Kommentaarid: Vaidlus pealtvaatajate arvu üle – Levadia ütleb publikuarvuks 1720, vutiliit 854\nOtt Järvela, 5. august 2014 14:00\nkannatanu/ 7. august 2014 09:15\nOn vast probleem??? Kas oli siis ka midagi põnevat,et olla nende lugupeetavate seas,kes vaatasid eesti jalgpalli?!\nAbsurd ja eesti jalgpall.Midagi mõttetumat annab välja mõelda.Eesti laste emad võiksid juba mõtlema hakata oma peaga,et ei saadaks oma lapsi jalgpallitrenni invaliidistuma!!! Kas normaalne vanem lubab oma põnnil teha trenni talvel -20 kraadiga õues, joosta ja hüpata asfaldi peal?!?!?! Ebanormaalne või on mingi kokkulepe,et meie arstidel oleks ka tulevikus töö kindlustatud!\nMuudi/ 6. august 2014 12:29\nKas piletite müüginumber ei anna siis ülevaadet,palju pealtvaatajaid oli? Milleks selline ürgaegne foto pelt lugemine? Siit tekib väike kahtlus.... Kas äkki pole tegu varjatud piletituluga? Näiteks kui 1600 asemel ametlikuks saab 800, siis on ju võimalik ka edasine... Selline tunne jääb sellisest imelikust jutust\nk./ 6. august 2014 12:09\nOlin mängul ning kohe kindlasti ei olnud seal 1700 inimest :D\n800 aga üsna usutav\nHuviline fänn/ 5. august 2014 22:42\nJust, kui on fotod, tehke need avalikuks! Eesti Jalgpalli Liidu objektiivsus FC Levadia suhtes pole küll just kristalselge fakt. arvestades, kes on liidu president ja kuidas ta on seotud FC Floraga. Neid sihteliselt kallutatud asju olnud varem küll ja küll.\nanal thunder/ 5. august 2014 17:45\npetersoo ja levadia huiavad ju publikuarvuga juba aastaid!\nKorvpall/ 5. august 2014 16:46\nKorvpall on see, mida mõnikord üle tuhande inimese vaatab.\nMüstika/ 5. august 2014 15:45\nMeenutab Fc Elva kodumänge, kus tihti peale 70-90 silmapaari nende sauna vaatamas ja protokollis järjekordselt 280+\nJullar Kerde/ 5. august 2014 14:38\n850 on ka ilmselgelt liiga palju seda kobapusimist vaatamas!\nkarl/ 5. august 2014 17:04\nkle nii põnevaid mänge käibki vaatamas 800-2000 pealtvaatajat.\nMeelis/ 5. august 2014 14:25\nAsi on ju lihtne. Kui liidul pildid olemas, siis tehke need avalikuks ja las mõlema meeskonna fännid, siis loevad ise.\nJa miks ei või pilte teha tulevikus ka mängu inspektor, kes kohal on? Kõigil neil korralikud telefonid taskus, mis teevad paremaid pilte kui mõned aastad tagasi fotokad. Ja ega see ajakulu nüüd küll mänguvaatmist ei sega.\nfänn/ 5. august 2014 14:08\nkas see petersoo on pime või? milleks seda publikut loetakse kui valed andmed antakse?\nlevadial ei ole see esimene kord publikunumbritega valetada! kui teised klubid teevad tööd publikunumbrite suurendamiseks siis levadia lihtsalt valetab! venelanane jääb venelaseks!\nkarl/ 5. august 2014 17:05


Ravi paksendamise liigesed, Mida teha, kui jalgade liigesed on valus folk oiguskaitsevahenditega\nTeine tütar jõi sulavett, kaerakeetist, infundeeriti 4 tundi. Üldisele kimpudele lisati ka sapipõie eemaldamise operatsioon. Määratakse põse ja templi turse kahjustuse küljelt. Mis on polüartriit? Osteofüütide eemaldamiseks võib olla vajalik artroskoopiline sekkumine, liigese ruumi laiendamiseks ja kõhrekoormuse vähendamiseks veojõu ravi.\nMiks on želatiin liigestele kasulik ja kuidas seda kasutada? Želatiinil on positiivne mõju liigestele. Aine on võimeline suurendama sidekudede elastsust, sellel on nõrk valuvaigistav toime ja hoiab ära luumurdude tekkimise. Usutakse, et toidulisand võib taastada hävitatud kõhre.\nKuid ärge oodake imesid. Želatiin ei suuda kõhre regenereerida, kuid hoiab ära degeneratiivsete protsesside progresseerumise. Söödavat želatiini kasutatakse järgmiste haiguste Maitsetaimed liigeste liigestega seisundite Ravi paksendamise liigesed ja ennetamiseks: vigastused, vanusega seotud muutused, artroos, artriit, süsteemsed liigesehaigused, kõhrekaotus. Kes vajab regulaarseks kasutamiseks želatiini?\nToode ei ole üleliigne neile, kes elavad istuvat eluviisi, elavad kehva ökoloogiaga piirkonnas, ega neile, kes veedavad palju aega jalgadel, raskustel. Kõigil neil juhtudel vähendab želatiin liigesepatoloogiate riski. Toidulisandi süstemaatiline kasutamine aitab taastada liigeste liikuvust, neutraliseerib valu. Maksimaalse efekti saavutamiseks soovitatakse toodet võtta puhtal kujul, kasutades seda infusioonide valmistamiseks. Pulbrit võib lisada erinevatele jookidele - teedele, taimsetele infusioonidele, mahladele, puuviljajookidele, isegi piimale.\nŽelatiiniga saate valmistada palju kulinaarseid roogasid. Kas liigeste ja sidemete ravi on želatiiniga efektiivne?? Želatiinravi efektiivsus varieerub artroosi ja artriidi korral. Suukaudne manustamine või kasutamine kompressidena peatab kõhre Ravi paksendamise liigesed mittepõletikulise deformeeruva artroosi korral.\nKaltsiumi, magneesiumi ja fosfori sisalduse tõttu aitab želatiin luukoe tugevdada. Mõned allikad väidavad, et toidulisand leevendab liigeste ja sidemete põletikku.\nRavi paksendamise liigesed ei ole želatiinil põletikuvastast toimet, seega on artriidi korral selle efektiivsus kaheldav.\nEfekti saavutamiseks peaks ravi kesta vähemalt 2 nädalat ja mõnikord kulub tulemuse saamiseks 3 kuud. Kui eeldatakse toidulisandi pikaajalist kasutamist, peate 14 päeva Sulgeb kaes haiget tegema nädalase pausi ja alustama uuesti ravi. Mõned patsiendid märgivad, et želatiin võib asendada kondroprotektiivseid ravimeid. Kuid ärge unustage, et isegi nad ei suuda 3.\nSeetõttu ei pea te loobuma traditsioonilistest ravimeetoditest ja tuginema želatiini eelistele. Kuidas juua liigeseravis söödavat želatiini ja kui palju päevane annus Artroosi korral kasutatakse toidulisandit nii eraldi kui ka koos teiste komponentidega.\nPulber lisatakse jookidele või võetakse kuivalt. Lihtsaim viis on lisada aine pool klaasi vett ja jätta see üleöö. Hommikul lisage segule sooja vett ja jooge seda pool tundi enne sööki. Võite joogi jagada kaheks osaks ja võtta enne hommiku- ja õhtusööki.\nRavi kestab tavaliselt 2—4 nädalat. Pärast 3-kuulist pausi võib seda korrata.\nKui see puhtal kujul on ebameeldiv, võib vett asendada hautatud puuvilja- või taimeteega. Maitse parandamiseks võib lisada mett või mõnda muud magusainet.\nUsutakse, et paremaks imendumiseks tuleks želatiini võtta koos askorbiinhappega. Kuid parem on pöörduda reumatoloogi poole. Apteekides saate osta želatiiniga preparaate. Põhimõtteliselt on need toidulisandid. Kapslite vastuvõtmine on mugavam, neil on tasakaalustatud koostis. Kuid toidulisandid ei ole odavad, nii et paljud eelistavad tavalist toiduželatiini, mida müüakse igas kaupluses.\nToodet saab lisada toidule. Peaasi, et mitte üle pingutada.\nMeetod sobib patsientidele, kellele toidulisandi kasutamine toidus on vastunäidustatud. Meditsiinilise sideme jaoks vajate: laia sidet või marli, želatiini kotti, kuuma vett. Materjal niisutatakse vees ja rullitakse mitmeks kihiks.\nSideme pinnale jaotatakse väike lusikatäis pulbrit ja sidemega volditakse pooleks. Valmis kompress kantakse haige põlveliigesele. Suurema Ravi paksendamise liigesed tagamiseks tuleks põlv mähkida kotti või kilesse ja katta pealt sooja lapiga.\nPoole tunni pärast eemaldatakse side ja nahk pühitakse kuivaks. Sellist ravi tuleks korrata iga päev nädala jooksul. Kompressid on ohutud, kui patsiendi nahk pole kahjustatud. Sidemeid ei saa rakendada, kui on haavandeid, mitte-paranevaid haavu, nahalööbeid.\nSamuti ei soovitata pikaajalist ravi kompressidega, kuna želatiin ärritab nahka. Välise ravi efektiivsus sõltub patoloogia asukohast. Näiteks puusaliigese artroosiga on kompressid kasutud. Želatiini eelised juustele ja nahale Lisaks liigesehaiguste ravile ja ennetamisele kasutatakse kosmetoloogias toidulisandit. Regulaarsed želatiiniga näomaskid taastavad naha elastsuse ja eemaldavad kortsud. Mõned retseptid maskide valmistamiseks želatiiniga Leota pulber seerumis.\nPärast paisumist pange segu veevanni ja lisage veidi tärklist. Segage ja levitage näole, jätke 15 minutiks. See mask puhastab nahka hästi. Valmistage želatiini segu taimeteega, kandke näole. Oodake täielikku kuivamist ja eemaldage kile. Selline mask aitab vabaneda mustadest punktidest ja kitsastest pooridest.\nPange piimas leotatud želatiin veevanni ja lisage viil võid. Kandke segu 20 minutit ja loputage sooja ürdipuljongiga. Maskil on niisutav toime. Lahjendage sidrunimahl veega ja leotage želatiin. Kui pulber paisub, lisage lusikatäis hapukoort ja kandke segu näole 20 minutit.\nKõik sõltub sellest, millist efekti peate saavutama. Rahvapärased retseptid želatiini kasutades Želatiiniga on suur hulk kulinaarseid roogasid ja meditsiinilisi retsepte.\nKõige populaarsem ja tõhusam Jellied. Sobib ükskõik milline kala - meri või jõgi. Puhastage rümp, eraldage pea ja valige fileest suured luud. Maitse järgi lisage porgandeid, sibulaid, selleri juurt, soola ja pipart. Vala 1 liiter vett ja keeda multikookeris tund aega. Korraldage valmis kala tassi, lisage keedetud porgandid ja soovi korral rohelised.\nKurna puljong läbi sõela või marli, sega see paisunud želatiiniga ja Ravi paksendamise liigesed kala. Pange toit külmas kohas. Lisage teelusikatäis želatiini ml vees ja kuumutage mikrolaineahjus sekundit. Valage sooja vedelikku sidrunimahl ja lusikatäis kibuvitsa siirupit müüakse apteegis. Segage ja eemaldage külmas.\nTerapeutiline infusioon piimaga. Kuumutage ml piima ja valage 2 tl pulbrit.\nOodake 30 minutit, segage hästi ja asetage veevanni.


Võlgades mehe soovitus: kui olete oma rahaasjadega ummikusse jooksnud, tasub selle spetsialisti poole pöörduda - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nVõlgades mehe soovitus: kui olete oma rahaasjadega ummikusse jooksnud, tasub selle spetsialisti poole pöörduda\nEelmisest sügisest blogi pidama asunud mees, kel on hasartmängusõltuvus ja suur võlakoorem – millest ei tea isegi tema pere midagi –, soovitab saatusekaaslastel kasutada võlanõustaja teenust. Selle peaks ka kohalik omavalitsus soovijatele kinni maksma.\n„Kuna see blogi on muutunud teatud määral selliseks osaliselt võlanõustamisteenuseks, siis mõtlesin, et paneksingi siia kirja, kuskohast tegelikult on võimalik leida võlgade osas ametlikku abi ja missugust abi võlanõustajatelt üldse loota või oodata võiks,” märgib Võlglane oma eelmisel nädalal tehtud blogipostituses.\nTa ise võrdleb võlanõustajat psühholoogiga, kes lihtsalt aitab mõtteid koguda, probleemi ära kaardistada ning anda vajadusel ka juhiseid, kuidas edasi minna või millised võimalused üldse võiksid inimesel sellises olukorras olla.\n„Oma probleemide pisendamise, varjamise või peitmisega teete halba ainult iseendale. Siin ei ole häbil kohta. Uskuge mind – need inimesed on väga suure tõenäosusega näinud veelgi hullemaid olukordi, kui see teie oma. Võidelge enda eest!” rõhutab mees.\nTa tõdeb, et aeg-ajalt kostab ka nurinaid, kuidas inimesed on võlanõustajas pettunud, kuid ennekõike tasub siis enda ja oma ootustega tööd teha. „Ilmselgelt ei ole võlanõustaja ju mingi võluvits, et lähete kohale, räägite kaks tundi juttu ja ongi plaan paigas ja võlad kohe-kohe klaaritud,” rõhutab mees, kes ise on oma teekonnal kokku puutunud kolme erineva võlanõustajaga.\nTa kordab üle mõne põhitõde, mida tasub enne võlanõustaja poole pöördumist teada. Neist esimene on see, et kohalik omavalitsus on kohustatud oma elanikele soovi korral tagama võlanõustamisteenuse ja selle ka kinni maksma.\n„Seega ei ole vaja karta, et oi, mis see nõustamine küll maksma võiks minna. Ehk siis, kui omavalitsus ise vastavat teenust ei paku, siis peab ta leidma rahalised vahendid, et teie valitud teenusepakkuja arved kinni maksta. Lihtsalt uurige oma kodukoha vastava inimese käest see kõik järgi,” soovitab Võlglane.\nTeisest soovitustest loe lähemalt raskustesse sattunud mehe blogist.


