Bibliograafiad - BaltHerNet\nKäesolevas loetelus on ära toodud valik uurimusi, raamatuid ja artikleid, mis puudutavad väliseestlust nii läänes kui idas.\nTäielikult registreerib Eesti raamatukogudes olevaid raamatuid elektronkataloog ESTER (Tallinna raamatukogud ja Tartu raamatukogud) ja artikleid suuremate raamatukogude andmebaasid. Väliseesti perioodika on bibliografeeritud TLÜ Akadeemilise Raamatukogu andmebaasis VEART.\nKoostatud on ka väliseesti raamatute bibliograafiaid, kõige süsteemsemalt on sellega 1957. aastast alates tegelnud Bernard Kangro, avaldades vastavaid nimestikke. Tema sellealase tegevuse koondab bibliograafiline teatmik „Eesti kirjakuulutaja eksiilis”, koos elulooliste andmetega, mis registreerib rohkem kui 2600 paguluses ilmunud trükist. 2003. aastal ilmunud Anne Valmase monograafia II osa „Eestlaste kirjastustegevus välismaal 1944-2000” registreerib üle 4000 paguluses väljaantud raamatu.\nEesti Teaduslik Instituut Rootsis on välja andnud terve seeria bibliograafiaid väliseesti teadlaste teaduspublikatsioonidest. Avaldatud on ka teadlaste isikubibliograafiaid nende tööde kohta, millele on lisatud eluloolised andmed.\nTallinna Ülikooli Akadeemilises Raamatukogus on koostatud väliseesti kirjanike bibliograafiad, samuti valiknimestikud „Väliseesti kirjanikke” ja „Mälestusraamatuid väliseestlastelt”. Kirjanikest on oma bibliograafiad ise koostanud Helga ja Enn Nõu (viimane sisaldab ka tema arstiteaduslikke töid) ning Peeter Lindsaar.\nAsendamatuks teatmeteoseks väliseesti teadlaste kohta on Teodor Künnapase koostatud biograafiline teatmik „Eesti teadlased väljaspool kodumaad.” (Stockholm, 1983).\nAlljärgneva bibliograafia koostajateks on väliseesti arhiivide töörühma liikmed Merike Kiipus, Kaja Kumer-Haukanõmm, Anu Korb, Piret Noorhani, Riina Reinvelt, Anne Valmas.


Bachi festival paneb viiuli asemel kõlama rokipilli - news\nBachi festivali tipphetk on viiulikontsert, kus superstaarisaatest tuntud Kristjan Kannukene mängib viiuli asemel elektrikitarri.\nBachi festival paneb viiuli asemel kõlama rokipilli\n1.-7. jaanuarini kestev bachFest 2017 on pühendatud reformatsiooni 500. tähtpäevale ning avab ühtlasi ametlikult reformatsiooniaasta. Uusaastakontserdil 1. jaanuaril on kavas mitmed Bachi oreliteosed ja kantaat, mille helilooja kirjutas just 1. jaanuaril esitamiseks.\n"Teine ettekandele tulev kantaat on kirjutatud reformatsioonipäevaks. "Eine feste Burg ist unser Gott" ehk siis "Üks kindel linn ja varjupaik", seda loetakse ka maailma luteri kiriku hümniks," ütles festivali kunstiline juht Andres Uibo. "Bach kirjutas selle, kui reformatsioonist oli möödunud 200 aastat. Muide, Johann Sebastian Bach ja Martin Luther olid ühe ja sama kooli vilistlased, ainult et 200-aastase vahega."\n1. jaanuari kontserdil osaleb näiteks pikka aega Saksamaal tegutsenud tenor Juhan Tralla. "Meil on nüüd ka oma festivaliorkester Concerto bachFest, kes samuti uusaastakontserdil kaasa teeb," rääkis Uibo. "Üks väga huvitav kontsert toimub aga 6. jaanuaril ehk kolmekuningapäeval Jaani kirikus, kus Arsise käsikellade ansambel mängib Bachi teoseid vaheldumisi oreliga."\nFestivali kontserdid toimuvad Tallinna tähtsates ajaloolistes kontserdipaikades nagu Niguliste muuseum-kontserdisaal, Jaani kirik ja Estonia kontserdisaal. Juurde on tulnud teatri- ja muusikaakadeemia orelisaal. Festivali korraldab Ars Musica Estonica, festivali produtsent on Kaia Lattikas.\n1. jaanuaril on kavas üks, ülejäänud päevadel kaks kontserti. Kõlavad Bachi oreli-, orkestri-, vokaal- ja instrumentaalteosed, koorimuusika ning uusaastakantaadid. "Bachi muusika on ülihelge ja ülipidulik," selgitas Uibo. "Kui mõni muu uusaastakontsert tundub ehk kuidagi tõsine, siis aasta sisejuhatamine Bachi piduliku muusikaga on publikule meeldinud. Nii me oleme seda jätkanud, ka kuupäevad on alati samad, 1.-7. jaanuar."\nFestivali naelaks on Bachi viiulikontsert, kus seekord mängib viiuli asemel elektrikitarri superstaarisaatest tuntud Kristjan Kannukene. "Ootan väga seda uutlaadi varianti viiulikontserdist elektrikitarrile ja kammerorkestrile," mainis Uibo.\nIga päev orelipooltund\nFestivali kindel osa on traditsioonilised orelipooltunnid, mis toimuvad iga päev kell 16 Nigulistes. "Sel aastal oleme kaasanud teisigi heliloojaid, neid, kes on Bachi muusikat väga austanud," ütles Uibo. "Näiteks Mozart ja Liszt, kes on ammutanud inspiratsiooni Bachi loomingust."\nFestivali lõpetab suur oreligala 7. jaanuaril Nigulistes, kus tuleb esitamisele Bachi-Vivaldi orelikontsert.\nBachi festivalil astub lavale üle 30 tuntud muusiku, ka Andres Uibo ise. Samuti Ulla Krigul, Denis Kasparovitch, Aare-Paul Lattik, Peter van Dijk Hollandist, Edouard Oganessian Prantsusmaalt, Mari-Liis Uibo ja Arvo Leibur, Kädy Plaas, Ka Bo Chan, Anto Õnnis, Tõnis Kaumann, Oksana Sinkova, orkester Klaaspärlimäng Sinfonietta jt. Dirigent on Toomas Vavilov.\nKuuendat korda toimuvat Bachi festivali toetavad Tallinna linn, kultuuriministeerium ja kultuurkapital. Piletid on saadaval Piletilevis. "Tänu Tallinna linnale on see ettevõtmine saanud selliseks kasvada," nentis Uibo. "Oleme linnale ääretult tänulikud abi eest!"\nBach on olnud paljude kuulsuste eeskuju\n"Kultuuriinimesed räägivad ajast enne Bachi ja pärast Bachi," ütles Andres Uibo. "Bach seisab kõigist teistest heliloojaist suveräänselt kõrgemal."\nUibo sõnul on Bachilt õppinud paljud maailmakuulsad heliloojad, teiste hulgas ka Robert Schumann. "Ta on öelnud isegi nii, et meie oleme kõik rämps Bachi kõrval," mainis Uibo. "Suured heliloojad, ka Chopin, alustasid päeva Bachi loomingu mängimisega. Ja näiteks Youtube’is on Bachi teoseid vaadatud vähemalt sada miljonit korda. Bach on väga mitmekülgne, ta on kirjutanud igasugust muusikat, välja arvatud oopereid. Bachil on ilusad meloodiad ning rütmiline ja pidulik muusika. Ehkki oma olemuselt oli ta väga keeruline, siis kuulajale mõjub ta ometi väga lihtsalt. Kui maailmaruumi saadeti kosmoseaparaat juhuks, kui kuskil peaks olema mingi muu tsivilisatsioon, siis ühena kümnest Maa elanike kõige suuremaid saavutusi tutvustavast sõnumist oli seal Bachi aaria D-tuur orkestrisüidist."\nBach kirjutas kirikupühade jaoks teatud perioodil igal nädalal uue teose, mõni nädal isegi kaks. "Bach ei olnud ju terve elu ühtmoodi viljakas, kuid teatud ajal kirjutas ta teoseid seevastu topelt," selgitas Uibo. "Ja kui me aastaid nimetame enne ja pärast Kristust, siis kultuuriinimesed räägivad ajast enne Bachi ja pärast Bachi. Bach on suutnud teha muusikalise üldistuse, ühendades parimat. Maailmas on väga palju häid raamatuid, aga üks neist seisab teistest kõrgemal, see on piibel. Muusikas on minu jaoks samuti – Bach seisab kõigist teistest heliloojatest suveräänselt kõrgemal."\n8 Bachi festivali tipphetk on viiulikontsert, kus superstaarisaatest tuntud Kristjan Kannukene mängib viiuli asemel elektrikitarri.\n«Teine ettekandele tulev kantaat on kirjutatud reformatsioonipäevaks. «Eine feste Burg ist unser Gott» ehk siis «Üks kindel linn ja varjupaik», seda loetakse ka maailma luteri kiriku hümniks,» ütles festivali kunstiline juht Andres Uibo. «Bach kirjutas selle, kui reformatsioonist oli möödunud 200 aastat. Muide, Johann Sebastian Bach ja Martin Luther olid ühe ja sama kooli vilistlased, ainult et 200-aastase vahega.»\n1. jaanuari kontserdil osaleb näiteks pikka aega Saksamaal tegutsenud tenor Juhan Tralla. «Meil on nüüd ka oma festivaliorkester Concerto bachFest, kes samuti uusaastakontserdil kaasa teeb,» rääkis Uibo. «Üks väga huvitav kontsert toimub aga 6. jaanuaril ehk kolmekuningapäeval Jaani kirikus, kus Arsise käsikellade ansambel mängib Bachi teoseid vaheldumisi oreliga.»\n1. jaanuaril on kavas üks, ülejäänud päevadel kaks kontserti. Kõlavad Bachi oreli-, orkestri-, vokaal- ja instrumentaalteosed, koorimuusika ning uusaastakantaadid. «Bachi muusika on ülihelge ja ülipidulik,» selgitas Uibo. «Kui mõni muu uusaastakontsert tundub ehk kuidagi tõsine, siis aasta sisejuhatamine Bachi piduliku muusikaga on publikule meeldinud. Nii me oleme seda jätkanud, ka kuupäevad on alati samad, 1.-7. jaanuar.»\nFestivali naelaks on Bachi viiulikontsert, kus seekord mängib viiuli asemel elektrikitarri superstaarisaatest tuntud Kristjan Kannukene. «Ootan väga seda uutlaadi varianti viiulikontserdist elektrikitarrile ja kammerorkestrile,» mainis Uibo.\nFestivali kindel osa on traditsioonilised orelipooltunnid, mis toimuvad iga päev kell 16 Nigulistes. «Sel aastal oleme kaasanud teisigi heliloojaid, neid, kes on Bachi muusikat väga austanud,» ütles Uibo. «Näiteks Mozart ja Liszt, kes on ammutanud inspiratsiooni Bachi loomingust.»\nKuuendat korda toimuvat Bachi festivali toetavad Tallinna linn, kultuuriministeerium ja kultuurkapital. Piletid on saadaval Piletilevis. «Tänu Tallinna linnale on see ettevõtmine saanud selliseks kasvada,» nentis Uibo. «Oleme linnale ääretult tänulikud abi eest!»


Aed: Kuidas Hoolitseda Hass Avokaado Puude Pärast, Kui Nad Seavad Puu, Et Vältida Puu Tilkumist - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Hoolitseda Hass Avokaado Puude Pärast, Kui Nad Seavad Puu, Et Vältida Puu Tilkumist\n"hass" avokaadipuu (persea americana "hass") toodab hea kvaliteediga lihaga avokaado ja suhteliselt väikese seemnega võrreldes teiste avokaado sortidega. Avokaadod puuduvad loomulikult üsna suure puuvilja languse ja pole midagi, mida saaksite või peaksite sellega seoses tegema. Sageli vähem kui 1 protsenti...\nTervislik avokaadipuu võib toota ainult 100 kuni 200 täiskasvanud vilja.\n"Hass" avokaadipuu (Persea americana "Hass") toodab hea kvaliteediga lihaga avokaado ja suhteliselt väikese seemnega võrreldes teiste avokaado sortidega. Avokaadod puuduvad loomulikult üsna suure puuvilja languse ja pole midagi, mida saaksite või peaksite sellega seoses tegema. Sageli on vähem kui 1 protsenti avokaadipuu lilledest lõpuks kasvanud täiskasvanud puuviljad. Suurepärased kultuurihoovused õitsemise ja viljakasvatusetapil aitavad säilitada vastuvõetava puuviljade languse taset.\nJätke avokaado puu all alla langenud lehed või muud prahid ja ärge räsake, koo ega muul viisil maapinda kasvatage, hoolimata sellest, kui madalas, avokaado võras. Avokaado puud on madala juurtega ja isegi langenud lehtede eemaldamine juurte juurest võib puu puutuda piisavalt, et põhjustada rohkem puu langemist.\nVesi avokaado sügavalt, kui sademete hulk on ebapiisav, puu põhjalikult leotada umbes puu kohta ligikaudu 2 tolli veega nädalas, jaotatuna ühtlaselt mulla alla puu võrastiku all. Nii alla-jootumine kui ka ülelaadimine võib stressi avokaadipuu põhjustada ja vilja langeb.\nPõletage välja liiga intensiivne vegetatiivne kasv, nagu näiteks võrsed, mis kasvavad täiesti vertikaalselt välja peamistest oksadest, ilma et neil oleks lilli või puuvilju. Lõigake vegetatiivne kasv suuremale harule tagasi. Samuti vältige avokaado viljastamist õitsemise ja viljaperioodi vältel. Taimekasv kasv konkureerib ressursside arendamisega.\nAed või sookivoolik\nLoppers või muu pügamine tööriist\nAvokaadipuu ümbruses 2-3-2-tolline multššipihma säilitamine, kuigi see ei puutu otseselt puu pagasiruumi, aitab säilitada piisava niiskuse mulda juurte lähedal.\nRisttolmlemine võib avokaadipuu puuviljade säilitamist parandada, nii et veenduge, et on olemas vähemalt üks teine avokaado sort, millel on "Hassi" avokaadi läheduses kattuv õitsenguaeg.\n"Hass" avokaadod kasvavad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevuspiirkondades 10-11.\nTaimede toitvatele avokaado-thripidele võib ka viljapuu varieerumine enneaegsete puu langeda, kui need on viljavarrastele aktiivsed. Thripsi aktiivsus põhjustab armistumist ning sellega kaasnevad soovituslikud fekaalipulgad.\nMajapidamistarbed Me Tavaliselt Taaskasutame\nKuidas Kinnitada Torud Rooste Ja Madala Rõhuga Dušini


