Uus Eesti | Muusika\nUus Eesti / Kultuur / Muusika\nNiguliste muuseumis tuleb oreliöö\nNeljapäeval, 28. juulil kell 21.59 algab Niguliste muuseumis seitse tundi kestev orelimuusika öö, kus igal täistunnil esinevad erinevad muusikud ja muusikakollektiivid Eestist ning Venemaalt. Niguliste kunstiaardeid tutvustavad kunstiteadlased Ravo Reidna ja Tarmo Saaret. Üritus on tasuta.\n„Koostöös festivali kunstilise juhi Andres ... Loe edasi >>\nHaapsalu keelpillifestival keskendub Vivaldi muusikale\n27. juuli 2011 •\nHaapsalus algab rahvusvaheline keelpillifestival, kus kõlab Vivaldi muusika ja esineb maailma üks tippviiuldajaid.\n18. korda peetaval festivalil saavad kokku parimad õpetajad, solistid ning noored muusikud, vahendas “Aktuaalne kaamera”.\nErakordseks teeb festivali muu hulgas see, et Haapsalus kohtuvad noored keelpillimängijad, kes harjutavad nende ... Loe edasi >>\n18. juuli 2011 •\nEsmaspäeval, 18.juulil avatakse Kuressaare raekojas Saaremaa Ooperipäevad, mis on kasvanud olulise tähtsusega ooperifestivaliks kogu Läänemere regioonis ning saavutanud keskse koha Saaremaa kultuuri- ja turismielus.\nKuressaare lossihoovi on püstitatud hiiglaslik ooperimaja, mis mahutab ligi 2000 vaatajat ning seda on üle ... Loe edasi >>\nAlgab Hiiumaa pärimusmuusikafestival Hiiu Folk\n13. juuli 2011 •\n„Hiiu Folgi teeb eriliseks muu hulgas see, et festivalipaikades ei müüda alkoholi. ... Loe edasi >>\n13. juulil algab 18. Haapsalu Vanamuusikafestival. Festivali hinnatuimad külalised on prantsuse ansambel Sagittarius, Soome muusikute koorekihti ühendav Henry Jaye Consort ja noorema põlvkonna briti tenor Simon Wall.\n1994. aastal sündinud Haapsalu Vanamuusikafestivali hinnatakse omas žanris üheks kaalukamaks Eestis, festivali kunstiline juht on ... Loe edasi >>\nPühapäeval algab XIX Rapla kirikumuusika festival\n9. juuli 2011 •\n10.- 24. juulil toimub Raplamaal juba 19. kirikumuusika festival, ettekandmisele tuleb nii klassikute kui ka kaasaegsete autorite helilooming. Esinevad armastatud Eesti muusikud ja väliskülalised.\n„Tänavuse festivali raames astuvad üles väga eriilmelised Eestis tuntud ja armastatud muusikud ning kollektiivid, samuti ka mitmed ... Loe edasi >>\nEesti kirikulugu, Muusika, Usuelu uudised\nKooridirigent, helilooja, organist, kirikumuusik ja muusikapedagoog Roman Toi tähistab 95. sünnipäeva\n18. juuni 2011 •\nKogu Roman ... Loe edasi >>\n40 aastat laulu- ja tantsupidusid Sakus\nLaupäeval, 4. juunil toimub Saku mõisapargis XI Saku laulu- ja tantsupäev, millega tähistatakse 40-aasta möödumist 1. laulupäeva korraldamisest Sakus. Rongkäik algab kell 15.30, millele järgneb kontsert Saku mõisa ees. Laulu- ja tantsupäeval osaleb enam kui 600 laulja ja tantsijat ... Loe edasi >>\nMaailmanäitusel EXPO Eestit tutvustanud kava tuleb esitamisele Paides\nPaides Kultuurikeskuses on harukordne võimalus näha, kuidas Eesti Vabariik tutvustas end Hiinas, Shanghays, 2010. aasta Maailmanäitusel EXPO. Kontsert-etendus on loodud spetsiaalselt EXPO 2010 tarbeks ning seda esitatakse Paides 19. mail.\nTäna kell 19 on Paide Kultuurikeskuse suures saalis kontsert-etendus “5 EESTI ... Loe edasi >>\nEesti Riiklik Sümfooniaorkester lõpetab pidulikult 84. hooaja\nERSO lõpetab reedel, 13. mail Estonia kontserdisaalis pidulikult oma 84. hooaja. Ettekandele tuleb Gustav Mahleri grandioosne III sümfoonia, dirigendipuldis on kümme hooaega orkestri peadirigent olnud Nikolai Aleksejev, osalevad metsosopran Hermine Haselböck, Eesti Kontsertkoor ja Tallinna Poistekoor.\nÜhtlasi kuulutatakse välja ERSO järgmise, 85. hooaja ... Loe edasi >>\nERSO esitab eesti ja läti heliloojate loomingut\n29. aprill 2011 •\nReedeõhtusel kontserdil Estonia kontserdisaalis toob ERSO kuulajani muusikasse valatud ideaalid, harmoonia ja armastuse. Kevadiselt helge, nooruslik ja hinge ülendav muusika pärineb Eesti ja Läti heliloojatelt. Läti rahvusvaheliselt tuntuima Pēteris Vasksi üks viimaseid oopusi „Credo“ sisendab inimestesse usku armastusse ja ideaalidesse. ... Loe edasi >>\nMuusika, Tallinn 2011\nHelilooja Piret Rips-Laulu resideerumine Kristiines kulmineerub autorikontserdiga\nNeljapäeval, 28. aprillil kell 19 toimub Piret Rips-Laulu autorikontsert Tallinna Kaarli kirikus. Kontsert kuulub sarja „Resideeruv helilooja igale Tallinna linnaosale“, millega Eesti Heliloojate Liit annab oma panuse Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 programmi.\nAprillikuus Kristiine linnaosas resideeruva helilooja Piret Rips-Laulu autorikontsert 28. aprillil on ... Loe edasi >>\nAlgab festival JAZZKAAR 2011\n20. aprill 2011 •\n20. – 30. aprillil vallutab linna ja maa taas kevadine suurim jazzipidu Jazzkaar 2011.\n22. korda toimuv suursündmus Tallinna rahvusvaheline festival Jazzkaar 2011 toob muusikaelamused üle maailma koju kätte – 11 päeva jooksul annavad Euroopa, Ameerika, Aafrika ja Aasia muusikud 60 põnevat kontserti ... Loe edasi >>\nAlgab rahvusvaheline koorifestival\n13. aprill 2011 •\n13.-16. aprillil toimub Tallinnas XII rahvusvaheline koorifestival „Tallinn 2011”, mis on osa 2011. aasta Euroopa kultuuripealinna Tallinna kultuuriprogrammist.\nFestival toob Tallinna kokku 35 koori ja 7 vokaalansamblit kokku 1513 osavõtjaga. Riikidest on esindatud Ameerika Ühendriigid, Island, Leedu, Läti, Norra, Rootsi, Saksamaa, ... Loe edasi >>\nFilharmoonia Kammerkoor esineb festivalil Austrias\n2. aprill 2011 •\nEesti Filharmoonia Kammerkoor sõitis eile Austriasse, kus täna esinetakse EFK peadirigendi Daniel Reussi (fotol) juhatusel muusikafestivalil „Imago Dei“.\nIgakevadine festival Kremsis on pühendatud kaasaegsele vaimulikule muusikale, EFK esitab seal Arvo Pärdi suurteose „Kanon pokajanen“ ja Erkki-Sven Tüüri teose „Triglosson Trishagion“.\nEFK kontserditurneedel on Eesti ... Loe edasi >>\nVanemuise ooperigalal astub üles Viini Rahvaooperi solist\nReedel, 1. aprillil algusega kell 19 toimub Vanemuise kontserdimajas traditsiooniline ooperigala.\nGalal esitatakse kauneid avamänge, aariaid ja duette prantsuse ning itaalia ooperitest. Kavas on Berliozi, Gounod’, Thomas’, Bizet’, Delibes’, Saint-Saënsi, Cilea, Donizetti, Leoncavallo ja Puccini looming.\nOoperigalat ... Loe edasi >>\nViljandi Pärimusmuusika Ait peab sünnipäeva\nViljandi Pärimusmuusika Ait ootab kõiki häid sõpru oma 3. sünnipäeva puhul 1930. aastate stiilis külapeole täna, 1. aprillil kell 19.\n* Sünnipäevapeo juhatab sisse kontsert RING, kus astuvad üles TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia endised ja praegused õpilased ning nende sõbrad\n* Tantsumeeleolu loob ... Loe edasi >>\nKui eelmisel aastal tutvustati eesti heliloomingut läbi ... Loe edasi >>\nEsmaspäeval algavad Eesti Muusika Päevad\nEsmaspäeval, 21. märtsil algab olulisim eesti heliloojate loomingut tutvustav festival Eesti Muusika Päevad (EMP).\nEesti Muusika Päevadel on au kuuluda Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 programmis esile toodud muusikasündmuste hulka. 21.–26. märtsini kestval festivalil on tänavu rohkem väliskülalisi kui kunagi varem – Tallinnasse ... Loe edasi >>\nTallinnas kõlab esiettekandes Erkki-Sven Tüüri “Ärkamine”\n10. märts 2011 •\nKlassikaraadio vahendab neljapäeval, 10. märtsil Estonia kontserdisaalis toimuva Erkki-Sven Tüüri autoriõhtu EBU raadiojaamadele programmis “Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011″. Eesti ühe tuntuima helilooja Erkki-Sven Tüüri loomingut esitavad Eesti Filharmoonia kammerkoor ja Sinfonietta Riga Daniel Reussi dirigeerimisel.\nKontserdi kavas on Tüüri uusima, 2011. ... Loe edasi >>\nRahvusooperis jõuab täna taas lavale “Pipi Pikksukk”\n5. märts 2011 •\nRahvusooperis Estonia juba 1960. aastate lõpust laste meeli lahutanud etendus “Pipi Pikksukk” jõuab lavastaja Andres Dvinjaninovi käe all värskel kujul taas lavale.\nKuigi lugu on ikka sama, on uus lavastus senisest kompaktsem. Lavastus puudutab ka tänapäevaseid teemasid ja seal on poole ... Loe edasi >>\nViljandis toimus pärimusmuusikute talvegala\nViljandis toimus esimene pärimusmuusikute talvegala, mis jõuab Klassikaraadio kontserdisalvestuse kaudu 80 riigi kuulajateni.\nFolk võidab kogu maailmas populaarsust, kuid nii ulatuslikku ülevaadet eesti pärimusmuusikast pakutakse Euroraadio kontserdivahetusprogrammide sarjas esimest korda. Eesti pärimuusika keskuse koostatud folgigala hõlmas natuke kõigest – nägi ja kuulis häid ... Loe edasi >>\nEesti, Muusika, Uudised\nSuri helilooja Eino Tamberg\n25. detsember 2010 •\nReedel suri 80 aasta vanusena helilooja Eino Tamberg, edastas rahvusringhääling Eesti Heliloojate Liidu teadet.\nEino Tamberg sündis 27. mail 1930 Tallinnas. Varasest noorusest peale oli ta erakordselt laia huvideringiga. Selles oli ilmselt oma osa Tallinna 10. keskkoolil, kust on võrsunud hulk kultuuri- ja ... Loe edasi >>\n12. detsember 2010 •\nKaljuste töö on fondi haldusnõukogu liikme ... Loe edasi >>\nVanemuise Sümfooniaorkester annab advendikontserdi\nVanemuise Sümfooniaorkester annab pühapäeval 5. detsembril kell 17 Tartu Jaani kirikus advendikontserdi. Ettekandele tulevad Joseph Haydni Oboekontsert C-duur ja Missa B-duur „Theresienmesse“.\nSoleerivad Riivo Kallasmaa (oboe), Alla Popova (sopran), Karmen Puis (metsosopran), Mati Turi (tenor) ja Märt Jakobson (bass). Kontserdil ... Loe edasi >>\nKaks Eesti koorialbumit jõudsid Grammy nominentide hulka\nParima kooriesituse kategoorias kandideerivad tänavu rahvusvahelisele plaadiauhinnale Grammy ka kaks Eesti koorialbumit.\nKolmapäeval avalikustatud viie parima kooriesituse nominendi hulgas on Eesti filharmoonia kammerkoori CD “Baltic Runes” ja Frank Martini oratooriumi “Golgotha” salvestus, kus esinevad Eesti riiklik sümfooniaorkester, filharmoonia kammerkoor, Cappella Amsterdam ... Loe edasi >>\nFrank Martini oratooriumi “Kolgata” CD on Grammy nominent\nEile avalikustati maailma mainekama plaadiauhinna Grammy tänavused nominendid, nende seas on ka käesoleva aasta kevadel Harmonia Mundi märgi all ilmunud Frank Martini oratoorium „Golgotha“ („Kolgata“).\nTeos salvestati 2009. aasta aprillis Estonia kontserdisaalis, esitajaiks Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Cappella Amsterdam ... Loe edasi >>\nFestivali passid nüüd müügil!\n1. detsembril jõudsid müügile 2011. aasta Viljandi pärimusmuusika festivali passid. Kui eelmistel aastatel on passe müüdud festivali kodulehel, siis sel korral saab neid osta Piletilevi veebilehelt ja müügikohtadest üle Eesti.\nPasse on saadaval piiratud kogus. Esimesed 600 passi müüakse hinnaga 705 ... Loe edasi >>\nTäna algab 15. Jõulujazz\nJuba viieteistkümnendat korda toimub täna algav rahvusvaheline festival Jõulujazz, mis pakub kuni 17. detsembrini elamuslikke kontserte Tallinnas, Tartus, Pärnus, Viljandis ja Kuressaares.\nJõulujazzi tavade hulka kuulub heategevuskontsert Pelgulinna sünnitusmaja heaks, kus esinevad Eesti Raadio laululapsed. Koostöös Vikerraadioga toimuva kontserdiga “Õnneseen” stardibki ... Loe edasi >>\nVanemuine toob lavale „Heliseva muusika“\nRichard Rodgersi kuulus muusikal esietendub täna, 27. novembril Tartus Vanemuise suures majas. „Helisevat muusikat“ hakatakse mängima Tartus Vanemuises ja Tallinnas Nokia Kontserdimajas. Etendused toimuvad mõlemas paigas nii päevastel kui õhtustel aegadel. Lavastus on eesti keeles, inglisekeelsete ja soomekeelsete subtiitritega.\n„Heliseva muusika“ ... Loe edasi >>\nOleg Balašov lõpetas 1999. aastal Moskva ... Loe edasi >>\nRannap ja Hirv kirjutasid hingedepäevaks uue suurteose\nTänase hingedepäeva puhul kuuleb Tallinna Jaani kirikus uut Eesti muusikat – helilooja Rein Rannapil on Indrek Hirve tekstidele valminud uudisteos “Hingelinnud”.\nRannapi sõnul on see seni tema pikim ja mahukaim teos, kuna Indrek Hirve loodud 36 luuletusest oleks kahju olnud midagi ... Loe edasi >>\nEstonia kontserdisaalis avati rahvusvaheline pianistide festival\n24. oktoober 2010 •\nEile avas prantsuse pianist Vanessa Wagner Estonia kontserdisaalis 7. rahvusvahelise pianistide festivali “Klaver 2010″, mis keskendub Frédéric Chopinile ning Robert Schumannile.\nNii Schumann kui Chopin sündisid 200 aastat tagasi. See on enam kui piisav põhjus, et ka tänavune pianistide festival nende ... Loe edasi >>\nEesti Muusika- ja Teatriakadeemias tähistatakse Eduard Tubina Päeva\n20. oktoober 2010 •\nKolmapäeval, 20. oktoobril tähistab EMTA koostöös Rahvusvahelise Eduard Tubina Ühinguga konverentsi ja kontserdiga 105 aasta möödumist helilooja Eduard Tubina sünnist. 21. oktoobril möödub 10 aastat Rahvusvahelise Eduard Tubina Ühingu asutamisest. Ühingu loomise peaeesmärgiks oli Eduard Tubina “Kogutud teoste” trükiks ettevalmistamine ja väljaandmine.\nTäna, 1. oktoobril tähistatakse rahvusvahelist muusikapäeva, et muusikale ühiskonnas suuremat tähelepanu juhtida. Eestis toimub täna mitmeid kontserte ning õhtusel auhinnatseremoonial Tallinna Muusikakeskkoolis selguvad 2010. aasta muusikapreemiate laureaadid, sündmuse otseülekanne algab ETVs kell 19.\n“Inimene on harjunud elama helide keskel, täiuslikku vaikust tunnetame harva. ... Loe edasi >>\nERSO peadirigent Neeme Järvi tähistab rahvusvahelist muusikapäeva koos paavstiga Vatikanis\nRahvusvahelisel muusikapäeval, 1. oktoobril juhatab Vatikanis Accademia Nazionale di Santa Cecilia sümfooniaorkestrit ja koori ERSO peadirigent Neeme Järvi. Pidulikul kontserdil osaleb ka Rooma paavst, kontserti saab jälgida internetis ning sellest teevad otseülekande Radio Vaticana ja EBU vahendusel ka ... Loe edasi >>\nFilharmoonia Kammerkoori uus kava kannab nimetust “Ülemlaul”\nEesti Filharmoonia Kammerkoor toob homme Tallinna Niguliste kirikus välja uuenenud kava nimetuse all “Ülemlaul”, kus tuleb ettekandele ka Toivo Tulevi suurem koorioopus.\nEFK peadirigent Daniel Reuss on kavasse “Ülemlaul” (”Toivo Tulev Songs”) koondanud Eesti koorimuusika pärlid, mida ka mitmetel välisreisidel juba ... Loe edasi >>\nLondonis algas Arvo Pärdile pühendatud teaduskonverents\nLondoni Lõunakalda kontserdikeskuses algas eile Arvo Pärdile pühendatud rahvusvaheline muusikateaduskonverents.\nHelilooja Arvo Pärt viibib Londonis kohal mõlemal ... Loe edasi >>\nEMTA XII Sügisfestival üllatab nõudlike eksperimentidega\nTallinnas 23.–26. septembril toimuv EMTA XII Sügisfestival on sündmus, kus kõlab kõige rohkem muusikateoseid esiettekandes. Kõrvuti nüüdismuusika väljapaistvate autorite loominguga laiast maailmast jõuavad publiku ette EMTA kompositsiooni eriala üliõpilaste uudisteosed, Islandi hääleimprovisatsiooni õppejõu käe all küpsenud viljad noortelt lauljatelt ning ... Loe edasi >>\nOlav Ehala tähistab juubelit minituuriga\nOlav Ehala tähistab oma suvist 60. sünnipäeva sügisese minituuriga neljas Eesti linnas, kus tuntud lauluviise esitavad solistid, vokaalansambel Meelega ja Tartu noortekoor, saatjaks Pärnu linnaorkester koos instrumentaalansambliga.\nÕhkkond tuurieelses suures ühisproovis on töine, sõbralik ja päikseline nagu Ehala lauludki, mis hakkavad ... Loe edasi >>\nViljandi kitarrifestivali peaesinejaks sel aastal on Rootsi tippkitarrist Ulf Wakenius, kes astub üles lugupeetud Rootsi dirigendi Örjan Fahlströmi ja Estonian Dream Big Bandiga. Viljandis esinevad veel ... Loe edasi >>\nPärnus tähistatakse Urmas Sisaski juubelit\nPärnu kontserdimaja ja Pärnu filharmoonia avavad hooaja täna õhtul ühiste jõududega ja kummardusega Urmas Sisaskile kui ühele tänavustest juubilaridest Eesti heliloojate seas.\nHooaeg tuleb mõlemale eelmistest kasinam – filharmoonia peab miinimumini viidud kulusid veelgi kärpima ning kontserdimaja jätab sel hooajal vahele ... Loe edasi >>