HKScan rajab Tallinna külje alla uue logistikakeskuse - HKScan\nHKScan rajab Tallinna külje alla uue logistikakeskuse\nHKScan Baltics ja Astlanda Ehitus sõlmisid sel nädalal ehituslepingu, mille tulemusel kerkib 2021. aasta augustiks Rae valda Tallinna ringtee vahetusse lähedusse kogu Baltikumi teenindav HKScani logistikakeskus. Tsentraalne logistikakeskus aitab ettevõttel hoida kokku toodangu hoiustamise ja jaotamise kuludelt ning vähendada logistika keskkonnamõjusid.\nHKScani Balti üksuste juhi Anne Mere sõnul on nii Rakvere kui ka Talleggi toodete müügimahtude stabiilne kasv ning ettevõtte soov pakkuda oma klientidele kiiret ja paindlikku tarnet viinud otsuseni kolida senised Rakvere ja Riia komplekteerimiskeskused ühte hoonesse ning jaekettide jaotuskeskuste naabrusesse.\n”Alates 2021. aasta septembrist kogu Baltikumi teenindav tsentraalne logistikakeskus võimaldab säästa aastas ligikaudu miljon eurot logistikakuludelt ning vähendada märkimisväärselt logistika keskkonnamõjusid. Peamine keskkonnasääst tuleb keskusele paigaldavatest päikesepaneelidest ning veokite läbisõidu vähenemisest 400 000 kilomeetri võrra aastas,“ ütles Mere.\nHKScani kontserni tegevjuht Tero Hemmilä lisas, et uue logistikakeskuse rajamine toetab nii strateegilisi kasvuplaane kui ka aitab täita tarbijate ja ettevõtte enda ootusi vastutustundlikule ettevõtlusele. „HKScanil on ambitsioonikas plaan liikuda süsinikuneutraalsuse suunal. Mitmed investeeringud Eestis nii tootmisesse kui ka logistikakeskusesse aitavad meil seda teed jätkata,“ rääkis Hemmilä.\nAstlanda Ehituse juhatuse esimees Kaupo Kolsar kirjeldas, et ka nende jaoks on tegemist olulise projektiga, mis võimaldab Eesti juhtiva liha- ja toiduainetööstusettevõtte arengule õla alla panna. „Pakume HKScanile nii öelda võtmed kätte lahendust. See tähendab, et ehitame keskuse omafinantseeringuna HKScani projekti alusel ja sõlmisime selle opereerimiseks nendega 10-aastase rendilepingu,“ ütles Kolsar.\nRajatava Balti logistikakeskuses saab olema 9000 ruutmeetrit laopinda, mida on hiljem võimalik suurendada. Keskuses asub tööle 105 töötajat, kellest eeldatavalt osa moodustavad Rakvere komplekteerimiskeskuse 50 töötajat.


Virtuaalne privaatserver - Domeenid, domeenide registreerimine, serverid, majutusteenused\nVirtuaalsete privaatserverite rent (VPS)\nVõimsad, usaldusväärsed ja ohutud virtuaalsed privaatserverid.\n- suuremahuliste võrgu- või IT projektide ning postkastide majutamiseks,\n- eraldi serverit vajava tarkvara kasutamiseks,\n- serveri parameetrite ja seadete paindlikuks haldamiseks.\nPakume Teile ohutut, usaldusväärset ja võimsat serverit Linux operatsioonisüsteemis, mis on majutatud serverikeskuses. Teil on võimalik serverit juhtida vahetult veebilehitseja kaudu või SSH ühenduse kaudu. Teie mugavuse huvides on serverites installeeritud veebilehtede administreerimisliides, server on täielikult valmis veebilehtede majutuseks ja e-posti teenindamiseks.\nVirtuaalsete privaatserverite paketidMajutusteenused\n(Kõige populaasem pakett)\nKasutuses oleva mälumahu arvestamisel (RAM) ei võeta arvesse OS tuuma kasutuses mälu (kernel). See võimaldab Names VPS serverites kasutada kuni 20% rohkem mälu.)\nKasutame kiireid 15000RPM SAS kettaid, RAID1+0 andmete kaitseks.)\n20 GB 50 GB 100 GB 150 GB\nIgale VPS serverile võimaldatakse 100 Mbps internetiühendust, võrguliiklusele ei ole piiranguid ega lisatasusid.)\n100 Mbps, piiramatu andmeedastusmaht 100 Mbps, piiramatu andmeedastusmaht 100 Mbps, piiramatu andmeedastusmaht 100 Mbps, piiramatu andmeedastusmaht\nIgale VDS serverile garanteerime osa protsessorist. Protsessorite mittetäieliku koormatuse korral võimalus kasutada kuni 8 tuuma.)\n2 x 2,4 = 4,8 GHz 3 x 2,4 = 7,2 GHz 4 x 2,4 = 9,6 GHz 8 x 2,4 = 19,2 GHz\nMeie serverites on installeeritud kõige populaarsem serveri administreerimisliides, mis võimaldab mugavalt hallata veebilehte ja e-posti ning võimaldab reseller keskkonda. Ainult CentOS serverites.)\nJah Jah Jah Jah\nServerite kaughaldus Jah Jah Jah Jah\nAndmete varukoopiate tasuta hoidmine eraldiasuvas serverikeskuses. Lisaks pakume tööriistu täiendavate varukoopiate tegemiseks.)\nAitame tasuta lahendada väiksemaid probleeme. Pakume ka võimalust tellida täiemahulist administreerimisteenust.\nJah (15 min. / kuus) Jah (15 min. / kuus) Jah (15 min. / kuus) Jah (15 min. / kuus)\n22.88 € 31.57 € 48.95 € 72.12 €\nCentOS Linux ostma ostma ostma ostma\nKui Te ise ei soovi serverit pidevalt jälgida, siis mõõduka tasu eest kontrollime seda Teie eest ise.\nTagame Teie veebilehe kiire üleslaadimise ja tõrgeteta töö, garanteerime juurdepääsetavuse.\nTugi on tagatud alates paketist VD-PN2\n- VPS serverid swap faile ei kasuta.\n- igale serverile tagatakse andmeedastusmaht 100 Mbps.\n- täiendav kettaruum maksab 1.45 € / kuus kuus GB eest.\nServerites on installeeritud operatsioonisüsteem CentOS või Debian GNU/Linux 5.0. CentOs – see on avatud koodiga operatsioonisüsteem, mis 100% ühildub süsteemiga RedHat Linux, Debian Linux – kommuuni kaudu toimiv populaarne Linux‘i jagamine. Serverile võimaldatakse IP aadress ja SSH ühendus, seega võite serverit täielikult administreerida, paigaldada tarkvara ja muuta seadeid.\nVPS serveri administreerimiseks pakume liidest, mille abil võite turvaliselt:\n- serveri sisse lülitada, seisata ja taaskäivitada (restart),\n- hallata serveri faile,\n- korduvalt serverit taasseadistada (reinstall),\n- jälgida serveri koormust ja ressursside kasutamist,\n- muuta serveri turvalisuse astet, tulemüüri parameetreid,\n- serveri tarkvara installeerida ja uuendada.\nAdministreerimisliides Parallels Plesk\nParallels Plesk – see on väga lihtne ja mõistetav vahend veebilehtede majutuse ja e-posti teenuste administreerimiseks. Teie mugavuse huvides oleme installeerinud selle tööriista VPS serverisse ning võimaldame tasuta kasutada litsentsi kuni 10 domeeni majutamiseks. Plesk‘i abil võib luua eraldi juurdepääsud igale majutatud veebilehele, anda igale e-posti kasutajale võimalus oma e-postkasti hallata.\nPlesk võimaldab edasimüüjate ja klientide haldust, samuti abonentidele arvete esitamise moodulit (billing). See annab Teile võimaluse pakkuda oma klientidele majutusteenust.\nDetailsema informatsiooni leiate Parallels veebilehelt: www.parallels.com\nIllustreeritud kasutusjuhised leiate siit.\nPLESK võimaldab administreerida järgnevaid tehnoloogiaid ja funktsioone serveris


2015 - RVT\nRVT > Tehtud tööd > 2015\nVärska gaasimõõtejaama ehitustööd\nMärjamaa alevi reoveepuhasti projekteerimis-ehitustööd\nSillamäe Maksimarketi kaubanduskeskuse ehitustööd\nKarksi gaasimõõtejaama rekonstrueerimine\nPõlva linna reoveepuhasti rekonstrueerimise ehitustööd\nWillenbrock Baltic OÜ büroo- ja remondihoone\nMilpaber AS laohoone\nWelmet OÜ keevitushall\nLaagri spordi- ja vabaajakeskus\nMuuga reoveepuhasti rekonstrueerimine\nRoodevälja ja Rakvere survekanalisatsioon\nNavigatsiooni püsimärgi Karala tulepaak\nVaivara ohtlike jäätmete käitluskeskus\nTöö sisu: Vaivara ohtlike jäätmete käitluskeskuse nõrgvee ja saastatud sademevee puhastussüsteemi seadmete paigaldamiseks vajalikud seonduvad projekteerimis- ja ehitustööd.\nEesti ainukeses ohtlike jäätmete käitluskeskuses jäätmete ladestusala nõrgvee ja saastatud sademevee puhastussüsteemi seadmete paigalduseks vajalikud projekteerimis- ja ehitustööd ning pumplate ning torustike rajamine. Töö tulemusena vastab puhastatud heitvesi kõigile tänapäeva keskkonnanormidele.\nTellija: AS Viimsi Vesi\nTöö sisu: Viimsi vallas lammutati olemasolev amortiseerunud puhasti. Rajati uus tänapäevastele nõuetele ja suurenenud mahtudele vastav SBR reoveepuhasti koos reovee töötlusseadmetega, kaasaegse mudakäitluse ja kompostimise tehnoloogia ning selle juurde kuuluva vajaliku taristu ja hoonetega. Töö tulemusel tagatakse reovee nõutekohane puhastus.\nRapsiõlitehase reoveepuhasti rekonstrueerimine\nTellija: AS Scanola Baltic\nTöö sisu: Rekonstrueeriti Jõgevamaal asuva rapsiõlitehase tootmise reovee puhastusseadmed.\nSillamäe linna torustike ja vee filtreerimisseadmed, III etapp\nTellija: Nordecon AS\nTöö sisu: Sillamäe linna torustike ja vee filtreerimisseadmete rekonstrueerimise projekteerimis- ja ehitustööd, III etapp.\nPaigaldati Sillamäe linna joogivee puhastusjaamades gravitatsioonilised veepuhastuse filtrid. Reoveepuhastile ehitati mahuti, kuhu monteeriti järelfiltratsiooni seade, millega parandati heljumi eraldamist puhasatud reoveest, et vähendada puhastatud vee hägusust ja fosfori sisaldust. Samuti täiendati reoveepuhastil koagulandi doseerimissüsteemi ja segamissüsteeme. Lisaks rekonstrueeriti vee- ja kanalisatsioonitorustikke linnas.\nSillamäe torustik ja filtreerimisseadmed\nMadara 25, 10612 Tallinn\n+372 614 4440


6 asja, mida te ei teadnud, et õde võiks arenenud praktikaga hakkama saada - Integreeriv Tervis\n6 asja, mida te ei teadnud, et õde võiks arenenud praktikaga hakkama saada\nEi, see pole teie kujutlusvõime. See on tõesti on arsti vastuvõtule jõudmine võtab kauem aega. Ühe andmetel kasvasid suurlinnade ooteajad ajavahemikul 2014–2017 30% uuring ja need on väiksemates linnades veelgi pikemad. Veelgi hullem on see, et kui olete juba arsti kabinetis, olete tavaliselt ainult umbes 20 minutit kõigi teie probleemide lahendamiseks.\nSee ei ole arstide kommentaar - me armastame oma MD-sid ja DO-sid! Kuid see on peegeldus meie riiki puudutavast arstide puudusest. Tegelikult oleme hinnanguline saavutada 2030. aastaks enam kui 121 000 arsti puudujääk. Doktorite puudus tekitab juba tohutuid tõkkeid tervishoiuteenuste kättesaadavusele, eriti maapiirkondades, kus ainult 11% arstidest valib praktika. Võtame näiteks Kentucky, kus 120-st maakonnast 102 on nimetatud 'meditsiiniliselt alaealiste piirkondadeks'.\nKuigi paljud võivad arvata, et peaksime kõvasti kinni hoidma ja ootama, millal saab uue põlvkonna tudengeid arstiks, pole meil lihtsalt seda aega. On veel üks turvaliste ja kvaliteetsete pakkujate rühm, kes on valmis aitama täita tervishoiulünk eks nüüd : Registreeritud meditsiiniõed (APRN). Need kraadiõppe saanud APRN-id võivad osutada paljusid samu teenuseid kui arstid, kuna neil on registreeritud õe koolitusest kaugemale ja põhjalikum väljaõpe, sealhulgas vähemalt õendusabi magistrikraad (umbes 18% doktor) ja sadu või isegi tuhandeid tunde praktilist spetsialiseeritud praktikat. Veelgi enam, nende patsiendi tulemused on võrreldavad arstide uuringud näitab. Kuid sellel lahendusel on kaks peamist takistust.\nMiks me kõik ei saaks väärilist abi?\nEsimene väljakutse on see, et APRN-i vabadus oma ametit praktiseerida on riigiti erinev. Pooles riigis (24 osariiki pluss Washington, D.C.) on APRN-idel nn täielik praktika asutus (FPA), mis tähendab, et nad saavad kogu oma hariduse ja koolituse ulatuses ilma asjatute piiranguteta harjutada. Kuid ülejäänud osariikides peavad APRN-id sõlmima lepingu arstiga, kes võib piirata APRN-i praktikat ja siduda oma võimet osutada arstile abi. Näiteks ei saa pediaatria erialase väljaõppega APRN lapsi ravida, kui tema koostööd tegev arst töötab ainult täiskasvanutega. Õnneks võib see peagi muutuda, kuna paljud osariigi seadusandjad püüavad võtta vastu täieliku praktika volituse, sealhulgas Florida, Kansas, Kentucky ja Mississippi, kelle osariigi seadusandlikes seadustes on arveid menetluses. (APRN-ide toetamiseks oma riigis klõpsake nuppu siin .)\nMida siis APRN täpselt teeb?\nTeine probleem on see, et enamik meist ei tea, mis on APRN, veel vähem, mida nad saavad teha. 'Paljud patsiendid ei saa aru, et saame olla nende esmatasandi arst ja osutada, kas neil on tegelikult spetsialisti vaja,' ütleb pereõde ja kliiniku omanike komitee esimees Wanda Stroupe, DNP, FNP-BC. Mississippi meditsiiniõdede ühendus.\nNiisiis, millal võite loobuda nädala pikkusest ootamisest selle arsti vastuvõtule ja minna selle asemel otse APRN-i sama hoolduse saamiseks? Kui elate täieliku praktikaga riigis, on siin vaid mõned stsenaariumid, kui soovite APRN-i külastada.\n1.Kui otsite diagnoosi\nKaaluge pereõe praktiseerijat (FNP), nagu Stroupe, oma esimeseks kaitseliiniks seni nimetu häda vastu. 'Me oleme koolitatud kogu hoolduse ulatuses, alustades vastsündinutest kuni väga eakate inimesteni, et saaksime teid diagnoosida igas vanuses,' ütleb Stroupe. 'Ja me teeme seda, järgides samu parimaid tavasid käsitlevaid juhiseid, mida iga arst järgiks.'\nAPRN-id saavad tellida ka diagnoosi kindlakstegemiseks vajalikke diagnostilisi teste. 'MRI-d, kompuutertomograafia, röntgenikiirgus, kõik ravipunktide testid nagu streptokokk, gripp, täielik vereanalüüs - me võime tellida mis tahes patsiendile sobiva testi nende hinnangu põhjal,' ütleb Stroupe.\nkaks.Kui ihkad asjatundlikku terviklikku juhendamist\nÜks tähelepanuväärsemaid viise, kuidas APRNid MD-dest erinevad, on patsientidega veedetud aeg, mis võimaldab neil katta nii palju põhjalikum, kui see on tüüpiline arsti vastuvõtul. 'Meie kohtumised patsientidega on tõenäoliselt umbes 50% pikemad kui arsti vastuvõtt, kui mitte rohkem, sest me vaatame kogu patsienti pealaest jalatallani ja vastame kõigile nende küsimustele iga kord, kui nad uksest sisse astuvad,' ütleb Stroupe.\n3.Kui vajate retsepti\nErinevalt registreeritud õdedest saavad APRN-d välja kirjutada ravimeid, samu ravimeid kui arst, samuti meditsiiniseadmeid, vastupidavaid meditsiinikaupu nagu jalutajad ja ratastoolid ning muud seadmed ja tarvikud.\nkas külmast higistamine aitab\nNeli.Kui peaksite minema tavapärasele eksamile või immuniseerima\n'Rutiinse ennetava hoolduse jaoks pole tegelikult tervisekontrolli, mida APRN ei saa teha,' ütleb Stroupe. Laste vastsündinute eksamid, iga-aastased füüsilised testid meestele ja naistele, naiste terviseuuringud, sealhulgas Pap-määrdumised ja rindade eksamid - APRN-id täieliku praktika osariikides teevad kõik, samuti immuniseerimised.\nTegelikult on seda tüüpi ennetavad kohtumised nende koolitusel kesksel kohal, sõltuvalt rollist ja erialast. 'Pereõde praktikutele õpetatakse algusest peale tegema täielikke peast-varba hindamisi, mitte ainult probleemidele keskenduvaid hindamisi, et saaksime probleeme varakult tabada,' ütleb Stroupe. 'Siis võime läheneda terviklikumalt ja öelda:' Teil pole kõrget vererõhku veel , kuid te lähete, kui te ei muuda mõnda dieeti ja elustiili, nii et vaatame, kas suudame seda kontrolli all hoida. '\n5.Kui vajate sünnituseelset hooldust\nKõik APRN-id saavad jälgida tulevaste emade üldist heaolu, sealhulgas nii eelarvamusi kui ka enne sünnitust. Kuid ühel kindlal APRN-i alamhulgal - sertifitseeritud õend-ämmaemandatel - on spetsiaalne sertifikaat naiste günekoloogilise tervise ning sünnieelse ja -järgse hoolduse valdkonnas. Sertifitseeritud õde-ämmaemandad teevad kõike alates pereplaneerimisest kuni lapse sünnitamiseni, välja arvatud juhul, kui tegemist on keerulise raseduse või keisrilõikega. Pidage meeles, et ämmaemandal ja diplomeeritud õel-ämmaemandal on vahe - õde-ämmaemandal on õenduseta taust.\naloe vera geel aknemärkide jaoks\n6.Kui teil on tegemist kroonilise haigusega\n'Siin toimub suurem osa meie koolitusest,' ütleb Florida pereõde praktik Edward Briggs, MS, DNP, APRN. Ta märgib, et krooniliste haiguste juhtimine on meditsiiniõe praktika õppekava keskmes, nagu on määratlenud Ameerika õenduskolledžite liit. Selle tulemusel on APRN-i ekspertteadmised kõikehõlmavad, alustades sellise haiguse nagu diabeet või hüpertensioon esialgse diagnoosi panemisest ja seejärel raviplaani määramisest, teie arengu jälgimisest ja vajaduse korral plaani kohandamisest - täpselt nagu arst teeks .\n'Kui seisund muutub keeruliseks ja meil on selle juhtimisega probleeme, suunan patsiendi sellise spetsialisti juurde nagu endokrinoloog või kardioloog,' ütleb Briggs.\nEt tagada ohutute ja kvalifitseeritud pakkujate parem juurdepääs tervishoiuteenustele, toetage oma osariigi arve klõpsates siin .\nkas higistamine aitab külmetusest vabaneda\ntegureid, mida arvestada elukaaslase valimisel\nkui palju suhkrut on kookosvees


