1 klassi lihtsalt - siis ei ole teistel eelist\nEhitage oma võistlusautod vastavalt võistlusklasside reeglitele - mitte ärge tikkuge reegleid muutma enda autole vastavaks


VIDAXL MASSAAŽIGA TELERITOOL, HALL, KUNSTNAHK, müük, kuulutus 83401231 - Kuldne Börs\nVIDAXL MASSAAŽIGA TELERITOOL, HALL, KUNSTNAHK\nID: 83401231, muudetud 08:55 13.01.2020\n225,99 € (sisaldab km)\nKunstnahast tugitool on ideaalne valik, millel kamina ääres vaba aega veeta või pärast väsitavat tööpäeva telerit vaadata! Pehmest kunstnahast polsterdatud tugitoolil on dekoratiivsed õmblused koos tugeva alusega, luues elegantse ilme. Optimaalse mugavuse tagamiseks on kogu iste tihedalt polsterdatud. Seljatuge saab kiiresti ja lihtsalt reguleerida ja see tagab mugava istumis- või lamamisasendi. Lisaks aitavad kolme intensiivsustasemega 8-punktimassaaž, viis erinevat režiimi ning vöökoha soojendusfunktsioon teil kiiresti stressitekitava igapäevaelu unustada. Komplekti kuulub ka kaugjuhtimispult. Tugitooli on lihtne kokku panna.\n74 kW 1.7


Mida võtta ette ülekaalulisega? - Meditsiiniuudised\nMida võtta ette ülekaalulisega?\nSpordiarst Anatoli Landõr leiab, et perearstid on liiga hõivatud, et nõuda neilt inimeste liikumisnõustamist. Mida nad aga saavad teha, on istutada inimesse tahet aktiivselt liikuda ja tervislikult toituda ning selgitada, mida selleks teha.\nSpordiarst Toomas Karu märgib, et kuna perearstil on parim ülevaade inimese tervislikust seisundist, siis võiks ta ise teha esmahindamise, kas konkreetne patsient vajab enne treeningute alustamist lisauuringuid või ravi.


Kiriku ajaloo-osakond annab raamatuna välja Mormoni Raamatu trükikäsikirja\n13.8.2015 - Salt Lake City\nSee on kõige hiljutisem projekti „Joseph Smithi dokumendid” raames välja antud köide\nTeisipäeval andis Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku ajaloo-osakonna alla kuuluv Kiriku Ajaloolaste Kirjastus (Church Historian’s Press) projekti „Joseph Smithi dokumendid” raames välja uue köite, milles on avaldatud Mormoni Raamatu trükikäsikiri. „Ilmutused ja tõlked, 3. köide: Mormoni Raamatu trükikäsikiri” on selle projekti 11. avaldatud köide. Eesmärk on muuta avalikuks kõik Kiriku asutaja Joseph Smithi või tema kirjutajate dokumendid.\nMormoni Raamatu trükikäsikiri ühel 20. sajandist pärit fotol. © 2015. Kõik õigused kuuluvad Intellectual Reserve Inc᾽le.1 / 6\nSelline näeb välja Mormoni Raamatu trükikäsikirja esimene lehekülg © 2015. Kõik õigused kuuluvad Intellectual Reserve Inc᾽le.2 / 6\nSel ajaloolisel fotol on näha Grandini hoone Palmyras New Yorgi osariigis, kus Mormoni Raamat 1830. aastal välja anti. © 2015. Kõik õigused kuuluvad Intellectual Reserve Inc᾽le.3 / 6\nJoseph Smithi dokumentide kolmas köide sisaldab Mormoni Raamatu trükikäsikirja. Pildil olev käsikirja esimene osa sisaldab käskikirja vahemikus 1. Nefi raamatust kuni Alma raamatu 35. peatükini. © 2015. Kõik õigused kuuluvad Intellectual Reserve Inc᾽le.4 / 6\nTeisipäeval andis Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku ajaloo-osakonna alla kuuluv Kiriku Ajaloolaste Kirjastus (Church Historian’s Press) projekti „Joseph Smithi dokumendid” raames välja uue köite, milles on avaldatud Mormoni Raamatu trükikäsikiri. „Ilmutused ja tõlked, 3. köide: Mormoni Raamatu trükikäsikiri” on selle projekti 11. avaldatud köide. Eesmärk on muuta avalikuks kõik Kiriku