Vaikimisi Media Playeri seadistamine või muutmine Windows 10-s - Windows\nKui soovite oma muusika- ja videopleierina kasutada mõnda muud meediumipleieritarkvara, saate Windows 10/8/7 vaikimisi meediumipleieri hõlpsalt määrata või muuta.\nNagu ka varasemad versioonid, valib Windows 10 teie muusika- ja videoklippide käitamiseks vaikemängijad. Aga mis siis, kui teile vaikimisi meediumipleier ei meeldi ja soovite selle asemel oma muusika- ja videofailide avamiseks mõnda muud programmi? Saate määrata soovitud programmi vaikemeediumipleier Windows 10-s. Vaatame, kuidas seda teha.\nVaikimisi Media Player Windows 10-s\nWindowsil on programmide komplekt, mida ta kasutab alati teatud failitüüpide avamiseks. Näiteks kui proovite esitada toetatud failitüüpi, näiteks Windows Media Audio (.wma) või Windows Media Video (.wmv), avaneb Windows Media Player koheselt ja hakkab faili automaatselt esitama. Enamasti on see korras, kuid võite soovida töö tegemiseks mõnda muud programmi, näiteks VLC meediumipleier . Nii et siin on viis, kuidas seda teha.\nWMP uusimad versioonid hõlmavad võimalust sünkroonida digitaalset meediat kaasaskantava meediumipleieriga, nagu Microsofti Zune või Creative's Zen, ning osta või rentida sisu veebimeediakauplustest, nii et võite seda hoida vaikemängijana. Kuid teistel meediumipleieritel, nagu VLC Media Player, on paljud kõige populaarsemadkoodekidon juba programmi sisse ehitatud, nii et saate vaadata peaaegu kõiki videofaile ilma, et peaksite a-d alla laadimakoodekpakk.\non sama, mis Internet Exploreris\nAvage rakendus Seaded ja seejärel klõpsake nuppu Süsteem. Otsige jaotisest Süsteemi seaded Vaikerakendused vasakul küljel. Kerige natuke allapoole, kui te seda võimalust ei leia.\nSiin saate valida rakenduse jaoks vaikerakenduse Muusika failid ja Filmid ja telesaated . Kliki Pleier ja näete loendit rakendustest, mis saavad neid faile avada. Valige soovitud ja klõpsake seda.\nLoe: Windows 10 vaikeprogrammide muutmine .\nJärgige sama protseduuri Video mängija .\nKui olete selle teinud, olete oma valitud pleieri edukalt seadistanud Windows 10 vaikemeediumipleieriks.\nKui soovite lähtestada Microsofti soovitatud vaikeväärtustele, võite klõpsata lõpul nuppu Lähtesta.\nLoe: Windows Media Playeri näpunäited ja nipid .\nMuide, Windows Media Centeri ei kaasata Windows 10-sse, võite otsida häid alternatiive. Vaadake seda postitust Windows Media Centeri alternatiivid Windows 10 jaoks - see võib sind huvitada.\nParim tasuta MP4-MP3-muundur Windows 10 PC jaoks\nParimad tasuta VPN-laiendused Chrome'i ja Firefoxi brauseritele\nKuidas installida Windowsi terminal Windows 10-sse\nMicrosoft Office Professional Plusi seadistamisel ilmnes viga\nmäärake vaikimisi vlc\nandmete krüpteerimine andmete turvaliseks muutmiseks\nmiks on kroom tume


Mulluse turundusteo saatis korda Radiolinja - Äripäev\nMulluse turundusteo saatis korda Radiolinja\nTurundusteoks 2003 valiti Tartus toimuval turunduskonverentsil Password 2,4 mln krooni maksnud Radiolinja kampaania kõige ilusamast levialast.\nRadiolinja brändi juhi Lauri Talve sõnul maksis kolme reklaamiklipi väljatöötamine pool miljonit krooni. Reklaamiklipid töötas välja reklaamiagentuur Rakett.\nKampaania ajendiks oli Talve sõnul see, et turu-uuringud näitasid ähmastuvat Radiolinja kuvandit tarbija silmis. Keskmine hinnang Radiolinja levi kvaliteedist ja ulatusest oli tunduvalt halvem kui see tegelikult on.\nEsimene põhjalik mõõtmine, kas kampaania õnnestus, toimub veebruaris. Vahekokkuvõtete raames tehtud statistilised uuringud on aga juba näidanud, et tarbija arvamus Radiolinja leviulatusest ja kvaliteedist tõuseb.\nTeise koha sai kaheksa miljonit krooni maksnud Elioni bränding.\nElioni kommunikatsioonidirektori Piret Mürgi sõnul sisaldas Elioni bränding uue kaubamärgi loomist ja turuletoomist koos uue sümboolika väljatöötamisega. Äristrateegia elluviimist nõustas rahvusvaheline konsultatsioonifirma Future Brand, kes nõustas ka Telefonica, T-Mobile ja MSNi brändingut.\nLoodud brändikinseptsiooni rakendus Eesti reklaamibüroo Division. Elion nimi valiti välja 700 nime seast.\nKolmanda koha sai aegade kõige odavam, 25 000 krooni maksnud kampaania reklaamiagentuurile Rakett.\nRaketti esindaja Asko Künnapi sõnul koosnes kampaania 300 välimeedia pinnast bussipeatustes, 30-sekundilisest teleklipist ETV-s, pressiteatest ja Raketi koduleheküljest, kus kampaania tagamaid lühidalt lahti seletati. ETV reklaamiklipp ja Unicomi välipinnad saadi tasuta.\nKampaania eesmärk algatada ühiskondlik diskussioon teemadel omamine versus olemine. Tark tarbimine on tänaseks saavutatud. Lisaks sellele, et meedias on kampaania tekitanud palju elevust, kasvas ka kodulehe külastavus 2000%. Parim tulemus oli 1700 külastust päevas.\nNeljandat ja viiendat kohta jagasid tänavu kõige kallim, 12 mln krooni maksnud Res Publica valimiskampaania ja Tallinna Piimakombinaadi üle 2 mln krooni maksnud Helluse kampaania.\nTurundustegu 1999 oli A Le Coqi, 2000. aastal Ego ja 2001 EMT lepatriinu brändi turule toomine. Aasta 2002 turundustegu oli Eurovisiooni lauluvõistlus Eestis. Aegade parimaks ja tunnustatuimaks Turundusteoks peetakse aga siiski Eesti Telekomi EMT re-bränding.\nUudise vahendas Äripäeva toimetaja Eda-Liis Kann.