Kaitseväe kalmistul põimuvad ajaloo keerdkäigud - Eesti Päevaleht\nKaitseväe kalmistul põimuvad ajaloo keerdkäigud\nPronkssõdur on saanud kaitseväe kalmistul uue asukoha vaid mõnekümne meetri kaugusel Eesti Vabadussõja kangelaste hauaplatsidest, millele Nõukogude ajal on valdavas osas peale maetud Vene sõjaväelased.\n120 aasta jooksul on kalmistule maetud kuni 5000 eri rahvusest sõjaväelast.\nMuinsuskaitseameti vallasmälestiste nõunik Mare Kask on kaitseväe kalmistu ajalugu uurinud ja sellega seotud materjale kogunud terve viimase veerandsajandi ning on üldse üks pädevamaid, kes teab sellest rääkida.\n“Kalmistu algusajaks võib pidada 1887. aastat, kui Tallinna linn eraldas tsaari sõjaväevõimudele Juhkentalis kalmistu tarbeks tasuta maad ning sinna hakati matma 23. jalaväediviisi surnuid,” ütles Kask, tutvustades Päevalehele seoses pronkssõduriga kuulsaks saanud kalmistut.\nKalmistu algne osa sai täis Esimese maailmasõja ajal ning 1918. aastal hakkas Saksa okupatsioonivõim oma sõdureid matma uuele maatükile. “Sama aasta lõpus hakati kalmistule matma ka meie Vabadussõjas langenuid,” märkis Kask. “Kümme aastat hiljem avaldatud andmete kohaselt maeti sõja käigus sinna kokku 575 Eesti sõdurit, Vene valgekaartlast ning sõjavangi. Kokku on siia aja jooksul maetud 4500–5000 eri rahvusest ning eri armeede sõjaväelast.”\nSel ajal leidsid kalmistul viimse puhkepaiga ka langenud Briti mereväelased. Nende hauad jäid pealematmisest puutumata vaid tänu kalmistu kauaaegsele komandandile Linda Soomerele, kes laskis haudadel hoida mullahunnikuid.\n1928. aastal rajati kalmistule arhitekt Edgar Kuusiku kavandi järgi Vabadussõjas langenutele mausoleumi taoline mälestus-\nehitis, millest on pärast Nõukogude aega säilinud vaid vundamendi jäänused. “Selle juures viidi omal ajal läbi riiklikke tseremooniaid ning see oli ametlik pärjapanemise koht,” ütles Kask.\nViis aastat hiljem püstitati kalmistule samuti arhitekt Kuusiku kavandi järgi kuulsate Vabadussõja väejuhtide Johan Unti ja Ernst Põdderi ning teiste kindralite auks mälestusmärk, mille Vene võimud hiljem hävitasid. Endisel kujul taastatud monumendi ümmarguse südamiku näol on tegemist läbi ime säilinud originaaliga. “Kellelgi lihtsalt õnnestus see purustusest ära tuua,” tähendas Kask.\nHävingust ei pääsenud ka 1940. aastal skulptor Juhan Raudsepa poolt kavandatud Vabadusristi kavaleride mälestussammas, mille pidulik avamistseremoonia jäi Nõukogude sõjabaaside tuleku tõttu ära. 1950-ndate algul otsustasid Vene võimud samba lihtsalt õhku lasta. “Samba tükid maeti sinnasamasse maha ning kui Vene mereväelased hiljem hauda kaevates selle kätt kujutava detailini jõudsid, panid nad ehmatusest jooksu,” meenutas Kask kurioosset seika.\nNüüdseks on Eesti-aegsetele haudadele valdavas osas peale maetud Vene sõjaväelased. “Ülematmine ning hauatähiste hävitamine sai alguse 1949. aastal,” teadis Kask öelda ning imestas, miks Vene sõjaväelaste hauad on viimasel ajal ühtäkki üles vuntsitud. “Kui Eesti ajal maetud põrmud on kahe meetri sügavusel, siis Vene sõjaväelased on nende peal pooleteise meetri sügavusel.”\nKask osutas ka tõsiasjale, et valitsus on 1994. aastal võtnud vastu otsuse kaitseväe kalmistu 1944. aastal olnud kujul taastada. “Aga ma ei kujuta ette, kuidas on seda võimalik pronkssõdurit siia tuues enam teha,” nentis ta.


Mobiili märkmik ühildub arvutiga lihtsalt\nMobiiltelefoni kalendrisse saame märkida koosolekud ja kokkusaamised, samuti seada selle meile meelde tuletama, mis ajal peame näiteks helistama ühele telefoniraamatus olevale numbrile. Numbreid on telefoniraamatus palju, ainuüksi tavalisele SIM-kaardile mahub 250 nime ja numbrit. Kuid lisaks ka telefoni enda telefoniraamat, mis võimaldab salvestada sõltuvalt mudelist 300?500 nime ning lisada iga nime juurde kolm kuni viis erinevat kirjet ? olgu need siis telefoninumbrid, e-posti aadressid või tava-aadressid. Kuidas kogu seda andmebaasi lihtsamalt redigeerida? Mobiiltelefoni pisike ekraan ja väikesed nupud jäävad selleks tööks ebamugavaks ? korraga on ees ainult üks andmeväli ühe nime juures. Nii võib juhtuda, et üks ja sama number on telefonis salvestatud erinevate nimede alla ja sel juhul ei näita telefon helistaja nime, vaid ainult numbrit.\nLisaks mobiiltelefonile, mis on kasutajal igal ajahetkel kaasas, on ettevõtja töövahendiks enamasti ka laua- või sülearvuti. Levinuim kontaktide ja kalendri andmebaas on arvutis Microsofti programm Outlook. Seega on meil kaks seadet ehk mobiiltelefon ja arvuti ning mõlemal on oma andmebaasid. Tüütu tegevus on salvestada arvutis olevad koosolekud ja meeldetuletused täiendavalt mobiiltelefoni kalendrisse ja vastupidi. Igal pool ju arvutit kaasas ei tassi ? seega tuleb märkmeid teha ka mobiiltelefoni kalendrisse või telefoniraamatusse, et kirjutada neid hiljem ümber Outlooki kalendrisse. Tekib õigustatud küsimus, kas saaks kasutada mingit tarkvara, mis hoiab kokku aega ja teeb andmete kopeerimise ühest masinast teise lihtsamaks. Paljud mobiiltelefonide tootjad nagu Nokia, Sony Ericsson, Siemens ja teised varustavad äriklassi mobiiltelefonid koheselt PC Suite?i nimelise tarkvaraga. Alati on võimalus sama tarkvara ka tootja veebilehelt alla laadida, nii saate kasutada uusimat versiooni.\nMida PC Suite kasutajale annab? Esiteks saab sellega sünkroniseerida telefoni kalendris ja kontaktides olevaid kirjeid arvuti Outlooki kalendri ja kontaktidega. Pärast sünkroniseerimist on teie mõlemas abivahendis õiged ja kõige värskemad kanded. Aga tarkvaraga kaasnevad veel mitmed muud võimalused ? selle abil saate laadida digikaameraga varustatud telefonist kõik fotod arvutisse ühe korraga, teha tagavarakoopiad telefoni seadetest, lisada telefoni uusi rakendusi, mänge, helinaid ja taustapilte. Järelikult ei pea te kulutama raha suhteliselt kallile MMSile või WAP-ühendusele, vaid saate lisada soovitud komponendid tasuta. Peab vaid natuke aega internetis otsima, misjärel võitegi laadida soovitud rakendused oma arvutisse ja sealt mobiili. Teine võimalus on kirjutada ise arvutis meeldiv helin või luua digifotost taustapilt ning laadida need arvutist telefoni.\nKõigepealt peame aga kokku ühendama mobiiltelefoni ja arvuti. Telefonide puhul on levinuimaks võimaluseks infrapunaliides, millega on varustatud pea 95% äriklassi telefonidest. Ka sülearvutid on tavaliselt varustatud infrapunaliidesega. Lauaarvutile saab infrapunaliidese vaba USB-pordi korral lisada, selle maksumus on umbes 500 kr. Levinuimad infrapunaliidesed on varustatud ka pikendusjuhtmega, nii et kaob vajadus ronida iga kord arvuti taha laua alla liidest ühendama. Infrapunaühenduse korral peavad infrapunaliidesed asuma teineteise nägemisulatuses ehk kuni 30 sentimeetri kaugusel üksteisest ja nägemisnurk ei tohi ületada 30°. Samuti tuleb jälgida, et liideste vahel ei oleks segavaid asju nagu pastapliiats või paberileht. Mõnikord võib juhtuda, et arvuti ja telefon leiavad küll korraks üksteist üles, aga katkestavad siis ühenduse. Siin aitab arvuti infrapunaliidese seadistus ? tuleb avada Control Panel ja sealt valida System ning Device Manager. Nüüd tuleb minna IR Device?i peale ja avada Properties. Advanced-seadistuste all tuleb valida Auto või kui sellist ei ole, siis mõni IBMi või HP infrapunaühenduse draiver.\nPaljudel mobiiltelefonidel on lisavarustuse nimekirjas olemas USB-kaabel, mille abil saab samuti arvuti ja telefoni ühendada. Datakaablite hind on umbes 500 kr ringis. Kaabliühendus on kindel ja turvaline, kuna siin puuduvad kõrvalised segavad asjaolud. Kaabli pikkus on tavaliselt 50?60 sentimeetrit. Esmalt tuleb installeerida kaabli tarkvara, siis ühendada kaabel arvutiga ja alles siis saab telefoni ühendada kaabliga. Kolmandaks ühendusviisiks on Bluetooth-liides, mida mobiiltelefonide tootjad üha rohkem oma mudelitele lisavad, olgu siis infrapunaliidese või kaabliühenduse kõrvale. Bluetooth-ühendus toimib raadiosagedusel 2,4 Ghz ja oli algselt mõeldud juhtmeta ühenduseks kontoris olevate masinate jaoks: arvuti-printer, arvuti-ruuter jms. Kontoriseadmetel pole selline ühendus veel massilist kasutust leidnud. Pigem sisaldavad Bluetoothi väikesed abimehed nagu pihuarvutid ja mobiiltelefonid. Selle eeliseks infrapunaliidese ja datakaabli ees on suurem tegevuskaugus ? kuni paarkümmend meetrit ? ja lihtsam ühendamine. Kui arvutil puudub Bluetooth-liides, saate lisada selle vaba USB-pordi kaudu. Hind 600 kr ringis. Kui Bluetooth-liides on arvutis olemas, tuleb ära määrata, milliseid porte kasutab liides mobiiltelefoniga PC Suite?i programmide abil suhtlemiseks. Paljud mobiiltelefonid töötavad ka GPRS-modemitena, kui nad ühendada arvutiga ühel eespool mainitud viisil. Seega on ligipääs internetti ja e-postile tagatud igal pool, kus on olemas GSMi levi. Välisriikides GPRSi kasutamiseks peab eelnevalt uurima oma mobiilioperaatori kodulehelt, milliste riikidega on GPRSi roaming sõlmitud.\nVaatame Nokia levinuimate mudelite 5100, 6100, 6610, 6800 ja 7250 abil, mida saab PC Suite?i tarkvaraga teha. Kui PC Suite on arvutisse installeeritud, tuleb üles otsida programm Nokia Phone Browser ja määrata, millist ühendust kasutada. Valik toimub akna ülaservas olevate ikoonide abil: kaabel-, infrapuna- või Bluetooth-liides. Kui ühendatav telefon on leitud, ilmub selle nimi aknasse. Kinnituseks tuleb vajutada nupule Apply või OK. Edasi vaatleme, millised programmid kaasnevad PC Suite?iga. Nokia PC Sync võimaldab sünkroniseerida telefoni kontakte ja kalendrimärgendeid arvutis oleva Outlooki vastavate andmetega. Saate määrata sünkroniseerimise iga ühenduse korral või näiteks üks kord päevas. Peale sünkroniseerimist on andmed ja meeldetuletused nii arvutis kui ka telefonis dubleeritud (vt pilt nr 1 allpool olevas tabelis).\nNokia Content Copier salvestab kogu telefonis oleva info arvutisse ehk teeb telefoni seadetest tagavarakoopia ? nimed, numbrid, helinad, seadistatud profiilid, kalendrimärkmed ja taustapildid (vt pilt nr 2). Soovitan kasutada seda programmi enne telefoniga hooldusesse pöördumist, kuna telefoni tarkvara uuendamisel võib juhtuda, et kõik telefonis eelnevalt salvestatud info läheb kaduma. Pärast hooldust tuleb tagavarakoopia uuesti telefoni laadida, aega võtab see 3?5 minutit. Telefoni ei pea seejärel uuesti seadistama. Kasulik on seda programmi kasutada ka enne telefoni müümist või teisele inimesele andmist, sest eeltoodud programmiga on võimalik korraga kustutada kogu telefonis olev informatsioon. Kui telefoniraamatut saab käsitsi ühekorraga kustutada, siis kalendri kirjete telefonist kustutamise teiseks võimaluseks ongi ainult käsitsi ja ükshaaval kustutamine.\nNokia Phone Editor võimaldab lihtsalt ja mugavalt redigeerida nii SIM-kaardil kui ka telefoni enda mälus olevaid nimesid ja numbreid. Kes on kordki proovinud redigeerida telefoniraamatut, kasutades selleks telefoni ekraani ja väikeseid nupukesi, teab, kui ebamugav tegevus see on. Arvutis saate lisada nimede juurde ka helistajagruppe nagu sõbrad, äri, töökaaslased, VIP-kõned, perekond vms. Arvutist on mugav saata ka pikemaid lühisõnumeid, sest sõnumi kirjutamiseks saate kasutada arvuti klaviatuuri. WAPi seadete all saab kontrollida, milliseid seadeid telefon kasutab. Lihtne on seadistada uusi järjehoidjaid ning redigeerida olemasolevaid. Nokia pole unustanud ka telefoni personaliseerimist. Programmi Image Converter abil saab lisada telefoni taustapilte. Failidena võite kasutada formaate bmp, gif, jpg, png ja otb.\nProgramm Sound Converter võimaldab muuta arvutis oleva MIDI-faili telefoni jaoks polüfooniliseks helinaks. Nokia digikaameraga mudelitest ? 6100, 6610, 6800, 7210 või 7250 ? saate tõmmata fotod korraga arvutisse. Selleks tehke aktiivseks mobiiltelefoni infrapunaliides või ühendage telefon kaabliga, avage programm Nokia Phone Browser, valige ja avage sinna ilmunud mobiiltelefoni mudel, valige Gallery ja Photos ning siis märkige pildid ja kopeerige need arvutisse oma piltide kataloogi. Operatsioonisüsteemil Symbian töötavad Nokia mobiilid 3650, 6600 ja 7650 kasutavad teist PC Suite?i programmi. Erinevuseks on ühe raamprogrammi olemasolu, mille sees saab valikuid teha (vt pilt nr 3).\nKa Siemens kasutab oma mudelitel C55, M55 ja S55 analoogset programmi, kus ühtse raamprogrammi sees on mitu erinevat alamprogrammikest (vt pilt nr 4). Sony Ericssoni mudelitel T310, T610 ja P800 on sama Suite?i tarkvara, mis koosneb kolmest erinevast programmist ? kalendri ja kontaktide sünkroniseerimise tarkvara XTNDConnect ning programmid helinate konverteerimiseks ja taustapiltide lisamiseks arvutist telefoni (vt pilt nr 5). Nagu Nokia, pakub ka Alcatel PC Suite?iga kaasa mitu erinevat programmi: alates programmist Intellisync, mis sünkroniseerib Outlooki kontaktid ja kalendrimärkmed telefoni kalendri ja telefoniraamatuga, lõpetades MMS-sõnumite moodustamise programmiga, kus saab ühte multimeediasõnumisse liita mitu erinevat pilti ja ka helina (vt pilt nr 6).