Pane kõrva taha: nipid, mida edukad inimesed ebameeldivate kolleegidega toime tulemiseks kasutavad - DELFI Naistekas\nPane kõrva taha: nipid, mida edukad inimesed ebameeldivate kolleegidega toime tulemiseks kasutavad\nMida teha ja kuidas toime tulla inimestega, kes sulle närvidele käivad, aga kellega sa oled päevast päeva sunnitud koos töötama? Siin on mõned head nipid, mida maailma kõige edukamad inimesed kasutavad, proovi sinagi!\n1. Lepi sellega, et sa ei saagi kõigile meeldida\nKuigi meelitav oleks mõelda, et sa oled kõikide lemmik, siis tõenäoliselt siiski see nii ei ole. Esimese asjana peadki leppima tõsiasjaga, et leidub palju inimesi, kellega sa ei saavuta head klappi, sest sa lihtsalt ei meeldi neile. Ja see on okei. See ei tähenda, et sina oled halb inimene või et nemad on halvad, kõigi vahel lihtsalt ei tekigi keemiat.\n2. Püüa tema sõnad naljaks pöörata\nSolvumise asemel püüa leida ebameeldiva inimese sõnades midagi naljakat või positiivset. Su äi ei pruukinud tegelikult üldse vihjata, et sa pole tark ja su kolleeg ei pruugi sind saboteerida, võib-olla oled sa lihtsalt ise seda eeldanud või arvanud?\nIsegi juhul, kui kolleeg püüab sulle meelega närvidele käia ja sind vihaseks ajada, jätab närvi minek sinust endast halva mulje. Nii et lase minna ja püüa lihtsalt üle olla.\n3. Ole teadlik oma emotsioonidest\nSul on võimalik kontrollida seda, kuidas sa inimese tegudele või sõnadele reageerid. Inimesed ajavad sind hulluks ainult siis, kui lubad neil seda teha, nii et ära lase oma vihal võimust võtta.\n16 asja, mida pead teadma, kui elad koos kroonilise ülemõtlejaga (4) 08.10.2018\nKui keegi püüab sind ärritada, tunnista endale oma emotsioone ning hinga sügavalt. Ära mine tema mänguga kaasa. Mõnikord piisab ainult naeratamisest ja noogutamisest.\nKohtle kõiki, keda sa kohtad, ühesuguse respektiga. See ei tähenda, et pead kõigiga alati nõustuma, aga peaksid hoolimata kõigest jääma viisakaks ja tsiviliseerituks. Sel moel on sul võimalik oma sõnum edastada moel, mis ei jäta kaaslasele muljet, et sa ründad teda.\n4. Ära võta isiklikult\nKõiksugu tülid tekivad tavaliselt arusaamatusest. Kui see tõesti nii ei ole ja tegu on fundamentaalse erimeelsusega, püüa end asetada tema kingadesse. Ära reageeri üle, sest siis teeb seda kindlasti ka tema, asjad arenevad kiiresti ning lõpptulemuseks on plahvatus. Püüa oma sees pulbitsevast vihast üle olla ning keskenduda mitte emotsioonidele, vaid faktidele. Samuti ära mine kaasa teise inimese reaktsooniga, olgu see siis nii jabur ja ebamõistlik kui tahes. Keskendu probleemile, mitte inimesele.\nKui sul on vaja hingamisruumi, siis võta seda enda jaoks. Sul on õigus seada piire ja otsustada, millal sa oled valmis suhtlema. Kui hakkad ärrituma, võta aeg maha ja mine eemale.\n5. Väljenda oma tundeid rahulikult ja kaasa vajadusel kohtunik\nSõnadest palju tähtsam on see, KUIDAS me omavahel räägime. Kindlasti on aeg teemat lahata siis, kui keegi käib sulle pidevalt närvidele ja see tekitab juba suuremaid probleeme. Tüli lahendamine ei pea olema tingimata agressiivne. Ära ründa ega süüdista, vaid kasuta “mina” vormi: “Mulle tõesti ei meeldi, kui sa seda teed, palun tee selle asemel hoopis midagi muud.” Mida konkreetsem oled, seda tõenäolisemalt jõuab sõnum kohale ja ta on valmis rahulikult omapoolseid selgitusi andma,\nHea mõte on kasutada kolmandat osapoolt kohtunikuna, kes suudab objektiivseks jääda ja teile mõlemale meelde tuletada, et tuleb jääda viisakaks, rahulikuks ja keskenduda faktidele. See ei tähenda, et kindlasti lähete pärast sõpradena lahku, kuid võite leida efektiivse ja mõlemale poolele talutava viisi, kuidas koos edasi töötada.\n6. Vali oma lahinguid\nMõnikord on lihtsam lasta asjadel lihtsalt minna. Kõik tülid ja konfliktid ei ole su aega ja energiat väärt, lihtsam ja mõistlikum on tagasi oma ülesande juurde pöörduda. Mõtle läbi, kas tüli on situatsioonipõhine ja laheneb nagunii, kas see võib laheneda aja jooksul või läheb siis hoopis hullemaks? Viimasel juhul muidugi lahenda see parem kohe ära. Muidu aga hinga sügavalt sisse ja välja ja kõnni lihtsalt eemale.\n7. Ära asu kaitsepositsioonile\nRaske on jääda rahulikuks, kui keegi pidevalt su oskuste või nende puudumise üle nalja teeb või mõnitab. Aga vastuhakk ja kaitsepositsioonile asumine annab haukujale jõudu hoopis juurde. Probleemi lahendamiseks keera fookus endalt tema peale ja uuri täpselt välja, mis teda nii väga häirib. Kui ta sind kiusama hakkab, nimetagi asju õigete nimedega ja ütle talle, et tegu on kiusamisega ja see ei ole temast eriti viisakas. Kui tema tahab, et sa kohtleksid teda viisakalt, peab tema sedasama sinuga tegema.\nKaval nipp kedagi endaga nõustuma meelitamiseks on rääkida hästi kiiresti ja palju, nii et tal ei ole võimalustki midagi vahele öelda. Nähes, et vestluspartner hakkab nõusse jääma, võta hoogu maha ning anna talle võimalus su sõnu seedida ja “jah” sõna öelda.\n8. Pea meeles, et sina ise oled oma õnne eest vastutav\nKeegi teine ei tohiks olla nii võimas, et sinu õnne ja heaolu enda kätesse võtta ja seda ära rikkuda. Tundes, et kellegi kommentaarid sind riivavad, küsi endalt, miks need sulle haiget teevad. Kas sa oled millegi tõttu ebakindel või tekitab töö sinus ärevust? Keskendu parem sellele, mis sinu enda sisemuses toimub, mitte teiste kommentaaridele.\nSina ise oled vastutav oma emotsioonide eest, nii et enda kellegi teisega võrdlemine ei ole mõistlik. Meenuta endale oma edusamme ja õnnestumisi ning ära luba kellelgi enda üle võimust võtta!


Valgete Teede rattaralli võitis Alo Jakin - Sport\nAlo Jakin võidutseb SangastesFoto: Adam Illingworth\nPühapäeval, 2. juulil startis Sangaste lossi õuelt neljandat korda Valgete Teede rattaralli. 79,5 km pikkusel põhidistantsil oli kiireim Prantsusmaa profiklubi HP BTP-Auber 93 liige Alo Jakin, kes edestas lõpuheitluses Karl-Arnold Vendelini (Vändra Viko) ja Silver Mäomad (TÜ ASK).\nEsikuuikusse, mis mahtus 12 sekundi sisse kuulusid veel Norman Vahtra, Aksel Nõmmela ja Gert Kivistik. Jakini võiduaeg 1:50.42 ehk keskmine kiirus 43,1 km/h. Jakin peremehetses Sangastest teist korda, võidumees oli ta ka 2014. aastal.\n„Võrreldes teiste rattavõistlustega pakub Valgete Teede rattaralli lisaks huvitavale rajale ja erinevatele rajakatetele palju emotsionaalset vaheldust ning on samal ajal tipptasemel korraldusega. VTRR võiks olla kohustuslik sõit kõigi tõsiste Eesti ratturite võistluskalendris,“ võttis Jakin võistluse olemuse kokku.\nTegemist on Eestis ainulaadse võistlusega, mis liigitub küll maanteesõidu alla, aga rada vürtsitavad asfaldilõikude vahele pikitud kruusateede lõigud. Tegu on kuulsa Pariis-Roubaix võidusõidu Eestimaise versiooniga, kus Põhja-Prantsusmaa munakiviteid asendavad Lõuna-Eestile omased valged kruusateed.\nNaistest oli parim Kelly Kalm (CFC Spodiklubi), rahvasõidu nobedaimaks osutus Jaanus Prükkel (Kalevi Jalgrattakool).\nVIDEO | Kui vähe jäi puudu! Alo Jakinilt võeti võit lõpumeetritega\nMeeste temposõidu võitis Eesti meistrivõistlustel Silver Mäoma


Linnavalitsus uurib koole ja kiusamist - Uudised - Sakala\nLinnavalitsus uurib koole ja kiusamist\n31. jaanuar 2013, 0:00\nMõne nädala eest surusid linnapea Loit Kivistik ja direktor Aavo Palo (seljaga) kätt Paalalinna kooli söögisaali avamisel. Nüüd uurib linn koole, et laheneksid viimasel ajal teravalt päevakorrale tõusnud koolikiusamise ja -vägivalla juhtumid.\nLinnavalitsus on algatanud Viljandi koolides toimuva suhtes uurimise, et teha kindlaks, kas tema usaldust on kuritarvitatud.\nOlukorda on vaagima asunud linna haridusamet. «Kavatseme uurida, kus ja kui palju on olnud probleeme koolikiusamistega ning mida selle vastu on ette võetud,» ütles linnapea Loit Kivistik. Oma sõnul ei meeldinud talle sugugi see, mida laupäeval ilmunud artiklis «Koolides kiusatakse iga päev» ütles Paalalinna kooli direktor Aavo Palo.\nLinnapea avaldas lootust, et uurimise käigus saab selgeks, kas koolid on rae usaldust kuritarvitanud. «Kui midagi sellist peaks selguma, on tagajärjed karmid,» sõnas Kivistik.\nLinnapea on üldjoontes päri haridus- ja teadusministri Jaak Aaviksoo arvamusartikliga, mis ilmus eilses «Sakalas». Minister mõistis oma kirjutises hukka koolijuhtide lähenemise koolikiusamisele.\nKivistiku hinnangul võib haridusameti ja selle tööd kureeriva abilinnapea Ardo Agasilla tegevusega valdavalt rahule jääda. Samas tunnistas ta, et ei tea kõiki asjaolusid. «Kõigega ei jõuagi kursis olla.»\nAavo Palo ütles, et on vastanud linnavalitsuselt tulnud arupärimistele. «Ma ei ole linna usaldust kuritarvitanud. Oleme käitunud oma parimate otsuste kohaselt,» lausus ta.\n«Sakala» küsimusele, millised meetmed on kasutusele võetud, et hoida ära koolikiusamist, saatis Palo meili teel vastuse, mis on ära toodud siinsamas selgitusena.\nDirektor jättis vastamata küsimustele, mis puudutasid ministri arvamusartiklit ja seda, kes vastutab koolikiusamise eest.\nOsalt just koolivägivalla vähendamiseks loodud noorteorganisatsiooni Õnnelik Laps juhatuse esimehe Kermo Maiste sõnul on Viljandi koolides kiusamisega lugu päris hull.\nMaiste tõi välja, et nende eelmisel aastal linna põhikoolides korraldatud küsitlusest selgus, et kiusatakse rohkem kui pooli selles vanuses õpilasi. «Tegelikult on see probleem terves Eestis.»\nSeltsingu juht tunnistas, et temagi on kiusamise all kannatanud ning olnud sellepärast lausa enesetapu äärel.\n«Lapsed ei julgegi rääkida, sest nad kardavad. Õpetajad ehk üritavad jälgida, kuid kõike nad ei märka.»\nMaiste rõhutas, et kõigile juhtumitele peaks reageerima kohe.\nPaalalinna kooli direktor\nKevaditi kohtuvad juhtkond, sotsiaalpedagoog ja psühholoog kõigi klassijuhatajatega ning vaadatakse üle murelapsed, sealhulgas võimalikud kiusatavad ja kiusajad. Seejärel koostatakse individuaalsed tegutsemiskavad.\nKooliaasta jooksul tekkivate probleemide kiireks lahendamiseks on õpetajad, klassijuhataja, sotsiaalpedagoog ja psühholoog, kelle poole saavad lapsed oma muredega pöörduda. Sotsiaalpedagoogi kabineti ukse kõrvale on üles pandud murepostkast. Kui kiusatu ei julge mingil põhjusel otse abi otsima tulla, saab ta oma probleemist teada anda anonüümselt.\nKoolis on õppenõustamiskomisjon, kuhu kutsutakse vajaduse korral ka vägivallatsejad ja koolikiusajad.\nKomisjon otsib koos probleemse õpilasega lahendusi väärkäitumise parandamiseks ja eetilisemate väärtushinnangute kujundamiseks.\nKooli koridoridesse on paigaldatud turvakaamerad, mille kaudu oleme avastanud ja lahendanud koolivägivalla ning huligaanitsemise juhtumeid.\nKoolis on kehtestatud kodukord, mis on aluseks meie käitumisele koolikiusamise puhul.\nEestisse ei tohi enam Venemaalt taimesaadusi ega puuvilju tuua (14) Loe artiklit\nIvan Makarov: Tuvalu hiidlane kui inimõigus (2) Loe artiklit\nGreta Thunberg palus oma kommentaari pärast vabandust (10) Loe artiklit