Jalade veenilaiendite operatsioonide ülevaated\nVeenilaiendid – haigus, mille korral on veenides ventiilide nõrkus ja veresoonte seina talitlushäired. Samuti kaasneb veenilaienditega vere stagnatsioon alajäsemete veenides. Patoloogiline seisund rikub kudede normaalset toitumist (troofilisi), mis omakorda viib troofiliste haavandite pikema paranemiseni.\nVeenilaiendid on ohtlikud, kuna seisv veri pakseneb järk-järgult, moodustades verehüübed, mis verevooluga levivad kogu kehas. Ilma õigeaegse ravita viib see seisund alajäsemete tromboflebiidini. Haiguse esialgset staadiumi saab ravimite abil hõlpsalt elimineerida, kuid kaugelearenenud staadiumi veenilaienditest on võimalik vabaneda ainult kirurgiliselt.\nMillal operatsiooni teha ja millal see on vastunäidustatud\nVeenilaiendite veenide operatsioonide tüübid\nOperatsioon flebektoomia – ülevaade\nTagasiside on ettevaatlik. Elas palju, kuid oli tulemusega rahul (+ FOTO.)\nKes tegi veenilaiendite tõttu operatsiooni?\nVeenektoomia (veenilaiendite eemaldamise operatsioon) on ette nähtud, kui patsiendil on järgmised seisundid:\nJalade pidev raskustunne, turse ja valu.\nAlajäsemete kudede trofismi rikkumine. Jalade nahk muudab värvi ning jalgade piirkonnas väheneb naha temperatuur märkimisväärselt.\nSuur ala kahjustused saphenous veenides.\nRavimata troofilised haavandid.\nJuba alanud arengu või tromboflebiidi oht.\nTromboflebiidi sagedased ägenemised.\nOn olukordi, kus jalgade venoosses süsteemis on välistatud isegi minimaalne kirurgiline sekkumine:\näge insult või müokardiinfarkt;\nkroonilise haiguse ägenemine (suhkurtõbi, bronhiaalastma, maohaavand jne);\nalajäsemete nahahaigus (ekseem, erysipelas)\nsüdame, kopsude, neerude ja maksa haiguste esinemine.\nProtseduuri on soovitatav vältida kehas esinevate põletikuliste protsesside perioodil või nakkushaiguste tekkimisel. Veenilaiendite liiga kaugelearenenud staadium välistab ka veenide operatsiooni.\nAlajäsemete veene saab kasutada mitmel viisil. Fleboloog või veresoontekirurg määrab veenilaiendite operatsiooni vastavalt haiguse täielikule ajaloole ja sümptomitele. See võib olla laserkoagulatsioon, skleroteraapia või operatsioon.\nEnne operatsiooni alajäsemete veenide konsultatsioon ja ultraheli. Samuti on vaja läbida mitmeid katseid, läbida EKG ja rindkere röntgenograafia. Saate oma juukseid operatsioonipiirkonnale eelnevalt raseerida. Protseduuri eelõhtul peaksite sööma kergeid õhtusööke ja tulema operatsioonile tühja kõhuga.\nOluline on eelnevalt kirurgi ja anestesioloogi hoiatada teatud ravimite talumatuse eest.\nProtseduur on tõhus viis veenilaiendite raviks, eriti varases staadiumis. See alajäsemete veenilaiendite operatsioon hõlmab spetsiaalse aine – sklerosandi – viimist kahjustatud laeva. See toimib veenidele seestpoolt, liimides neid seestpoolt. Selle asemele moodustub arm ja anum ise kaob, välistades veeni vereringest. Selle funktsioonid kantakse sügavamatesse anumatesse.\nManipuleerimine on valutu, ei vaja spetsiaalset ettevalmistust ja praktiliselt ei tekita ebamugavusi. Ravimit manustatakse väga õhukeste nõelte abil, nii et seda peaaegu ei tunneta. Väljendunud efekti saavutamiseks on vaja minna 3 kuni 5 protseduuri. Kõigi soovituste kohaselt jääb veen veeni sklerootiliseks. Operatsioon sobib jalgade veenilaiendite, aga ka varikoceeli raviks.\nJalade veenilaiendite skleroteraapia tehnika on mitut tüüpi, sõltuvalt patsiendi esialgsest seisundist:\nVeenide vahtvormi meetod või vahtiskleroteraapia. Sklerosant on spetsiaalse vahuna, mis ei segune verega, vaid tõrjub selle veresoonest välja. See tagab aine tiheda kontakti veresoonte seinaga, mis suurendab ravi efektiivsust.\nKaja skleroteraapia. See aine manustamisviis garanteerib maksimaalse täpsuse, seetõttu sobib see 1 cm läbimõõduga sügavate veenide raviks Sklerosant siseneb veresoonesse dupleksskanneri juhtimisel. See tehnika võimaldab vähendada veresooni täieliku kadumiseni.\nMikroskleroteraapia. Protseduur on tavaliselt ette nähtud kosmeetiliste probleemide lahendamiseks jalgade ämblikveenide kujul. See skleroteraapia võimaldab teil peaaegu täielikult eemaldada kahjustatud väikesed anumad, samuti märgatavalt kergendada jalgade suuri laike.\nVeenilaiendite laseroperatsioon on viimane ravimeetod. Endovasaalne laserkoagulatsioon (EVLK) toimub kohaliku tuimestuse all, mistõttu seda praktiliselt ei tunneta.\nProtseduuri ajal paneb arst kahjustatud veeni õhukese laservalgusjuhi. Laserkiirguse punktmõju all on mõjutatud anum ummistunud ja mõne aja pärast see täielikult lahustub. See toiming on tervetele laevadele täiesti kahjutu, kuna need ei ole kiirguse käes. Laserkoagulatsioon välistab naha sisselõiked, nii et see ei jäta jälgi jalgadele. Laserkirurgia eeliseks on alajäsemete veenilaiendite uuesti arengu minimaalne oht.\nMeetod on ette nähtud:\njalgade troofilised tunnused;\nlaienenud luumen veenis;\nväike arv veenide "sissevoolu" patsiendil.\nVahetult pärast protseduuri saab patsient iseseisvalt kõndida ja pooleteise tunni pärast tühjendada. Tehnika võimaldab teil naasta tööle paar päeva pärast operatsiooni.\nAlajäsemete veenilaienditega veenide operatsioon on ette nähtud, kui pole võimalik kasutada vähem radikaalseid meetodeid. Ravi viiakse läbi mitmesuguste kirurgiliste meetoditega, sõltuvalt patsiendi seisundist.\nOperatsiooni ajal tehakse reie siseküljel olev nahk sisselõige ja kahjustatud veenilaiend eemaldatakse sisselõike kaudu. Pärast saphenoossete veresoonte eemaldamist kandub nende funktsioon sügavamatesse veenidesse. Protseduuri kestus on umbes 2 tundi. Taastumise kiirendamiseks määratakse patsiendile venotoonilised ravimid. Flebektoomia oluliseks puuduseks on suur armistumise oht sisselõike kohas. Kuid tänapäevane kirurgia võimaldab teil teha saphenoosse veeni ventiilidel plastilisi operatsioone, eemaldamata seda.\nSee protseduur hõlmab naha punktsiooni, mille kaudu kahjustatud veenid eemaldatakse. Operatsiooni eelised on väikesed armid, millest hiljem tekib arm, säilitades samal ajal jalgade naha atraktiivse väljanägemise.\nSeda tüüpi flebektoomia võimaldab ambulatoorset kasutamist kohaliku tuimestusega. Jalade kahjustatud veenilaiendid eemaldatakse spetsiaalsete sondide abil. Lõikekoha armid on järk-järgult pingutatud ja peaaegu nähtamatud. Kombineeritud flebektoomia vähendab märkimisväärselt haiguse uuesti arengu tõenäosust.\nSeda klassifitseeritakse saphenoosse veeni kirurgilise ravi tüübiks. Protseduuri ajal tehakse sisselõike soontsoon, mille kaudu eemaldatakse suur lisajuhe koos lisajõgedega. Osalisel eemaldamisel eemaldatakse kahjustatud veen õhukese sondi abil. Alumiste jäsemete mittetöötavad perforeerivad veenid on sidemega ja opereeritud piirkond on kaetud tiheda sidemega.\nVeenide eemaldamise operatsioon hõlmab taastusravi perioodi, et taastada alajäsemete normaalne toimimine. Taastusravi algab haiglas, kohe pärast veeniprotseduuri, kuid suurem osa sellest toimub kodus.\nEnamik operatsioone tehakse üld- või epiduraalanesteesias, seega toimub esmane taastusravi haiglas. Esimesel päeval pärast operatsiooni on ette nähtud voodipuhkus, kuid 6-7 tunni pärast lastakse patsiendil püsti tõusta, teisel päeval – rahulikus tempos kõndida.\nTaastumise õnnestumiseks järgitakse järgmisi abinõusid:\nLamavas asendis tõstetakse jalad une või puhke ajal 10-15 cm võrra üles.\nEsimestel päevadel tugevat valu leevendavad valuvaigistid.\nPärast operatsiooni kaetakse jalad vereringe taastamiseks elastse sidemega, mida esimese 2 päeva jooksul ei eemaldata.\nTorke- ja sisselõigete paigaldus toimub 1., 3., 6. päeval.\nTüsistuste puudumisel eemaldatakse õmblused 6-7-ndal päeval ja patsient tühjendatakse.\nTaastusraviperioodi põhiosa toimub kodus ja eeldab 4 põhitingimuse täitmist.\nKompressioonpesu asendab jalgade elastsed sidemed ja võimaldab ühtlaselt jaotada survet veenidele. Tänu kompressioonitoimingule aitab spetsiaalsete kudumite kandmine esimestel päevadel pärast operatsiooni kaitsta väikesi veresooni, taastada jalgade verevarustust ja vältida haiguse taastekke. Kompressioonkudumid valib raviarst individuaalselt. Toodet kantakse 1 kuu ööpäevaringselt ja seejärel – ainult päeva jooksul. Kvaliteedi tõttu säilitab meditsiiniline trikotaaž pikka aega oma algset olekut – uus paar omandatakse pärast 4-6 kuud igapäevast kasutamist.\nEsimene kuu pärast operatsiooni välistatakse igasugune koormus, välja arvatud rahulikus tempos kõndimine. Pärast õmbluste paranemist on vaja läbi viia spetsiaalne treeningprogramm, et taastada verevool alajäsemetes. Terapeutiline võimlemine toimub mõõduka jõuga ja vaheldub puhata. Harjutuste tegemisel tuleks säilitada jäsemete korralik kokkusurumine.\nÕige toitumine on rehabilitatsiooniperioodi oluline etapp. Tõhusaks taastumiseks ja relapsi kõrvaldamiseks peaks kehamassiindeks olema vahemikus 18-25. Taastusravi ajal peaks dieet sisaldama: vett, köögivilju, puuvilju, mereande, kliisid, roosi puusasid, rohelist teed. Supid valmistatakse köögivilja- ja madala rasvasisaldusega lihapuljongil. Alkohol, gaseeritud joogid, loomsed rasvad, suitsutatud liha, sool on dieedist välja jäetud.\nTüsistuste vältimiseks määratakse patsiendile pärast veenilaiendite operatsiooni ravimiravi. Spetsiaalsed ravimid võivad suurendada veresoonte toonust ja venoossete seinte elastsust, suurendada vereringet ja vähendada verehüüvete tekke tõenäosust. Nakkuse arengu vältimiseks töödeldakse punktsiooni- ja sisselõikekohti antiseptikumidega. Põletiku tekkimisel määratakse antibakteriaalsed ravimid.\nVeenilaiendite veenide operatsioon tehti aasta tagasi. Ta lükkas ravi pidevalt edasi, ehkki protseduur oli lihtne. Kõige keerulisem oli täita kõiki arsti ettekirjutusi, kuid vastumeelsus operatsioonilauale naasmise vastu motiveeris. Nüüd pole jalgades valu ega turset ning sisselõige on peaaegu nähtamatu.\nNatalja, 25-aastane, Voronež\nMinu töö hõlmab igapäevaseid kontsade kandmist, nii et väga varakult hakkasid jalgadel ilmuma erksad sinised veenid. Pidin noores eas operatsiooni poole pöörduma, kuid nüüd võin jalgu vabalt paljastada. Operatsioon oli valutu, nahal polnud praktiliselt mingeid jälgi ja kompressioonpesu võimaldab teil retsidiivi pärast mitte muretseda.\nElena, 37-aastane, Moskva\nOperatsiooni kasuks otsustasin 2 kuud tagasi, nüüd on käes taastusravi periood. Ehkki mõningane jalgade pinge on endiselt murettekitav, on tulemus jalgadel juba märgatav. Veenilaiendeid pole, mille üle on mul äärmiselt hea meel.\nOlen 24-aastane ja täpselt aasta tagasi tehti mulle veeni eemaldamise operatsioon. Kirjutan seda ülevaadet, kuna operatsioon on üsna tavaline, paljud põevad veenilaiendeid ja mingil põhjusel on selle teema kohta väga vähe ülevaateid.\nNii et umbes 18-aastaselt hakkasid mu jalas, vasika siseküljel ilmnema veenid. Alguses oli see kaks tumedat, umbes kahe sentimeetri pikkust triipu, järk-järgult muutusid triibud kumeramaks ja mahukamaks. Kuid ma ei pööranud neile suurt tähelepanu, kuna selles sääreosas polnud nad eriti märgatavad ja pealegi ei käinud ma tihti seeliku ja kleidiga.\nAeg läks aga mööda ja ühel päeval haigestus mu jalg. Valu oli valutav, tüütu ega möödunud. See algas õhtul, selle valuga jäin magama. Alguses oli jalg valus harva, siis üha sagedamini. Lõpuks jõudis kätte päev, kui käisin arsti juures. Arst ütles, et jah, veenilaiendite algstaadium on olemas, kuid selles pole midagi halba, nad ütlevad, et ärge muretsege, te elate. Registreerisin Antistaxi ja kompressioonsukkide kursusele. Muide, ei Antistax ega sukad ega salvid ega rahvapärased abinõud – see ei vähendanud mu veenisid ja veenilaiendid ei muutunud vähem märgatavaks, jalg tegi ka haiget.\nAja jooksul hakkasin riietuma naiselikumaks, kasutati seelikuid, kleite, lühikesi püksid ja pärjad hakkasid mulle silma. Nad kasvasid üles. Läksin uuesti arsti juurde ja siis kuulsin, et flebektoomia on vajalik. Et veenid ainult kasvaksid. Et jalg valutab veelgi. Et raseduse ajal algab üldse midagi ettearvamatut. Mulle öeldi – operatsioon on kiire, valutu, neljandal päeval eemaldatakse õmblused ja lähete koju. Kõik aga selgus üldse mitte niimoodi.\nEsialgu operatsiooniks 20 tuhat kukkudes valmistudes avastasin äkki, et teises haiglas tehakse flebektoomia täiesti tasuta, kirurgi suunal. Kirurg määras selle mulle hea meelega ja läksin koguma muid vajalikke analüüse – verd kõigeks, mida saan, terapeudiks ja kellekski muuks. Kahjuks ei mäleta ma praegu kõike vajalikku, kuid saate seda oma arstilt hõlpsalt teada saada.\nKogusin kõik paberitükid ja läksin haiglasse. Järgmisel päeval oli plaanitud operatsioon. Ma ei ole eriti häbelik inimene, ma olin täiesti rahulik ja kartmatu – “lihtne ja valutu” operatsioon! Haigla seinad ja üksindus surusid mind palju rohkem. Koos minuga olid palatis 4 eakat naist, kes perioodiliselt põdesid "nii noori, kuid juba veenilaiendeid". "Ja rääkisime üksikasjalikult nende diagnoosidest\nNiisiis, X päev. Rasvaõde aitab mul saada kurguarst ja koos teise õega viia mind operatsioonituppa. Kohtusin oma anestesioloogiga haiglas viibimise esimesel päeval ja naeratasin talle rõõmsalt, kui nägin operatsioonisaalis tuttavat nägu. Kirurgi (see oli peaarst, nagu õed tavatsesid öelda – ainulaadsete kätega mees, kes muudaks õmblused aja jooksul lihtsalt mikroskoopiliseks ja nähtamatuks) polnud kohal. Muide, sisselõigete kohta – arst ütles mulle, et neid, nagu ma aru saan, on kolm – kubemes, lõike sisimas ja pahkluus. Põhimõtteliselt mitte surmav.\nIsteti mind operatsioonilauale ja paluti mitte liikuda – nüüd tehakse anesteesiaga süst seljale ja anestesioloogi jaoks on väga oluline jõuda õigesse kohta, mille jaoks peaksin istuma. Ma ei näinud, millisele nõelale ravimit süstiti. Kuid ma tundsin, et see oli ebatavaliselt pikk. Üldiselt nõelte ja süstidega minu suhe ei õnnestunud. Kui nad verest või sõrmest verd võtavad, on mul enesetunne kohe halvem ja pean kiiremas korras pikali heitma, et mitte minestada. Kuid siin on asi teisiti. Mulle kästi mitte kolida. Proovisin ausalt paigal istuda. Isegi kui ma tundsin, et nõel on minus ja liigub kuskil naha all edasi-tagasi, üritasin ma püsivalt iiveldust ja silmade all olevaid mustaid ringe eirata. Kuid kõik see kestis liiga kaua ja ma hoiatasin – nüüd ma kukun. Õde lendas üles ja hakkas midagi rahustavat ütlema, öeldes: "Ole veel natuke kannatlik, mu kallis, juba peaaegu kõik." Ma vastasin: “Ma ei saa”, silmad kinni ja kukkusin kuhugi mu poole. Õde haaras minust kinni, hoidis mind kinni, nõel tõmmati lõpuks välja ja pandi mulle lauale. Kuid ma ei tundnud end paremini. Mu vererõhku mõõdeti – see langes alla põrandalaua ja nii saigi tilgakese ühendatud, ma ei tea mida, pärast mida hakkasin lõpuks paremaks minema.\nOlgu, ma arvan, et halvim on läbi. Kirurg tuli, pistis mu jalgu millegi teravaga, aga need olid juba tuimaks ja ma ei tundnud midagi. Anestesioloog küsib – võib-olla süstib sulle sinna midagi, maga natuke? Ärka üles – ja see on läbi. Olin väga õnnelik ja nõustusin. Ärkasin tõesti üles, kui kõik oli juba selja taga. Mu jalg nägi nüüd välja selline:\nTuppa ootasid mind murelikud sugulased. Ülejäänud päeva lebasin pooleldi magades oma voodil, tundes heameelt, et lõpuks kõik selja taga oli. Ma ei teadnud siis, et halvim alles algab.\nÄrkasin koos metsik, hull, mingi ebareaalne peavalu. Mulle tundus valus isegi hinge tõmmata. Arvasin, et valu rebib mind tükkideks. Arst tuli ja ütles, et see oli reaktsioon anesteesiale ja varsti kõik möödub. Kuid see ei möödunud ei sellel ega järgmisel päeval. Viibisin haiglas enam kui nädal, päeval ja öösel kogesin põrgulikku peavalu. Ta vaibus mõneks ajaks pärast pillide võtmist, kuid naasis siis uue jõuga. Õudusunenägu raskendas asjaolu, et tuli pidevalt käia riietumises ja keegi ei kavatsenud seda palatis teha. Käsivarred koos armsamaga, kõndisin pooleks kõndides riietusruumi, umbes 20 minutit võtsin ette 30 meetri pikkuse tee, sama palju tagasi. Kui keegi ei näinud, nutsin valust ja jõuetusest, sest sellist valu oli talumatu taluda pidevalt iga päev. Usu mind. Ma ei tahtnud enam koju minna. Ma tahtsin lihtsalt pikali heita ja mitte liikuda, sest alles siis vaibus valu pisut. Veidi veel soolalahust, mida valati iga päev tilguti kaudu:\nIga päev süstisid nad süste – üks maos, teine pehmes kohas. Need süstid kurnatakse pärast operatsiooni kõigile, mille jaoks – ma ei tea kindlalt, see polnud enne seda. Süstimine kõhtu oli kiire ja märkamatu, teine väga valus. Mind see aga ei huvitanud. Tahtsin lihtsalt valust peas lahti saada.\nKuu all ei kesta aga miski igavesti. Kuust rääkides. Ta säras peaaegu igal õhtul mu haigla aknast rõõmsalt :):\nValu hakkas vaibuma, 9.-10. Päeval oli see juba tavaline peavalu, kui saate liikuda, rääkida ja tunda ennast inimesena. Üks asi varjutas – mul on hakkas silmades kahekordistuma. Lihtsalt hakkasin nägema ühe teema asemel kahte, mitte vähem ega vähem. “Keha reaktsioon, keha reaktsioon” – nagu papagoid kordasid, kirjutasid arstid mind rahuliku hingega välja ja jätsid hüvasti, et “juhtub, kõik möödub”.\nKuid ei möödunud! Ma ei suutnud lugeda, ma ei saanud üksi välja minna (on võimatu isegi teed ületada, kui kõik minu silmis kahekordistub metsikult), ma ei saanud telekat vaadata. 2 päeva pärast läksin neuroloogi juurde, kes suunas mulle MRT.\nMa ei mäleta täpset diagnoosi, see oli üsna pikk, mäletan võtmesõna – "hüdrotsefaalia". Ma kartsin ülemõistuse! Ronisin internetti, lugesin hunnikut hirmutavaid lugusid ja olin õuduses. Karta oli, et nüüd saab see alati nii olema. Neuropatoloog rahustas mind siiski ja ütles, et kõik möödub\nJa kõik möödus tõesti. Kuid mitte kohe. Teise nädala jooksul jõin peotäis tablette ja käisin süstidel (süstekuur – 10 päeva, 2 tk päevas). Järk-järgult normaliseerus nägemine. Mu jalg ei häirinud mind üldse, mu elu läks paremaks.\nTulemus. Nüüd on kõik hästi. Veenid on kadunud, jalg ei valuta. Arme polnud kolm, vaid palju enamat. Siin on kõige märgatavamad kohas, kust veenid välja pääsesid:\nKõik, mis minuga juhtus – ma ei tea, kas see on anestesioloogi süü, kes midagi ei arvutanud, või kas selline organismi reaktsioon on tõesti minevikus. Kas seda operatsiooni teha? Kui olete mures veenilaiendite pärast – kindlasti, jah. Muide, mu isal oli see operatsioon täiesti ilma komplikatsioonideta. Ma ei tea, kuidas end minuga juhtunu eest hoiatada. Ma tahan, et sa teaksid mida nii võib ka olla. Vabandan nii suure arvu kirjade pärast, püüdsin kõik võimalikult detailselt ära tuua. Ja olge terved!\nMind eemaldati 21-aastaselt täielikult – jalas suur veen, üldanesteesia all tehtud suur veen. Mida öelda. Ausalt-kohutav, sidemega, pikk taastusperiood, ehkki nende sõnul oli kõik kiire. Kuid mul olid kaugelearenenud veenilaiendid isegi 21-l, kuigi õhukesed, pärilikud.Õppisin paljudest meetoditest, sealhulgas skleroteraapiast. Kui on võimalik üksik pärg. Kui see on kliiniline pilt, see tähendab, et veenid on palju, keerdunud, sinised, vabandust kogu selle skleroteraapia järele sitale, peate kogu selle muki eemaldama ja skleroteraapiat pole täielikult uuritud, kuidas see edaspidi "tulistab". Operatsioon ei andnud palju, aastal said nad teisel jalal samad veenid ja see sallides ei muutunud palju paremaks. Kuid 28-aastaselt riskisin ikkagi rasedusega, piinasin, kandsin kuivendamist, kohutavad sukad kuumuses, ei joonud vedelikke, tekkis kohutav venoosne turse. Andis sünnituse lihtsamaks, kuid ilu ei suurenenud. Jalad on ilusad, kõige solvavamad, *** ilma tselluliidita, mul lihtsalt veab ja mu veenid panevad mind kodus püsima, kui kõik on rannas, kannavad pidevalt pükse ja vihkavad suve. Autor leiab hea spetsialisti, ärge minge salongi šarlatanide juurde, see pole kosmeetiline probleem. Tehke jala ultraheli ja arst otsustab. Ja väikeste veenide skleroteraapiat tehakse ka erakauplustes, kuid arstid ei soovita. Kuna peate teadma siseveenide seisundit. Saate endale mured teha. Valu on tõsine.\nNanovein Mida teha, kui jalgade veenid valutavad (2)\nhästi vastake küsimustele siin //krasclinic.ru/category/quetions/vessels\nloe ühe hea arsti linki //bymed.blogspot.ru/2012/05/blog-post_25.html, ta kirjeldab üksikasjalikult veenilaiendite põhjuseid ja ravimeetodeid. Kahjuks kõrvaldab operatsioon ainult kosmeetilise defekti ja haigusest vallandunud talitlushäired jäävad kehasse.\nArmastan, ütle mulle, kus sa operatsiooni tegid. Mul tekkis jalgadel palju veene, häbenesin end suvel rannas lahti riietuda. Midagi on vaja veel teha, kuid ma ei tea, kuhu pöörduda, et raha asjata ei raisataks, olen ka argpüks.\nja ma tahaksin teada, millisel arstil te operatsite ja millises haiglas! Sügisel peaksin minema operatsioonile, kuid ma ei tea, kumb on parem. Olen oma 25 aasta jooksul öelnud kaugelearenenud veenilaiendid! Peaasi, et jõuaks hea kirurgi juurde ja kannataks kus ja kellelt. kes teab, et oskame öelda)\nTüdrukud, eemaldamine ja sklerotiseerimine (liimimine), see on väljapääs ja ainult ilu pärast ja paariks aastaks. See ei ole veenilaiendite ravi. Veeni eemaldasin umbes viis aastat tagasi, kõik on korras, alles nüüd on samas kohas välja tulnud uus. Günekoloogi sõnul pole seda igal juhul võimatu eemaldada, kuna eemaldatud veenide koormus lasub naabritel ja seejärel nimmepiirkonnal, see tähendab, et te ei saa sünnitada, ega ratastoolis. Nii et enne kui lähete kirurgi juurde ja puhastate midagi, pidage nõu oma günekoloogiga.\nOn vaja ravida veenilaiendeid ja hooldada veenisid venotoonilistega, muidu ei tule see veen nii välja. Mul oli veenilaiendite algstaadium, veenid olid endiselt praktiliselt nähtamatud, kuid jalad valutasid kohutavalt, eriti öösel, ma tahtsin väga ulguda. Niisiis, mulle määrati Detralex, pärast seda, kui kõik valud möödusid ja veenid on hästi toetatud, nii et veenilaiendid ei edeneks. Ja lihtsalt eemaldage või liimige veen, see on nagu lusikaga mere kühveldamine, peate arsti ravima ja jälgima.\nTa tegi kolm nädalat tagasi operatsiooni Mitino (Moskva) veresoonkonna keskuses. Ühel jalal laser, teisel miniflebektoomia ja miniflebektoomia. Operatsioon läks hästi, olen väga rahul, suured tänud minu arstidele Jevgeni Nikolajevitš Bürikhinile ja Natalja Vladimirovna Levishchevale. Verevalumid on peaaegu kadunud, torkehaavad (ja mul on neid üle 20) on paranenud. Jalad valutasid esimesel nädalal, eriti esimestel päevadel pärast operatsiooni (vaevu kõndides). Nüüd ei valuta peaaegu midagi, ainult siis, kui istun. Soovitan seda keskust tungivalt neile, kes soovivad operatsioonide pealt kokku hoida, kuna sealsed hinnad on üsna madalad (maksin kõige eest peaaegu 50 000), võrreldes näiteks fleboloogiakeskusega (50 000 ainult laser ühel jalal + miniflebektoomia umbes 20 000 ühel jalal – arvesta iseendaga). Arstid on väga tähelepanelikud, kliinikus on sõbralik õhkkond, mul oli seal käimise üle väga hea meel. Mul on hea meel, et selle keskuse poole pöördusin.\nMa kasutasin väga võimast Lifestream Nano geeli. Kaotasin veenid, ketirattad, jalad lakkasid haiget tegemast ja tursesid. Laevad muutusid elastseks. Seda saab kasutada ennetamiseks. Lisateavet leiate veebisaidilt lifestream.naele.ru\nSee toiming on kõige äärmuslikum. Ma tahtsin venoosse võrgu lihtsalt laseriga eemaldada, kuid sõber heidutas mind. Ütles, et proovige kõigepealt kõiki meetodeid. Hakkasin ujuma minema, kuid salvestasin Horsepower Geli.\nMilline geel see on?\nMida sa täpselt päästsid?\nFakt, et sain lahti venoosse võre ja ma ei pidanud laserit tegema, mu jalad lakkasid tursest ja valutasid.\nRoheline geel kastani ja kaaniekstraktiga geel.\nTüdrukud, ma kahtlen selles, kas geel aitab veenide võrgusilma vastu.\nSee on nii integreeritud lähenemine sellele haigusele!\nMiks mitte siis? Lugesite selle geeli koostist. Kirjutasin, et ujun, soovitav on teha füüsilisi harjutusi.\nSiin on kõige olulisem teha seda kõike iga päev.\nhõõruge geeli 2 korda päevas, nii et tähed mööduvad.\nMa mäletan, kuidas mu vanaema kannatas veenilaiendite all. Need on pidevalt paistes veenid, tohutud jalad. Tina. Tegin pidevalt kompresse. Kuid see aitas ainult lühikest aega. Operatsiooni ei tehtud kunagi.\nSiin see on. Need on tähelepanuta jäetud juhtumid. Seetõttu on minu arvates vaja võtta meetmeid, kuni on liiga hilja ja see on tõesti vajalik operatsioon ära teha\nAitäh Proovin geeli Hobuse jõudu. Tüdrukud, mida on veenilaienditega jalgade jaoks kõige parem teha? Kahjuks ei hakka see sulama.\nKas olete proovinud muid ravimeetodeid? Minu esimesed murettekitavad veenilaiendite kellad, nagu jalgade põletustunne ja turse, hakkasid ilmnema pärast aastast tööd müügiassistendina. Veedan terve päeva jalgadel. Naaber soovitas mul veenilaiendite ennetamiseks läbida Detralexi kuur, et see edasi ei areneks. Ta kuulas tema nõuandeid, jõi selle ravimi kahekuulise kuuri, hoolimata asjaolust, et see maksab rohkem kui selle analoogid. Ma ei säästnud oma tervisega raha, sest soovin, et suveks oleksid jalad ilma ühegi veenilaiendite tunnuseta)))) Pärast Detralexi võtmise kuuri ei läinud jalgade põletus ja turse nii kiiresti, kui soovisin, kuid mis kõige tähtsam, see möödus.