Apartments in Uzhgorod Ušgorod Ukraina - Hotellide suurimad allahindlused\nBercheni 38, Užgorod kesklinn, Ušgorod, Ukraina, 88000 - Vaata kaardil\nAluseks: 303 arvustustVaata, mida külalised on kirjutanud\nRohkem majutuskohast Apartments in Uzhgorod\nPositsioneerudes sobivalt Uzhgorod's, on Zoom ideaalne koht väljasõitudeks Ušgorod ekskursioonidele. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Zoom kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need peretuba, kiirbussi teenus, suitsetamisala.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab Zoom märki mitmel viisil.\nBooking.com arvustused (303)


🌍 Chennai-Dhanushkodi-Chennai: Coromandeli kõne - 2020\nTavaliselt lõhenemisel Chennai päeval alustasime meie mõnevõrra vähem kui tüüpiline ajastus East Coast Roadi (ECR) poole. Meie teekond oli ambitsioonikas: see kaldas Coromandel'i ranniku pikkust, viies meid Mammallapurami mereäärsetest templidest ja Puducherry vaiksetest rajatistest, tehes ringkäigu suurepärasetele Thanjavuri tempelidele ja Chettinad, enne löömist rannas jälle mahajäetud veel uhke Dhanushkodid.\nMeie kahenädalane ajam osutus kõigele, mida see peaks olema: mere särav sinine hoiutas meid, nagu ka templite arhitektuur, millest mõned olid maailma kultuuripärandi nimistusse. Gargantuan filmide tähtede ja poliitikute plakatid nägid meid igal sammul välja. Kuid nagu see peaks olema, leidis asi ka keel, mis tuli keele kujul. Mõlemad meist ei räägi Tamilist, mistõttu meil oli raske paluda juhiseid, raskusi, mida me ei olnud selles ulatuses mujal kokku puutunud. Kuid me soovitame seda sõitu mitte-tamili kõnelejate jaoks põhjustel, mis on üsna universaalsed: ükski ei vaja sõnu uue piirkonna tundmiseks ega ahvatlevate vaatamisväärsuste tähistamiseks.\nChennai rand (foto sjdunphy)\nMe alustasime Egmorei raudteejaama sõites ja ei saanud aidata Chennai elanike argumente, et saaksime kiirelt põgeneda linnast. Mõne aja pärast ei sõidnud me alla märkimisväärselt sujuva ECR-i, mis on ka üsna tagasihoidlikult tuntud kui SH49, kontrollides lõbustusparke mööda teed ja jättes Coromandeli ranniku kaugemalgi. ECR-i märgitakse mitte ainult selle kõrge kvaliteediga konstruktsioonide järgi, vaid ka suurepäraste vaadete tõttu: Bengali laht vasakule ja rohelistesse riisipõldudesse ja küladesse paremale.\nPäike oli kõrgel, kui me taaskäime gaasile pärast seda, kui külastasime Mammallapurami kuulsat Shore'i templit ja graniidist skulptuure ning jõudsime Puducherry juurde, kus viibisime prantsuse mõisas. Pondyst, nagu seda kenasti kutsutakse, sõitsime Chidambaram. Tumerohelistest riisiväljadest pärit akrid asendasid Prantsuse kvartali sümmeetriat, küla ristmikul hakkasid ilmuma suured plakatid, ja palverändurid vedasid eraviisilises videosalvestuses olevaid sõitjaid, kes keeldusid loobuma. Sel ajal me nägime rongkäiku.\nMõned poisid aitasid nihutada kaks garnetonist ebajumalat oma vastava vahanasse või sõidukit väljaspool teede templit. Nagu meie kaamerad välja tulid, põnevad poisid püüdisid oma päikeseprille ja tabasid dramaatilist kuju pimestavate jumalate kõrval. Me teadsime koheselt, et nõtke stiil ja jumalikkus eksisteerisid sujuvalt siin.\nPondicherry (foto kkalyan)\nTamil Nadu on tugev teede võrgustik, mis ühendab iga peamise linna linnadesse ja lähedalasuvate külade juurde. Paar aastat tagasi muutusid mõned ülekoormatud riigi maanteed riiklikele maanteedele, mis andis teedel parema viimistluse, kuid jättis oma mitte niivõrd muljetavaldava laiuse. Chidambaramin Nagapattinami teed olid kahtlemata ühed renoveeritud, osaliselt banaanide ja jelkapuude müüjad. Kuid kusagil teel, kõik muutus organiseeritud, ilmus ilus promenaad, nagu ka nimed nagu Duplex Street.\nKaraikkal ajal teatasid pilved päevast häid ilmaga ja siis Nagapattinam saabus, olles paremini kui oodatud. Kuid kaart ütles, et võiksime minna kaugemale riiklikust maanteest kaugemale. See, mis järgnes, oli unustamatuks avastuste päev, kus peatus Vailankanni kirik ja sõita Point Calimere'i looduskaitseala juurde, kus oli lugematuid blackbucksi ja turiste. Järgmisel päeval lahkusime rannast taga, et minna Thanjavurisse, kus me vaatasime templid. Järgmisel päeval sõitsime minevikus päevalille ja lotosiväljad, veoautod, traktorid ja lapsed, kes mängisid paljajalu, sihtkohta, mis oli väga ootamas: Chettinad.\nPoint Calimere looduskaitseala (Wikimedia foto)\nKäisime külade lähedal, uurides kuulsaid Chettiari mõisasid ja lõpetasime Chettinadi kanaliha kohtlemise restoranis. Nüüd oli meil aeg kaardil sõna otseses mõttes kukkuda. Pudukottai juures kutsus NH210 laiad avatud sõiduradad meie plaani edasi minema: sõitisime viimase maatükiga, mille India kutsub oma lõunaosas. Me imestasime ka Devakottai ümbruses Chettiar'i arhitektuuri veel mõnda jälge ja põrkasime halva venitamise vahele, varjates möödunud verstaposte, mis kuulutasid Ramanathapurami linna saabumist. Poolteist tundi hiljem jõudsime ristmikule. Pärast mitmeid arutelusid ja konsultatsioone kohaliku restorani, rehviparandusmuuseumi ja igakülgse sõbraliku kõrvalistuja juhiga otsustasime jõuda vasakule, et uurida teed, mida kõik tundus ignoreerivana. Tee ulatub Tondi küla ja kaugemale ning pakkus meile kõige sujuvamat jõudu, mida kogesime kogu selle maanteel.\nBengali laht mängis peidetuna ja otsis vasakule, kui me kaotasime SH33 lihvitud õlgade vahele, viies kiiresti kalmistu küla, et vastata NH210-le tolmul linna Devipattinamil ja lükata NH49 alla populaarsele Rameswarami palverännakule.Sumos ja Innovas Gujaratist, Maharashtrast, Madhya Pradeshist ja teistest riikidest läksid samas suunas, peatades suurepärase Indira Pambani silla, kust India kadus merede suuresse koosseisu. Päike tabas allapoole ja vile tõi kõik reisijaid sillutisse. Rameswarami 5,30-meetrine rong tõmbas aegamööda allservas olevat raudteesilda, ümbritsetud tohutu sinise ookeaniga, India mandriosasse, tekitades valjuid rõõmsaid nägusid ülalpool. Hetk möödus ja me sõitsime Rameswaramini, kust järgmisel päeval marssisime kaaduarinaga vooderdatud jämedate teede, et tunnistada Dhanushkodi muljetavaldavat hävitamist.\nPaar päeva hiljem läksime maha Madurai, Tamil Nadu suuruselt teise linnani ja muljet avaldava Meenakshi templi juurde. Pilgrimite sõidukid viisid meid NH49 alla, tellisest tehasest ja puude ajaloolistest korstnakudest üks India vanimaid linnu, mille aukodanikud peaksid sisaldama Lord Shiva perekonda! Selliste silmapaistvate elanikega oli linna maagilise päikesetõusu järgi raske valvata, kui baronistlikud Meenakshi templi neli gopuramid näitasid järk-järgult, et neid kosmeetika värvidega värvitakse.\nMeenakshi tempel (Kumari Appaja foto)\nPeame ikka veel pidama oma kuupäeva Tiruchirapalli ja ära, läksime NH45B-sse, laskudes Melur ja Viralimalai linnad. Siin laienev maantee laienes laiale põrandale, põrandas elav hõõguvärv, mis õitses punasel maal, kaugemate mägede ja lähedaste rahnakutega, mis seisavad nagu palverändurite rongkäikude tiiitased. Pärast 12 päeva Tamil Nadu tempelinnade sõitmist (see kahekordistus kui riigi suurimad turismiobjektid) tundus, et me oleksime vähemalt osaliselt oma hinged puhastanud. Kuid tsükkel jäi puudutatuks, ilma et näeks "Taevase Potti linna" või Kumbakonami linna.\nMe võttis NH67 Thanjavurile Tiruchirapalli eest Kumbakonam, sõites mööda väikesi, värvikaid pühamuid, mis olid pühendatud jumalusele Aiyanarile, kummalised lillede müüjad, kellel olid juuksed kinni jäänud jasmiini köied, riisipõldudel, kus töötajad seisid kaelalvees, mehed, kes püüdsid püüda kala kõikides ja mis tahes veeallikates nagu aeg-ajalt aset leidnud nervewracking teed, näiteks lähedal Thiruverambur, kus nelja laning töö oli pooleli. Me võtame ühe Thanjavur hotelli banaanist leiba ühele meiele ja läksime kitsa, kuid sile tee, NH45C, et jõuda Kumbakonami kuulsasse Adi Kumbeswarari templisse. See linn oli sõna otseses mõttes täis usu juurde miljoneid inimesi, kus õnnelikult toimuvad pulmad, nende nimesid omandavad lapsed ja vallutatud käte ja suletud silmadega pühakoja käivad palverändurid.\nKaks päeva läksid uurima Kumbakonami ja läheduses asuvaid Gangaikondacholapurami ja Darasurami pärandikohti koos Lord Murugani meeldiva Swamimalai mägipõlve pühamu. Varsti oli aeg viia meie teekond üle Tamil Nadu lähedal. Kui me läksime teekonda Chennaise, kust me alustasime oma teekonda, teadsime, et oleme jõudnud täisringi.\nGangaikondacholapuram Temple (Kannank22 foto)\nKuigi ECR on suurepärane maanteel, olge selles tees ettevaatlik, kuna inimesed kipuvad üksteise järel välja saama Chennaist. ECR-il on tänavavalgustid kuni Puducherry, kust see muutub Nagapattinamile lõppeva riiklikuks maanteeks (NH45A). See on ohutu sõita sellel teel öösel vähemalt Puducherryni. Sellel marsruudil on palju restorane ja hotelle ning hädaabimeetmeid. NH45A Puducherryst Chidambaramile ja Nagapattinamile on kahe sõidurajaga maanteel, kus on mõni väljapääsurada ja mida veoautod ületavad. Nagapattinamist saadate Thanjavuri laiale NH67-le, kust NH226 viib teid Pudukottai juurde. Pudukottaist võtke NH210 Ramanathapuramisse läbi Karaikkudi ja Devakottai. Ramswarami ja Dhanushkodid jõuate NH49-st Ramanathapuramist. Huvitav alternatiivne marsruut Ramanathapuramile on Tondi külas, uuest SH33-st, mis vastab NH210 Devipattinamile. See on suurepärane tee minimaalse liiklusega ja suurepäraste randade vaadetega. Pöörake SH33-le, tõmmake Devakottai alla NH210 22 km ja pöörake vasakule ristteel Thiruvudanai linnale. Sellel marsruudil ei ole söögikohti ega poode, nii et veed ja suupisted. Rameswarami tee Maduraisse (NH49) on populaarne ja võite oodata ka palju bussi ja veoautosid. Olge ettevaatlik, kui sõidate siin, kui turistide bussid kipuvad kiirenema isegi kõveratel ja kõveradel.\nTiruchirapalli saab Maduraili kaudu NH45B-ga. Chennai jõudmine on lihtne Kumbakonami kaudu NH45C-ga, mis lõpeb, et liituda Vikravandi suurepärase nelja sõidurajaga NH45-ga. Regulaarselt leiate mööda bensiinimootoreid, rehvide remonditöökotle, väikseid söögikohti ja restorane, samas kui sularahaautomaadid ja keemikud asuvad paljudes väikestes linnades. Rameswarami jaoks võtame mitu teenindusjaama ja ainult kaherattalist mehhaanikat, nii et võite küsida usaldusväärsete autoteeninduste kohta. Mõnes maantee numbris on kaks versiooni - riigi ja rahvuslik - nende vahe-eesmärkidel, kuid ärge laske seda teid vaeva näol. See on Tamil Nadu peamise teedevõrgu kapitaalremondi segane aspekt.\nPärispatuta sajandi katedraal (BishkekRocksi foto)