Kas arvate, et koroonaviirus põhjustab USA-le probleemi või kaob see paari kuu pärast? 2020\nKas arvate, et koroonaviirus põhjustab USA-le probleemi või kaob see paari kuu pärast?\nEndiselt pole kindel, kuidas see viirus järgmiste kuude jooksul levib. Võib juhtuda, et juhtub mõni õnnelik õnnetus või mitte ... Pakun siiski, et USA on lääneriik kõige tõsisemalt mõjutatud erinevatel põhjustel:\nUSA-s on "tulekahju tahtmise" kultuur. See tähendab, et töötajad, kes ei tunne end hästi, asuvad sellegipoolest tööle, kartuses kaotada töö. Kui nad kannatavad Covid'i nakkuse esimeste tunnuste all, levib see seda. Mujal ei saa töötajaid vallandada haigeks jäämise ega valitsuse soovituste järgimise eest, et nad ise karantiini seaksid\nole haige. Mujal makstakse tavaliselt seadusega ette nähtud haiguspalka ja keegi ei kaota oma kodu, kuna on ajutiselt kaotanud hüpoteegi maksmise vahendid.\nUSA-l ei ole universaalset tervishoiuteenust, mis oleks "vajaduse korral tasuta". See tähendab, et inimesed ei otsi sümptomite ilmnemisel meditsiinilist abi, kuna nad ei saa või ei taha seda endale lubada. Nad võitlevad viiruse vastu ja levitavad seda. Siis võivad nad sattuda traumapunkti, levitades viirust meedikutele ja haigetele inimestele.\nLõpuks, USA-l on administratsioon, mis eitab seda küsimust sügavalt. Administratsioon, mis on teinud põhjalikke kärpeid CDC ja sellega seotud teenuste osas. Administratsioon, mis püüab kõik halvad uudised maha suruda, sest tahab novembris tagasi valida. Tuletage endale meelde, kui hästi õnnestus Hiinas viiruse jaoks välja töötada halbu uudiseid ...\n(Ma ei ole isegi maininud anti-vaxxeri loone. Noh, kuna vaktsiine pole veel olemas, ei saa nad ka mingit lisakahju tekitada. Ja muidugi. Ja muidugi, USA valimiste kogunemised on ideaalne koht viiruse enda levitamiseks) .\nUSA ja Trump võivad kevade ja suve saabumisega õnneks minna. Teised koroonaviirused vähenevad neil kuudel, ilmnevad seejärel uuesti sügisel. See võib järgida seda mustrit või mitte. On väga loota, et see nii läheb, sest veel kuus kuud võib vaktsiini väljatöötamiseks ja tootmiseks piisavalt aega anda. Mujal maailmas pakutakse immuniseerimist kõigile tasuta. Kardan USA-s, kui te ei saa 2020. aasta epideemiat, siis on kindel, et saate talve 2020–21.\nIsegi kui see viirus suvekuudel hääbub, on see tagasi.\nArvan, et sellest saavad mõlemad.\nSee põhjustab juba USA-le probleemi. Ma arvan, et see on üsna ilmne nii börsil käivate koolituste kui ka valitsuse poolt, kes lasid emiteerimisel välja üle 8 miljardi dollari.\nKuid ma loodan, et see kaob mõne kuu pärast, kuna ilm muutub soojemaks ja edastuskiirus langeb. See eeldatakse, et samad tegurid, mis kutsuvad esile külma- ja gripiviiruste kiirema leviku, kehtivad ka COVID-19 suhtes.\nMiks on inimesed nii hirmul koroonaviiruse pärast, kui 0–60-aastastel tervetel inimestel on umbes 0,2% (0,002) tõenäosus surra, kui neil üldse viirus nakatub? Kas koronaviirus ei tule teile meelde midagi, mis juhtus 1918. aastal? Kas Myanmari inimesed valmistuvad koronaviiruseks? Kas koronaviirus mõjutab kasse või koeri? Kas Hiina valitsus teeb koronaviirust sisaldavat head tööd?


Pusle A3 Pusle koosneb 96-st osast. Hind: 13.- Pilt on liiga väike. A3 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 2539 x 1713. Selle pildi mõõtmed on 800x772\nPusle A4 Pusle koosneb 70-st osast. Hind: 10.- Pilt on liiga väike. A4 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 1677 x 1146. Selle pildi mõõtmed on 800x772


Kuidas paigaldada paanikaribade riistvara\nPaanikabaar on teatud tüüpi ukse riistvara, mida kasutatakse sõitjatele hädaolukorras kiirelt hoonest väljumiseks. Sellel seadmel on horisontaalne riba või tõukurpadi, mis vabastab ukse lukustusmehhanismid ühe toiminguga. Kangide keerutamise asemel pöidla pööramise või nuppudega võitlemise asemel saavad sõitjad visata oma raskuse seadmesse ja ukse kohe lahti lasta. Seda tüüpi seade on kasulik paanika tüüpi hädaolukorras, kuna see vähendab väljapääsude väljatõrjumise või vigastamise ohtu. See võib vähendada ka tulekahjudes või muudes hädaolukordades hukkunute arvu.\nPaanikabaar (velje väljumiseade)\nMõõda ukse laius. Paanikavarraste jaoks vajate mõõtmeid uksepeatuse küljest (ukseraami väljaulatuv osa) kuni ukse servani, kus lukk asub. Paanikabaar peaks olema operatiivse kliirensi saavutamiseks sellest vahekaugusest umbes 1, 5 "lühem.\nValige seade hoolikalt. Enamik paanikavarrasid on saadaval nii 3- kui 4-suu pikkustena. Suurema osa saab ukse jaoks lõigata, ehkki see sõltub väljapääsu seadme konstruktsioonist. Seadme puutetundlik padi või latt peab olema vähemalt poole pikem kui ukse kogulaius, et see vastaks enamikule tuleohutuse ja hädaolukorra väljapääsu koodidele.\nValige funktsioon ja trimmige. Väljapääsuseadmel võib olla ainult väljapääsu funktsioon, mis tähendab, et sellel puudub välimine sisustus, mida saab kasutada hoonesse sisenemiseks. Teistel võib välisküljel olla võtmega silinder, aga ka käepidemed või kangi sisustus.\nMäärake, millist tüüpi streiki vajate. See otsus põhineb teie töötava ukse ja raami ülaosas, samuti väljumisseadme sisustus- ja funktsiooninõuetel. Tavaliselt on teil nende seadmete tellimisel võimalus valida töö jaoks sobiv streik.\nEemaldage lukumallid pakendist ja kinnitage need ukse külge. Samuti antakse streigi jaoks mall, mis tuleks raami paigaldada. Need mallid näitavad asukohta, kuhu seade paigaldatakse, koos aukude ja kinnitusdetailide asukohtadega.\nLõika vajadusel uksest auk oma seadme silindri mahutamiseks. Ainult väljumisfunktsioonid ei vaja seda auku. Selle ava tegemiseks kasutage auksaega või kahemetallisest saega, kui töötate metalluksega.\nEelnevalt puurige kinnitusdetailide augud ukse ja raami külge, nagu mallil näidatud. Metallist või täispuidust uste jaoks saab paanikalati paigal hoidmiseks kasutada tavalisi kruvisid. Need kruvid on seadmega kaasas. Kui teil on tulekindla mineraaltuumaga uks või osakeste südamikuga uks, peate paanikalati turvaliseks ukse külge kinnitamiseks kasutama kruvisid pigem kruvidega. Need poldid on enamasti saadaval enamus väljastusseadmeid.\nKuidas valida nokknupp\nAsetage paanikaba uksele ja kinnitage see kruvide või keermespoltide abil kohale. Mõlemasse otsa lisage otsakorgid ja kinnitage need kaasasolevate kruvidega. Mõned otsakorgid libisevad ilma kruvideta.\nPaigaldage välisuksed või -silindrid ukse esiosa kaudu. Libistage silindri tagaosa läbi väljumisseadme sisemise ava ja joondage kõik nähtavad ühendusvardad. Kruvige komplekt kaasasolevate kinnitusdetailide abil ukse siseküljelt kohale.\nKinnitage löök raami külge ja kontrollige paanika riba, kas see töötab. Pange puitkilbid streigi taha vastavalt vajadusele, et viia see paanikangi riivile lähemale. Nendes seadmetes on lubatud hälve üsna madal, nii et võib-olla peate streiki paar korda kohandama, enne kui see korralikult töötab.\nTulekindlate uste paanikavarraste tellimisel olge eriti ettevaatlik. Seadme enda tulekindlus peab olema võrdne uksega ning sellel peab olema silt, mis näitab selle tulekindlust. Peate paanikariba tellima täpselt vajaliku suuruse järgi, kuna tulekahjuks hinnatud seadmesse lõikamine kaotab selle hinnangu. Samuti peate selle seadme vastuvõtmiseks nõudma, et ukse ja raami tootja valmistaks ette ukse ja raami. Paigaldajad ei tohi tuletõkkeukses või raami sees lõigata üle 1 "läbimõõduga auku, ilma et seda lubataks.\nKas Ta Ise - Parim Käsitöö : Kuidas paigaldada paanikaribade riistvara © 2019. All Rights Reserved.


Move On | Pakkimine\nPakime kõik esemed kindlalt ja turvaliselt!\nEt kolitav vara säilitaks oma esialgse ilu, vormi ja välimuse ning teisaldamine oleks mugav ja kiire, eeldab see korralikku pakkimist.\nMööbli ja kodutehnika pakkimine on oluline eeldus selle säilimiseks. Kasutame selleks lainepappi, käsipakkekilet ja mullikilet, kui olukord seda nõuab. Kolitavatele maalidele tuleb tihti suisa kaitsev ümbris teha, näiteks väga tugevast lainepapist või puitlaast plaadist.\nKui soovite oma isiklike esemete meiepoolset pakkimist (näiteks kööginõud, suveniirid, tekid-padjad, raamatukogu, dokumendid jne.), siis lepime Teiega kokku sobiva aja, millal tulla pakkima. Teenus sisaldab vajadusel ka hilisemat lahtipakkimist.\nPakkematerjalidena kasutame põhiliselt 5-kihilisi lainepapist universaalkaste ja 3-kihilisi raamatukaste. Nõude ja õrnade esemete pakkimisel lisame vajalikud pehmendused põrutuste ja purustuste vältimiseks ning pakime pakkepaberisse. Lisaks on olemas erinevad kastid riietele, sh. rippuvatele riietele.\nKui soovite oma asju ise pakkida, siis toome teile sobival ajal kastid ja muu vajaliku kohale, kuid sellisel juhul ei võta me vastutust pakitud asjade purunemiskaitse eest.\nKui Te vajate abi pakkimisel ja esemete pakendamisel, siis meie kolijad-pakkijad aitavad Teid meeleldi\nPakkimisteenuse hind 2 pakkija puhul on 30,00 €/h\nLisandub pakkematerjali kulu (kastid, teibid, pehmendused jne)


Rahva toel rajati Kehrasse toekas Vabadussõja mälestusmärk, Tallinna rist on endiselt kilerüüs - Maaleht\n„Meil töötas kõik hästi, mitte keegi ei vedanud alt!“ ütleb Kehra lähedal Vabadussõja pöördelahingu toimumise paigas mälestusmärgi taastamist vedanud Anija vallavanem Arvi Karotam. Ta on veendunud, et kui inimene võtab endale millegi eest aatelise ja ülla vastutuse, tuleb kaasa hulk teisigi, kes selle ellu viia aitavad.\nPaari päeva jooksul samba avamisest on Karotam saanud hulgaliselt uhkustundest pakatavaid telefonikõnesid ja e-kirju. „Lõpuks ometi olen ma saanud vanaisa eest võla tasuda,“ kirjutas üks samba taasavamiseks annetuse teinud inimene.\nSee-eest Tallinnas seisvat sammast tabasid uue tervisehädad.\nPiimakarjakasvataja: kui Ukraina tööliste tellimuslendu ei tule, oleme juuli lõpuks töötajateta. Aga mul on ka käed-jalad otsas 40


"Titanicu" Jack oli ajarändur?! | Elu\n"Titanicu" Jack oli ajarändur?! (19)\nÕhtuleht.ee, 27. veebruar 2015 07:00\n11 Oscarit võitnud suurfilmi "Titanic" fänn on lagedale tulnud vapustava teooriaga Leonardo Dicaprio tegelaskuju Jack Dawsoni kohta.\nMatti-nimeline fänn esitas hiljuti põhjalikult argumenteeritud väite, et Jack on ajarändur tulevikust, kes astus "Titanicu" pardale vaid selleks, et Kate Winsleti tegelaskuju Rose maksku mis maksab enesetapust päästa.\nTeooria looja meelest on kõnekas, et Jackil polnud laeva minnes pennigi hinge taga ning ta sai pileti kihlveoga. Veel väitis Jack filmis, et käis kala püüdmas Lake Wissota järvel – kuid Wisconsini osariigis olev tehisjärv valmis alles 1917 ehk viis aastat pärast Titanicu uppumist.\nVeel rääkis Jack Rose’ile, et tahab ta viia California kuulsale Santa Monica Pieri sadamasillale – see aga avati üldsusele alles 1916. Ka Jack Dawsoni soeng olevat 1912. aasta kohta väga uuenduslik ning tema seljakott muutus populaarseks alles 1930. aastatel.