Pidulik hommik – Paistu Kool\nEsileht / Esileht / Pidulik hommik\nPaistu koolipere alustas advendiaega laulu, tantsu ja kuuseehtimisega.\n4. detsembri hommik oli uskumatult valge, tõeline talvehommik. Alustasime koolipäeva õues. Kõik klassid kogunesid koolimaja ette, kus hümni saatel heiskasid lipu 9. klassi ja 1. klassi õpilane. Igal aastal märgime nii oma koolimaja sünnipäeva.\nTegelikult on maja sünnipäev 3. detsembril, aga sel korral sattus see kuupäev pühapäevale. Nüüd, esmaspäeval, tähistasime seda koos. Meie koolimaja sai 78-aastaseks. Direktor arvas, et maja on hästi vastu pidanud ja küllap peab veelgi- rõõmust, et lapsed iga päev majas tegutsemas on.\nAlanud oli ka advendiaeg. Kuna juba õues olime, liikusime koos siseõue, et kaunistada kuusk. Lasteaialapsed olid kuuse jaoks omapäraseid ehteid meisterdanud. Vanemate klasside poisid aitasid neid ka kuuse kõrgematele okstele seada. Mudilased laulsid õpetaja Kirsika juhendamisel toredaid talvelaule. Lasteaiaõpetajad Tiia ja Anne kutsusid kõiki päkapikutantsule. Kes tantsida viitsis, sel külm varba vahele ei pugenud.\nKoolimajja minnes sai igaüks suu magusaks direktori jagatud sünnipäevakommidest.\n*Ehitud sai kuusepuu,*\n*alata võib jõulukuu.*\n*Päkapikud rõõmu toovad,*\nPaistu Täht 2017