Logistika seminar 2014\nLogistika seminar „Traditsioonid või innovatsioonid“ toimus 6.-7. märtsil. Nimetatud teema järgi oli see juba 15. ja traditsiooniline seminar. Sellel aastal toimus seminar meie linnas Tartu Ülikooli Narva Kolledži õppehoones.\nOsalejate hulgas olid meie õppurid – õpperühmadest: 1 KVK («Veokorraldus“) ning 1 KVE («Väikeettevõtlus“). Seminari kava oli väga sisukas ja mitmekesine. Me saime teada uute nõudmiste ja standardite kehtestamisest, mis on kehtestatud veonduse osas Euroopa Liidus. Oli tore, et iga osaleja sai võimaluse esitada lektorile oma küsimuse ning saada ammendava vastuse. Seminari korraldajad pakkusid sünkroontõlke kolmes keeles: eesti-inglise-ja vene keeltes.\nEsimesel päeval me kuulasime tuntud rahvusvaheliste logistikafirmade esindajaid, praktika leidmise eesmärgil võtsime aktiivselt osa üliõpilaste töötubadest. Tutvusime suurimate logistikafirmade esindajatega.\nTeine seminari päev algas ekskursioonidega ettevõtetesse, mille me olime eelnevalt valinud. Meie õpilased külastasid Sillamäe sadamat, kus meile näidati erinevaid ladusid ning lahtiseid väljakuid veoste hoidmiseks. Samuti olime kaide lähedal, nägime kaupade pealelaadimist laeva pardale. Need õppurid, kellel oli võimalus külastada õlitehast, tutvustasid ettevõte sisealaga, käisid tsehhides. Toimusid ekskursioonid „Febparts“ ja «Estin Warehousing-i“ tsehhidesse.\nEkskursiooni lõppedes ootas meid huvitav ja õpetlik rühmatöö, mille käigus hakkasime seminari korraldajateks, koostasime seminari kava, rehkendasime eelarvet ning esitasime kuulajaskonnale oma töö tulemusi. Päeva lõpus toimus võistkondade autasustamine. Parim oli Julia Tarassova võistkond 1 KVK õppegrupist. Selle võistkonna liikmed said osalejate tunnustuse, aplausi ja hinnalised auhinnad.\nVäga meeldiv on ära märkida seminari suurepärast korraldust: kolledži juures kohtumine, täpne ja korrektne seminari kava täitmine, esinejate reglemendi järgimine, kokkuvõtete tegemine ning autasustamine. Oli arusaadav, et seminari korraldajate rollis esines tulevaste logistikute võistkond Tallinna Tehnikakõrgkoolist. Samuti oli väga meeldiv pidulik õhtukava, ühistoitlustus.\nTäname Narva Kutseõppekeskuse juhtkonda seminaril osalemise võimaluse eest. Seminaril suurenesid meie teadmised ja leidsime uued praktikakohad.\n1KVK ja 1KVE õppurid.


Naine, pane tähele! Need on vitamiinid ja mineraalained, mille madal tase mõjutab ka seda, milline sa välja näed - Anne & Stiil\nNaine, pane tähele! Need on vitamiinid ja mineraalained, mille madal tase mõjutab ka seda, milline sa välja näed\n“Inimene, kes on terve, näeb alati ilusam välja,” sõnab SYNLABi laboriarst dr Meeli Glükmann, kelle sõnul on ilu ja tervis omavahel väga olulisel määral seotud. Miks see nii on ja mida iga inimene saab ise ära teha, et läbi tervisliku elustiili ilu hoida?\nKui tervis on tugev, on dr Glükmanni sõnul inimesel rohkem jõudu, et sportida ja inimene, kes on sportlik, näeb ka kehaehituselt kena välja. “Pole ülekaalu, nahatoon ja -ainevahetus on parem — kõik see mõjutab väljanägemist ja tervist,” ütleb ta.\nNoored naised kipuvad sageli keskenduma rohkem oma väljanägemisele ja selle parandamisele ning vähem mõeldakse tervisele, millega seotud mured kipuvadki sageli alles hilisemas eas välja lööma. Kuna tervis ja ilu on aga omavahel seotud ning teatud mineraalainete puudus lööb välja mõlemas kategoorias, tuleks aeg-ajalt kontrollida, ega kehal pole millestki puudus.\nNeed on vitamiinid ja mineraalained, mille madal tase mõjutab ka seda, milline sa välja näed:\nDr Meeli Glükmanni sõnul on naistel sageli kehas madal


Äripäeva Maratonitiimi ajaveeb: raketiteadlase päevik, päev 1.\nKirjutas Rivo kell 14:59\nPidamismäärde panemine ei ole tõepoolest mingi ime. Tegelikult piisab määrde peale tõmbamisest ja korgiga silumisest. Vastavalt sõidu pikkusele võib panna kas paar kihti või maratoniks rohkem (6-8). Võib ka mängida veidi erinevate kihtidega (alla soojemat ja peale nö. õiget), aga see pole nii kriitiline. Kui tahad, et hästi peaks (saaks mõnuga mäge võtta), siis pane üks nõks soojemat määret.\nSwixi lehel on head koolitusvideod:\nSeal saab valida kolm taset: Recreation, Sport ja Racing. Igapäevaseks treenimiseks (ja tegelikult ka tavainimese võistluseks) piisab Recreation tasemest. Kusjuures sellel tasemel ei panda isegi mingit baasmääret triikrauaga alla. (Kick waxing, Hard wax). Baasmääre hoiab põhimääret paremini kinni, aga tegelikult hakkab see lugema vaid väga pikkadel distantsidel (vähemalt mina pole vajadust näinud).\nSellisel isemäärimisel on hea see, et enne iga sõitu võid tõmmata kihi või kaks vastava ilma määret 5 minutiga peale. Näiteks ilm on laupäeval ja täna täiesti erinevast klassist.\n15. märts 2010 09:53\nKaido, aitäh videoviidete eest. Väärt materjal. Nagu eile kogesin, ongi piece of cake ja sain üsna okeilt pidama ka. rohkem oleks vist võinud ainult panna, sest pärast tundi kippus tagasi andma.\nIlm oli muidugi keeruline ka - jäine jälg + hooti juurde sadav märg lumi. Aga saab asja. Ja hea teada ka kruntmäärde kohta, eks peab katsetama, kas vaja :)\n15. märts 2010 11:29\n16. märts 2010 09:07


Avati Vilde vabaõhumuuseum - Kirjandus - Kultuur\nAvati Vilde vabaõhumuuseum\n26. mai 2020, 12:50\nAlates tänasest on Eduard Vilde maja ees avatud Vilde vabaõhumuuseum. Kevadise Kadrioru pargi veerel on kõigile tasuta uudistamiseks üleval välinäitus.\nVarasemalt Tammsaare pargis eksponeeritud stendid on saanud uue vormi. Eduard Vilde 155. sünniaastapäeva puhul on toodud välja värvikamad faktid, kirjaniku tsitaadid ja arhiivifotod. Vilde oli tihe pargis jalutaja ning annab nüüd võimaluse seada sammud Kadrioru parki. Välistendide kujundaja on Anna Kaarma.\nAvatud on ka muuseumi uksed. Esimesel korrusel saab tutvuda püsiekspositsiooniga. Kogu muuseumihoones ja teisel korrusel asuvas Kastellaanimaja galeriis on üleval Eesti Maalikunstnike Liidu kuraatornäitus «Park sinu südames»\nNäituse kuraator Vilen Künnapu meenutab, et 2019. aastal Kastellaanimaja galeriis toimunud näitus «Park», mille kuraator oli Tiiu Rebane, osutus niivõrd menukas, et tekitas soovi pargi-teemat siin pargiäärses galeriis sel aastal edasi arendada. Näituse märksõnad on park sinu südames, unenäopark, paradiisipark, kvantpark. Kui park kujutab endast enamasti organiseeritud loodust ja ruumi, siis park sinu südames on eelkõige korrastatud mõtte- ja tundemaailm. Näituse eesmärk on tekitada soe ja päikeseline energeetika, mis nakataks kõiki. Näitusel osalevad nii tunnustatud meistrid nagu Juhan Muks, Enn Põldroos, Lembit Sarapuu, Mari Roosvalt, Uno Roosvalt, Jaan Elken, Juss Piho jt kui ka noored ja andekad maalijad, näiteks Anu Muiste, Anna Kõuhkna, Kristiina Jakimenko jt. Üllatusesinejateks on müstiline Kaljo Simson ja Läti suurmeister Aleksei Naumovs.\nNäituse kuraator on Vilen Künnapu, kujundajad Tiiu Rebane, Karl Nagel ja Rait Rosin. Teosed on pärit kunstnike erakogudest, Eesti Kunstnike Liidu kunstikogust, Eesti Kunstimuuseumist ja kuraatori kollektsioonidest.\nEdvin ja Lembe Hiedeli nimeline toimetajaauhind ootab taas kandidaate Loe artiklit\nPikamaajooksja Tiidrek Nurme soovitab raamatut, mis paneb küsima, mille ümber elu tantsib Loe artiklit\nLoomingu Raamatukogu sarjas ilmus kaks Rainer Maria Rilke novelli Loe artiklit\nMeelis Lao: järeldusi Putini ajalooartiklist (13) Loe artiklit


Tehnoloogiatööstus - Raben Group\nTeie toodetele pühendunud eksperdid\nUued tehnoloogialahendused lihtsustavad meie igapäevaelu ja loovad meie uut reaalsust.\nMe kõik kasutame neid nii tööl kui kodus. Logistikaekspertidena mõistame, et elektroonikaseadmete ja kodumasinate logistikalahendused peaksid olema terviklikud, mis ei keskenduks ainult tootmisele, vaid arvestaksid ka tarnetega kauplustesse ning isegi lõpptarbijale.\nSeda kõike silmas pidades oleme ette valmistanud spetsiaalselt loodud teenuse tehnoloogiasektorile. Pakume:\nterviklikke regionaalseid jaotuslahendusi,\ntuge ebastandardsetele vedudele.\nMeie kogemus aitab teil ellu viia mistahes projekte!\nOleme usaldusväärne partner, kes pakub terviklikke teenuseid kõikidele oma tehnoloogiasektori partneritele. Arendame ladustamis- ja jaotuslahendusi, mis toetavad regiooni spetsiifikat ning inverteerimisprojektide erinõudeid. Loome jaotuslahendusi, et saaksime õigeaegselt täita ajastatud tarneid. See kõik on kombineeritud terviklike lahendustega, mis tagavad teie kauba jõudmise kaupluseriiulitele läbi õigesti valitud ladustamise- ja jaotusvõrgustiku lahenduste.\nTänapäeval on ökoloogiline mõtteviis üha populaarsem ning see nõuab vastutustundlikku käitumist. Mitte ainult meilt kui tarbijatelt, vaid ka meilt kui ettevõtetelt. Logistikaoperaatorina toetame oma klientide pingutusi loomaks koos jätkusuutlikke tarneahelaid. Teeme selleks mitmeid pingutusi.\nMõõdame regulaarselt CO2 heiteid ning asendame süstemaatiliselt vanu sõidukeid uutega, mis vastavad uusimatele kasvuhoonegaaside emissiooni nõuetele. Oleme rakendanud ka mitmeid keskkonnasõbralikke lahendusi nagu senisest suurem keskkonnasäästlike ressursside kasutamine meie ladudes. Keskkonnamõjude tasakaalustamiseks organiseerime ka puude istutamise üritusi. Lisainfot meie pingutustest vastutustundliku ettevõtluse valdkonnas leiad siit: www.csr.raben-group.com