asutaja Joseph Smithi või tema kirjutajate dokumendid. © 2015. Kõik õigused kuuluvad Intellectual Reserve Inc᾽le.5 / 6\nVanem Steven E. Snow seitsmekümne kvoorumist, kes teenib Kiriku ajaloolase, ülestähenduste pidaja ja Kiriku ajaloo-osakonna tegevjuhina, vastamas reporteritele pressikonverentsil, mis oli pühendatud Mormoni Raamatu trükikäsikirja raamatuna avaldamisele. © 2015. Kõik õigused kuuluvad Intellectual Reserve Inc᾽le.6 / 6\n„Meil on hea meel, et see dokument on nüüd õpetlastele ja Kiriku liikmetele soovi korral lugemiseks ja uurimiseks kättesaadav,” ütles vanem Steven E. Snow seitsmekümne kvoorumist Kiriku Ajalooraamatukogus peetud pressikonverentsil. „Selle ja teiste Joseph Smithi dokumentide projekti köidete puhul on hea see, et lõpuks pannakse need internetti üles ja siis on need kõigile vabalt kättesaadavad.” Vanem Snow teenib ka Kiriku ajaloolase, ülestähenduste pidaja ja Kiriku ajaloo-osakonna tegevjuhina.\nKöide antakse välja kahes värvilises ja suuremõõdulises osas, kus kõrge resolutsiooniga fotodena on trükitud ajaloolise käsikirja iga lehekülg ja värvikoodiga varustatud transkriptsioon. Lisaks käsikirja fotodele ja trükitud tekstile on köites ka nimekiri kirjutajatest ja trükkalitest, kes Mormoni Raamatu 1830. aasta väljaande loomisel ja trükkimisel osalesid.\n„Kõrge kvaliteediga värvilised pildid Mormoni Raamatu kõige täielikumast varajasest käsikirjast annavad selle köite kasutajatele enneolematu võimaluse tunda, justkui hoiaksid nad enda käes originaali,” ütles Kiriku abiajaloolane ja ülestähenduste pidaja Richard E. Turley noorem.\nMormoonid peavad Mormoni Raamatut koos Piibliga pühakirjaks ja usuvad, et see on teine testament Jeesusest Kristusest ning sisaldab ülestähendust muistsest Ameerika tsivilisatsioonist.\nMormoni Raamatu tõlkimise kohta käiv artikkel ilmub 2015. aasta oktoobris Kiriku ajakirjas Liahoona ja on juba praegu loetav internetis. Nii uue köite sissejuhatuses kui ka ajakirjas ilmuvas artiklis käsitletakse, milliste vahenditega Joseph Smith tõlketööd tegi, ning mõlemas avaldatakse varem ilmumata fotosid nägijakivist, mida Joseph Smith tõenäoliselt Mormoni Raamatu tõlkimiseks kasutas.\nSellele kivile on tihtipeale viidatud kui ovaalsele šokolaadi värvi kivile. Joseph Smith andis kivi oma kirjutajale Oliver Cowderyle, sealt edasi läks see Cowdery lese Elizabeth Whitmer Cowdery kätte ning temalt Phineas Youngile. Young andis selle oma vennale Brigham Youngile, kes oli Kiriku teine president. Pärast president Youngi surma annetas üks tema naistest, Zina D. H. Young, selle Kirikule. Ajalooliste ülestähenduste kohaselt oli Joseph Smithil lisaks sellele nägijakivile elu jooksul veel teisedki nägijakivid.\nKogu projekti toetab Rahvuslik Ajalooliste Väljaannete ja Ülestähenduste komisjon (National Historical Publications and Records Commission NHPRC), mis on Rahvuslike Arhiivide allüksus. Joseph Smithi dokumentide köited on põhjalikult eelretsenseeritud nii Kiriku kui ka kirikuväliste teadlaste poolt.\nJoseph Smithi dokumentide trükiversioon tuleb valmiskujul eeldatavasti 20-köiteline. See jaguneb kuueks osaks: päevikud, ilmutused ja tõlked, ajalugu, dokumendid, administratiivsed ülestähendused ning juriidilised ja ärialased ülestähendused. Projekti esimene köide avaldati aastal 2008. Lisainfot võib leida veebilehelt josephsmithpapers.org.