Sõnade vägi ehk päevikupidamise kasulikkusest – Joogateraapia\nInimesi on ajast aega võlunud teiste inimeste elulood ja autobiograafiad, mälestuste raamatud, päevikromaanid ja reisikirjad. Tänapäeval on populaarsed ajaveebid ja blogid – kogu elu on avalik ja kõigile lugemiseks kättesaadav. Kui me elukaaslasega õhtuti möödunud päeva meenutame ja sealt “rosinad“ välja nopime, siis eks ole seegi omamoodi päevik-tänumärkmik. Ja mu koduleht veebis – seal kirjutatu on küll adresseeritud väljapoole, sihtgrupiks eelkõige kliendid, aga eks kajastub ka nendes tekstides minu kui autori mõttemaailm ja väärtussüsteem nagu igas päevikuski. Isegi kirjavahetus hea sõbra või kallimaga saab olla päevik, vahel neist kõigist siiraim ja intiimseim.\nOlen täheldanud, et teen päevikusse sissekandeid siis, kui ma tunnen end ekstra hästi või kui toimuv valmistab mulle muret või pettumust. Teisisõnu, kirja läheb see, mis on mulle emotsionaalselt tähtis. Kui paneme olulised elusündmused kirja, siis jäädvustame hetke nii, nagu seda sel hetkel tajume. Me ei tea, mis sellest kõigest saab. Me paneme kirja oma mõtted, ootused, pettumused ja hirmud, aga ei oska kogetut terviku suhtes kasulikuks või kasutuks hinnata. Alles hiljem kirjapandut uuesti lugedes taipame, et kogemused on nagu pärlid üksteise järel reas, iga järgmine on välja kasvanud eelmisest, iga mõtte ja teoga loome oma tulevikku. Iga kogemus, rõõmus või kurb, õnnetunnet või pettumust valmistav on andnud teadmisi ja oskusi, mis aitavad järgnevaga paremini toime tulla.\nKui ma tulin neli aastat tagasi ära palgatöölt, siis leidsin end ühtäkki täielikust tühjusest. Ma oli harjunud käima tööl kellast kellani, täitma kohusetundlikult kellegi teise poolt määratud ülesandeid. Igapäevane rutiin oli nii tuttav ja omane, et tööst vabana oli keeruline oma päevi sisustada. Sõbrad ja endised töökaaslased elasid oma tempokat elu ja ma tundsin, et olen jäänud täiesti üksi. „Mis mõtet on üldse end voodist püsti ajada, kui mind miski ei oota?! Ma ei oska oma päevi muuga täita, kui teen joogat, mediteerin, loen meeletul hulgal raamatuid ja käin kodumetsas kõndimas. Kas see ongi minu uus elu?! Kes ma nüüd siis olen? Mis see on, millega ma õigupoolest tegelen?“ ahastasin päeviku lehekülgedel korduvalt. Täna neid ridu lugedes tean päris kindlalt, et just sellist tühjust oli mulle vaja, kuna hoolimata hirmust, et kõik tuttav laguneb koost, aitab just selline tühjus välja kasvada vananenud mõtetest, suhtumistest, harjumustest ja endale seatud piirangutest. Iga raamat õpetab midagi, igast meditatsioonist saan kasvõi terakese meelerahu juurde. Ja ühel hetkel saabub pöördepunkt: ma tunnen, et olen vaba ja energiline, täis põnevaid tulevikuplaane, üllatades ennastki uute ideede ja värskete algatustega. Mul on hea meel, et taipasin oma toonased sisemised võitlused kirja panna. Õppisin nii elu loomulikku tsüklilisust – päikeselisele päevale eelneb paratamatult pilkane öö –, aga õppisin ka ennast paremini tundma. Nüüd suudan teisi samas olukorras olevaid inimesi mõista ja aidata, aga ka endale kiirete toimetuste vahel vajalikku tegevusetust lubada.\nKui asjad lähevad parasjagu elus halvasti, siis tundub kõik trööstitu ja enda alla mattev. „Appi! Absoluutselt kõik läheb allamäge!“ olen minagi suures hingevalus päevikus hüüdnud. Aga kui kogemused, mõtted ja tunded kirja panna, siis selgub, et ka kõige keerulisematel aegadel on vahepeal hulk õnnelikke hetki. Olen justkui juhuslikult kohtunud mõne huvitava inimesega või leidnud end kummalisest olukorrast aru saamata, mis on selle tähendus. Alles hiljem olen taibanud, et see inimene või olukord oli nagu teeviit, mis aitas mul suunda valida või hoidis tupikteele pööramast. Nii olen õppinud elu kuulama. Tal on palju öelda, kui me maldaksime vaid vähem rabeleda ja rohkem tähele panna.\nMa usun, et kõige arukam ja elutervem oleks mõelda haigusest kui õpetajast. Haigus on tulnud, et oleks võimalus (sageli ka sundus) jätta elus kõik muu kõrvale ja keskenduda olulisimale – oma vajadustele. Kui see on jäänud tähelepanuta, siis pikas perspektiivis ei anna paremat tervist ei perearst ega tablett. Võib-olla tuleb sul muuta mõnd negatiivset uskumust, lõpetada mittetöötav suhe, aeglustada hullumeelset töötempot või lõpetada pooleliolevad tööd? Et mõista, mis täpselt on energiavaeguse või haiguse põhjustanud, on jällegi hea oma eluaspektid kirja panna ja neid siis uurida. Õige kähku selgub, et tervisehäda ei tulnud sugugi „lambist“, vaid sa ise aitasid sellele ikka tublisti kaasa.\nMa arvan, et päeviku kõige suurem kasu on selles, et ma saan ise ka teada, mida ma elult tahan. Leidsin päevikust 2009. aasta jaanuarist sissekande: „Milline on mu unistuste elu? Olen korduvalt selle teemaga tegelenud (ja üleski kirjutanud), aga täna mõtlesin, et olen teinud seda oma senisest kogemusest lähtuvalt – tänaste teadmiste-oskuste ning tänaste uskumuste ja harjumuste baasil. Kui tuleb mõni uljam unistus, siis hakkan seda mõttes kohe vähendama ja ennast materdama: kas ma saan ikka hakkama? kust ma võtan selleks raha? see ei ole üldse minu stiil... Õieti ei mõtle ma neid mõtteid korralikult lõpuni, vaid need lihtsalt sähvivad läbi mu pea ja juba ma lõpetangi unistamise. Aga kui prooviks unustada kõik „agad“ ja täiesti piirideta unistada?“ Tuleb tuttav ette? Meile on harjumuspärasem heietada mõtteid kõigest sellest, mida ei ole, ei saa, ei taha, ei ole ette nähtud, kuid mitte sellest, mida ma tegelikult tahan. Kuus kuud hiljem, juunis 2009, kui olin just palgatöölt ära tulnud ja maadlesin parajasti hirmuga nälga jääda, tegin päevikusse sissekande:\n„Kui ma tulen töölt ära, siis leian endale tegevuse, mis on minu jaoks väga huvitav; kus ma saan rakendada oma andeid ja teadmisi ning neid teistele edasi anda; kus ma saan suhelda huvitavate, tarkade ja ennast armastavate inimestega; mis kutsub minus esile kirge ja pühendumust ning pakub loomisvõimalust ja rahuldust; mille üle olen ma uhke; mille kaudu saan inimesi aidata ja maailma paremaks muuta; kus pingutus ja töökoormus on just paras; kus ma saan oma ajakasutuse üle ise otsustada; mille kõrvalt jääb mul piisavalt aega enda jaoks ning mis toob piisavalt raha sisse.“ Pealkirjastasin selle osa oma päevikust „Minu unistuste elu“ ja täiendan seda regulaarselt siiani. Loen kirjapandut ikka ja jälle ja tõden rõõmuga, et suur osa sellest on täitunud. Ma ei ole kindel, kas oleksin selle kõik saanud, kui poleks soovitut enda jaoks läbi mõelnud ja sõnastanud.\nPäeviku pidamiseks ei pea olema kirjanik! Kui sa pingutad, et leida oma kogemuse kirjeldamiseks sõnu, siis teed midagi väga väärtuslikku – sõnadesse pandud kogemused muutuvad alateadvuse jaoks hoopis tõelisemaks kui sõnastamata jäänud elamused. Sõnadega annad oma unistustele ja kogemustele väe ja lood nii endale uut ja paremat elu. Pole tähtis, kas su sõnad meeldivad kellelegi teisele peale sinu. Need on sinu mõtted, unistused ja kogemused. Sa ei kirjuta ju kellelegi teisele?\nJa vahel meeldib mulle lihtsalt päevik juhusliku koha pealt lahti lüüa ja lugeda, mida elul on mulle öelda: „Eile tegin üle pika aja saia-õuna-vormi. Olen unustanud, et mõni lihtne asi võib nii hea olla. Elu on ilus.“\nArtikkel ilmus pisut muudetud kujul 2013. a. aprillis ajakirjas "Eesti Naine".


Läti kirjanik – Raamatuid siit ja sealt\nMāra Zālīte “Viienäpu”\nLVK 2020 teema nr 25 Raamat, mille kaas on “värvita” – must-valge, hall, valge, must\nMulle väga meeldis see raamat. See sobiks suurepäraselt ka kategooriasse nutsin ja naersin…. Väga hästi tõlgitud raamat. Korduvalt mõtlesin tõlkija nutikusele kõiki neid väljendeid leida ja õigeid kõnekäände seada…\n13. apr. 2020 edaade\tLäti kirjanik, tõsielu\n17. Raamat selle maa autorilt, mida viimati külastasid Martiņš Zutis “Ärajäänud avastus”\nKuulus loodusteadlane Karl Darvin näeb oma koduaias lumel tundmatu olendi jälgi. Kui Karl püüab leida jälgede tekitajat, avastab ta üllatunult, et nende hulk üha kasvab…\n2015. aastal sai raamat rahvusvahelise Jānis Baltvilksi preemia parima lastekirjandusdebüüdi ning kirjandusliku loovuse eest. 2016. aastal lisati see kataloogi White Ravens.\nOlen liitunud oma 1. klassi õpilastega kirjastuse Päike ja Pilv lugemisprojektiga. See on üks raamat sellest projektist. Ja ühtlasi on ka Läti viimane riik, mida olen külastanud.\nRaamat ise on vahva. Lastele väga meeldis ja no see professor oli selles loos ikka täitsa topakas küll 🙂\n26. jaan. 2019 edaade\tEesti Lastekirjanduskeskus soovitab 0-7 aastastele, Läti kirjanik, Paabeli torni auhind\nKa selle muinasjuturaamatu keskmeks on ammune lugu ööviiulist. Selle ümber on muinasjutud lillehernest, palsamist, lumikellukesest ja pärsia sirelist, murtudsüdamest, gladioolist, käopisarast…\nKohe päris kindlasti ei ole see sobilik väiksematele lastele lugemiseks. Lood on üsna sünged ja verised. Muinasjutud sellest, kuidas erinevad lilled on tekkinud. Sageli on tegu õnnetu armastusega, mille tõttu surnud neiust/noormehest sirgub ilus lill.\nAnna Sakse “Lillemuinasjutud”\n4. märts 2016 edaade\tLäti kirjanik


Päästeala reform suurendas elupäästeteenuse saajate arvu 120 000 võrra - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPäästeala reform suurendas elupäästeteenuse saajate arvu 120 000 võrra\nMullu kevadel alguse saanud päästekomandode tegevuse ümberkorraldamine suurendas ligi 120 000 võrra nende elanike arvu, kellel on nüüd võimalus saada kvaliteetset elupäästeteenust, selgus päästeameti analüüsist.\nAprilli alguses päästeametit juhtima hakanud Kuno Tammearu sõnul võib reformi tulemit lugeda väga heaks. Tema sõnul oli Eestis olukord, kus oli küll üle riigi 81 komandot, kuid neist nii mõnigi ei olnud võimeline osutama inimestele sellist teenust, nagu elanikud soovisid saada. «Paljud väikesed komandod pakkusid elupääste vallas vaid näilist teenust, mis tingis vajaduse ümberkorraldusteks. Päästjate arv ju tegelikult reformi käigus ei muutunud, vaid pigem tõusis. Nad lihtsalt paigutati ümber teistesse komandodesse arvestusega, et kus on inimesed, kus on riskid ja probleemid,» ütles Tammearu usutluses BNSile.\nKui komandos oli varem valves üks-kaks inimest, siis tähendas see Tammearu sõnul seda, et koosseis oli liialt väike, et pakkuda kvaliteetset elupäästeteenust. «Lihtsalt selgitades – kui kaheliikmeline päästemeeskond jõudis põleva maja juurde, siis võisid nad küll selle seinale vett lasta, kuid hoonesse inimest päästma minna nad ei tohtinud. Suitsusukeldumiseks on vaja vähemalt kolmeliikmelist meeskonda, ka liiklusõnnetusele reageerimisel on vaja piisava arvukusega meeskonda,» selgitas Tammearu.\nTema sõnul tõstis päästeamet ühelt poolt inimesed ümber, teisalt võttis kätte ja hakkas meeskondadesse investeerima ehk soetati hingamisaparaate, termokaameraid ja palju muud varustust, samuti viidi läbi täiendkoolitusi. «Meie eesmärk on käesoleva aasta lõpuks tagada olukord, kus üle Eesti paiknevad 66 riiklikku komandot, kus on igal ajal valves vähemalt kolmeliikmeline meeskond. Praegu on selliseid komandosid juba 64-65, komandosid kokku aga 72. Olgu öeldud, et varasemast 81 komandost oli reaalne elupäästevõimekus napilt pooltel, seega on efektiivset teenust pakkuvate komandode arv vaatamata päästeüksuste vähendamisele ligi paarikümne võrra tõusnud,» rääkis Tammearu.\nTema sõnul näitas spetsiaalne arvutus, et tänu läbiviidud reformile suudavad päästjad kvaliteetset elupäästeteenust pakkuda varasemaga võrreldes enam kui 120 000 inimesele rohkem. «See on suur arv. Ning kui komandosid sulgema hakates oli kuulda arvamusi, et päästjate sündmuskohale jõudmise kiirus võib väheneda, siis reaalne tulem on see, et see on hoopis paranenud,» lisas Tammearu.\nTema sõnul on päästeamet jõudnud peaaegu olukorrani, kus varasema 26 komando asemel on 50 sellist üksust, kus on valves vähemalt neljaliikmeline meeskond, ning käesoleva aasta lõpuks tahab amet suurendada selliste komandode arvu 53ni.\n«Kuid päästeamet pole vaid tuletõrjujad komandodes. Päästeametis on viis tegevusvaldkonda: ennetustöö, riiklik tuleohutusjärelevalve, kriisireguleerimine, päästetööd ja demineerimine ning iga ametniku panus õnnetuste vähendamisse on äärmiselt oluline. Komandod reageerivad siis, kui on midagi juhtunud, ja see on samuti äärmiselt oluline, kuid paljud ametnikud teevad igapäevaselt rasket tööd selle nimel, et õnnetusi ei juhtuks,» ütles Tammearu.\nTema sõnul on varasemalt mõnelt poolt kõlanud väiteid, et on «tõelised» päästjad ehk siis tuletõrjujad ja siis vastandina kontoriinimesed, kes teevad «mõttetut tööd». «Selline mõtteviis on ülimalt vale, sest tänu nii ennetustöötajate, järelevalve korraldajate ja teiste tegevusele pääsevad eluga paljud inimesed. Minu eesmärk ongi saada päästeameti sees lahti erinevatel töölõikudel töötavate inimeste vastandamisest, sest iga ametniku roll ohutuse tagamisel on tähtis ja kui peaks selguma, et see nii ei ole, siis ta lihtsalt enam ei tööta päästeametis,» lisas Tammearu.