ajaränd | Lugemissoovituse blog\nPosts Tagged ‘ajaränd’\nPosted by sulepuru in 2018, Neemre, Ädu, Vagula, Liina.\tTagged: ajaränd, maavallast, noortele, ulme.\tLisa kommentaar\nEliise ja Klaarika lugu.\nEliise on autoõnnetuse tagajärjel koomas lebav tütar ja Klaarika tema murest murtud ema. Autori tahtel ei lama Eliise aga teadvusetult haiglavoodis, vaid on sattunud oma ema naha sisse, nimelt ärkab ta aastal 1995 15-aastase Klaarika Nõmmena. Ta on lõksus oma ema kehas. Vanaemast on järsku saanud talle ema ja vanaisast isa, kodusest linnakorterist on ta sattunud väikelinna vanaldasse puumajja. Alguses on kõik väga kole: hirmus nõukaaegne mööbel, kole pruunikas vaip põrandal, väike toapugerik, mitte mingit netti ja korralikke meigivahendeid. Olukord tundub väljapääsmatu — Eliise peab minema kooli ja hakkama suhtlema oma ema klassikaaslastega, keda ta aga põrmugi ei tunne. Vapper tüdruk tuleb kõigega toime, kuigi sellise kahestunud psüühikaga pole kerge hakkama saada. Mälestused endisest elust on kohati eredad, aga ka valusad. Nimelt on nii emal kui tütrel lahendamata poisteprobleem. Nad mõlemad on oma ajas tülli läinud poiss-sõpradega. Ühel tüli Henriga, teisel Markusega. Heaks haldjaks selles loos saab Siret — eelmises elus Eliise tädi, nüüd aga tüdruku suur ja tegus õde.\nMida lugu lugejale õpetama peaks? Kas järsku seda, et kõike, mida silmad näevad, pole tarvis lõpliku tõe pähe võtta. Et mõnikord on tarvis panna ennast teise inimese naha sisse ja vaagida elu tema mõistuse ja tunnete kaudu!\nLugege ja otsustage ise!\nRomaan võitis Tänapäeva kirjastuse 2017. aasta noortejutuvõistlusel teise koha. Autor Liina Vagula on aga eesti keele ja kirjanduse õpetaja Põlvamaal Tilsi põhikoolis.\nJohn Wray “The Lost Time Accidents”\nPosted by sulepuru in 2016, Pormeister, Eve, Wray, John.\tTagged: aeg, ajaränd, ameerika, austria, kelmiromaan, olemise mõte, perekond, ruum, suguvõsa, ulme, võõrkeelne.\tLisa kommentaar\nAmeerika-austria kirjanikku John Wray‘d (tegelikult John Henderson; sündinud 1971. aastal Washingtonis, üles kasvanud Buffalos; elab Brooklyn’is) peetakse „ameerika kirjanduse järgmiseks laineks“ (Jonathan Lethem) ja „üheks huvitavaimaks ameerika noorema põlve autoriks, kelle uus raamat on pikitud põrandaluukide, rafineeritud ajakihistuste ja mustade aukudega, kuhu võib iga kell sisse libiseda“ (Tilman Urbach). Kirjandusajakiri „Granta“ nimetas teda 2007. aastal üheks kahekümnest parimaks USA autoriks.\nOma juurte kaudu – onkoloogist ema pärineb Kärnterist ja leukeemiauurijast isa Ameerikast – on John Wray ühendatud kahe kultuuriga. Siiski on tal tihtipeale tunne nagu viibiks ta mingisusguses tühjuses: ta nagu hõljuks kahe keele vahel ja ei tunneks end kummaski täiesti koduselt. Kuid taolisel seisundil olevat ka oma hea ja produktiivne külg: „Kõrvalseisja vaatab oma ümbrust täpsemalt.“ (John Wray)\nJohn Wray 2009. aastal ilmunud romaan „Lowboy“ on kättesaadav ka Eestis, momendil küll ainult Tartu Linnaraamatukogus. See tõik ning autori Ameerika-Austria päritolu ja uues raamatus käsitletav teema ajendasidki mind juhtima tähelepanu John Wray värskele teosele „The Lost Time Accidents“ (2016).\nKiidusõnu on romaanile jagunud kriitikutelt nii inglisekeelses kui saksakeelses kultuuriruumis, näiteks kirjutavad:\nAmeerika ajaleht „Los Angeles Times“: „It is, in a nutshell, a sweeping historical novel that’s also a love story but is rooted in time-travel science fiction and takes on as its subject the meaning of time itself. This is no small endeavor. It’s hard not to admire this book, the mass and richness of which is a testament to the meticulous, dedicated work of its talented author. But it’s also not easy to love it.“ (Janelle Brown), Saksa ajaleht „Hamburger Abendblatt“: „Ülimalt rafineeritud segu teadusest ja filosoofiast, popist ja meelelahutusest. Tegelastega, nagu neid ei kohta just igal tänavanurgal.“ ja Austria ajaleht „Die Presse“: „Keeleliselt virtuoosselt jutustatud, erakordselt pinevil, nii fantaasiarikkalt kui ka intelligentselt komponeeritud ja kõrgel tasemel meelelahutuslik teos.“\nMina-jutustaja, noor Waldemar Tolliver istub kummalises ajamullis oma tädi väikeses tolmunud ja prügi täis korteris Central Parki ääres New Yorgis ja püüab üles kirjutada lugu oma perekonnast, kellel lasub mitu põlvkonda saladuslik needus. Selleks, et taas maailma naasta, tuleb tal uurida rohkem kui saja-aastast perekonnalugu. Waldemari vanavanaisa Ottokar Gottfriedens Toula, marineeritud kurkide tootja ja hobby-füüsik k.u.k. Znaim’ist oli 20. sajandi alguses jõudnud jälile inimese ajareisimise võimalikkusele, kuid samas kohe auto alla jäänud. Sealt saavad alguse mitu põlvkonda väldanud otsingud vaarisa viimaste ülestähenduste järele ja rännakud ühelt kontinendilt teisele – kord keiserlik ja kuninglikku Austriasse, kord Manhattanisse, kord natsionaalsotsialistlikusse Viini, siis jälle kaasaegsesse Ameerikasse ning esimesest dimensioonist neljandasse.\nJohn Wray jälgimis- ja vaatlemisviisiga ühildub ka tema jutustamisviis: ta vahetab žanreid nagu kanaleid: lülides tõsise kirjanduse ja thrilleri elementide, fantastilise romaani ja science fictioni vahel. Fiktsionaalne jutustamine olevat „Uskumatult konservatiivne, reeglitest moonutatud kunstivorm. Rohkem kui kaasaegne muusika, rohkem kui film ja hoopiski rohkem kui kujutav kunst.“ (John Wray). Tilman Urbachi kohaselt paigutub John Wray romaan ajast ja ruumist, teadusest ja müstikast, marineeritud kurkidest ja relatiivsusest, meie olemusest ja meie olemise mõttest („kes me oleme ja miks me eksisteerime“ – Colum McCann) Günter Grassi „Plekktrummi“ (1959) ja Lewis Carrolli „Alice Imedemaal“ (1865) vahele.\nKüllap aitas igasuguste reeglite vastane erinevate žanrite segamine ja hübridiseerimine kirjanikul vabaneda ängi- ja hullusärgitundest, mis tal tavapärase fiktsionaalse jutustamise puhul tekib.\nOluline Wray jaoks sõnadega loomisprotsessis on muidugi ka keel. Sest „Loo puhul ei ole kunagi tegemist mõtete, arvamuste ja ideede loendiga – see on püüd saavutada kirjutatud looga emotsionaalset vastukaja. Need on sõnad ja nende kõla, assotsiatiivsed pilved, mida sõnad endaga kaasas kannavad, mis loovad emotsiooni.“ (John Wray).\nAutori pilt on pärit siit, illustratisoon siit.\nConnie Willis “Blackout” ja “All Clear”\nPosted by sulepuru in 2015, Kleimann, Kaja, Willis, Connie.\tTagged: ajaränd, ameerika, ulme, võõrkeelne.\tLisa kommentaar\nConnie Willis ehk täisnimega Constance Elaine Trimmer Willis (s. 31.12.1945) on ameerika ulmekirjanik, kes on võitnud rohkem Hugo ja Nebula auhindu kui ükski teine autor – 11 Hugot ja 7 Nebulat, sealhulgas mõlemad auhinnad ka romaanide “Blackout” ja “All Clear” eest. Samad auhinnad on pälvinud tegelikult kõik tema ajarände käsitlenud teosed, mille peategelasteks on Oxfordi ülikooli ajalootudengid, kes käivad välitöödel nii suure katku ajas, ristisõdades kui ka Teises maailmasõjas, viimasest jutustavad praegu tutvustatavad teosed. Ajas rändamist korraldab osakond, mis määrab aja- ja kohakoordinaadid, kuhu ajarändur saadetakse ja kust ta saab tagasi tulla kokkulepitud ajal. Läbipääs ei avane juhul, kui on oht, et keegi kõrvaline isik seda näeb. Samuti on võimalik sattuda “libisemisse” või „nihkesse” (slippage) nii ajas kui ruumis, kui reisimist korraldav süsteem tunnetab ohtu. Just esimese raamatu alguses on üks Jaapani teadlane püstitanud hüpoteesi, et ajaloolased siiski võivad oma uurimiskäikudega ajaloo kulgu muuta, seni on seda peetud võimatuks ja ajalugu end ise kohandavaks. Jaapanlase arvates on suurenenud “libisemiste” arv hoiatavaks märgiks, et sel viisil ajaloo uurimine tuleb lõpetada enne kui hilja.\nAlguses tundub, et põhiliselt on juttu neljast ajaloolasest, kellest kolm on umbes samal ajal erinevates kohtades Inglismaal sõja alguses, üks aga 1944. aastas. Hiljem selgub igasuguseid asju, mida ei maksa kirja panna, sest see rikuks lugemismõnu. Igal juhul tuleb valmis olla üllatusteks.\nEsimene raamat algab suure segaduse kirjeldamisega Oxfordis, kus arusaamatul põhjusel muudetakse pidevalt lähetuste aegu ja kohti, nii juhtub, et Michael Davies, kes pidi minema jälgima Pearl Harbouri sündmusi, saadetakse hoopis Dunkirki, ehkki talle on juba paigaldatud kiip vastava perioodi teabe ja ameerika aktsendiga – nii ei jää tal üle muud, kui mängida ameerika ajakirjanikku. Järjestikku viltuvedamisi sisaldav sündmuste kulg viib ta väikelaeval otse päästeoperatsiooni keskmesse, ta päästab hulga elusid ja saab ise raskelt haavata. Merope Ward, punapea, nimetab end iirlanna Eileen O’Reillyks ja läheb teenijannaks Inglise maamõisasse 1939. aastal, et jälgida Londonist evakueeritavaid lapsi. Ta näeb neid kaugelt rohkem kui soovinuks, sest paar korda lahkumispunkt tõrgub avanemast, siis pannakse mõis leetrite tõttu karantiini ja lõpuks saadetakse lapsed üldse ära, sest sõjavägi võtab mõisa üle. Merope ei pääse enam oma lahkumispunktile ligi ja suundub Londonisse otsima Polly Churchilli, kes arusaadavatel põhjustel esineb selles ajas Polly Sebastianina ja töötab poemüüjana Oxford Streetil, eesmärgiks uurida inimeste elu ja käitumist varjendites 1941.a pommitamiste ajal. Õige pea saab ta teada, et vaatamata kiibile, mis teab täpselt, millal ja kus pommid lõhkesid, pole London just turvaline paik. Üks häda on see, et kõikjal on üleskutsed anda teada kahtlaselt käituvatest isikutest – tegemist võib ju olla spiooniga. Ja õpikust õpitu ei suuda kõigeks ette valmistada. Polly satub näitetruppi, mis mängib metroojaamades „Kaheteistkümnendat ööd”, „Tormi” ja muud klassikat, neid juhendab väga tuntud Shakespeare’i näitleja Sir Godfrey, kes kasutab kõneldes väga palju klassiku tsitaate – hämmastav, kui palju nendega ära öelda saab. Hiljem esineb Polly päevastes revüüetendustes, mis on mõnevõrra erilised – seal tuleb tal õhuhäire korral üles tõsta seelikusaba, et oleks näha uhkete puhvpükste tagapoolele tikitud tekst „Air Raid in Progress”. Peab ütlema, et õhuhäire oli väga oodatud ja kui õiget ei tulnud, kostis sireeni heli hoopis publiku hulgast. Kõik esitatav on sõjateemadele kohandatud, „Uinuva kaunitari” kuri haldjas näeb välja nagu Hitler jne.\nPikapeale saavad kõik ajaloolased aru, et väljapääsudega on midagi lahti ja tuleb loota päästemeeskonnale. See annab ka põhjust mõtiskleda, kas nende tegevus on midagi muutnud – enim on põhjust muretseda Michaelil, kes saab teada, et üks tema tegevuse tõttu päästetud sõdur päästis omakorda umbes viissada meest. Kui ta on muutnud sõja käiku, siis võib-olla polegi enam mingit Oxfordi, mis päästemeeskonna saadaks? (See on minu meelest üsna rumal arutlus, sest kui nad ka mõjutaksid sõja käiku, siis pole nad ju Hitleri poolel!)\nEileen loodab, et tema varastatud peotäis aspiriini ühe lapse elu päästmiseks küll suurt muuta ei saanud. Taiplik lugeja aga kahtlustab kohe, et selle lapsega tuleb veel tegemist. Tegelikult lastega – tüdrukul on ka vend Alf. Tüdrukul muide polegi nime, Binnie on lühend perekonnanimest Hodbin. Sügava jahmatusega lugesin, et väga vaestes ja harimatutes peredes olid tüdrukud nii tähtsusetud, et neile (20. sajandi Londonis!) vahel ei pandudki nime. Neist “kohutavatest Hodbinidest” saavad raamatute läbivad tegelased. Nad on nutikad, praktilise meelega, surmapõlgavad ja umbusklikud peaaegu-tänavalapsed, kes suudavad korda saata uskumatu hulga segadusi – kõik parimate kavatsustega loomulikult, et võita Hitler – ja toovad raamatu üldisesse masendavasse sõjaellu arvestatava hulga huumorit. Teine seltskond, kellega alati nalja saab, on amatöörnäitlejad, kamp prouasid, kes sir Godfreyd oma ettepanekutega hulluks ajama kipuvad.\nRaamatud on ülidetailsed. Kui ikka minnakse Püha Pauluse katedraali, on seda väga täpselt kirjeldatud – millised ajaloolised isikud kuhu maetud ja millised maalid seintel ja kus asuvad tuletõrjujate liivakotid ja veeämbrid ja millisest trepist ronides saab katusele. Kogu katuse konstruktsiooni ülesehitus, ja kuidas tinaraamide sulamine selle põlema paneb ja kuidas seda kustutatakse.\nMe saame kõike teada varjendis varju leidvate inimeste ja nende koerte kohta ja raamatute kohta, mida lastele ette loetakse. Sõjapurustused on tänavate ja kaupluste kaupa üles loetud – raske on ette kujutada uurimistöö mahtu, mis kirjutamisele eelnema pidi. Ja kui päris aus olla, siis vahepeal oli ka tüütu lugeda. Lõppude lõpuks on 2 raamatut kokku üle 1400 lehekülje ja kohati tekib küll tahtmine veidi diagonaalis lasta. Kõige hullemad ei olnudki mingid kirjeldused, vaid lõputud sisemonoloogid muretsemisi, et nad ei saa enam kunagi koju ja võib-olla põhjustavad kaost ja hävingut, ja kuhu päästemeeskond küll jääb – ükskõik kui palju aega kuluks Oxfordil nende otsimiseks, järele tulema peaksid nad neile siiski kohe, sest see on ju ajaränd! Ja seda KÕIGI ajaloolaste poolt.\nTegelikult tundub, et ajaloolased on üldse imelikult halvasti ette valmistatud, ei peaks ju olema üllatav, et buss ei pääse pommitatud tänavast läbi või taksot pole kohe saada, tegemist on SÕJAGA. Ja mingeid tagavaraplaane miskipärast pole tehtud. (Hiljem me muidugi saame aru, et miski poleks aidanud. Kogu see ajarändamine ja see, et mis on juhtunud, on juba juhtunud, kuigi tegelikult… jne, on tegelikult kaunis segadusse ajav, ega rändurid isegi päris täpselt vist aru ei saa.)\nRaamatu kirjutamisel oli ilmselt palju abi vestlustest vanadaamidega, kes kõik olid olnud päästetöötajad või juhtinud ambulantsiautosid või olnud õhuhäiretel valves – nende mälestused igapäevasest elust ja sellest, kuidas püüti kõigele vaatamata elada normaalsele sarnanevat elu, annavad ehtsuse hõngu ning detailid on edasi antud köitvalt.\nKui Mary saabus oma teenistuspostile ambulantsi, jäi talle tüdrukute vestlusest mulje, et sõda ei olegi – räägiti ainult tantsudest ja vahetati omavahel õhtukleite ja kingi. Needsamad noored naised, kes ütlesid talle, et ta ei vaevuks korjama üles väiksemaid kehaosi kui käsi, ahastasid ülesjooksnud sukasilma ja vale tooni huulepulga pärast.\nÜks lendur, kes Maryle meeleheitlikult külge lõi, ütles talle hiljem, et tänu temale võidetakse sõda, sest see, kuidas Mary suudlusest kõrvale põikles, nii et musi suu asemel kuhugi kõrva taha sattus, andis talle idee tiibraketi V1 kursist kõrvale pööramiseks – tuli lennata väga lähedale ja oma lennuki tiivaga pommi tiiva alt nügida, nii et selle kurss valeks muutus. Ma ei suutnud uskuda, et selline asi tegelikult võimalik on, aga nii tõesti tehti, ehkki selle osatähtsus teiste meetodite suhtes oli väike.\nÜsna palju juttu on ka mitmesugustest luure korraldatud võltsingutest – kirjutati hulgaliselt artikleid hospidalidest ja treeninglaagritest, mida polnud olemas või „nördinud linna/külaelanike” lugejakirju ringitrampivatest suurtest väeüksustest, mis magada ei lase; pumbati täis kummitanke ja tehti muruniiduki taolise riistapuuga roomikujälgi, ja oh häda, kui koiduvalguses selgus, et nurmel on ka tige talunik ja tema veel tigedam pull… Võimaluse korral avaldati ajalehtedes valeandmeid V1 tabamustest, et sakslased sihtimist täpsustada ei saaks. Ega kirjutajad teadnud, kas saksa luure ikka loeb neid lehti, aga tehti, mis vähegi pähe tuli.\nKui nüüd kokku võtta, siis on need raamatud peale Dunkirki päästeekspeditsiooni ja Normandia dessandi ettevalmistuste ja koodimurdjate ja teatrietenduste ja paljude tähtsate asjade kõige rohkem ikkagi tavalistest „väikestest” inimestest, kes andsid igaüks oma, ükskõik kui pisikese, osa võidu heaks. Tegelaste hulgas pole üldse negatiivseid kangelasi – no pansionipidajannal on küüned tiba liiga palju enda poole ja ta on jube kokk isegi mööndes sõjaaja toiduvalikut, aga otseselt halvaks teda pidada ei saa. Meile ei näidata ühtegi alatut või arga tegelast. (Ega tingimata ei pea ka – lõppude lõpuks on tegu ju ulmeraamatuga.) Aga samas tähendab see ka seda, et tegelaskujud ei ole eriti välja arendatud, mul oli alguses lausa tegemist, et tüdrukute vahel vahet teha.\nPeab ausalt ütlema, et kui ma lugemist alustasin, ei olnud ma veel avastanud, et raamatuid on kaks, aga piirduda esimene raamatuga ei saa, sest see ei lõpe millegagi, vaid läheb sujuvalt üle teiseks. Mingil hetkel kaalusin teise raamatu pooleli jätmist, sest seda oli lihtsalt liiga palju. Paraku pole lõpu äravaatamisest abi, sest tegemist on ajarändudega ja tegevus hüppab eri aegade vahel, niipalju see mind ikka huvitas, et olin sunnitud lõpuni lugema. Mõtlesin, et ehk oli mu pisuke tüdimus seotud sellega, et mu inglise keel pole piisavalt hea, mõningaid arvustusi lugedes aga leidsin, et ka need, kes emakeeles lugesid, on arvanud, et teos oleks õhendamisest võitnud. Aga kohti, mis väga meeldisid, oli küllaltki palju, lugemist kahetseda pole põhjust.\nPilt Connie Willisest Hugoga on pärit siit.\nJasper Fforde “Eyre’i juhtum” ja “Kadunud heasse raamatusse”\nPosted by sulepuru in 2014, Fforde, Jasper, Kleimann, Kaja.\tTagged: ajaränd, britid, kirjanduslugu, lõbus, ulme.\tLisa kommentaar\nJa nüüd midagi täiesti teistsugust – Jasper Fforde “Eyre’i juhtum” ja “Kadunud heasse raamatusse”.\nEelkõige on need raamatud inimestele, kes armastavad lugeda, armastavad fantaasiakirjandust ja nalja ning on kursis maailmakirjandusega, sest on tarvis teada, millised on Jane Eyre, Punane Kuninganna, preili Havisham ja Cheshire’i kass – sest Fforde raamatus on nad hoopis teistsugused! Peale kassi muidugi, kassi juba ei muuda. Peab kasvõi ähmaselt mäletama, mis toimub Kafka “Protsessis”, sest Fforde’i peategelase Thursday Nexti kohtuprotsess toimub just selles raamatus. (Tema advokaat seda teost küll poleks valinud, aga Next tuli suurepäraselt toime ja tulemusena võeti vahi alla prokurör.) Kahtlemata on ka viiteid tavalugeja jaoks tundmatutele teostele või tegelastele, mulle oli näiteks “Tristram Shandyst” ähmaselt tuttav vaid pealkiri, aga need ei sega lugemist. Et asja segasemaks ja lõbusamaks ajada, on lisatud on ka väljamõeldud autoreid, teoseid ja nende kangelasi, nagu guugeldamisel selgus.\nPeategelane on minajutustaja Thursday Next, Erioperatsioonide võrgustiku kirjandusdetektiiv, kelle perekonna moodustavad Kronokaardist lahkunud ja tagaotsitav ajarändurist isa ja samuti Erioperatsioonide agendid olnud ema ja vanaema; üpris segane leiutajast onu Mycroft ja tema naine Polly, üks Krimmi sõjas (milles sõdivad Tsaari-Venemaa ja Inglismaa juba 131 aastat) surma saanud vend ja teine vend, kes on vaimulik Inglismaa Üleilmse Standardjumaluse Esimeses Kirikus, mis lõheneb mitu korda nädalas – näiteks lõi lahku Üleilmne Standardpäripäevajumaluse osa, sest tekkisid ületamatud erimeelsused küsimuses, kuidas peaks korjandustaldrik ringi liikuma. Vaene mees ei jõua nii palju erinevaid teenistusi pidada kui tarvis ja kogudused kipuvad sassi minema.\nÜsna suure osa esimesest raamatust võtab Thursday suhete klaarimine vana kallima Landeniga, kellega ta lõpuks abiellub ja kes teises raamatus Thursday šantažeerimiseks Kronokaardi poolt välja juuritakse – see tähendab, et kõigi arvates peale õnnetu abikaasa pole teda olemas, näiteks tema vanemate arvates uppus ta väikelapsena. Maailm ümberringi (on aasta 1985) sisaldab taasloodud väljasurnud loomaliike mammutitest, kes hävitavad möödaminnes elanike aedu, Tasmaania tiigrite ja dododeni, keda peetakse lemmikloomadena, ning neandertallasi, kes hakkavad uuesti välja surema, sest neil puudub võime saada järglasi. Neandertallased on muide väga sümpaatsed tegelased. Maailm sisaldab ka väga ohtlikke tegelasi, keda ohjeldab Erioperatsioonide üksus SO 17, kus Thursday aegajalt raha teenimiseks haltuurat teeb, kahjutustades ÜK-sid ehk Ülimat Kurjust – nad on alati väga üllatunud, leides end luku tagant koos teiste Ülimate Kurjustega, rida rea kõrval klaaspurke Jälkide Isikute Vaoshoidmiskeskuses. Muidugi on ka tavalisi vampiire, ebasurnuid ja muid kurjameid.\nTeises raamatus tegeleb Thursday Next oma kogemata avastatud võime – end raamatusse sisse lugeda – arendamise ja oma abikaasa päästmisega. Ja loomulikult tuleb Nextil päästa ka maailm, millest oleks peaaegu järele jäänud ainult imelik roosa löga. (Isa kommentaar järgmisel päeval: “Praegu oleks viimnepäev olnud pisut ebamugav – kas sa hommikust oled söönud?“)\nRaamatukangelased võivad samuti oma teosest lahkuda, nad seiklevad nii pärisinimeste maailmas kui teistes teostes (tegelasvahetuse programmi raames), kuid seda range kontrolli all. Lehelippajatega, nagu narr “Kaheteistkümnendast ööst”, kes pärast joomingut sir Tobyga jalga lasi, või sissetungijatega nagu Mycrofti nimeline sell, kes ilmus ootamatult “Sherlock Holmesi” loosse, väites end olevat detektiivi vend (Thursday hoiab sel kohal silmad maas ja teeb püüdlikult ükskõikset nägu), tegeleb Jurisfiktsioon, millega ka Nextil paluti ühineda.\nTegelasi, kellega võidelda, jätkub – näiteks on olemas grammasiidid – parasiitlikud eluvormid, kes elavad raamatutes ja toituvad grammatikast. Neid on erinevaid liike, näiteks adjektivoorid toituvad nimisõna kirjeldavatest adjektiividest.\nJa nii edasi ja nii edasi, ohjeldamatu ja vaimukas fantaasiapillerkaar. Pärast esimest raamatut mõtlesin, et päris kena, pole vigagi, aga natuke nagu visalt edenes; pärast teise lugemist tundus, et peab soovitama hakkama. Liine ja tegelasi on küll sama palju ja kiiret tegutsemist samuti, aga see töötab palju paremini kui esimeses raamatus.\nSelles osas on ka võrratu raamatukogu kirjeldus – raamatukoguhoidjatele ju meeldib lugeda raamatukogudest. Jurisfiktsiooni raamatukogus on kõik raamatud, mis eales kirjutatud ja veel kirjutama hakatakse, 200 miili igas suunas, 26 korrust maa peal ja 26 maa all, raamatukoguhoidjaks endine Cheshire’i kass – endine sellepärast, et krahvkondade piiride muutmise tõttu on ta nüüd Warringtoni Tervikomavalitsuse Kass. Kogus asub kadunud süžeede kaev ja … Las midagi jääb ka avastamiseks.\nNexti raamatuid on praeguseks ilmunud seitse, kui lugejate huvi jätkub, võib loota, et ka tõlgitakse edasi.\n“Eyre’i juhtum” on Jasper Fforde’i esimene teos, ilmus aastal 2001, edasi tuli kolme aastaga kolm raamatut Thursday Nextist, vahelduseks kaks raamatut sarjast “Nursery Crime Division”, mis uurisid kuritegusid laste salmides ja Humpty Dumpty surma, ning edasi veel Nexti lugusid ja uus sari lohetapjatest. Enne kirjutama hakkamist oli Fforde tegev filmimaailmas, tema töö oli hoida teravana pilti, mida kaamera parajasti võttis (focus puller), seda peetakse üheks keerukamaks tööks võtteplatsil. Ega asjade fookuses hoidmise oskus kirjutamiselgi mööda külgi maha jookse!\nIgal aastal peetakse Nexti kodulinnas Swindonis Fforde Ffiesta nimelist üritust, kuhu kogunevad inimesed kogu maailmast, et osaleda “Richard III” interaktiivses etenduses, “Hamleti” kiirlugemises või “Nimeta puuvili” võistluses. Kui tahate ka osa võtta, siis Nexti raamatute lugemine suurendab võiduvõimalusi oluliselt! Shakespeare’i teosed on eeldatavasti ju juba loetud.\nAudrey Niffenegger “Ajaränduri naine”\nPosted by linnarmtk in 2007, Niffenegger, Audrey, Tõnissoo, Ülli.\tTagged: ajaränd, armastus, kunstnikud, ulme.\t4 kommentaari\nAudrey Niffeneggeri “Ajaränduri naine” on minu viimatiloetud raamat, millest sain tõelise vaimse naudingu ja katarsise. Asi läks isegi nii kaugele, et kui olin nädalavahetusel olude sunnil sunnitud lugemise katkestama, hakkasin selle järele lausa igatsema, nii paeluv oli süžee minu jaoks.\nTeos on mitme žanri õnnestunud kooslus ja seepärast eeldatavasti leiab ka lugejate seas laia kõlapinna. Nimetan siin need žanrid:\nArmastusromaan – naispeategelase Clare`i (tema ongi ajaränduri naine) suurest armastusest, selle ootusest, leidmisest ja äratundmisest; armastusest, mis kestab elu-surma piirjoonest siin- ja sealpool.\nSuhteromaan – nii nais- kui meespeategelase peresidemetest ja nendega seonduvatest positiivsetest ja negatiivsetest probleemidest, sünniootusest ja leinast, mitmesugustest suhetest sõpruskondades.\nKunstnikuromaan – Clare on kunstnik, kes teeb moodsaid taieseid, paberskulptuure, mille valmistamist on üsnagi detailselt kirjeldatud. Kunstnikust autor ei unusta raamatu lõpus muuhulgas tänamast ka oma tuttavaid paberimeistreid, kes jagasid temaga oma ametialaseid teadmisi.\nUlmeromaan – ülalnimetatud teemadest vestmisel on kasutatud ulmevaldkonda kuuluvaid vormilisi võtteid.\nPeategelane Henry De Tamble on oma eluea piires ajarändur – tal on eriline immuunsüsteemi ja geneetikaga seotud häire, mida on nimetatud kronopuudeks ja mis võimaldab tal ajas rännata – kanduda hetkega oma füüsilises olekus alasti kas oma minevikku või tulevikku ning vahel ka kohtuda seal oma „mina” teisikuga (midagi isiksuse kahestumisega seotut psühhiaatriast). Tähtsaimad on aga kohtumised Clare`iga vanuses, milles too on sel ajahetkel, kuhu Henry maandub. Kuna Henry ei saa oma ajarändudele riideid kaasa võtta, põhjustab see talle palju probleeme. Kronopuue päästab lapsepõlves läbielatud liikluskatastroofis 5-aastase Henry elu, aga hiljem saab talle ikkagi saatuslikuks. Henryl on väga raske elada teadmisega sellest, mis tulevikus juhtub, saamata ise sealjuures midagi muuta. Kõlama jääb fatalism – saatusest ettemääratut ei saa vältida.\nKahjuks ei saa raamatut teemaloetelus nimetada „raamatukogu-romaaniks”, kuigi autor on Henryle andnud raamatukoguhoidja ameti. Amet ei mängi mingit erilist rolli tegelase isikupärastamisel, Henry võiks olla ametilt kes iganes.\nRaamat on ilmunud sarjas „Eesti Naise raamat” (2003-), mis sisaldab tõlkeid menukatelt naisautoritelt, alates inglise kirjanduse grand old lady`st Doris Lessingist („Hea naabri päevik”, „Kui vanad suudaksid”) ja lõpetades inimlikult sooja huumoriga kujutatud Bridget Jonesi looja Helen Fieldinguga ( „Kuulsuste klubi ristiretk”).\nPraegu ongi selle sarja noorimaks autoriks Audrey Niffenegger (s.1963) oma esikromaaniga, mis võiks minna kirjastamise ajalukku, kuna käsikiri sai kaheksalt suuremalt kirjastuselt äraütlemised. Kui raamat siis lõpuks ühe väikekirjastuse poolt välja anti, osutus ta hiljem ülimenukaks nii müügiedult kui tõlgete arvult – tõlgitud enam kui 20 keelde. Eesti keelde on tõlkinud raamatu Maria Drevs. Tekstis esineb kahjuks ka mõningaid keelelisi „näpuvigu”, sest toimetaja pole olnud oma tööd tehes mitte eriti hoolas. Siiski ei suuda see vähendada teose kunstilist väärtust…\nKordan veel – lugedes tundsin, et see on täiesti „minu raamat” ja seepärast julgen seda soovitada ka kõikidele teistele, kelle meelelaadis on kasvõi terake romantikat ja fantaasiat.\nPraegu, värske uudisteosena, on sellest raamatust saanud tõeline hit ehk raamatukogu-keeles „järjekorra-raamat”.