Jumal räägib: Jälgi, mida ütled – Lasteleht\n“Kui keegi arvab end Jumalat teenivat, aga oma keelt ei ohjelda, siis ta petab oma südant. Selline jumalateenistus on tühine.” Jakoobuse 1:26\nSee, mida sa teed on oluline ja see, mida sa mõtled on ka oluline.\nAga kas tead, et Piibel ütleb, et väga oluline on ka see, mida sa välja ütled. Vahel öeldakse, et mõni inimene on terava keelega. Mida see tähendab? See tähendab, et see mida ta välja ütleb on nii terav, et teeb teistele haiget.\nSõnadega võib väga väga haiget teha teistele. Kui sa oled sõnad juba välja öelnud, siis on neid väga raske tagasi püüda. Kui keegi on oma nii öelda terava keelega kellegi kohta midagi halvasti öelnud, siis ta ei ohjelda oma keelt. Ta ütleb ruttu midagi välja ja siis mõtleb ja vahel ikka kahetseb ka, et nii halvasti sai öeldud.\nKui sa teed sulepadja katki ja kõik suled lendavad mööda tuba laiali, siis neid sealt kõiki kätte saada on peaaegu võimatu või vähemalt väga väga raske. Suled lihtsalt lendavad laiali ja samamoodi on sellega, mis sa välja ütled. Sinu sõnad lendavad laiali nagu udusuled. Neid on kõik kohad täis. Kõik räägivad eriti siis, kui see on midagi intrigeerivat. Kui see väljaöeldu on hea, siis on head rohkem, aga kui halb, siis on halba rohkem. Ja ma ei tea miks, aga vahel tundub, et halb levib kiiremini ja inimesed tahavad sellest rohkem rääkida. Mis sina arvad miks see nii on?\nMa mõtlen, et ma olen korralik kristlane ja teenin Jumalat, aga kui ma oma väljaöeldud sõnu ei kontrolli, siis ei saa keegi aru, et ma olen kristlane. Selle kohta ütlebki Piibel, et kui ma oma keelt ei ohjelda, siis ma petan iseennast ja minu Jumala teenimine on tühine.\nSellepärast ongi oluline mõelda enne kui öelda.\nPalve: Jumal aita mul palun enne mõelda kui öelda. Vahel mul lihtsalt tulevad sõnad enne suust välja, kui jõuan mõelda. Vahel ma ütlen midagi sellist, mida ka kohe kahetsen. Palun anna mulle andeks, kui ma kellelegi oma sõnadega haiget olen teinud. Aamen.\nJumal räägib: Mida iial teete... Jumal räägib: Ole kuulekas valitsejaile


Ruhnust viidi minema aastaga kogunenud prügi - DELFI\nVallavanem Aare Sünter ütles Saarte Häälele, et kolm nädalat tagasi viis laev Arabella väikesaarelt Saaremaale pea aasta jooksul kogutud jäätmed. “Ühtekokku oli neid natuke üle kaheksa tonni,” lausus ta. “Eelmise aasta lõpus valmis meil jäätmejaam, kus olmejäätmed pakendatakse ja osaliselt kokku pressitakse, ja novembri alguses tühjendasime me seda esimest korda.”\nSünteri sõnul kavatseb vallavalitsus jäätmejaama tühjendamist tulevikus korraldada mitu korda aastas.\nArabella viimase reisiga toimetati Ruhnust ära suurem kogus taarat, mida käitles OÜ Liise Talu. Taluomanik Luise Jõers märkis, et seekord taarat just eriti palju ei olnud. “Valla veebilehel olev pilt on küllaltki petlik,” märkis ta.\n“Seekord viisime saarelt vaid 42 kotti taarat. Suvehooaja lõpus, augustis viisime aga Aegnaga ära kogu selle taara, mis oli suvehooaja jooksul meile siia turistidest maha jäänud, ja see kogus oli palju suurem.”