äriklassi hotellid Hollandi rannik | Hotels.com\nHollandi rannik hotellid, Holland\näriklassi hotellid linnas Hollandi rannik\näriklassi hotellid Hollandi rannik\nJärgmine peatus Hollandi rannik?\näriklassi hotellid Groningen\nCity Hotel Groningen3 tärni\nBest Western Hotel Groningen Centre3 tärni\nNH Groningen4 tärni\nMercure City Groningen Martiniplaza Hotel 4 tärni\nApollo Hotel Groningen4 tärni\näriklassi hotellid Haarlem\nAmrâth Grand Hotel Frans Hals4 tärni\nHotel Lion d'Or3,5 tärni\nibis Styles Haarlem City3 tärni\nVan der Valk Hotel Haarlem4 tärni\nVäga hea210 arvustust\nAmbassador City Centre Hotel3 tärni\näriklassi hotellid Leiden\nibis Leiden Centre3 tärni\nGolden Tulip Leiden Centre4 tärni\nFletcher Wellness-Hotel Leiden4 tärni\nTulip Inn Leiden Centre3 tärni\nBest Western City Hotel Leiden3 tärni\näriklassi hotellid Haag\nThe Student Hotel Delft3 tärni\nibis Styles Den Haag City Centre3 tärni\nibis Den Haag City Centre3 tärni\nNovotel Suites Den Haag City Centre4 tärni\nRiva Hotel The Hague3,5 tärni\nAvasta Hollandi rannik\nHollandi rannik, populaarsemad linnad\nGroningenGroningen on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või iluaiad, Grote Markti (väljak) ja Prinsenhofi botaanikaaed.\nLeidenLeiden on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu muuseumid ning meelelahutus. Lisaks leiduvad siin Waag ja Hortus Botanicus (botaanikaaed).\nLisseLisse on koht, kus külastajaid ootavad iluaiad, Keukenhofi aiad ja Keukenhofi kindlus.\nNoordwijkNoordwijk on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu rannad ning spaad. Lisaks leiduvad siin Noordwijki muuseum ja Noordwijki tuletorn.\nHollandi rannik – populaarsemad vaatamisväärsused\nKeukenhofi aiadPopulaarsemate parkide hulka kuulub kesklinnast 1,8 km kaugusele jääv Keukenhofi aiad. Ka selle jalutuskäikudele ahvatleva piirkonna söögikohad on meie reisisõpradele mulje jätnud. Kui sulle meeldib Keukenhofi aiad, siis on paarikümneminutilise sõidu kaugusel asuvad Hortus Botanicus (botaanikaaed) ja Molen de Put sinu jaoks nagu loodud.\nFoto: Bart Ros, Trover\nBrouwersdami randOuddorp ja kesklinnapiirkonnast vaid 5,1 km kaugusele jääv populaarne Brouwersdami rand sobivad hästi neile, kes armastavad paljajalu rannal uitamist ja värsket õhku. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Renesse rand.\nHollandi rannik – rohkem teavet\nAvastage Hollandi rannik\näriklassi hotellid Hollandi rannik – Hotels.com abiga on mugav leida äriklassi hotell City, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida sobiv hotell Hollandi rannik. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Oleme lisanud ka külastajate hinnangud ja pikemad arvustused. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Forum Cinemas avab Viljandi Centrumis kino - Kaubandus\nViljandi Centrumi laiendus\nAutor: Viljandi Centrum\nForum Cinemase tegevjuhi Kristjan Kongo sõnul on kinokett juba mõnda aega kaalunud uue kino rajamise võimalusi väljaspool pealinna ning värskelt on otsus langetatud Viljandi osas. “Uue kino ehitamisega tekib juba uue aasta alguses ka Viljandisse kaasaegne ja kvaliteetne filmivaatamise koht ning usun, et nii linlased kui ümberkaudsete piirkondade elanikud võtavad selle kiiresti omaks,“ lausus Kongo.\n“Viljandi kino rajamisel ei tee me allahindlust ei teenuste kvaliteedis ega mugavuses. Uude kinno tuleb kaasaegne tipptehnoloogiaga projektsioonitehnika, pilditeravust ja eredaid värve toetavad ekraanid ning viiest erinevast suunast heli peegeldav Dolby Atmos süsteem. Kogu sisustus ja paigutus alates toolidest kuni sissepääsude lahendusteni saavad olema kasutajamugavad ning toetavad mõnusat kinoelamust,” lisas Kristjan Kongo. “Kui kino võetakse väga hästi vastu ning tekib vajadus lisasaalide või –kohtade järele, siis oleme koostöös arendajaga valmis kinopinda veelgi laiendama.”\nViljandi Centrumi keskuse esindaja Riho Maisa sõnul on huvi heal tasemel, kaasaegse kaubandus- ja meelelahutuskeskuse järele suur. „Kino Viljandi Centrumi keskuse osana on loogiline arenguetapp, linnas puudub täna üldse kvaliteetne filminäitamise koht. Keskusesse püüame lisaks kinole saada ka väliterrassiga söögikohale parima operaatori. Soovime pakkuda laieneva keskusega viljandlastele veelgi põnevamaid ja sisukamaid vaba aja veetmise võimalusi,“ lausus Maisa.\nKinokompleks rajatakse tänase Centrumi keskuse Tallinna tänava poolse osa peale. Laienduseks loodi valmisolek juba 2013.aastal valminud juurdeehituse käigus.\nKokku investeeritakse Viljandi Centrumi keskuse arendusse 1,5 miljonit eurot. Keskuse kogupindala saab pärast laiendust olema 10 000 m2, millest kino võtab enda alla ligi 1000 m2.


Üle tuhande inimese kaotab aiamaja, paljud ka kodu - Nelli Teataja Üle tuhande inimese kaotab aiamaja, paljud ka kodu - Nelli Teataja\nMaardu ja Jõelähtme piiril paikneb 23 aiandusühistu territoorium, mida rahvasuus kutsutakse Pilpakülaks või ka Shanghaiks. Maad anti Tallinna asutuste ja ettevõtete töötajatele ajutiseks kasutamiseks 1981. aastal.\nJõelähtme vald otsustas nüüd maa (160 hektarit) enampakkumisel maha müüa. See võib panna üle tuhande inimese olukorda, kus nad peavad oma aiamajad lammutama, mõned neist aga jäävad üldse peavarjuta. Aiandusühistud kavatsevad oma õigusi kaitsta ja annavad valla kohtusse.\nMillest siis pilpaküla on ehitatud? Silma hakkavad lauad ja plekk, tuhaplokid ning isegi vanad raudteeliiprid. Mõni hoone meenutab kioskit, ent on ka kobedama suvila ja lausa eramaja mõõtu võtvaid ehitisi.\nJõelähtme vallavalitsuse liikme Priit Põldma sõnul tekkis nn pilpaküla Kallavere ja Ülgase küla aladel 1981. aasta paiku, kui Eesti Fosforiidi ametiühing jagas oma töötajatele maalappe ajutiseks kasutamiseks köögiviljamaadena tähtajaga 10 aastat. Jõelähtme vald on sõlminud kõigi 23 MTÜga (kokku umbes 1150 krunti) detsembris 2010 maakasutuslepingud viieks aastaks ja neid pikendatakse aasta kaupa.\nVäiksema aiamaja juures askeldava Mihhaili sõnul enam pikka pidu ei ole."Mida see kohtuotsus enam määrab. Kellegil aiamaad enda nimel ei ole, kui peremees (Jõelähtme vald) otsustab, et lepingut enam ei pikendata, siis ongi kõik," sõnab Mihhail.\nVenelane ei ole vist kogu oma elus ühtegi puud istutanud ega ühtegi orki mulda idanema pistnud. Ta ei tea küll kuidas puu või lill on saadud. Ta ainult hävitab. Ta on kolhoosipõllult harjunud maast madalast varastama – ja jooksu panema, kui valvurid neid kaigastega taga ajavad. Ta murrab pargis puid ja põõsaid ja pillub tükid tänavale. Ta purustab õunapuu, kisub selle oksad lõhki õunapabula kättesaamiseks, mis vaevalt õiest tekkinud ja alles pöidlaotsa suurune. Naabrimaja lapsed sõid meie aia sõstrapõõsastel juba õiedki ära. Miks nad ronivad omalt maalt siia?, kurtsime... ja kurtsid teised.


Mida teha Québecis talvel, kui sa ei ole suusataja / Kanada | Parimad reisikohad. Näpunäiteid turistidele ja ränduritele!\nOktoobri lõpust aprilli keskpaigani saab Québeci provintsi Kanada jääseks seiklusmänguväljakuks ja suusatajad kiskuvad siin droves, et jõuda nõlvadele.\nAga sa ei pea olema ründeprojektid, et talveks selle Kanada põnevas nurgas naha alla saada. Tegelikult pakutakse mitmeid hulgaliselt talveüritusi, nagu näiteks koerad, rattarattad või torud; või lihtsalt provintsi ainulaadse identiteedi uurimine Montréalis ja Québeci linnas - need linnad võivad külma hooaegaga olla kõige viletsamad, eriti kui te külastate oma aega, et langeda kokku ühe suure talvefestivaliga, Igloofest või Carnaval de Québec.\nLe Château Frontenaci ees jääl põrkuvad rändajad © Vlad G / Shutterstock\nAla d'Armes, ajalooline väljak Vana Montréalis, on paar pronksskulptuuri, mis seisavad mõlemal pool Plaza. Esimene neist on inimene, kes sidub inglise mopsiga; teine on prantsuse puudel asuv naine. Omanikud pööravad oma liialdatud ninaid üksteisest eemale, samal ajal kui kaks koera üksteist vahtivad, innukalt kohtuma.\nSee Montréali segapärandi arvestamine räägib palju linnast (ja provintsist), mida iseloomustavad duaalsused - see on korraga prantsuse ja inglise keel, Québécois ja Kanada, vana ja uus, ja seda enam selle jaoks veenev. Hiljuti valiti Montréaliks parimaks linnaks maailmas, et olla üliõpilane, oma tagasihoidliku suhtumise, hip naabruskondade, hämmastavalt hea kohvi ja elava joogiga, sest pole raske mõista, miks.\nMontréali paljude populaarsete vaatamisväärsuste hulgas on Basilique Notre-Dame mitmeaastane lemmik © Tom Stainer / Lonely Planet\nLinna tänavate intiimseks uurimiseks kaaluge kohalikku giidit. Thom Seivewright (livinglikealocal.com) süstib entusiasmi ja teadmisi, kui ta näitab külastajate ümber oma linna. Ta kohandab iga ringkäigu, et see sobiks individuaalsete huvidega, kuid tasub paluda tal näidata teile mõningaid seinamaalinguid St-Laurenti boulevardi ümber, mis on värvi ja kunsti mäss..\nIga aasta jaanuaris või veebruaris toimub vanalinna ääres asuv väljasõit Igloofest (igloofest.ca) linna kuumim pilet. Piduõpilased kaevavad oma parimatest retro-snowsuitsid elektroonilise muusika pidustuste jaoks, mis toimuvad nelja järjestikuse nädalavahetuse jooksul.\nLaurentia mäed on ühe tunni autosõidu või aeglasema bussisõidu kaugusel Montréalist ja on pargis talispordi friikidele. Valte Lacsi Kanatha-Aki keskuses (kanatha-aki.com) on vähe paremaid viise, kuidas seda valgeid imetatuid kogeda. Tõmba ennast ranna poolel, sest see hoolitseb mändide labürindis, samal ajal kui huskide jõugu haarab põnevalt edasi; puud avanevad regulaarselt, võimaldades teil juua dramaatiliste mägede või lume äärega järve ääres.\nTalvise maastiku kaudu kasvab koerte pakend © Tom Stainer / Lonely Planet\nSuusatajad peaksid minema Ville de Mont-Tremblantile - aficionad leiavad, et see koht on üks Põhja-Ameerika kõige olulisematest suusakohtadest ja vaadates 968 m nimesidepiirkonda, te ei nõustu. Kuid see lõbus väike Alpide stiilis kuurort pakub aastaringselt mitmeid tegevusi. Enam ei ole ainult suvine tegevus, mis on spetsiaalselt välja töötatud „rasvapattadeks”, mis võimaldavad jalgratturitel aastaringselt mägedesse minna. Üks neist mägijalgratastest on võimalik rentida super-laia rehvidega Center Adventure Chalet des Voyageursis (tremblant.ca/plan/rentals/bike-rentals) ja järgida tähistatud jalgrattarada. Täielik avalikustamine: ühe looma töötamine mägisel maastikul ei ole kerge ülesanne. Aga kui teil on mõistlik kuju, on see suurepärane võimalus pääseda suusakuurordi rahvahulgast ja proovida ümbritseva piirkonna jäist ilu.\nTe olete töötanud söögiisu rattaga, nii et helistage õhtusöögiks buzzy itaalia Coco Pazzo's (coco-pazzo.ca). Kasulik personal teab menüüd väljapoole ja kahtlemata veenda teid proovima eksklusiivse allkirja tassi, linguini pescatore. Sa ei kaota seda tõenäoliselt.\nQuébeci linnale pääseb kolme tunni rongisõidu kaugusel Montréalist (viarail.ca). See on hubane, tsiviliseeritud teekond ja päikesepaistelisel päeval istudes ja maastike nautimine on peaaegu sama hea kui seal väljas.\nQuébeci linna omanäolised lumega tänavad © Tom Stainer / Lonely Planet\nKui Montréal on kõik kaasaegsed pilvelõhkujad ja asfalt, väiksemad ja rahulikumad Québeci linnad sisaldavad kiviradu ja sajandeid vanuseid kindlustusi. Sinu visiidil siin on kahtlemata algus vanalinnas, kuplikujuliste sõiduradade ja 17. ja 18. sajandi hoonete kondiitritooted, mis on hõivatud Cap Diamant'i juurest. Krooniv au kaljuse ülaosas on Le Château Frontenac, mis oma silmatorkava rohelise katuse ja dramaatiliste turrets'idega tundub liiga väljamõeldud isegi teie keskmise muinasjutu jaoks. Peatudes siin, ei tule odav, kuid kohtuge ennast maitsega kõrge elu eest, avades oma kuulsa baari Le Sam (bistrolesam.com) ja kokteili. Väljaspool Terrasse Dufferin pakub suurepäraseid vaateid St Lawrence'i jõele ja seal asub ka Au 1884 kelguklapp. Kolm toboggani võistlevad kõrvuti ja slaidi rickety käitumine ainult lisab põnevust.\nVeenduge, et te lähete Montmorency Falls'ile, vaid 12 km kaugusel kesklinnast. Need langevad 30 m kõrgemale kui Niagara, kuid on kitsamad (mis võib selgitada, miks nad vähem kuulsad). Nende vahel on riputussild, mis pakub vaateid, mis võrdselt mõõdetavad ja hirmutavad.\nRippsild Montmorency Fallsi kohal © Tom Stainer / Lonely Planet\nÜhekordse kogemuse saamiseks Québeci linna ümbruses veedke öö Põhja-Ameerika esimeses jäähotellis Hôtel de Glace (hoteldeglace-canada.com). Sellest aastast on see osa Village Vacancesi teemapargist, kus saab ise kummarduda täispuhutavasse parvesse või sisetoru ja alustada jääläbilaskvusega kiirusega kuni 80 km / h. Kombineeritud pilet võimaldab pargisse siseneda ja viskab huvitavas ekskursioonis hotelli.\nKui saate, külastage Carnaval de Québeci (carnaval.qc.ca) külastust, mis toimub igal aastal jaanuaris või veebruaris ja on väidetavalt maailma suurim talvel karneval. Seal on paraad, hooajalised tegevused ja palju võimalusi.