ILMAR PENDRE 90! – Eesti Kergejõustikuliit\nILMAR PENDRE 90!\nPeeter Randaru tekst\nViis aastat ja 6 päeva pärast Eesti Vabariigi väljakuulutamist, 3. märtsil 1923. aastal, sündis Tallinnas poisslaps, kellele linnamehest isa ja Märjamaalt jõukast Otsa talust pärit ema panid nimeks Ilmar. Ilmarit ootas ees paar aastat vanem õde Hilja. Saatuse tahtel viis raske haigus Ilmari ema, kui poss oli vaevalt pooleaastane. Õde jäi kasvama isa perekonda, Ilmari lapsepõlv aga möödus ema sünnitalus Märjamaal, kus ta sirgus koos Otsa talu noorperemehe poegadega.\nSpordi tegemine oli tollal uus ja popp asi. Nagu kõikjal üle Eesti, peeti ka Märjamaa kandi karja- ja heinamaadel improviseeritud jõukatsumisi kõikvõimalikel spordialadel. Seal siis Ilmar spordipisikuga nakatuski. Noormees saadeti haridust omandama Tallinnasse, kus 1941. aastal lõpetas poeglaste kaubandus- ja ärinduskooli. Kooliaastatel algas ka tõsisem kergejõustiku harrastamine. Sõjaaastad veetis Ilmar taas Märjamaal, kus jätkas töö kõrvalt sportimist Paul Toomla juhendamisel. Sõja lõpuaastail värvati Ilmar Omakaitsesse. See “väärsamm” maksis kätte 1949. aastal, kui ta kellegi pealekaebuse tõttu arreteeriti ja pidi kuni 1956. aastani rahvavaenlasena Kasahhimaa vangilaagrites “patte lunastama”.\nEnne sporlastee vägivaldset katkestamist jõudis Ilmar kergejõustikus palju saavutada. Naasnud 1944. aastal Tallinnasse sai ta harjutada Erich Veetõusme enda käe all. Ilmar on Eesti meister 400 m tõkkejooksus (1948) ja Kalevi meeskonna koosseisus neljakordne Eesti meister teatejooksudes (4×400 m (1947), 4×1500 m (1948 ja 1949) ning Suur-Rootsi (1948)). Mesitritiitlitele lisaks on tema auhinnakogus veel 7 Eesti meistrivõistluste medalit. Isiklikud rekordid: 400 m tõkkejooks – 59,8, 800m – 2.00,2, 1500m – 4.08,8. Teatejooksu meistritiitlite võitmisel olid Ilmari meeskonnakaaslasteks näiteks Erich Veetõusme ja Aleksander Tšikin. Ilmar osales ka kuulsas Tallinn-Moskva teatejooksus.\nAlates 1948. aastast on Ilmari kõik töökohad olnud seotud spordiga: Kalevi Laste- ja Noorte Spordikooli vanemõpetaja ja treener, Tallinna Polütehnilise Instituudi spordibaaside juhataja, Tallinna Taksopargi spordiklubi Tempo esimees ja spordibaaside juhataja. Aastast 1972 on Ilmar Spordiselts Kalevi auliige.\nVeel ise võisteldes alustas Ilmar ka kohtunikutööd. 1958. aastast, mil kergejõustikukohtunike tegutsemise kohta täpset arvet pidama hakati, kuni tänaseni on Ilmar olnud kohtunikuna ametis 1414 võistlusel. Tema “rekordaastaks” on 2003. aasta 85 võistlusega.\nKohtunikuna on Ilmar äärmiselt kohusetundlik ja pedantselt täpne. Tema füüsiline vorm on endiselt superhea ning ta toimetab väljakul särasilmi, võrdväärselt koos endast kordi nooremate kolleegidega. Vabariikliku kategooria (praegu rahvuskategooria) kohtunikuks sai Ilmar juba 1967. aastal.\nIlmar on mees, kes peab pidevalt tegevuses olema, käed rüpes istumist ta ei talu. Nii on ta juba aastaid võtnud oma tänuväärseks ülesandeks spordiveteranide haudade ja mälestusmärkide eest hoolitsemise Tallinna kalmistutel, kus tema hoolitsevat kätt jätkub alati ka sugulaste ja tuttavate matmispaikadele. Kalevlasena osaleb Ilmar täie innuga ka Kalevi spordikooli ajalooraamatu koostamisel. Ilmar on võtnud enda peale perekonna sugupuu kirjapanemise, mida omal ajal alustas tema onu, Tartu Ülikooli raamatukogu kauaaegne juhataja Karl Feldmann.\nIlma Pendre on väga laia silmaringiga, erinevatest ajaloo- ja tänapäevasündmustest huvituv inimene. Igas talle põnevas küsimuses kujundab ta välja oma ülipõhjendatud seisukoha ja on alati valmis seda argumenteeritult põhjendama. Oma tulihingeliste sõnavõttude tõttu on ta kohtunike ringkonnas pälvinud heatahtliku “partorgi” hüüdnime.\nOma juubelit tähistab Ilmar pere ringis koos kauaaegse elukaaslase Heljuga.\nPalavad õnnitlused! Palju tervist ja jõudu! Kohtumiseni järgmistel võistlustel! Elagu! Elagu! Elagu!


Piibel.NET :: Lk 1:68-79; Jr 21; Hb 9:23-28\nOtsing Lk 1:68-79; Jr 21; Hb 9:23-28\nJeremija 21 1 Sõna, mis Jeremijale tuli Issandalt, kui kuningas Sidkija läkitas Pashuri, Malkija poja, ja preester Sefanja, Maaseja poja, temale ütlema:\n2 „Küsi ometi Issandalt meile nõu, sest Paabeli kuningas Nebukadnetsar sõdib meie vastu! Vahest talitab Issand meiega kõigi oma imetegude eeskujul, nõnda et ta läheb ära meie kallalt?”\n3 Ja Jeremija vastas neile: „Öelge Sidkijale nõnda:\n4 Nõnda ütleb Issand, Iisraeli Jumal: Vaata, ma pööran ümber sõjariistad, mis teil käes on, millega te väljaspool müüri sõdite Paabeli kuninga ja kaldealaste vastu, kes teid piiravad, ja kogun need selle linna keskele.\n5 Ja mina ise sõdin teie vastu väljasirutatud käe ja vägeva käsivarrega vihas ja raevus ja suures meelepahas.\n6 Ja ma löön maha selles linnas asujad, niihästi inimesed kui loomad: nad surevad suurde katku.\n7 Ja seejärel, ütleb Issand, annan ma Sidkija, Juuda kuninga, ja tema sulased ja rahva, need, kes sellesse linna katkust, mõõgast ja näljast on üle jäänud, Paabeli kuninga Nebukadnetsari kätte, ja nende vaenlaste kätte, nende kätte, kes püüavad nende elu. Ja tema lööb nad maha mõõgateraga, ta ei kurvasta nende pärast, ei anna armu ega halasta.\n8 Ja ütle sellele rahvale: Nõnda ütleb Issand: Vaata, ma panen teie ette elu tee ja surma tee!\n9 Kes jääb sellesse linna, see sureb mõõga läbi ning nälga ja katku; aga kes läheb välja ja alistub teid piiravatele kaldealastele, see jääb elama ja võib pidada oma hinge enesele saagiks.\n10 Sest ma olen pööranud oma palge selle linna vastu õnnetuseks, aga mitte õnneks, ütleb Issand; linn antakse Paabeli kuninga kätte ja ta põletab selle tulega.\n11 Ja ütle Juuda kuningakojale: Kuulge Issanda sõna!\n12 Taaveti sugu! Nõnda ütleb Issand: Mõistke igal hommikul õiget kohut ja päästke riisutu rõhuja käest, et mu viha ei süttiks nagu tuli ega põleks kustutamata teie kurjade tegude pärast!\n13 Vaata, ma olen su vastu, sina, oru elanik, tasandiku kalju, ütleb Issand. Teie ütlete: „Kes astub alla meile vastu ja kes tuleb meie eluasemeisse?”\n14 Aga mina nuhtlen teid teie tegude vilja mööda, ütleb Issand; ma süütan teie metsas tule ja see neelab kogu teie ümbruskonna.”\nLuuka 1 68 „Kiidetud olgu Issand, Iisraeli Jumal, et ta on tulnud oma rahva ligi ja toonud talle lunastuse\n69 ja on meile äratanud päästesarve oma sulase Taaveti soost,\n70 nagu ta on rääkinud ajastute algusest oma pühade prohvetite suu läbi -\n71 päästmist meie vaenlastest ja kõigi nende käest, kes meid vihkavad,\n72 et halastust anda meie vanematele ja pidada meeles oma püha lepingut,\n73 vannet, mille ta on vandunud meie isale Aabrahamile.\n74 Nõnda ta laseb meid, vaenlaste käest päästetuid, kartmatult teenida teda\n75 vagaduses ja õigluses tema ees kõik meie elupäevad.\n76 Ja sina, lapsuke, sind hüütakse Kõigekõrgema prohvetiks, sest sa lähed Issanda eel temale teed valmistama,\n77 et anda tema rahvale pääste tunnetus nende pattude andeksandmises\n78 meie Jumala südamliku halastuse läbi, millega meile tuleb päikesetõus kõrgustest.


Kuidas poletada rasva, kui u magada Rasva kadu ja meeleolumuutused\nMina: Alkoholis endas on juba nii palju kaloreid ka viinas ja tekiilas on, uskuge mind , et tark tegu oleks üldse sellest loobuda, mitte ainult piirata. Toiduainetes on vähe toite, mis on läbinud palju töötlemisetappe. Mina: Vale. Neis sisalduv kapsaitsiin aitab kehal samuti kaloreid põletada. Leppige sõbrannaga kokku, et treeningu ajal te üksteist ei sega või jäta sõbrannatamise aeg kohvikutesse!\nMitte üksnes seepärast, et partneri võlumisega võib ebameeldiva lõhna pärast raskusi tekkida, vaid ka seetõttu, et kahjuks muudab küüslauk une kehvaks.\nKüüslauk põhjustab kõrvetisi ja peale selle võib ta tekitada tundliku maoga inimestele ka kõhuprobleeme. Sa ei igatse ju ometi kehva und, vahet pidamata vähkremist ja küljelt küljele visklemist või valulikke kõrvetisi? Tume šokolaad Järjekordne toiduaine, mis on abiks päeva jooksul, kuid kahjulik õhtul, on šokolaad.\nPeale selle sisaldab šokolaad ka rohkesti muid stimuleerivaid aineid, mis hoiavad ärksana. Kui sa tõepoolest ei suuda magusast suupistest loobuda, võta parem tükk valget šokolaadi, mis on pisut ohutum valik. Alkohol Kas klaas õlut või veini muudavad ka sinu uniseks? Alkohol võib aidata küll kergemini uinuda, kuid uni on samal ajal palju kehvem ja sa ärkad väsinuna. Alkoholi tuleks hilistel õhtutundidel vältida.\nMuidugi ei tee klaas õlut või veini midagi halba, kuid suured alkoholikogused ei ole kindlasti soovitatavad. Punane liha Punane liha on toiduaine, mis peaks kuuluma menüüsse korrapäraselt, kuid kindlasti mitte õhtul.\nSuure valgu- ja rasvasisalduse tõttu kujutab liha endast seedetraktile tõsist rassimist, mis omakorda põhjustab kehva öö.\nPunane liha sobib hästi lõunasöögiks, kuid õhtusöögiks on hoopis sobivam valge liha. Ainult kardiotrenn ei aita meil kasvatada lihaseid ning saavutada seksikat toonuses keha.


Vaadata tagasi, et minna edasi – HTM haldusala personalitöö ja dokumendihalduse INFOKIRI\nHTMi personali- ja dokumendihalduse osakond alustas taaskord aastat tegusalt. Jaanuaris kutsusime kokku haldusala asutuste kontaktisikud, et üheskoos arutada viimasel aastal dokumendihalduses tehtut ja tegemata jäetut ning mõtiskleda uue perioodi väljakutsete ja arendusvajaduste üle. HTMi haldusala on dokumendihalduse osas jagatud kahe süsteemi vahel – Parim INfo Alati Leitav (PINAL) ja Eesti Koolide Infosüsteem (EKIS).\nTarkvara aja- ning asjakohasena hoidmine on elektroonilise dokumendihaldussüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks väga oluline. Seetõttu oli eelmisel aastal arendusmeeskonna üks prioriteetidest PINALi baastarkvara SharePoint 2010 uuendamine 2016. aasta versioonile. Ajaga peab kaasas käima! Eelmisel aastal liitus PINALiga ka uus asutus – Keeleinspektsioon, kes end nüüdseks süsteemis väga koduselt tunneb ning tänaseks kasutab PINALit koos HTMiga veel neli asutust. Lisaks realiseeriti eelmisel aastal mitmeid 2016. aastal läbi viidud kasutusmugavusuuringust selgunud kasutajate soove. Sestap on nüüdsest PINALi kasutajatel oluliselt mugavam süsteemis toimetada. Kindlasti peab ära märkima uue otsingusüsteemi, mis võimaldab nüüdsest otsida üle kõikide dokumentide sisu. Täiendusi said mitmed detailid (nt asjaajamise aasta lõpetamine), läbi mille on edaspidi PINALi, kui terviku haldamine oluliselt mugavam ning lihtsam. Jaanuari kohtumisest jäi samuti kõlama, et kasutajatel, aga ka halduritel endil on mitmeid ettepanekuid süsteemi parendamiseks, millega kindlasti võimalikult palju ka arvestatakse. Uue arendusperioodi võib laias laastus jagada kolmeks:\nKasutusmugavusega seonduvad arendused\nDokumendi elukäigu etappide tõhustamine\nMöödapääsmatud, süsteemsed arendused (nt uue ID- kaardi tugi jmt)\nKokkuvõttes arendati eelmisel aastal PINALit igal tööpäeval 8,58 tundi ning soov on kurssi sellisena ka edaspidi hoida. Samuti viime 2019. aastal läbi uue kasutusmugavusuuringu.\nEKISe jaoks oli eelmine aasta tõepoolest tormiline – muutus palju, avastati palju, juhtus palju ja tehti väga palju. Ka arendustega mindi edasi ning seda igal tööpäeval keskmiselt 4,39 tundi. 2018. aastal toimusid seoses HTMi struktuurimuudatustega ning tööülesannete ümberjagamisega muudatused ka EKISe meeskonnas. Kasutajatoe ning tehnilise arendustegevuse korraldamine anti üle Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutusele (HITSA). Arendusvajaduste väljaselgitamist, kasutusmugavuse monitoorimist ning süsteemi vastavuse tagamist seadusandlusele koordineerib HTM. EKISt kasutavate asutuste erinevate vajadustega arvestamiseks ja realiseerimiseks vajas süsteem paremaks toimimiseks põhimõttelisi muudatusi. Sellest tulenevalt võttis uus koosseis 2018. aasta peamiseks eesmärgiks EKISe seniste ebakõlade korrastamise ning kõikide asutuste dokumendiregistrite, sh avalike veebiliideste ühtlustamise. Tänaseks on EKIS suuresti ka vajadustele vastavalt korrastatud (menüüd ühildatud, vastavad kanded migreeritud), kuid töö mõistagi jätkub.\nUus, 2019. aasta arendusperiood on lisaks suurtematele sisulistele arendustele suunatud spetsiifiliselt kasutusmugavuse ning koolitüübist tulenevate arendussoovide täitmisele. Samuti pööratakse senisest enam tähelepanu asutuste sisemist töökorraldust (sh vajalikke dokumenditüüpe) puudutavatele lahendustele. See vajadus sai kinnitust jaanuarikuisel kohtumisel. HTM peab kõikide osapoolte kaasamist arenduste planeerimisse ning valmislahenduste tehnilise kontrolli teostamisse äärmiselt oluliseks ning rõõm on tõdeda, et kõik kohtumisel osalejad olid lahkelt nõus abistama. Eesmärgi täitmiseks organiseeritakse uuest aastast regulaarselt kohtumisi, et midagi ei jääks tähelepanuta. Vahetute kogemuste jagamine ning tagasiside igapäevase süsteemi kasutamise osas on hindamatu osa eduka EKISe loomises.\nPersonali- ja dokumendihalduse osakond on 2019. aasta väljakutseteks valmis ning astub koos haldusalaga innukalt uuele perioodile vastu.\nHTM haldusala dokumendihalduse koordinaator\nPostitatud 04/02/2019 05/02/2019 Autor Mare Pihel\nEelmine Eelmine postitus: Kontrollige aeg-ajalt RTIPi sisestatud koolitusi!\nJärgmised Järgmine postitus: Uued töösuhet reguleerivad aktid haldusala juhtidele