Ungari. Tokaj ja Miskolci veinipiirkond | Küllusesarv\nBy kyllusesarv / 1. juuli 2017 / Söögikohad teispool piire / Lisa kommentaar\nUngarisse oli mul juba ammugi igatsus minna, sest mälestus Egeri veinikeldritest oli nii kirgas, et kutsus oma uimas tagasi. Oma veinirännakut alustasime seekord Tokaj piirkonnast, mis on tuntud oma dessertveini ja ka valge veini poolest. Ja ega olegi nalja, punast veini sealt naljalt ei leiagi. Enne veiniga tutvumist kinnitasime keha rahvusköögivõtmes. Kohalikus kõrtsis võtsime paprikast kalasuppi ja maksaklimbisuppi. Ma ei suutnud vastu panna kiusatusele proovida midagi nii eksootilist. Kahjuks idee supist kõlas paremini, kui reaalsus, millega kohtusin. Maks oli aetud läbi hakklihamasina, segatud jahu, muna ja maitseainetega, vormitud pikaks toruks. Sellest olid lõigatud viilud, mis omakorda keedetud puljongis. Supp oli väga maalähedase maitsega, nagu ka lauda saabunud karpkala supp, milles suured luudega tükid sees. Minu kallim aga ahmis mõlemat suure mõnuga ja ei lubanud mul kummagi supi kuuldes nende kohta ühtegi halba märkust teha. Vaat siis, kui erinevad on maitsed.\nKui kõht täis, läksime luurama veinikeldritesse. Ja peatselt tuligi juba vägagi sopsus ja rõõmsalt itsitav proua ja tema taga mees, kes meile veini kallas ja keldrit tutvustas. Ja muigi tehakse seal koduseid napse, küll aprikoosist, ploomidest, viinarjast ja millest iganes veel…\nJa veinikeldrid on Ungaris tõesti vaatamist väärt On selliseid pisikesi nupsikuid, kuhu mahuvad vaid veinivarud, kuid on ka pikki ja suuri, mis mõeldud turistidele trullamiseks – sisse on ehitatud talveks ahjud ja pikkade laudade taga on suupistevaagnate saatel hea veini mekutada. Talvel on maa all soe ja mis siis viga seal mutti mängida.\nKuna meie reis viis meid läbi Miskolci ja Eger oma keldritega jäi teekonnast piisavalt eemale, otsisime õnne sealsest veinikeldrite skeenelt. Egeris, Neitsite orus ajab üks veinikelder teist taga, aga Miskolcis peab kõigiga eraldi enne kokku leppima. Tänu turismiinfost saadud vihjetele jõudsime maa aluse võluri muinasjutumaailma – http://gralpince.hu/en/. Ungaris on mäe alune maa tasuta ja sa võid uuristada oma käike nii kaugele kui tahad, põhiline, et oled esimene. Kui käik on kaevatud, on see sinu. Ja sellest põhimõttest lähtub üks eriti tegus puusepp, kes on aastatega maa alla kaevanud oma võlumaailma, no õigemini kaks. Tema naine teeb rahvuslikku käsitööd ja sain kaasa sealt kingitusi minagi 🙂\nKes sinna kanti satub tasuks seal maha pidada üks mõnus ja tore veiniüritus, sest nii suurt ja ilusat veinkeldrit ikka mujalt ei leia. Üks kelder on väiksem, kuid ka see on juba suurim, mida mina olen näinud. Teine, suurem ja pooleliolev on kümneid meetreid pikk ja sinna rajab ta soolakambri, laste mänguväljaku ja tantsusaali. Aga ekskursioonile saab sinna minna kasvõi homme päev, põhiline on ainult ettehelistamine, siis saab kõike!\nKa ise mõtlesime naiivselt sealt ruttu läbi tuhiseda, aga tore pererahvas ja sõbralik veinikann naeluasid meid päris mitmeks tunniks paigale.\nSildid: kala, maks, naps, rahvusköök, supp, Ungari, vein