Eesti rohutirts ja Euroopa - Eesti Päevaleht\nArvamus 26. oktoober 2015\nEesti rohutirts ja Euroopa\n5. pagulasdebatt: kas praegune rändekriis kujutab endast Euroopale ja Eestile eksistentsiaalset ohtu?\nEesti alaline esindaja Euroopa Liidu juures\nMatti Maasikas Foto: Pille-Riin Pregel\nSissejuhatuseks kohe vastus tänasele debatiküsimusele: Euroopale ei kujuta praegune rändekriis eksistentsiaalset ohtu. EL-i elanike arv on 507 miljonit. Maailmas on ÜRO pagulaste ülemvoliniku ameti andmeil pea 20 miljonit pagulast. Kui EL nad kõik vastu võtaks, oleks neid 4% Euroopa elanike arvust. Kui lisada ka kõik maailma sisepagulased, veel 40 miljonit, moodustaks see EL-i elanikest 12%. Meenutame, et Luksemburgis pole 45% elanikke selle riigi kodanikud, Saksamaal 8,5%, Hispaanias 12% (Eurostati andmed). Ühendkuningriigi elanikest on 5% ainuüksi Lõuna-Aasia päritolu. See pole üksnes koloniaalajaloo pärand ega miski, mis on tekkinud sajandite jooksul. Portugali suuruselt teine rahvusvähemus on pärast külma sõda saabunud ukrainlased.\nSeda loetelu võib jätkata, aga moraal on selge: Euroopa demograafia, ajalugu ja traditsioonid kannataksid välja ka 2015. aastast – üheksa kuuga üle 500 000 immigrandi – mitu korda suurema sisserände.\nSuurim kriis. Miks?\nEnt poliitikas on asjad enamasti nii, nagu nad tunduvad olevat, statistika-matemaatika alati ei aita. Poliitiline pealisehitis pole sama tugev kui inimlik, majanduslik, sotsiaalne vundament. Rändekriis on EL-i suurim kriis meie liikmesuse ajal. Miks?\nVõiksime hakata mõtlema, kas vananeva ja väheneva rahvastikuga riik võiks pagulastest ka mingit kasu saada.\nEsiteks, erinevalt eurokriisist on praegu mängus inimelud. Arutelud liikmesriikides ja Brüsselis on palju emotsionaalsemad. Inimmõõtmega kriisist saab palju dramaatilisemaid pilte, kajastust, mis võib päevade, isegi tundidega muuta demokraatliku riigi avalikku arvamust.\nSiit tuleneb rändekriisi teine põhijoon: olukord muutub nii EL-is kui ka piiridel väga kiiresti. Aylan Kurdi fotod muutsid kahe päevaga avaliku arvamuse kaudu radikaalselt Ühendkuningriigi valitsuse suhtumist süürlaste vastuvõtmisse. Olukord välispiiridel muutub iga päevaga – kord on löögi all üks, kord teine liikmesriik.\nKolmas keerukus on liikmesriikide erinevad probleemid selles kriisis: on piiririigid, transiidiriigid ja sihtriigid. On riike nagu Eesti, kelle jaoks kriis väljendub seni peamiselt selles, et Brüsselist nõutakse ebameeldivaid asju. Siin vaadatagu aga eelmist punkti: olukord võib kiiresti muutuda.\nNeljandaks, liikmesriikide immigratsioonikogemus on väga erinev.\nPole imestada, et sellegi kriisi, nagu ka eurokriisi või Ukraina kriisi haldamine käib Brüsselil valu ja kisaga.\nEL pole loodud geopoliitika, suurte strateegiate, kriisihalduse jaoks. Tema roll ja tugevus on hoida seaduste, kordade, lõimimise ja rahajagamise kaudu rahu ja jõukust. Pole siis imestada, et sellegi kriisi, nagu ka eurokriisi või Ukraina kriisi haldamine käib Brüsselil valu ja kisaga. Eerik-Niiles Kross ei pruugi palju eksida, kui ta oma arvamusloos („Pagulaskriis, julgeolekukriis ja juhtimiskriis”, EPL 21.10) nimetab EL-i väsimust tegelda talle orgaaniliselt võõraste teemadega. Praktikul on selle diagnoosiga siiski vähe pihta hakata. Peame seda kriisi lahendama siin, praegu, nendes raamistikes, mis on olemas. Euroopa paremaks tegemine tuleb siis, kui majal katus enam ei põle.\nEL on 60 aasta jooksul hakkama saanud kõigi probleemide ja kriisidega ja küllap saab ka sellega. Euroopa integratsiooniprojekti on panustatud palju poliitilist kapitali, liikmesriigid ja nende kodanikud saavad juba mitmendat põlvkonda liikmesusest iga päev käegakatsutavat kasu. Ka seekord tehakse kõik, et ühiseid saavutusi kaitsta. Nagu eurokriisiga, kus poliitilised liidrid lihtsalt keeldusid alla andmast, ehkki iga nädal kirjutas mõni tark inimene targas lehes, et kuulge, valuutaliit ei saa nii toimida! Mõni neist on tagantjärele tunnistanud, et alahindas seda tohutut poliitilist tahet, mis EL-i hoiab.\nSaksamaa pole piiri Austriaga kinni pannud, aga see ei tähenda, et Schengeni püsimine oleks kindel.\nUkraina kriisi puhul ootasime meie Eestis (ja mitte ainult meie) EL-ilt lähtumist väärtustest, nende aktiivset esitamist ja ajamist. Sama kehtib rände puhul. Üks EL-i peamisi väärtusi on rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste kohustuste austamine. EL-i ja liikmesriikide peamised kohustused on kirjas 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsioonis ja 1967. aasta protokollis, mis kohustavad pagulastele sõltumata nende rassist, päritoluriigist või usutunnistusest kaitset andma. Just sellepärast on mõni Ida-Euroopast kostnud seisukoht võtta vastu üksnes kristlasi tekitanud mujal Euroopas eriti valuliku reaktsiooni. Põhiväärtused ja -kohustused kõigepealt! Alles seejärel hakkame rääkima eripärast, ajafaktorist, rahalisest toetusest ja muust, millest Brüsselis iga küsimuse puhul räägitakse. Selle mittemõistmine, mitte niivõrd piirile tarade ehitamine ähvardab tekitada EL-is valusaid lõhesid, nagu selgitas näiteks president Ilves oma 20. oktoobril Prahas peetud kõnes.\nNiisiis, EL lahendab seda kriisi, lähtudes oma väärtustest ja liikmesriikide vahelisest solidaarsusest. Mängus on üks Euroopa integratsiooni kroonijuveele, Schengeni vaba liikumise süsteem. Saksamaa rannikul ei maabu pargaseid põgenikega. Sakslaste jaoks oleks lihtsaim mehaaniline lahendus kuulutada, et nad ei pea Schengeni kohustusi enda jaoks kehtivaks, panna piir Austriaga (vajaduse korral muude naaberriikidega) kinni ja kõik. Seda pole nad teinud, aga see ei tähenda, et Schengeni püsimine oleks kindel.\nEesti esindus EL-i juures oli valitsust üle kahe aasta hoiatanud, et debatti põgenike liikmesriikide vahel jaotamise üle ei õnnestu lõputult vältida. Kui debatt 2015. aasta mais suure pauguga ehk Euroopa Komisjoni ettepanekutega kohale jõudis, oli ikkagi üllatus suur. Tõsi, esialgne jaotusvõti andis Eestile ebaproportsionaalselt suure arvu. Selle mõistlikuks muutmisega saime hakkama. Brüsselis kuulatakse ka väikest liikmesriiki, eeldusel, et see esitab oma argumente vähegi arukalt ja EL-i eesmärke silmas pidades. Riigis algasid ettevalmistused pagulaste tulekuks. Jällegi, pärast esimest ehmatust on riigiaparaat suutnud end mobiliseerida. Tegevuskava on valmis, Itaaliaga kokkulepe inimeste Eestisse toimetamise üksikasjade kohta sõlmitud.\nAga see on ainult koduse tulekahju kustutamine. EL-i debattides aktiivselt ja arukalt osalemisest oleme veel kaugel. Küsimustes nagu Euroopa välispiiride kaitse tugevdamine, EL-i laienemispoliitika – eriti Türgi puhul –, arengukoostöö ja rände seosed kaasa rääkimine nõuab palju rohkem mõttetööd, üle 140 tähemärgi lugemist ja ka enamat riigisisest koordineerimist, kui oleme harjunud.\nRändekriisi kaudu – muretu eitamine ja siis üsna pragmaatiline kohanemine – kangastub uus eestlase võrdkuju: rohutirts.\nMida me oleme selle kriisi käigus iseenda kohta õppinud? Oleme näinud meie poliitilise eliidi võimet käsitleda ühiskonnas laiemat kõlapinda evivaid teemasid. Oleme teada saanud, et me, mõne küsitluse järgi Euroopa kõige vähem religioosne rahvas, oleme tegelikult võitlevad kristlased. Oleme teada saanud, et pärast pea veerandsajandi pikkust uut iseseisvust võib elanikkonna promilli jagu lisandumine meie sisemist stabiilsust kõigutada. Maailmas oleme saanud suurepärase maine: e-riik, edukate majandusreformide etalon, konkurentsivõimelisima maksukorraldusega riik jne… aga tegelikult sureme kohe välja. Seda viimast oleks potentsiaalsete e-residentide eest muide arukas varjata.\nEnt tõsisemalt. Mulle kangastub rändekriisi näitel – muretu eitamine ja siis üsna pragmaatiline kohanemine – uus eestlase võrdkuju. Nimelt rohutirts, kes on suvi läbi laulnud ja sipelgalt uksega vastu nina saanud ning siis hakkab paratamatusega kohanema. Päris edukalt oleme ka seekord kohanenud. Kohanemine, hakkama saamine pole aga sugugi kindel – rohutirts meie kliimas tegelikult talve üle ei ela ja eks lõpe ka valm teadlikult just siis, kui putukas jääb ilma peale, olles õpetuse kätte saanud. Nüüd võiksime hakata olukorraga kohanema ka selles plaanis, et mõelda, kas kiiresti vananeva ja väheneva rahvastikuga, negatiivse rändesaldoga – ja ühegi Liibanoni restoranita – riik võiks pagulastest ka mingit kasu saada. Tulevad nad igal juhul. Tulevad, sest kodus on sõda. See on meile harjumatu, raske ja alguses kulukas. Aga nii Eesti kui ka Euroopa pärast oleks meist arukas neid tervitada.\nKirjutis väljendab isiklikke vaateid.\nSee on viimane osa Eesti Päevalehe ja liikumise Sõbralik Eesti ühisprojektist, milles eksperdid arutlevad rändekriisi üle.\nKutsume teid täna lööma kaasa ka online-debatis aadressil www.epl.ee. Kl 15–17 (NB! Muudatus kellaajas) debateerivad Matti Maasika artikli üle\nKadri Liik, Euroopa Nõukogu vanemteadur, poliitikaanalüütik\nMarten Kokk, Eesti suursaadik OECD (majandus- ja arengukoostöö organisatsioon) juures\nKristi Värk, riigikantselei EL-i asjade direktori asetäitja\nMerle Pajula, Eesti suursaadik Rootsi Kuningriigis\nRahapesus kahtlustatav Ukraina oligarh sai tuge Martin Helme nõunikult 297


ÜLINALJAKAS VIDEO ⟩ «Oh, Kimi!» Räikkönen tekitas tiimikaaslasele kõhedaid hetki - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n16. oktoober 2020, 20:53\nÜlinaljakas video ⟩ «Oh, Kimi!» Räikkönen tekitas tiimikaaslasele kõhedaid hetki\nAntonio Giovinazzi (vasakul) ja Kimi Räikkönen\nSoomlasest vormel 1 piloot Kimi Räikkönen tekitas oma Alfa Romeo tiimikaaslasele palju kõhedaid hetki, kui paar kihutas maailmas ühel kõige kardetumal võidusõidurajal Nürburgring Nordschleife.\nRäikköneni meeskonnakaaslasele Antonio Giovinazzile anti 23 küsimust, mida ta pidi Räikköneni käest küsima ühe Nordschleife ringi jooksul. Tõele au andes ei suutnud ta soomlase käest just palju vastuseid saada, sest suurema osa ajast manitses ta Räikköneni aeglasemini sõitma.\n«Ole siin kurvis ettevaatlik. Ma ei usalda seda,» ütles Giovinazzi ja puhkes koos Räikköneniga naerma. Soomlane vastas: «Tahad ise sõita? Tunned end kindlamini, kui sõidad ise? Aga kuhu küsimused jäävad?»\nRäikkönen tõi sõidu jooksul pidevalt teemaks ralli ja pakkus lõpetuseks välja, et Giovinazzi võiks talle tulevikus hakata kaardilugejaks. «Kui ma kunagi veel rallit sõidan, palkan sinu kaardilugejaks.» Giovinazzi vastas, et ta ei istuks isegi siis soomlase kõrval ralliautosse, kui talle antaks kümme miljonit.\nJärgmisel ringil istus autorooli Giovinazzi ning arvas ühel hetkel, et on rajal täiesti eksinud. Räikkönen lohutas tiimikaaslast: «Ära muretse, see on ringrada. Me lõpetame samas kohas, kus alustasime.»\nLegendaarne Nürburgring Nordschleife on 23,832 km pikk ja koosneb 73 kurvist. Ringrada kasutatakse tänapäeval mitmete kestvussõitude raames.


Kingituseks raamat "Fitness ja toitumine" | Sportland Eesti\nTäitunud unistus: elu luksuslikul purjepaadil\nKuidas läks hea eeskuju saadikutel Ironman 70.3 Otepää triatlonil?\nJalgpallurid on MM-il parimas vormis\nAasta suurim spordisündmus – jalgpalli MM Venemaal\nSuurte unistustega golfiproff Mark Suursalu\nSportland Cupi võitsid Kusti Nõlvak ja Mart Tiisaar\nBetsafe lisab spordi vaatamisele vürtsi\nKellest saavad selle MM-i staarid?\nKingituseks raamat “Fitness ja toitumine”\nRaamatu saab kingituseks Under Armour toodete ostmisel\nOstusumma peab olema vähemalt 79€\nKampaania kestab seni kuni raamatuid jätkub\n“Fitness&Toitumine” on Eesti esimene fitnessi teemaline raamat, mis keskendub just toitumisele. Saad teada, mida silmas pidada igapäevase toitumise juures ning kuidas seeläbi oma treeningeesmärke toetada. Raamatust leiad üle 50 põneva retsepti, mille juures on välja toodud keskmine energia- ja makrotoitainetesisaldus\nJälgi meid kõikjal ja igas formaadis\nOle alati kursis uute\nRegistrikood – 10677712\nKMKR – EE100632624\n© 2015 Sportland Eesti AS