EstGILD-i esimene fänniloos käib ja hakkab mõne tunni pärast lõppema. Võitja saab omale ühe kevadise kingipaki. Mida pakk täpselt sisaldab on esialgu üllatus.\nEsimeseks kingituseks pakis on HandiCraft by Jane kevadised kõrvarõngad. Järgnevatel päevadel anname teada, mis lisandub pakki järgmisena.\nLoosimises osalemiseks hakka/ole estGILD facebookilehe fänniks ja jaga meie lehekülge oma sõpradega. Samuti kirjuta kommentaaridesse, millist käsitööd just sina e-poest otsid või puudust tunned. Ettepanekud ja soovitused on väga teretulnud.\nNimekiri osalejatest läheb lukku täpelt TÄNA pühapäeval 20. aprillil kell 00.00 Võitjast teavitame esmaspäeval 21.\nLoosimises osalevad kõik, kellel on täidetud kolm eeltoodud tingimust: ole estGILD lehe fänn - klõpsa "meeldib", jaga, kommenteeri.\nKohe meie lehele saad SIIA LINGILE KLÕPSATES\nSamuti on värskelt alanud meie uus ja seni pikim ja keerukaim taaskasutusaineline käsitöölahing. Ootame kõiki huvilisi osalema!\nLoe siit: KUIDAS MEIE LAHINGUD TOIMUVAD\n» killukalli posted @ 18:40 - Link - kommentaarid\nestGILDis on alguse saanud tore traditsioon. Käsitöölahingud.\nSel nädalavahetusel toimus juba kolmas.\nMis ja kuidas ?\nSeekord oli teemaks taaskasutuskampsunist padja tegemine. Eelmisel nädalavahetusel poekott...\nMis valmis said osalejatel saad jälgida ka meie FB-lehel: ESTGILD Facebookis\nJärgmisel nädalavahetusel juba uued lahingud!\nSamuti ootame Teid külastama oma e-poodi : estGILD e-pood kuhu on müügile saabunud vapustavalt kaunist kohalikku käsitööd meie oma meistritelt.\nJa kui soovid meiega kampa lüüa, siis võta julgelt ühendust!\n» killukalli posted @ 21:15 - Link - kommentaarid\nKui te juba teate, siis on loodud uus käsitööleht estGILD.\nNagu te ka teate, siis käsitöö on healoomuline haigus\nSellega seoses täna öösel sõlmisid estGILDi loojad : mina ja Kristi kokkuleppe, mis sisaldab vähem sotsiaalmeediat ja rohkem käsitööd.\nHetkel väljakutse käib.\nTulge lugege lähemalt estGILDi blogist : Rohkem käsitööd ehk kuidas valmib ühe päevaga kaks kleiti\nSamuti saab vahekokkuvõtteid lugeda meie Fb lehelt: estGILD Facebookis\n» killukalli posted @ 12:58 - Link - kommentaarid\nEstGILD avas hiljuti oma e-poe: estgild.com\nOotame Teid uudistama ehedat eestikäsitööd meistritelt. Samuti ootame lahedaid omanäolisi töid meie lehele müügiks. Kuidas ja kuhu, saab lugeda meie kodulehelt : http://www.estgild.com/Kuidas-estGILD-is-muua-\nUute toodete ilmumist saab jälgida meie FB lehe vahendusel: https://www.facebook.com/estGILD\nNing loomulikult ka Pinterestis: http://www.pinterest.com/estgild/\nKena kolmapäeva kallid käsitööarmastajad!\n» killukalli posted @ 09:05 - Link - kommentaarid\nTeate sõbrad mul on uudis!\nUudis nii käsitöö tegijatele kui käsitöö soetajatele . Ja sellest uudisest saab lugeda siin: http://handicraftbyjane.eu/estgild/\nJa otseloomulikult ootame arvamusi ja tagasisidet ja uusi kontakte!\n» killukalli posted @ 18:59 - Link - kommentaarid\nJuhtus nii, et süda läks kohe nii südamlikuks, et rohkem südamlik enam olla ei saa.\nTule vaata ka\n» killukalli posted @ 12:06 - Link - kommentaarid\nKuidas ma lihvisin, lakkisin, liimisin, klammerdasin, kolkisin ja kopsisin, mille tulemuseks sai vanadest köögitoolidest midagi täiesti uut ja silmapaistvat, saab lugeda siit : http://handicraftbyjane.eu/toolide-totaalne-muutumine/\n» killukalli posted @ 19:40 - Link - kommentaarid\nSuss sai loositud, aga vahepeal on valminud nii mõnigi uus tellimustöö ning lisaks sain endale kingiks väga vahvad laastukorvid. Lugege ikka : http://handicraftbyjane.eu\n» killukalli posted @ 21:01 - Link - kommentaarid\nVeel on veidi aega panna nimi kirja, et osaleda käsitööna valminud kommisussi loosis.\nSelleks külasta minu FB lehte : HandiCraft by Jane\nHakka minu fännilehe sõbraks.\nKirjuta sussifoto alla, et osaled loosis.\nVõitja selgumisel võtan arvesse ka seda, kas tulevane omanik on poiss või tüdruk ja saadan sussi kenasti 1. detsembriks teile koju, et päkapikk saaks korralikult oma tööd teha.\nLoosimine toimub juba homme!\n» killukalli posted @ 17:56 - Link - kommentaarid\nTuli mõte. Hea mõte. Laupäevaõhtune mõte. Mis siis kui teeks ühe jõulueelse loosimise`?\nTule ja osale.\nMida loositakse ja kuidas, mis tingimustel, saad teda kui klõpsad : SIIA\n» killukalli posted @ 19:22 - Link - kommentaarid\nValmis mini päikesevari pildistamiste tarbeks.\nPalju fotosid ja juttu loe blogist: http://handicraftbyjane.eu/paikesevari/\n» killukalli posted @ 13:28 - Link - kommentaarid (5)\nKäes on aeg kui peaks mõtlema hakkama sellele, et varsti varsti hakkavad akende taga hiilimas käima pisikesed mehikesed. Ja selleks, et nad ka midagi kaasa tooksid peab olema koht, kuhu see kaasatoodu panna.\nSeega tuli tuju õmmelda paar sussi....päkapikusussi. Millised välja tulid loe blogist:\nKui soovid endale, anna teada!\n» killukalli posted @ 20:08 - Link - kommentaarid\nSai kirjutatud üks lugu sellest, kuidas ühed tumbad said minu käe all uue kuue. Ja mismoodi vana mööbli sees võib leiduda ikka tõsine rõvedus .\nVaata fotosid ja loe juttu ka : http://handicraftbyjane.eu/tumbade-spaas-kaik/\n» killukalli posted @ 10:27 - Link - kommentaarid\nUssijussist ja mu elu esimesest koolitusest saad lugeda:siit\n» killukalli posted @ 20:03 - Link - kommentaarid\nTule mu kodukale ja loe kuidas ....\n» killukalli posted @ 20:23 - Link - kommentaarid (6)\nEile tekkis täiesti ootamatult vajadus ette võtta t-särgi tuunimine. Ega see mul endal ei olnud plaanis sugugi, aga tütar tuli ja teatas, et tema nägi kuskil välismaa lehel netipoes ühte lahedat t-särki, millel peal pitsist rist. Esiteks ei olnud see just kõige odavam ja teiseks poleks see õhtuseks diskole minekuks kohale ka kindlasti mitte jõudnud.\nRisti lõikas välja tütar, edasise töö tegin mina.\n» killukalli posted @ 06:53 - Link - kommentaarid (2)\nNagu kõikidel koolijütsidel, on ka meie pere piigadel aktiivses kasutuses kontoritoolid. Nende katted, aga ei kannatanud enam mingit kriitikat. Üheks põhjuseks ehk nende paha harjumus istumise alla näppe pühkida. Võtsin kätte ja andsin toolidele täiesti uue välimuse.\nLoe ja vaata fotosid kodulehel : http://handicraftbyjane.eu/kontoritoolide-muutumine/\n» killukalli posted @ 14:09 - Link - kommentaarid (2)\nPika töö tulemusena valmis motiividest tellimustööna kapuutsiga vest noorele neiule.\n» killukalli posted @ 10:36 - Link - kommentaarid (3)\nSügis ründab. Meie ründame peapaeladega vastu. Loe ja vaata hulgaliselt fotosid ikka minu wordpressi blogist : http://handicraftbyjane.eu/peapaelade-runnak/\nMillegipärast pole võimalik fotot panna. Photobucketis kenasti olemas, siin kirjas et fotot pole olemas. Seega piiluge ikka blogisse.\n-a72a-f4f42a3de04b.jpg" border="0" alt="" />\n» killukalli posted @ 09:13 - Link - kommentaarid\nMannavahustest palmikutest ja meelespeaseinast võib lugeda värsket postitust blogis: Handicraft by Jane\nIsu tekitamiseks üks foto ka\n» killukalli posted @ 15:54 - Link - kommentaarid (1)\nValmisid sõrmedega heegeldatud sõrmedeta sõrmikud. Ma ei tea kuidas Teil, aga minul on hommikul vara õue minnes juba jahe. Varsti, varsti võib kindad kätte panna. Ja nagu fotodelt näha, siis on nad päris lahedad aksessuaarid ka juba praegu. Tuleb vaid osata välja kanda\nPildistamiseks läksime tütrega spetsiaalselt metsa. Võtsime kaasa posu valminud asju ja ronisime mööda kraave ja kände. Lõbus oli.\nRohkem fotosid: http://handicraftbyjane.eu/sormedeta-sormikud/\nJa alati uuemad tööd, käsitöönipid, õpetused ja fotod minu FB lehel: https://www.facebook.com/HandiCraftbyJane\n» killukalli posted @ 14:21 - Link - kommentaarid (1)\nSain laheda tagaside kliendilt ning tema poolt tehtud toredad fotod minult tellitud päikesevarjust, mida kasutati fotosessiooni raames.\nNii kift, kuidas üht asja võib nii eri olukordades aksessuaarina kasutada.\n» killukalli posted @ 18:37 - Link - kommentaarid (1)\nLisasin blogisse müüginurka tikkija piibli ja 4 tokki Patons Reef lõnga.\n» killukalli posted @ 11:03 - Link - kommentaarid\nKirjutasin oma blogis ühest lahedast karbituunimisest. Tegime seda lapsega koos ja sai päris tore asi. Proovige ka.\n» killukalli posted @ 18:25 - Link - kommentaarid (4)\nPühapäev sai veedetud Prantsusmaad avastades. Käisime lahedas käsitöökülas ja kirjutasin sellest pika loo paljude piltidega. Sekka ka muud juttu.\nLoe ikka mu käsitöölehel: http://handicraftbyjane.eu/prantsuse-kasitookula-ehk-french-dream/\n» killukalli posted @ 07:28 - Link - kommentaarid (1)\nBeebi Mari....su tekk on valmis !\nLeidsin ühe inglisekeelse vahva blogi, kus oli beebiteki tegemise õpetus. Blogi nimi on hetkel nagu peast pühitud.\nIgatahes mõtlesin, et mis see mõni motiiv siis valmis pole heegeldada ja mõni otsake peita.\nTegelikkuses andis ikka teha.\nRohkem juttu ikka mu kodulehel:\n» killukalli posted @ 16:45 - Link - kommentaarid (2)\nLugu sellest kuidas ühe prügi võib olla teise varandus ehk kuidas sain endale vapustava sirmi otse teiste prügihunnikust.\nAsi sai alguse päeval kui mu teine pool läks tööle ja tuli tagasi ning teatas, et objektil kus ta ehitamas käib on koos ehitusprahiga välja visatud puidust sirm.\nMis edasi sai loe mu veebilehelt ja vaata ka hulgaliselt fotosid: http://handicraftbyjane.eu/\nPs. Kes teab kuidas saaks selle internetilingi värvi kuidagi erksamaks, siis andke teada, Seda halli on nii raske märgata eneselgi.\n» killukalli posted @ 08:39 - Link - kommentaarid (11)\nLisasin kodulehele mitu valikut käsitööajakirju, mis ootavad uut perenaist või miks ka mitte peremeest kes neid hellalt hoiaks ja kaitseks.\n» killukalli posted @ 08:03 - Link - kommentaarid\nLugu sellest kuidas päikesevarjusid pole kunagi liiga palju ning mismoodi ehituspoest saab kuldse värvi asemel rohelist.\nLoe minu käsitoolehel : www.handicraftbyjane.eu\n» killukalli posted @ 07:40 - Link - kommentaarid (5)\nKartulikotist tibikleidiks. Loe lähemalt kuidas teha sai proua kitlist teismelise suvekleit:\nKülasta ka minu kodulehte Facebookis, kus saab samuti jälgida kõike uuemat,mis minu käsitöörindel toimub:\n» killukalli posted @ 18:19 - Link - kommentaarid (3)