Viies olümpia. Esimene medal | Õhtuleht\nViies olümpia. Esimene medal\nÜhepaadisõudjatel jääb Ateena olümpiamängude lõpuliinini mõnisada meetrit. Jüri Jaanson juhib, Olaf Tufte ründab. Üksteist aastat noorem norralane on väge täis ja võtab spurdis talle kuuluva. Jaanson on piisavalt kogenud, et tunnustada: selle mehe vastu polnud mul täna varianti.\n500 meetri kohal on Jaanson viimane, aga ei hullu – norralane Tufte sõuab sealsamas. Tehh Vaclav Chalupa, meie mehe vastane läbi poolteise aastakümne, juhib pikalt.\nJaanson ohkab, nüüd tuleb minna. Ja läheb.\nKeegi kurat ei jaksa sellisele spurdile vastata, aga Tufte ei mahu täna vingessegi määratlusse. Jälgib Jaansonit. «Mu närvikava on vilets,» ütleb Tufte hiljem olümpiavõitjana. «Esiti arutlesin, et Chalupa mõrvab mu. Et ta mõrvab meid kõiki. Siis märkasin teie kutti minemas ja arvasin, et Jüri lähebki ära.»\nTufte imestab: Chalupa starti ja Jaansoni spurti nähes hakanud jõud kasvama. Ta võidab paraja vahega, Jaanson tuleb teiseks.\nJaanson ei saa endale kunagi ette heita, et andnuks ses duellis midagi võitluseta ära. Ta teab, et ajakirjanikud teda ootavad, ja tüürib paadi intervjuusilda. Lohistab end kaldale ja vajub selili. Kallab vett suhu ja pähe. Küsib vastu tõtanud pressiataeelt Sven Sommerilt, mitmes ta oli. (Paari tunni pärast teatab, et pilt püsinud ees – ta teadnud kogu aeg, mitmes oli.) «Palav ja paha on,» teatab ta ETV-le ja saab loa sillalattidele tagasi vajuda.\nJüri Jaanson on sõudemaailma valitsenud. Sügisel 1990 võitis ta Tasmaanias Barringtoni järvel MM-kulla. Võitis ülekaaluga, millest aimus pikkade aastate valitsejat.\nAga valitsusaeg nende viivudega piirduski. Keeruline iseloom ja kehv kõrvakuulmine toeks, saatis Jaanson treener Mihkel Leppiku pikalt; hiljem tabas sama saatus mitut isikut, kes aidata püüdsid.\nJaanson läks oma teed.\nKes uskus, et ta oma viiendal olümpial medali võtab? Üks mees.\nKui Jaanson on medali kaela saanud, peidab ta selle polosärgi alla. Miks peaks vana mees metalliga vehkima, ja mine seda Ateena kuumust tea... Sulamistemperatuur...\n«Mis need neli viimast aastat, mil vaid sina endasse uskusid, sulle andsid, Jüri?»\nJaanson kohendab kuuldeaparaati, sest masin võib alati alt vedada. Kuulis ta õigesti, on see küsimus vastust väärt?\nJaanson järeldab, et kuulis õigesti, ja otsustab, et küsimusele võib vastata küll. Ta kohendab higise särgi õlgadel otseks. Ohkab. Pistab käe särgikaelusesse ja surfab seal pisut. Tõmbab siis käe välja ja hoiab pihku sekundite jooksul suletuna. Avab lõpuks peo.\n«Mis need aastat andsid?» kordab Jaanson küsimust. «Aga vaadake, mis mul on! Mul on medal!»