Kui olete otsinud võimalusi, kuidas seda teha kaitsta oma privaatsust veebis või ümbersõit tulemüüridest ja tsensuurist, võidakse teile pakkuda kahte erinevat võimalust: puhverserver või VPN.\nEhkki nii puhverserverid kui ka VPN-id töötavad väga sarnastel viisidel, on neil olemas mõned olulised erinevused mida peaksite enne nende vahel valimist arvesse võtma.\nSee juhend ütleb teile mis on puhverserver, kuidas see töötab ja kuidas see erineb VPN-ist, samuti heita pilk parimatele puhverserveri võimalustele.\n1 Mis on puhverserver?\n2 Puhverserver vs VPN\n3 Parimad puhverserveri teenused\n5 Privaatne VPN\n7 Kokkuvõte ja täiendav lugemine\nPuhverserver töötab vahendajana teie brauseri ja veebisaidi vahel liikluse ümbersuunamine puhverserveri kaudu.\nPuhverserver toimib tõhusalt vahendajana teie ja teie külastatava saidi vahel peidab teie IP-aadressi ja esitleb oma. See on uskumatult hea kasulik, kui tegemist on geopeitmine, või meelitada veebisaite mõtlema, et asute teises asukohas.\nMõnikord, veebisisu saab geoblokeerida. See võib kehtida kõige kohta, alates telesaadetest, mida litsentsipiirangud mõjutavad, kuni kehtivate veebisaitideni tsenseeritakse valitsuse tulemüüride poolt.\nKui soovite sellele sisule juurde pääseda riigist või asukohast, kus see on blokeeritud, peate oma IP-aadressi võltsima. Liikluse ümbersuunamisega läbi puhverserveri teises asukohas näib, et pääsete Internetti oma asukoha asemel oma asukoha kaudu – seeläbi mööda minnes kõikidest teie asukoha suhtes kehtivatest geopiirangutest.\nPuhverserve on kahte erinevat tüüpi:\nHTTP – Puhverserveri algne ja levinum vorm HTTP töötab veebipõhise liiklusega, kasutades HTTP-protokolli. HTTP-puhverserver on võimeline aru saama filtreeritavatest andmetest, andes sellele palju funktsioone.\nSOKID -SOCKSi puhverserver on lihtsam protokoll, mis vahetab andmeid ainult selle asemel, et sellele juurde pääseda. SOCKS ei saa andmeid mõista ja on seetõttu ühilduv mis tahes liikluse vormiga. Kuigi see on kasulik selliste tegevuste jaoks nagu torrenting, võib SOCKS mõnikord olla HTTP-st aeglasem.\nPuhverserver vs VPN\nVPN-id töötavad puhverserveriga väga sarnasel viisil. VPN varjab ka teie IP-aadressi ümbersuunamisega oma andmeid privaatserveri kaudu muusse asukohta.\nSiiski on üks oluline erinevus. Nagu ka teie IP-aadressi peitmine, VPN krüpteerib kogu teie liikluse kui kasutate teenust. Puhverserver ei saa teie andmeid krüptida, muutes selle palju vähem turvaliseks kui VPN.\nIlma krüptimiseta, puhverserver ei saa teie privaatsust kaitsta – see võib ainult teie asukohta rikkuda.\nSee on eriti oluline vabade puhverserverite puhul. Tasuta puhverserverid pole turvalised ja loodavad tulu teenimisel sageli raskele reklaamile. Märgistamata reklaamid võivad olla haavatav pahavara sisestamise suhtes, jättes teie ja teie andmed paljastatuks.\nTasuta puhverserverid võivad samuti olla tiheda liiklusega, muutes need aeglane ja kohmakas.\nVeel üks erinevus VPN-ide ja puhverserverite vahel on see VPN-id kaitsevad kogu teie Interneti-ühenduse liiklust, olenemata rakendusest. VPN-i kasutamisel saate oma brauseris Internetis surfata või kasutada torrentiklienti ja kogu see tegevus jääb automaatselt kaitstud.\nPuhverserverid töötavad korraga ainult ühe rakendusega ja tuleb seadistada igal eraldi rakendusel tahad kaitsta.\nMiks valivad inimesed VPN-i asemel puhverserveri?\nKuna puhverserver hõlmab ainult ühte rakendust korraga, mitte kogu teie ühendust, siis see võib olla kiirem kui VPN. Kui teete ainult madala riskiteguriga tegevusi, näiteks geograafilist võltsimist, et vaadata saadet, mis pole teie riigis saadaval, võib puhverserver olla mõistlik valik.\nKui soovite aga pääseda valitsuse tsensuurist või tegeleda mõne muu tegevusega, mida te ei soovi jälgimiseks, logimiseks või jälitamiseks, VPN on palju turvalisem variant.\nPidage meeles, et ka paljud voogesitussaidid oskavad puhverserveriteenuseid tuvastada. Enamik puhverservereid pole piisavalt võimsad, et rangetest geopiirangutest mööda minna nii et võib-olla peate ikkagi VPN-i kasutama.\nParimad puhverserveri teenused\nKõige turvalisem on tellige VPN, mis pakub teie tellimuse osana ka puhverserverit. Nii saate kaitsta ennast VPN-iga ja vahetada puhverserveri kasutamise poole, kui soovite kiiresti ja hõlpsalt teostada madala riskiga tegevusi.\nSiin on mõned meie peamised soovitused puhverserverit pakkuvate VPN-teenuste jaoks:\nLisaks sellele, et oleme meie kõrgeima reitinguga VPN, NordVPN toetab HTTP puhverserverit ja sisaldab isegi põhjalikke juhendeid puhverserveri seadistamiseks erinevates brauserites.\nKui puhverserverit ei kasutata, on teid kaitstud sõjaväeline krüptimine ja uuenduslik tarkvara CyberSec mis on loodud kaitsma teid pahavara ja reklaamide eest.\nHiiglaslik võrgustik 5200+ serverit 60 riigis annab teile kiiruse nii kiiresti, et te ei pruugi VPN-i ja puhverserveri kasutamise erinevust märgata. Vaadake ise a-ga 30-päevane raha tagasi garantii.\nHankige NordVPN puhverserver kohe\nAastal 2015 teatas PrivateVPN, et saab toetage nüüd HTTP puhverserverit. Kõik, mida peate tegema, on valitud rakenduse konfigureerimine, kasutades PrivateVPN serverite loendit.\nLisaks puhverserveri pakkumisele on ka PrivateVPN lihtne, taskukohane ja kasutajasõbralik, koos intuitiivsed rakendused kõigis suuremates platvormides ja seadmetes.\nVPN-teenus on ka turvalisusele eriti keskendunud AES 256-bitine krüptimine mis hoiab teie andmed privaatsena, kui vajate puhverserverist pisut robustsemat. Vaadake, mida tõelistel kasutajatel on PrivateVPN-i kohta öelda, või proovige seda ise a-ga 7-päevane tasuta prooviperiood või 30-päevane raha tagasi garantii.\nHankige PrivateVPN puhverserver kohe\nKuigi NordVPN ja PrivateVPN pakuvad mõlemad HTTP-puhverserverit, on IPVanish üks väheseid VPN-e, mis pakuvad spetsiaalne puhverserver SOCKS5. IPVanish SOCKS5 puhverserveri konfigureerimise täieliku juhendi leiate siit.\nPuhverserveri kõrval on IPVanishil korralik võrk 1300+ serverit 75+ asukohas, suured kiirused ja anonüümne tormine koos range logide puudumise poliitika vaatamata oma USA peakorterile.\nMeie kasutajad on teatanud on seotud IPVanishi deblokeerimisvõimalustega kuid aplodeerib VPN-i selle eest kiired kiirused ja 7-päevane raha tagasi garantii.\nHankige IPVanishi puhverserver kohe\nKui soovite pigem mitte maksta ja te pole mures tasuta teenuse kasutamisega seotud riskide pärast, on need mõned usaldusväärsed tasuta puhverserveri pakkujad:\nCyberGhost – CyberGhost pakub a tasuta puhverserveri brauseri laiend Firefoxi ja Chrome’i jaoks.\nLeviala kilp – Hotspot Shieldi tasuta puhverserver on ühildub kõigi iOS- ja Android-seadmetega.\nKui otsite lihtsalt a kiire ja lihtne viis oma IP-aadressi rüvetamiseks, puhverserver võib olla hea lahendus.\nKuid nii paljude puhul parimad VPN-id, mis pakuvad nüüd välkkiireid kiirusi, kahtleme, kas suudate öelda vahet puhverserveri ja ühe meie soovitatava kiireima VPN-i vahel.\nKui arvestada täiendav kaitse ja privaatsus mis on kaasas VPN-i kasutamisega, tundub see tõesti eelistatavam variant.\nKui olete meelt muutnud ja eelistaksite oma lemmiksaateid pigem VPN-iga voogesitada, siis siin on meie parimad Netflixi VPN-id..\nKas otsite nõuandeid piinamiseks? Tutvuge meie juhendiga anonüümselt ja ohutult piinata.\nVPN-id ja puhverserverid on mitmes mõttes sarnased, kuid nende erinevused eristavad neid sobivuse ja\nRohkem kui 1 miljard kasutajat 180 riigis, WhatsApp on maailma lemmik sõnumsiderakendus. Facebooki omandatud\nÜsna uue teenusena on PrivateVPN populaarsuse tõttu sellegipoolest kasvav esmaklassiline kiirus ja turvalisus. Ehkki\nKrüptimine on digitaalse turvalisuse kava oluline osa ja privaatsus. Seal on arvukalt rakendusi ja\n6 լավագույն VPN- ը Spotify- ի համար, որպեսզի կարողանաք օգտագործել ցանկացած տեղ\nA legújabb ExpressVPN alkalmazás a Windows számára a legjobbak


-AWESOME- profiil | VideoChat.guru\nViimase sisselogimise aeg: 11.05.21 14:00:03\nKlõpsates nupul, tõstad -AWESOME- esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. -AWESOME- hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja -AWESOME- kohta\nKasutaja -AWESOME- tööaeg\nKasutaja -AWESOME- amatöörvideod


Börs: Wall Street võtab viimast\n22. detsember 2010 kell 17:37\nÜhendriikide aktsiaturg on täna stabiilselt kerkinud ning toornafta hind ületas 90 dollari piiri. Investorid sulgevad pühadeks portfelle ning valmistuvad järgmiseks aastaks.\nTäna avaldatud raporti kohaselt on toornafta varud Ühendriikides kukkunud 5,3 miljoni barreli võrra. Musta kulla hind vastas uudisele tugeva tõusuga, pärastlõunal kaubeldakse naftaga 90,5 dollari piirimail. Viimati tuli nafta eest välja käia enam kui 90 dollarit 2008. aasta oktoobris.\nAktsiaturul oodatakse vähest kauplemist pühade tõttu. Vaatamata sellele, et sel aastal pole oodata suuremaid uudiseid on börs näidanud tõusu. Täna juhib kasvuga pangandussektor, parimad Bank of America +2,7 protsenti ja JPMorgan +2,95 protsenti.\nTeised suurimad tõusjad on Wells Fargo +1,91 protsenti, Alcoa +1,75 protsenti ja GE +1,63 protsenti. Väheste kukkujate seas on enim aktsiahinnas kaotanud Nike -5,9 protsenti, Intel -1,14 protsenti ja American Express -0,88 protsenti.\nToornafta on kerkinud 0,68 protsenti 90,43 dollarile, kulla hind on kukkunud 0,12 protsendi võrra 1387 dollarile.\nAktsiaindeksid jätkavad ka täna tõusu, Dow +0,19 protsenti, Nasdaq +0,09 protsenti ja S&P500 +0,25 protsenti.


Ösel Foods suurendab eksporti Venemaale\nÖsel Foodsi tegevdirektor Robert Jaani ütles, et Venemaal on ket?upitootmine kasumlikum kui seda Eestis toota ja siis üle piiri vedada.\n«Transpordikulud moodustavad hinnast ühe kümnendiku ja tollimaksud kolmkmmend protsenti,» selgitas Jaani. «Samuti eelistavad venelased importtoodangule oma maal toodetut,» lisas ta.\nÖsel Foods on kavandanud ket?upitehase avamist Moskvas juba pool aastat, kuid seni on see Robert Jaani sõnul takerdunud Venemaa bürokraatia taha.\n«Homme lendan Moskvasse, et seal veel mõningaid dokumente kooskõlastada,» lausus Jaani eile.\nÖsel Foodsi Tartu lähistel asuv tehas toodab 700 tonni ket?upit kuus, millest 90 protsenti müüakse Venemaale.\nÖsel Foodsi Moskva tehase tootmisvõimsuseks planeeritakse tuhat tonni ket?upit kuus. Tehase ehitamine Venemaale maksis ligi 30 miljonit krooni. Investeering peaks Jaani sõnul ennast ära tasuma kolme-nelja aastaga.\nMoskva ket?upitehase esimese tegevusaasta prognoositud käive on 70 miljonit krooni, tulevikus peaks tehase aastakäive tõusma kuni 120 miljoni kroonini. Ösel Foods plaanib kasvatada käivet Moskvas sinepi- ja majoneesitootmise abil.\nTehase maksumuse katsid kahepeale Ösel Foods ja tema Venemaa partner, Moskva hulgikaubanduskontsern Mir 93.


Venemaal avaldati video Barnauli koroonahaigla keldrisse kogunenud laipadest - Delfi\nVenemaal avaldati video Barnauli koroonahaigla keldrisse kogunenud laipadest\nVenemaa Altai krai tervishoiuministeerium oli sunnitud kommenteerima sotsiaalmeedias levinud videot, milles näidati krai pealinna Barnauli haigla keldris vedelevaid laipu. Ministeerium selgitas seda lahkajate ülekoormusega.\nVideo on pärit Barnauli linnahaigla nr 12 keldrist. Selles haiglas ravitakse Covid-19 patsiente. Videos on näha kogu pika koridori ulatuses mustades kottides lamavaid surnukehi. Hääl kaadri taga ütleb, et kõik need inimesed surid koroonaviiruse tõttu, vahendab RIA Novosti.\nKrai peapatoanatoom Vladimir Klimatšov ütles, et selles haiglas surnud inimesi lahatakse teises haiglas nr 11. Lahkamine on aga Klimatšovi sõnul surma täpse põhjuse määramiseks kohustuslik protseduur. Suurenenud töömahu tõttu ning ka arstide ohutuse tagamiseks ja nakkust kandvate surnukehade eraldamiseks nakkust mittekandvatest tekivad aga viivitused.\n„Praegu töötame me kahes vahetuses ilma puhkepäevadeta. Teine moment on see, et sugulased ei saa alati pärast lahkamist võtta surmatunnistust või surnud patsiendi keha, mõned paiknevad teistes regioonides, mõnedel on vaja aega, et kohale sõita,” rääkis Klimatšov.\nKlimatšovi sõnul seati haiglas sisse spetsiaalne ruum, kus hoitakse vajalikku temperatuuri. Vajaduse korral viiakse surnukehad linnahaigla nr 3 reservsurnukuuri.\nAltai krai valitsusest lisati, et uuritakse võimalust kaasata täiendavat personali Altai meditsiiniülikoolist. Lisaks sellele tehakse koostööd matusebüroodega matusedokumentide kiireks vormistamiseks.\nKuhjuvad laibad ei ole Barnauli linnahaigla nr 12 ainus probleem. Oktoobri alguses nakatus seal koroonaviirusega korraga mitu meditsiinitöötajat, sealhulgas peaarst ja tema asetäitja.\nAlguses oli haiglas 360 voodikohta, aga patsientide arvu kasvu tõttu tuli ligi kahe kuu jooksul kohtade arvu kaks korda suurendada 120 võrra. Alates 12. oktoobrist on haiglas 600 voodikohta, millest 302 on varustatud hingamisaparaatidega.\nPandeemia algusest alates on haiglas surnud umbes sada patsienti, Altai krais kokku aga 291.