Andmete normaliseerimine tabelianalüsaatori abil - Access\nAndmete normaliseerimine tabelianalüsaatori abil\nKui impordite andmeid, pole lähteandmed mõnikord õigesti seotud tabelitekst tükeldatud. Accessi kõigi eeliste ärakasutamiseks tuleks andmed normaliseerida – eraldada erinevateks tabeliteks, millest igaüks käsitleb ühte teemat, mis on omavahel seotud põhiteabeüksuste abil. Tabelianalüsaator on teile selle olulise toimingu juures abiks: klõpsake lindil menüüd Andmebaasiriistad ja seejärel jaotises Analüüs nuppu Analüüsi tabelit. Käivitub viisard ja juhendab teid edasises protsessis.\nMärkus.: Selle teema teave kehtib ainult Microsoft Accessi töölauaandmebaasi (.mdb või .accdb).\n1. Algne tabel\n2 tabelianalüsaatoriga loodud tabelid\n3. tabelianalüsaatoriga loodud päring\nKui teie Microsoft Accessi andmebaas on tabel, mis sisaldab ühel või mitmel väljal korduvat teavet, tükeldage tabelianalüsaatori abil andmed seotud tabeliteks, et saaksite andmeid turvalisemalt ja tõhusamalt talletada. Seda protsessi nimetatakse normaliseerimiseks.\nTabelianalüsaator jagab korduvat teavet sisaldava ühe tabeli eraldi tabeliteks, kus igat tüüpi teavet talletatakse ainult üks kord. Nii saate andmebaasi tõhusamalt ja hõlpsamalt värskendada ning selle mahtu vähendada. Kui viisard on andmed jaganud, saate endiselt andmeid ühes kohas vaadata ja nendega töötada, luues viisardi abil päringu.\nPäringu abil saate värskendada korraga mitme tabeli andmed. Samuti pakub päring muid aegasäästvaid funktsioone andmete täpsuse suurendamiseks.\nKui muudate päringu abil korduvat välja, värskendatakse automaatselt kõik selle väärtusega kirjed, kuna värskendate tegelikult vaid ühte välja päringu aluseks olevas tabelis.\nPäring pärib uutest tabelitest otsinguväljad, mille abil saate muuta väljaväärtusi, valides väärtused loendist. Nii ei pea te oskama väärtust õigesti tippida. Otsinguloend otsib väärtusi aluseks olevast tabelist. Kui sama väärtus rakendatakse mitmele kirjele, saate täpsuse ja ühtsuse tagamiseks valida selle väärtuse iga kord loendist.\nVorme ja aruandeid, mis olid varem algse tabeli põhjal automaatselt põhineb päringu kohe, kuna viisard määrab päringu algse tabeli nimi ja nimetab tabeli.\nPäringul põhinevad olemasolevad vormid ja aruanded pärivad automaatsed väljavärskendused. Uued vormid ja aruanded pärivad ka otsinguloendid.


COVID-19 | Eversheds Sutherland Career\nabiks võitlemisel koroonaviirusega Covid-19\nValitsuse eriolukorra abipakett: KredExi meetmed\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on rõhutanud, et meetmed järgivad viiruse kulgu ning neid vaadatakse üle ja kohandatakse reaalajas.\nTurgu stimuleerivad meetmed töötatakse välja alles viiruse taandumisel ning olukorras, kus liikumispiiranguid leevendatakse.\nValitsuse eriolukorra abipakett: Töötukassa töötasu hüvitis\nVärske info! Sotsiaalministri sõnul on meetme pikendamise arutelusid juba alustatud ning Töötukassa kaldub pigem meetme pikendamise suunas. Lõplikke otsuseid aga tehtud pole ning arutelud jätkuvad.\nTöötukassa kaudu saab taotleda töötasu hüvitist, mis makstakse töötajale, kelle tööandja tegevus on erakorralistest asjaoludest tulenevalt oluliselt häiritud.\nAitame oma klientidel kiirelt reageerida: Maaelu Edendamise Sihtasutuse meetmed\nAitame oma klientidel kiirelt reageerida: Konkurentsiõiguse reeglid on ajutiselt lõdvemad meditsiiniseadmete ja ravimite jaotamise valdkonna koostöös\nEuroopa Komisjon avaldas äsja juhised, kuidas COVID-19 leviku ajal läbi viia konkurentsiprobleemide hindamist seonduvalt kriisiaegse koostööga. Juhised hakkasid kehtima 8. aprillil ja kehtivad kuni komisjon otsustab teisiti.\nKoroonaviirus – vääramatu jõu ülevaade\nLoe Raiko Lipstoki ülevaadet (PDF)\nRaiko Lipstok – Commercial law – Estonia (PDF)\nAitame oma klientidel kiirelt reageerida: Valituse eriolukorra abipakett\nAitamaks oma klientidel kiirelt reageerida, pani Eversheds Sutherlandi meeskond kokku Vabariigi Valitsuse eriolukorra abipaketi analüüsi.


Mis on kaalulangus sudame loogisagedus Südame kaalulangus pulss\nPulss ja rõhk on omavahel seotud\nHupe kaalulangus leicester\nMis on kaalulangus sudame loogisagedus, Mis on pulsisageduse varieeruvus ja miks see teie tervisele oluline on?\nKui teie südame löögisagedus ületab teie vanuse maksimaalsest kasutamisel rohkem kui , võib see olla tingitud südame ebanormaalsest juhtivusest. Nii et kerge rõhu kõrgenemine võib-olla ei tundugi nii hull, aga vaadates kui paljudel on kõrge vererõhk, näeme, et tegemist on suure probleemiga. Mis tasemest alates hüpertooniatõbi algab? Kiirem südame löögisageduse häire arstid nakkus on tõsine kilpnäärme haigus: teie kilpnäärmevähk on teie kaela nääre, mis aitab säilitada ainevahetust - kilpnäärme üliaktiivne toime võib suurendada südame löögisagedust ning põhjustada kaalulangust, ärrituvust, kuumuse talumatust ja kõhulahtisust südame rütmihäired: südame normaalset elektrilist aktiivsust võib katkestada, põhjustades tahhüarütmiat, kus süda peksab kiiresti ja ebanormaalselt. Kapillaaride ja veenide võnked määratakse haiglas vastavalt individuaalsetele näidustustele.\nSee kõik aitab kaasa kõrgema vererõhu tekkele. Lisaks toitumisele on kehakaalu alandamisel tähtis ka füüsiline aktiivsus.\nKuidas ma kaotasin 12 kg oma kaalust?\nKas see on universaalne põhimõte, mis kehtib kõigile? Päris nii ta ei ole.\nMis On Südame Löögisageduse Muutlikkus - Ja Kas Peate Oma Teadma? | Seisund\nMõned saavutavad suurema, teised väiksema efekti. Küll aga olen näinud drastilisi muutusi, kui moodi tuli n-ö kehakaalukirurgia ehk bariaatiline kirurgia rahvapäraselt maovähendusoperatsioonid. Mul oli patsient, kelle vererõhk oli ühikut ja kehakaal samuti kg. Ta tuli uuesti minu juurde veidi vähem kui aasta hiljem ja ma peaaegu ei tundnudki teda ära, sest vererõhk oli ja kaal pisut üle Ta oli kaotanud pea poole oma kehakaalust ning vererõhk oli langenud täiesti normaalsele tasemele ja ei vajanud enam üldse ravi.\nMa ei saa siiski öelda, et see nüüd kõigi kohta käib.\nSüdametervis: mida peaksite teadma oma südame löögisageduse kohta\nVererõhk on keerulisem tõbi, sest tema valdav põhjus, hüpertensioon, on geneetiline ja heterogeenne haigus. Näiteks diabeetikutel on väga raske hüpertensioon, mida on väga raske normi viia, kuna tal on palju erinevaid liike. Küll aga võin öelda, et tänapäeva ravimitega ja muude meetoditega suudame valdava enamuse haigusjuhte ära ravida. Kõige rohkem meeldib mulle arstina veel see situatsioon, kui ma suudan hoida haigust pikka aega kontrolli all ilma üldse ravimeid kasutamata.\nKumb on õige vererõhu näitaja, kas see, mis on mõõdetud arsti juures närvilisena või too, mis on mõõdetud rahulikult diivanil pikutades? Jah, seal on kahtlemata erinevusi. Meil on kolme liiki mõõtmiseid, kuid ravimine baseerub ikkagi n-ö kabinetimõõtmisel, mis määratakse siis, kui inimene on rahulikult istunud vähemalt 5 minutit.\nKodumõõtmisel kasutamine 5 ühikut madalamat piiri just sel põhjusel, et stressi on vähem. Leidub ka neid kellel on rõhk öösel samuti kõrgel, näiteks neerukahjustusega patsientidel. Siis ei saa veresooned üldse puhata ja kahjustused on veel suuremad.\nKui inimesel on kodus vererõhk korras ja arsti juures kõrgem, siis ei tasu kohe ravima hakata. Küll aga peab neid tähelepanelikult jälgima, sest uuringud näitavad, et 5, hiljemalt 10 aasta jooksul areneb neist välja päris hüpertensioon, mis siis nõuab juba tõsist lähenemist.\nSellesse loendisse tuleb lisada veel üks: südame löögisageduse muutlikkus. See erineb teie südame löögisagedusest, mida mõõdetakse südame löögisageduse arvuga minutis.\nKaalulangus kondides 30 minutit paevas\nKõrge vererõhk vajab ilmtingimata ravi | Regionaalhaigla\nSüdame löögisagedus täiskasvanul sõltuvalt vanusest - Vaskuliit - May\nSüdame kaalulangus pulss\nJa erinevalt teie pulsist, mille saate pulsi loendamise abil arvutada, mõõdetakse pulsi varieeruvust arsti juures elektrokardiogrammi EKG või EKG testiga, mis registreerib teie südame elektrilise aktiivsuse.\nMuutlikkus viitab teie südame löögisageduse võimele kogu päeva jooksul liikuda.\nTeie pulss ei ole mõeldud kogu aeg sama kiiruse hoidmiseks; see muutub sõltuvalt teie aktiivsusest ja emotsioonidest.\nKaalulanguse muutused vajate rohkem selgust? Mõelgem tagasiminekule koopameeste esivanemate juurde. Neil koobastes istudes võis nende südame löögisagedus puhata näiteks 60 lööki minutis bpm. Kuid niipea, kui nad olid õues ja mõõkhambuline tiiger möirgas, pidid nad oma südame löögisageduse kiiresti üles tõstma, et oma keha liigutada ja kiiresti eemale saada, selgitab doktor Karol Watson, direktor UCLA Barbra Streisandi naiste südametervise programm.\nSeda modulatsiooni juhib autonoomne närvisüsteem, mis hõlmab nii teie sümpaatilist närvisüsteemi SNS või võitlus või põgenemine kui ka parasümpaatilist närvisüsteemi PNS või teie chill-out-süsteemi. Millest võib olla tingitud liiga kiire pulss, mis kogu päeva jooksul on stabiilseltseda ka hommikul ärgates ja õhtul magama minnes. Selline mure, et pulss kogu aeg liiga kiire.\nMis On Pulsisageduse Varieeruvus Ja Miks See Teie Tervisele Oluline On? | Sobivus\nPulss Vererõhk Kehatemperatuur on arteriaalne rõhk, mis tekib südame kontraktsioonil ja vere pumpamisel suure vereringe arteritesse.\nMida peaks mu südame löögisagedus olema ja mis seda mõjutab? - Tervis + ravim\nSüdametervis: mida peaksite teadma oma südame löögisageduse kohta - Tervis -\nKas squats poletavad sisemise reie rasva\nKanepi sudamete kaalulanguse ulevaated\nJa nii on see juba paar kuud olnud. Sa mõtled selle all seda, et süda lõi 84 lööki, aga pulss ise oli 92?\nSee on võimatu, pulss saab olla madalam, kui südame löögisagedus - sellisel juhul. Kellel on aeglasem pulss, püsib kauem elujõuline. Südame- ja veresoonkonnahaiguste puhul on täheldatud, et patsientide pulss on väga kiire.\nMida peaks mu südame löögisagedus olema ja mis seda mõjutab?\nSüdame rütmihäireteks nimetatakse haiguste rühma, mille ühiseks jooneks on südame elektrilise aktiivsuse kõrvalekalle normist. Südame rütmihäired võivad. Pulss ja treening Trenni tehes tahad, et pulss tõuseks, kuid mitte liiga palju. Õige numbri leidmiseks alustage oma maksimaalse määra väljaarvutamisest: lahutage oma vanus st.\nMõned seadmed ja masinad, näiteks jooksulint, jälgivad teie pulssi. Teised südame löögisageduse panustajad Välised tingimused, näiteks soe ilm või niiskus, võivad teie südame veidi rohkem verd pumpama panna.\nÄärmuslikud emotsionaalsed tõusud ja mõõnad või ärevustunne võivad samuti teie pulssi tõsta.\nMis on südame löögisageduse muutlikkus - ja kas peate oma teadma?\nIstumisasendist püsti tõusmine võib seda mõneks sekundiks ka üles tõsta. Millal pöörduda arsti poole pulsi kohta Helistage oma arstile, kui te võtate ravimeid, mis põhjustavad minestust või pearinglust.\nTeie südame löögisageduse muutlikkuse parandamine Mis on pulsisageduse varieeruvus ja miks see teie tervisele oluline on? Kui raputad Coachella ajal spordiklubi treenerit, näiteks festivalil käijaid, kes on metalseid fannypakke pakkumas, on tõenäoline, et olete kuulnud südame löögisageduse muutlikkusest HRV. Siiski, kui te pole ka kardioloog või elukutseline sportlane, ei tea te ilmselt, mis see tegelikult on. Kuid arvestades, et südamehaigused on naiste seas peamine surmapõhjus, peaksite võimalikult palju teadma oma linnukest ja kuidas seda tervislikena hoida, sealhulgas ka seda, mida see arv teie tervise jaoks tähendab. Mis on pulsisageduse varieeruvus?\nTäna oleme teadlikud oma südame löögisagedusest, tänu sellistele seadmetele nagu nutitelefonid, mis võivad mõõta iga võitu puhkuse ja treeningu ajal. Niisiis, mis on normaalne? Kuidas me peaksime mõõtma meie südame löögisagedust?\nÜllataval kombel on rohkem kui kaksteist kohta, kus tunnete oma pulssi. Kuid on kaks, mis on kõige lihtsamad ja kõige usaldusväärsemad - radiaalne arter, mis kulgeb mööda küünarvarre sisemust pöidla alusest; ja unearter, mis kulgeb kaela ees kaks sõrme Aadama õuna poole.\nParim viis südame löögisageduse mõõtmiseks on istuda mõneks minutiks ja lõõgastuda, seejärel kasutada kahte sõrme mitte pöidla, kuna oma pulss võib teie mõõtmist segamini ajadaet arteri õrnalt kokku suruda ja lööki lugeda 15 sekundi jooksul.\nSelle korrutamine neljaga annab teie südame löögisageduse lööki minutis. Kui te kasutate unearteri, on oluline kontrollida ainult ühel küljel korraga, mitte arterite massaaži - see on ala, mis tajub vererõhku, mis voolab läbi arteri, ja signaalid südamele, et hoida seda tihedas vahemikus ; selle piirkonna stimuleerimine võib seda trikkida südame löögisageduse ja vererõhu langetamiseni, mis viib pimendamiseni.\nEessõna Järgnev patsiendijuhend annab infot kodade virvendusarütmia olemuse, sümptomite, diagnoosimise, tüsistuste ja ravi kohta. Juhend on suunatud patsientidele ja nende lähedastele.\nTeie süda jookseb elektriga - tegelikult on iga südamelöök väga väikese elektrilise impulsi tulemus.\nKaalulangus sailitada lihasmassi\nKuidas vahendada oma laia olgade alla\nFat burn crossfit wod