Eesti Energia nõukogu esimees kahe töötaja surmast Narvas: kindlasti arutame juhtunut ka nõukogus - Delfi\nEesti Energia nõukogu esimees kahe töötaja surmast Narvas: kindlasti arutame juhtunut ka nõukogus\nVäino Kaldoja ütles Delfile, et eile Narva vedelkütuste tehases toimunud traagilise õnnetuse valguses arutatakse ka tööohutuse küsimust.\n"Ikka, loomulikult," vastas Kaldoja Delfi küsimusele sellest, kas nõukogus üleüldiselt tööohutuse teemat arutatakse. "Ega seal midagi ette näha võimalik pole," lisas ta, kuid täpsustas siiski, et eile juhtunud õnnetuse detailidega ta kursis pole.\nTa kinnitas, et Narvas juhtunud traagilise õnnetusega seonduvat arutatakse ka nõukogus. "Kindlasti arutame põhjuseid – mis juhtus, kas vastas tööohutusele või ei vastanud, kas oli probleeme või ei olnud," ütles Kaldoja.\nAmetiühingujuht: oleme juhtinud tähelepanu sellele, et tehases võib õnnetusi juhtuda\nNarva Energia ametiühingu esimees Andrei Zaitsev ütles RusDelfile, et liit on juba varem juhtinud Eesti Energia juhtkonna tähelepanu asjaolule, et tehases võib juhtuda õnnetusi – sarnaseid traagilisi juhtumeid on varemgi ette tulnud.\nHukkusid staažikad töötajad\nSündmuskohale saabusid nii Eesti Energia kohapealne päästeüksus kui ka Sillamäe ja Narva päästemeeskonnad, kiirabi ja politsei. Päästjad tegelesid mõlema kannatanu elustamisega kiirabi saabumiseni ja koos kiirabiga edasi.Kahjuks ei õnnestunud kiirabimeedikutel töötajaid elustada. Õnnetuses hukkusid mõlemad kannatanud. Töötajatel oli staaži ettevõttes vastavalt seitse ja kümme aastat.