Infokleebis ennetab müüjate arvutusvigu ja alkomüüki alaealistele - Tarbija\nInfokleebis ennetab müüjate arvutusvigu ja alkomüüki alaealistele\nMeeldetuletav kleebis müüjatele.\nVõrumaal töötati välja infokleebised, mis aitavad kauplustes ennetada olukordi, kus noorte vanust rehkendades keegi eksikombel alaealisele alkoholi müüb.\nKleebised jagatakse kõikidele Võrumaa kauplustele, kus müüakse alkoholi, teavitas PPA Lõuna prefektuur. Võru politseijaoskonna politseimajori Anti Paabu sõnul töötavad müüjad igapäevaselt hulga numbritega, kleebised on aga mõeldud selleks, et müüjate eksimusi arvutustega vältida.\n«See on inimlik, et mõnedel juhtudel võivad sellised peast arvutamise maratonid tuua kaasa vigu. Kahetsusväärselt tähendab selline eksitus aga, et alaealisele saab kättesaadavaks alkohol, mis on noorele organismile ohtlik ning suurendab samas ka riski sattuda õnnetusse või näiteks kuriteo ohvriks,» rääkis Paap.\nTänavused kontrollkäigud Võru kauplustesse ja tanklatesse tõid kaasa mitmete rikkumiste avastamise, mil alaealistele alkoholi müüdi. Muuhulgas märgati osade müüjate pingutust ning tekkinud vigu, kui dokumendi kontrollimisel tuli arvutada inimese vanust.\n«Kaalusime koostööpartneritega erinevaid võimalusi alaealistele alkoholimüügi tõkestamise tõhustamiseks ning töötasime välja kleebised. See on abimaterjal müüjatele, et neil oleks kiire ülevaade, kes on täisealine ja kes mitte,» selgitas Paap.\nKleebised töötati välja Võru politseijaoskonna, Võru linnavalitsuse ja Võru maavalitsuse koostöös. Esialgu levitatakse neid Võrumaal, kuid pole välistatud ka kleebiste jagamine kauplustesse üle Eesti.


Kuidas kodus istudes raha teenida? - aune.ee\nHispaania keeles on see “Ma ei tea”. Kui keegi asus postitust lugema vaid selleks, et saada teada, kuidas siis ikkagi kodus istudes raha teenida siis kahjuks pean teid kurvastama. Minul ei ole vastust. Ma olen ise istunud kodus 2.5 aastat, hoidnud kahe käega peast kinni ja mõlgutanud mõtteid, mida küll teha, kuidas panna enda ajuraasuke raha teenima kodus olles ja ei midagi!\nEesti riigi jaoks olen ma nagunii üks muidusööja, hiljaaegu alles mingist reklaamist kuulsin. Seal oli vist öeldud nii, et isegi lastetu 2500€ palgaga naine pole riigile nii väärtuslik, kui kodus istuv 3 lapsega naine. Midagi säärast, ehk panen nats palgaga huupi aga potatoe/tomatoe. Olenemata sellest, et Kristjan ei ütle mulle iga päev (või üldse), et tema toob koju raha ja mina istun niisama oma tagumikku laiaks lapsega, sest seda me ju enda lastega kodus teeme, on see koguaeg õhus minu jaoks ja eriti nüüd, kui emapalga saamise aeg on läbi.\nMa saan igakuiselt oma pangakontole 55€ ja thats it! Kui kurb! Seega edaspidi, kui mul on soovi poest midagi osta, kohvikusse minna, iluteenuseid kasutada, peaksin ma selleks Kristjani käest taskuraha küsima. See meenutab mulle lapsepõlve, kus ma pidin praktiliselt motivatsioonikirja esitama oma vanematele, et pulgakommi jaoks taskuraha saada. Hahaha! 🙂 Ma vihkan seda tunnet, et mul pole “oma” ja ma pean küsima ja paluma jne. Isegi, kui Kristjan oleks milkar loe: miljonär, ma ikkagi tunneksin end hädiselt ja ajaksin seda “oma” taga.\nAga sa oled blogija, miks sa raha ei teeni sellega siis?\nEsiteks olen ma pigem “pühapäeva blogija” olnud sellest ajast saadik, kui ma blogima üldse hakkasin, teiseks ei ole ma jõudnud sellisesse staadiumisse oma blogiga (kui blogi pidamisel on üldse staadiumid), kus võiks selle pealt igakuiselt püsivat sissetulekut teenida ning pealegi ei ole ma midagi spetsiaalselt selleks ka teinud. Üleüldse ei taha ma sundida ennast tegema oma blogist elatusallikat. Muidugi, kui see tuleks naturaalselt, ehk ma kirjutan nii nagu ma ikka kirjutan ja raha muudkui tuleks…ma ei tea kust ja ma ei tea miks aga siis küll. Mis mul selle vastu olla saab. Hihi! Ainus, mis ma hetkel oma blogiga teenin, on enese rahulolu, rõõm kirjutamisest, tähelepanu, uued tutvused ja ma olen sellega väga rahul.\nMilliseid mõtteid ma siin siis need 2.5 aastat mõlgutanud olen? Muidugi on peast läbi käinud mõte hakata küünetehnikuks, hakata paigaldama juuksepikendusi, hakata hobifotograafiks, luua ettevõte (mis ettevõte- ma ei tea), hakata tellima USA-st hulgim laste firmariideid ja hakata neid müüma, käia Goworkabit kaudu tööampse tegemas jne. Siis ma hakkasin mõtlema, millega mulle ka reaalselt meeldib tegeleda ja kiiresti sai selgeks, et juuksed ja küüned ei ole see, mida ma teha tahaksin, sest mul puudub selleks igasugune püsivus. Ma vaevu suudan üle elada selle hoolduseaja seal toolis, mis siis veel ise tehnik olemisest. Kolimisega seoses müüsin enda ja Anna riideid oma 3 kuud ja õppisin sellest vaid üht…ära osta endale enam kunagi nii palju riideid! Ja kui ostad siis vii otsejoones peale kasutamist taaskasutusse!\nEestis olles, oleks saanud Annabeli mõne aja pärast aeda panna ja kooli lõpetades hakata otsima erialast ametikohta. Hetkel aga elame Hispaanias, Annabeli enne 3 a. aeda ei ole plaanis panna, mul ei ole kuskile siin tööle minna, kool on mul veel pooleli. Seisan praegu fakti ees, et mul puuduvad igasugused positiivsed väljavaated hakata lähiajal ise raha teenima seega sisuliselt olengi ma muidusööja. Jeee! Ja kuna lapse kasvatamist ei peeta mingisuguseks tööks ega kohustuseks siis võite endale ette kujutada, et ma istungi päevast päeva diivalil, jalad seinal ja passin telekat, söön krõpsu ja nokin nina! Laps kasvab ise, kodu hoiab end ise puhtana ja söök valmib ka põhimõtteliselt ise. (Sarkasm, kui keegi ei mõikanud).\nMingil “veidral” põhjusel olen ma arvamusel, et minusuguseid on seal Eestis ja üleüldse ka mujal maailmas veel ja teps mitte vähe. Kindlasti ei ole kõigil välja mõeldud plaan A, mille lörri mineku puhul on ka valmis mõeldud plaan B jne. Eks me ole ka Kristjaniga mõelnud kuidas ja mis ja millal ja miks aga reaalsus selline, et samal ajal, kui inimene plaane tegi, jumal naeris. Me ei teadnud veel vahetult enne jõule, et me sel aastal Hispaaniasse kolime. Ma sain Omnivast tööpakkumise ja kandideerisin ning oleksin ka tööle läinud sinna, kui õnn oleks mulle naeratanud aga siis naeratas hoopis Kristjan oma mõttega kolida Hispaaniasse ja siin me nüüd oleme.\nKooli plaanin ikka 100% lõpetada ja personalispetsialisti kutsetunnistuse kätte saada aga millal ma lõpuks kuskile siin tööle saan/lähen, on täiesti omaette küsimus. Hetkel ma tunnen, et ma ei olegi veel valmis minema füüsiliselt tööle. Ma olen alates raseduse lõpustaadiumist alates käinud koolis, õppinud, käinud ka nv-ti tööl, läbinud praktikat ja see on minu jaoks olnud VÄGA suur töö ja tegemine. Nüüd, Hispaaniasse tulles, tunnen esimest korda, et ma saan olla kodus oma tütrega ning pühenduda 100% ainult talle. Seda oli ja on meil mõlemal vaja, nii Annabelil kui mul endal.\nKuskilt siit koorub ka plaan saada Annabelile väike õde või vend AGA see tõstatab üles jällegi muid (ma ei taha öelda probleemid) vaid küsimused, millele tule mõelda. Esiteks, kas me oleme valmis seda kadalippu jälle läbima nüüd, kus Annabel on juba päris iseseisev ja magab, sööb ilusti ja on muidu väga tubli ja asjalik. Kuidas hakkab välja nägema rasedus/sünnitus/imikuaeg Hispaanias ilma igasuguse abiväeta, teises keeles, mägede vahel, koos 2 aastase lapsega? Aga, kui praegu ei tule beebi siis millal tuleb? Mina tahan ka hakata ühel hetkel tegema “karjääri”, jah mul ei ole plaanis Hispaanias La Playas (loe:rannas) jäätist või fake MK kotte müüma hakata (seda tehakse siin palju). Minu vaatevinklist ei ole ka 35-ndates aastates lapse saamine just kuigi ahvatlev. Siit tuleb minu, kui naise ja Kristjani, kui mehe vaheline lõhe. Minu keha, minu aeg, minu areng, minu plaanid, minu karjäär, minu iseseisvus jne. Kui Kristjan saaks ise koju jääda, ei oleks mingit küsimustki aga miskipärast olen ma veendunud, et kui ta see võimalus olekski, ei oleks ta nõus istuma kodus 2 aastat lapsega, nii, et mina käin tööl ja “toon raha koju” ning ta tuleks küsiks minu käest taskuraha. 😀\nNüüd ma vajun kergelt öeldes põhiteemast kõrvale ja lahkan juba muid “pseudo”probleeme. Tegelikult ma vajan inspiratsiooni, motivatsiooni, positiivsust….ah mida ma ajan, mul on vaja geniaalset aju, millega ma saan kodus istudes raha teenida ilma, et ma peaks selleks füüsiliselt Gibraltarile sõitma ja Annabeli suure raha eest Hispaania lastega kohe aeda lükkama. Ma tahan oma lapsega veel kodus olla ja nautida seda aega, kus ta on pisike, armas kaisutaja, kelle jaoks emme on kogu maailma naba ja samas tahaks, et mu pangakaardilt ei vahiks vastu üks suur ümmargune 0. Mida teha?\nMillal läksid lapse kõrvalt tagasi tööle?Kui sa läksid enne lapse 3 a saamist tagasi tööle siis, kas vajadusest või omast vabast tahtest?\nKas “OMA” raha” ja sellega kaasnev teatav iseseisvus on sinu jaoks oluline suhtes/abielus olles?\n07/05/2018 at 17:23 Vasta\nMina olen nii-öelda kodus olnud juba viis aastat. Nii-öelda, sest tegelikult tegutsen kaks ja pool aastat juba FIE-na ja viimased aasta aega on mul ka palgatöö (mida teen küll sealt kuskohast tahan).\nVahepeal mõtlen, et läheks siis klassikalisele 9-17 kontoritööle, aga siis mõtlen, et milleks? Need mõtted tulevadki peamiselt mingist ühiskondlikust survest, et raha teenimine peab ikka olema raske ja tööd peab kiruma ja kui kodust välja ei lähe, siis pole mingi töötegemine.\nTegelikult see ikka päris nii pole ja naudin väga palju seda vabadust, mis mul on. Sotsiaalselt tuleb tass teistmoodi täis saada lihtsalt, sest kolleegidega käib suhtlus läbi arvuti. Aga ei kurda.\nJa praegu liigun veel rohkem sinnapoole, et teha asju, mis rõõmsaks teevad ja nendega teenida.\nSee “oma” raha on minu meelest üks väga eestlaslik asi. Mul on üsna internatsionaalne tutvusringkond ja ainukesed, kes seda tähtsustavad on eestlased. Teiste jaoks on kuidagi iseenesestmõistetav, et perekonnas on ühine rahakott. Mitte pole minu raha ja sinu raha. Suuremad ostud arutatakse omavahel läbi (noh, et ei tekiks sellist “kallis, ma ostsin meile oksjonilt 17. sajandist pärineva pudrunuia ainult 75 000 euro eest” olukordasid) aga muidu ollakse võrdsed. Ka siis, kui sissetulekud ise tegelikkuses päris 50/50 jaotunud pole.\nSulle soovin rahulikku meelt. Mõtle nendele asjadele, mis sind rõõmustavad. Asjadele, milles sa hea oled. Ehk annab neist midagi edasi arendada? Anna keelekursusi, hakka kohalikele kartulisalatit müüma, korralda koogivalmistamiskursusi või beebide kunstitunde (ma tegin seda vahepeal ja niiii vahva oli, sest siin selliseid asju pole). Tänapäeval saab raha teenida põhimõtteliselt kõigega. Raske pole mitte idee, vaid klientide leidmine. 🙂\n07/05/2018 at 19:05 Vasta\nFakt on see, et kuni laps lasteaias ei käi, ei ole sul võimalust kodust tööd teha. Võiksin ju soovitada sulle, et hakka recruiteriks (sinu eriala ja oskaksid seda kindlasti) aga terve aeg seda remotely lapsega koos teha on võinatu. Naudi parem aega, kui saad soojal maal oma perega koos olla ja ära mõtle üle. 😉 Kûll tuleb aeg, kui hakkad erialast tööd tegema ja on kool lõpetatud jne. Seniks aga Hakuna matata eks! 🙂\n09/05/2018 at 00:02 Vasta\nÄkki õpetada inglise keelt lastele? Vaata lähemalt siit – https://t.vipkid.com.cn/ Siis veel IT-valdkonnas on vaja neid äppide testijaid. Seda peaks saama ka kodust teha. Nagu tavatestijana uurid, mis töötab ja mis vajaka. Neid firmasid eestis ka mitu ja neid online keskondi peaks ka mitmeid olema kui googeldada online tester.\n30/05/2018 at 07:06 Vasta\nKas olete mõtlesid, kuidas laenu saada tõeliselt ettevõttelt, ilma et see oleks scammed?\nKas olete panga poolt tagasi lükanud ja tahab eraettevõtte, kus saab taotleda a\nväga madala intressimääraga laen ja endiselt meelespea? Siis ärge enam muretsege, HOME\nNEEDY LOANI ETTEVÕTTELE on teie finantsprobleemi lõplik lahendus.\nPakume 3% -lise intressimääraga laenu, pakume laenu nii ettevõtetele kui ka kõigile\nüksikisiku, taotledes laenu ei ole kunagi olnud nii lihtne, kuid Home For Needy\nlaenu saamine on sama lihtne kui õhku hingata.\n* Garantii pole vaja\n* Ei vaja cosignerit\n* EI on vaja võlgnetava makse libisemist\n* Pakume turvalist ja turvalist laenu\n* Saate oma laenu peaaegu kohe pärast taotluse esitamist.\nKõigile oma finantsprobleemidele on kodus vaeste jaoks möödas. Kasutage seda ära\nsuurepärane võimalus, vabasta ennast võlgadest või kui olete mõelnud, kuidas tõsta\nraha ja oma projekti rahastamiseks või ettevõtte käivitamiseks? Siis võtke ühendust\nhomefortheneedy06@gmail.com kiireks vastuseks täna ühe meie esindaja.\nVAJADUSE KODU, VÕIMALIK VAJADUSE VANA.