Skano messil Eesti ehitab 2017. Täname külastamast!\nEesti Näituste messikeskuses 5.-8 aprillini\nKülastage meid B1-07\nSkano @ BAU 2017. Täname külastamast!\nNurgakivi (28.mai 2016)\nEesti ehitab 2016 toimus Eesti Näituste messikeskuses 6.-9 aprillil 2016.a.\nMessil asusime hallis C, stend C-51\nUudistoodetena saadaval nüüd kitsamad laepaneelid Quatro S viimistlustega Nordic ja Alaska.\nKüsige Quatro S laepaneele K-Rauta ja Ehituse ABC (Optimera) kauplustest üle Eesti.\nEhituse ABC kampaania\nIsotex Rumba22 seinapaneelil ERIHIND!\nPakkumisega saab lähemalt tutvuda siin\nUued Isotex seinapaneelide kattematerjalid\nLisandunud on uued seinapaneelide kattematerjalid\nRUMBA - saadaval ainult Ehituse ABC kauplustes!\nBETON - BETON 11 saadaval ainult K-Rauta kauplustes.\nTutvuge uuenenud tootevalikuga lähima edasimüüja juures\nEnergiatõhusaks renoveerimine – Vilsandi Energiamaja 2012


2. märtsil kell 12 kaitseb Mari Kruse hispaania keele ja kirjanduse erialal doktoritööd «La transferencia en personas plurilingües: los falsos amigos como un obstáculo y una oportunidad en la enseñanza y aprendizaje de lenguas extranjeras» («Transferents mitmekeelsetes süsteemides: petlikud tuttavad kui takistus ja võimalus võõrkeelte õpetamise ja õppimise jaoks»). Kaitsmine toimub TÜ senati saalis. Juhendajad dr Triin Lõbus ja dr Silvi Tenjes, oponendid dr Maria Gonzálu Davies (Ramon Llulli ülikool, Hispaania) ja dr Angela Bartens (Turu ülikool, Soome).\n8. märtsil kell 10.15 kaitseb Eve Sankovski molekulaarse biomeditsiini erialal doktoritööd «Studies on Papillomavirus Transcription and Regulatory Protein E2» («Papilloomiviiruse transkriptsiooni ja regulaatorvalgu E2 uurimine»). Kaitsmine toimub Nooruse 1-121. Juhendaja prof Mart Ustav, oponent dr Frank Walter Stubenrauch (Tübingeni ülikool, Saksamaa).\n9. märtsil kell 14.15 kaitseb David Paul Ogren eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal doktoritööd «Object Case Variation in Estonian da-infinitive Constructions» (Objekti käände varieerumine eesti keele da-infinitiiviga konstruktsioonides»). Kaitsmine toimub TÜ senati saalis. Juhendajad prof Helle Metslang ja dr Helena Metslang, oponent dr Anne Tamm (Károly Gáspári reformitud kiriku ülikool, Ungari).\n16. märtsil kell 12 kaitseb Nele Põldver psühholoogia erialal doktoritööd «An Experimental Exploration of Automatic Processes in Visual Perception» («Nägemistaju automaatsete protsesside eksperimentaalne uurimine»). Kaitsmine toimub Näituse 2-102. Juhendajad dr Kairi Kreegipuu, dr Jüri Allik ja dr Risto Näätänen, oponent prof Erich Schröger (Leipzigi ülikool, Saksamaa).\n19. märtsil kell 16.15 kaitseb Marju Lepajõe teoloogia erialal doktoritööd «Pastorid ja kirjakultuur: kristliku humanismi variatsioonidest Eesti- ja Liivimaal XVII sajandi esimesel poolel». Kaitsmine toimub TÜ senati saalis. Juhendaja prof Anne Kull, oponent dr Kristiina Savin (Uppsala ülikool, Rootsi).\n20. märtsil kell 14.15 kaitseb Ilja Gaidutšik biokeemia erialal doktoritööd «Irc3 is a Mitochondrial Branch Migration Enzyme in Saccharomyces Cerevisiae» («Mitokondriaalne DNA hargnemisi mobiliseeriv ensüüm Irc3»). Kaitsmine toimub Riia 23B-105. Juhendajad prof Juhan Sedman ja teadur Tiina Sedman, oponent prof Cyril Mark Sanders (Sheffieldi ülikooli, Suurbritannia).


Kuna emajänes poegi söödab? • Paaritamine • www.pisi.ee\nKuna emajänes poegi söödab?\nPostitas tiuks19 (Teema autor) » 11. mai 2010, 09:32\nEile hommikul sündisid jänksil esimesed pojad ei ole veel kordagi juhtunud nägema, et ema neid söötnud oleks. Lippab mööda tuba ringi aegajalt käib pesas söömas ja joomas nuusutab korra poegi ja siis jälle välja.\nRe: Kuna emajänes poegi söödab?\nPostitas Kissu » 11. mai 2010, 09:43\nKissu kirjutas: Söötmisest nõnda palju, et küülikuemme söödab poegi vaid 1-2 korda päevas ja tihti just öösiti. Päeval ei pruugi küülik oma poegade vastu üldse erilist huvi üles näidata, kuid tegelikult jälgib ta neid pidevalt. Seega tegelikult ei pruugi sa lihtsalt märgata, kui ta neid söötmas käib. Kui küüliku poegi lähedalt uurida, siis söödetud poegadel peaksid olema kõhud punnis või ümarad igatahes.\nMainin ära, et lähedamalt uurimine ei käi nõnda, et lähed lihtsalt ja võtad poegi ükshaaval pihku. See on hea viis poegadest lahti saada.\nSoovitan sul lugeda seda sama foorumit - siin on hulgaliselt teemasid, mis sa oleks pidanud enne poegade planeerimist juba läbi lugema põhjalikult. Tee seda siis vähemalt takkajärgigi.\nPostitas tiuks19 (Teema autor) » 11. mai 2010, 10:23\nLugesin siin neid ennem poegade sündi aga esimest korda pojad ja väga mures lihtsalt.\nPostitas Jammers » 11. juuni 2010, 11:25\nSellepärast ma mõtlesingi, et minu Lontu ei näita oma poegade vastu huvi välja, siis võib-olla söödabki ta neid öösel. Mu isa arvas eile, et Lontu lihtsalt trambib oma poegade otsas, aga tegelikult olid pojad ikkagi ju pesa nurgas, mitte tervet puuri laiali.\nPostitas Moonligt » 29. juuni 2010, 17:29\nOh sa ei paneti tähele,kui ta neid toidab.mu kääbus toidab neid püstijalapeal ja on tunne et ta seisab poegadel peal,kuid hoopis tissitab neid.Ja neil on oma kellaajad,mu oma on eriline kooner,toidab poegi paari tunni tagant ja kui pojad tahavad varem tissile siis paneb punuma.


EV Riigikogusse pürgib 977 inimest ETV24 - Estonian World Review\nEV Riigikogusse pürgib 977 inimest ETV24\nVabariigi valimiskomisjon lõpetas riigikogu kandidaatide registreerimispaberite vastuvõtu, dokumendid esitas 11 erakonda 970 nimega ning seitse üksiküritajat.\nTäisnimekirjaga ehk 125 kandidaadiga lähevad riigikogu valimistele Keskerakond, Reformierakond, Rahvaliit, Isamaa ja Res Publica Liit, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Eestimaa Rohelised, teatas vabariigi valimiskomisjoni sekretariaat.\nKristlikud Demokraadid esitasid 108, Konstitutsioonierakond 53 ja Vene Erakond Eestis 35 nime.\nIseseisvuspartei ja Vasakpartei esindasid tosin kandidaati ehk võrdselt ringkondade arvuga.\nSeitse üksikkandidaati on Vello Burmeister, Tõnu Hallik, Svetlana Ivnitskaja, Aare Kambla, Kalev Kodu, Koit Luus ja Niina-Inessa Stepanova.\nValimiskomisjon registreerib nõuetekohaselt esitatud kandidaadid 23. jaanuaril. Kolme päeva jooksul pärast registreerimist on kandidaadil õigus kandideerimisest loobuda. Seega selguvad valimistel osalevate kandidaatide lõplikud nimekirjad 26. jaanuaril.


Nordkalki uus omanik: Nordkalk jätkab arenguteekonda SigmaRoci osana | Nordkalk\nNordkalki uus omanik: Nordkalk jätkab arenguteekonda SigmaRoci osana\nKira Vuorio (info nordkalk.com), 15.7.2021\nSigmaRoc PLC, Suurbritannia kaevandusettevõtete kontsern ja Rettigi kontsern teatasid täna, et nad allkirjastasid lepingu, mille kohaselt omandab SigmaRoc Nordkalk korporatsiooni Rettigi kontsernilt. Tehingu osana saab Rettigi kontsernist Londoni börsil (AIM Market) noteeritud SigmaRoc-i suurosanik. Nordkalki tegevused jätkuvad nagu seni ning meie kliendi- ja tarnelepingutesse ja kontaktisikute nimistusse ei ole uue omaniku tõttu muudatusi kavandatud.\n„See on Nordkalkile hea uudis. SigmaRoc on Nordkalkile ideaalne uus omanik, kellel on meie valdkonnas piisavalt kogemusi ja soov meie tegevusi edasi arendada. Jätkame Nordkalkina ning keskendume praegustele turgudele ja tegevustele. Sammume edasi mööda valitud rada ja jätkame olemasoleva strateegia ja äriplaani elluviimist,“ ütles Paul Gustavsson.\n„Viimastel aastatel oleme pingutanud kasumliku, kasvava ja jätkusuutliku ettevõtte ülesehitamise nimel, millel on motiveeritud ja kaasatud töötajad. Tänane teade on tõend meie edusammude kohta ja ootan huviga meie arenguteekonda SigmaRoci osana. Peame kõik tundma uhkust seniste saavutuste ja asjaolu üle, et SigmaRoc näeb Nordkalkis ja meie töötajates suurt potentsiaali,“ jätkab Paul.\nNordkalk teenindab oma kliente jätkuvalt praeguse nime, ettevõtte ja turgudega. Pärast tehingu lõpule viimist moodustab Nordkalk SigmaRoci sõltumatu Põhja-Euroopa platvormi ja lisab kontserni toodangusse lubjakivi põhitooted. Nordkalki juhtkond jääb samaks ja esimehena jätkab Paul Gustavsson, kes liitub kontserni juhtivkomiteega.\n„Soovime aidata Nordkalki tema jätkuva edu teekonnal, mil põlistame Nordkalki 120-aastast ajalugu, nime ja edusamme. Nordkalk on Põhja-Euroopas oma turgudel juhtiv kõrgetasemeline ettevõte ja sellisena sobib see suurepäraselt SigmaRoci osta-ja-ehita-strateegiaga. Viimastel aastatel Nordkalkis ette võetud edukas arendustöö on muljet avaldav ja meie soov on toetada Nordkalki arengut üleminekul järgmisesse etappi. Samuti tervitame Rettigi kontserni, kes on nüüd SigmaRoc-i suurosanik,“ ütles Max Vermorken, SigmaRoci tegevjuht.\n„Rettigi kontserni juhtimise all on Nordkalk näidanud nii pikaajalist pühendumist jätkusuutlikkusele kui ka sügavalt juurdunud uuendusmeelsust, mille tõendiks on aasta-aastalt turule toodud lisandväärtusega lahendused. Viimane asjaolu on märk pikaajalisest koostööst klientidega. Neid omadusi soovime kindlasti hoida ja edasi arendada,“ jätkab Max Vermorken.\nRettigi kontsern on olnud Nordkalki omanik alates 2003. aastast. Viimaste aastate jooksul on Nordkalk välja töötanud uue strateegia ja teinud läbi väga eduka muutumise, jätkates samal ajal toodete ja teenuste täiustamist.\n„Mul on olnud au töötada koos Nordkalki juhtkonna ja nõukoguga, arendades ettevõttest oma ala parima ettevõtte. Tänapäeval on Nordkalk kulude suhtes konkurentsivõimeline, tulevikku suunatud ja selge strateegiaga ettevõte, mille eesmärk on luua pikaajalist väärtust. Olen kindel, et leidsime ettevõttele suurepärase uue omaniku ja samas elevil, et jätkata teekonda SigmaRoci suurosanikuna. See tehing toetab Rettigi kontserni jätkuvat muutumist ja meie reinvesteering SigmaRocisse sobib hästi kokku meie investeerimisstrateegiaga,“ kinnitas Rettigi kontserni tegevjuht ja Nordkalki nõukogu esimees Matts Rosenberg.\nTehingu lõpule viimiseks on vaja asjakohaste ametiasutuste tavapärast monopolivastast kinnitust, mille loodame saada 2021. aasta kolmandas kvartalis. Samuti ootame tehingule SigmaRoci erakorralise üldkoosoleku kinnitust ja tehingu rahastamiseks suunatud aktsiate emissiooni. SigmaRoc kavatseb üldkoosoleku kokku kutsuda 2. augustil 2021.\nPaul Gustavsson, Nordkalk, tegevjuht\nTel: +358 50 385 8670 (Nordkalk Communications)\nMax Vermorken, SigmaRoc, tegevjuht\nMatts Rosenberg, Rettigi kontsern, tegevjuht\nTel: +358 40 745 5276