Aafrika immigrandid viivad veokijuhid vangi - Logistikauudised\nAafrika immigrandid viivad veokijuhid vangi\nPõhja-Aafrika riikidest alanud massiline immigratsioon tekitab rahvusvahelistele vedajatele lisapingeid - üha enam on viimastel päevadel leitud illegaalseid immigrante Lõuna-Euroopas töötavate veokite pardalt.\nÜha rohkem on vedajad ERAA info kohaselt silmitsi illegaalsete immigrantidega ja seega on vajadus tõsta valvsust ja omavahel vahetada sellekohast informatsiooni. Viimastel päevadel on oluliselt tõusnud IRU-sse saabunud samalaadsete juhtude arv, mil juhte on tabatud illegaalidega pardal ning millele on järgnenud karmid karistused kuni vanglakaristusteni välja.\n2003. aastal on IRU välja töötanud soovitused ( AG/B2310), mis põhinevad praktikal vältimaks sattumist sellisesse olukorda, samas on seal ka vastavad juhendid ja kontrolllehed täitmiseks, et kaitsta veokijuhte ja vabastada neid vastutusest end salaja pardale sokutanud illegaalide vedamise eest.\nERAA soovitab vedajaid informeerida IRU sekretariaati taolistest intsidentidest, et informeerida ja hoiatada teisi vedajaid.


Austraalia paberimajandusest, vol kes-seda-enam-mäletab | Do you come from a land down under?\nAustraalia paberimajandusest, vol kes-seda-enam-mäletab\nsirliaustraalias, 7. juuli 2016\nEelmise postituse loomateemadel jätkates ei saa mainimata jätta, kui naljakad meie cassowary’d hetkel on. Proua Fredile ei mahu kohe üldse hinge fakt, et nooruk Tiki nüüd samuti lodge’i ümbruses ehk tema territooriumil end sisse seadnud on. Umbes üle päeva saame osaks tagaajamisvõistlusele, kus Fred väsimatult Tikit ringiratast taga ajab ja Tiki jälle vapralt mõned tunnid hiljem Fredi selja taga luusib, kuniks kõik otsast peale kordub. 🙂 Kahtlustame, et Tiki on isane, sest arvestades cassowary’de domineerivat loomust, ei laseks Fred teisel emasel siin tema peikasid ja puuvilju ära napsata. Parematel päevadel suudavad Fred ja Tiki isegi vaid paari meetri kaugusel üksteisest eksisteerida, mis annab samuti põhjust arvata, et isane ta ilmselt on.\nNädala alguses jõudsid kätte meie kauaoodatud vabad päevad, mis olid juba eos tihedalt asjaajamisi täis planeeritud. Alustasime Mossmanis, kus samal ajal kui Isaac lodge’i asju ajas, käisin mina kõigepealt kohalikus omavalitsuses, et uuendada oma praamikaarti, millega tasuta üle jõe reisida saab. Selle jaoks oli vaja omaniku kirja sama päeva kuupäevaga, mis siis ütleks, et ma ikka endiselt elan ja töötan siinpool jõge. Õnneks teadsin seda vaid sel põhjusel, et Isaac oli oma kaarti juba varem uuendamas käinud. Kohapeal tehti uus pilt, vana kaart võeti ära ning uus anti kohe asemele ja kogu 5 minutilise tehingu eest kasseeriti $15.\nEdasi suundusin politseijaoskonda, et lõppude lõpuks taodelda omale Austraalia, täpsemalt Queenslandi osariigi, juhiload. Olles üle 25. aasta vana, saab siin Eesti load lihtsalt kohalike vastu ümber vahetada (see erineb veidi osariigiti), muidugi ei pääse jällegi paberimajandusest. Ära tuleb täita avaldus (mida ma aja säästmiseks juba kodus teinud olin), lisaks tuleb letti lüüa pass, Eesti juhiload, viisa ja tõend QLD aadressist, milleks sobib siis näiteks minu nimele saadetud telefoniarve vms. Mina pidin ette näitama veel ka abielutunnistuse, kuna soovisin juhilube uue perekonnanimega, Eesti omadel on aga endiselt neiupõlvenimi. Ajasin tädi alguses natuke segadusse oma looga, aga ei läinud kaua kuniks asjad joonde saime. Kohapeal tehti minust jällegi pilt ja load tulevad paari nädala pärast postkasti. Seniks saan ringi sõita A4 paberilehega, mis lubade eesmärki kannavad ja Eesti load jäid mulle samuti alles. Juhiload 5 aastaks maksid $160 kopikatega (võimalik oli ise valida, kas tahad neid 1, 2, 3, 4 või 5 aastaks).\nMossman jäi selleks korraks selja taha ja sõitsime Cairnsi, kus esimeseks peatuseks oli taaskord pood, kust oma sülearvuti ostsin. Rääkisin mure ära ja kuna tootja garantii veel kehtib, saadeti arvuti parandusse, mis peaks nii 2-3 nädalat aega võtma. Pöidlad pihku, et probleem lahendatud saab ja et ma jälle mingit hingehinda maksma ei pea nagu eelmisel korral.\nÖöbimispaigaks olime seekord valinud vahelduseks uue hotelli – Cairns Plaza Hotel (link), mis asus mugavalt kesklinnas ja kuhu leidsin booking.com kaudu hea pakkumise. Meie tuba asus kolmandal korrusel ning oli päris kihvti vaatega rõdult lahele ja mägedele, aga üleüldiselt oli hotell siiski veidi päevinäinud ning mitte just kõige mugavam. Samas asukoht oli meie jaoks ideaalne ja ühe öö peatuspaigaks kõlbas kenasti, kuid täishinnaga seal ilmselt ei peatuks.\nOlles veidi puhanud ja ööturul õhtust söönud, otustasime kinno minna ning valitud filmiks sai “Hunt for the Wilderpeople”. Tegu on Uus-Meremaa filmiga ja autoriks on sama inimene, kes tegi filmi “Boy” (link). Nüüd, kes viimast näinud pole, siis soovitan seda kõigile soojalt! Saate veidi rohkem aimu uusmeremaalaste ja mauride kultuurist, kõneviisist ja huumorist. 😀 Samuti soovitan ära vaadata “Hunt for the Wilderpeople”, sest ma ei ole ikka nii ammu sedasi kinos naernud, et tilgad peaaegu püksis oleks. 😀 Samas on film lisaks naljakale ka südamlik, nagu “Boy”-gi.\nÕhtu lõpetuseks käisime kasiinost läbi, kust väljusime vist mõne dollariga rohkem, kui sisenesime – miljonäriks seekord päris ei saanud siiski. 😀\nTeisipäeval sai üle pika aja sisse magamist ja pikka hommikut ning hommikusööki nautida. 🙂 Käisime mõlemad ära pangas, kus ma omale uue perekonnanimega pangakaardid tellisin, mis 10 päeva pärast postiga koju peaks tulema. Isaac tegi sama, sest kuidagimoodi kui ta paar aastat tagasi Commonwealthis konto avas, pandi üks tema keskmistest nimedest pangakaartidele perekonnanime asemele. Suurt numbrit ta sellest ei teinud, kuna ei arvanud me kumbki, et seal suurt vahet on, aga nüüd tuli välja, et tegelikult on küll. On ju tegu hoopis teise nimega ja kui oleks tegu näiteks pahatahtliku inimesega, siis oleks siit võinud arendada täiesti uue identiteedi Isaacile. 😀 Nüüd sai see viga igatahes parandatud.\nIsaac läks vahepeal oma väikelaeva juhilubade jaoks vajaminevat kursust lõpetama ja mina oma dokumentide hunnikut atesteerima, et need seejärel postkontorisse viia ja ära saata. Ühe portsu saatsin Immigratsiooniametisse, et uuendada passi- ja nimeandmed oma viisa jaoks ja teine ports läks kohaliku haigekassa poole teele, et saaksin sellest tulumaksu vabastust, kuna oma viisaga mul sellele õigust nagunii pole. Inimkeeli tähendab see seda, et kui kõik õigesti tegin, saan tulumaksu tagastusega umbes $500 lisaks tagasi.\nOma järelejäänud aja veetsin kaubanduskeskuses ringi vaadates ja hüppasin läbi ka Rootsi poest, kust täiendasin oma toiduvarusid värske- ja hapukapsa borši, Mõnusate Maiuste, Tartu limonaadi, Kalevi martsipani ja Marianne kommide näol.. 😛 Meil on praegu Soome paar siin vabatahtlikeks ja tõin neile ka ühe paki Marianne komme – neil oli päris hea meel. 🙂\nKoduteel ajasime jällegi veidi lodge’i asju – käisime nii ehitus- kui ka toidupoes varusid täiendamas ja nii need kaks päeva otsa saidki. Vaatamata sellele, et mul pea kogu sellest paberimajandusest varsti õhku lendab, tunnen end isegi päris puhanuna. 🙂 Heale tujule aitab kaasa ka kuiv ilm ja päike, mis loodetavasti nüüd mõneks ajaks nii jääbki.\nCategories: Austraalia, Cairns, Daintree, Queensland\t| 4 kommentaari\n4 thoughts on “Austraalia paberimajandusest, vol kes-seda-enam-mäletab”\nMa tahan endale ka väga qld juhilubasid. Tore lugeda, et nii lihtsalt läks. Ootasin ka tükk aega, et 25 saan. Nii kui Aussi tagasi tulen Eesti puhkuselt, teen ära! 🙂\nMa elasin Tasmaanias, kui 25 sain ja tahtsin suure hurraaga lube vahetama minna, kui tuli välja, et seal ei saagi – Eesti maanteamet väitis aga et saab ja hoopis Queenslandis ei saa. Uurimisel selgus, et Eesti maanteeameti info oli aastast 2008 vms, haha ja tegelt on täpselt vastupidi. 😀\nKas sa mingit tervisetõendit ei pidanud tegema juhilubade jaoks? Loen seda kodulehte siin ja ütleb, et lisaks koigile dokumentidele “you need to declare that you are medically fit to drive the class of vehicle (may need to provide medical certificate)”.\nTahan ka järgmine nädal juhiloa asja korda ajada 🙂\nMkm, mul ei küsitud midagi:)\nIlusat Naistepäeva! 🌹 Happy International Womens Day!\n125 685 korral