Tööstusettevõtja tehnoloogiainvesteeringu toetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja\nTööstusettevõtja tehnoloogiainvesteeringu toetamise tingimused ja kord\nTööstusettevõtja tehnoloogiainvesteeringu toetamise tingimused ja kord - sisukord\nRT I, 04.01.2013, 9\nVastu võetud 04.06.2008 nr 44\nRTL 2008, 48, 658\n02.09.2008 RTL 2008, 76, 1051 13.09.2008\n06.03.2009 RTL 2009, 25, 318 20.03.2009 , osaliselt tagasiulatuvalt alates 13.09.2008\n25.01.2010 RTL 2010, 5, 87 01.02.2010\n11.05.2010 RTL 2010, 25, 437 22.05.2010\n19.07.2011 RT I, 22.07.2011, 7 25.07.2011\n21.12.2012 RT I, 04.01.2013, 7 07.01.2013, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 15. juunist 2008.\n(1) Tööstusettevõtja tehnoloogiainvesteeringu toetamise (edaspidi meede) tingimused ja kord on kehtestatud «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» prioriteetse suuna «Ettevõtluse uuendus- ja kasvuvõime» eesmärkide elluviimiseks.\n(2) Meetme raames võib anda:\n1) regionaalabi, mille andmisel järgitakse Euroopa Komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (ELT L 214, 9.08.2008, lk 3–47) ja sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut;\n[RT I, 04.01.2013, 7 - jõust. 07.01.2013, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 15. juunist 2008.]\n2) vähese tähtsusega abi, mille andmisel järgitakse Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1998/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 375, 28.12.2006, lk 5–10) artikli 2 mõistes ja sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.\n(3) Määrust ei kohaldata projektidele, mis on suunatud järgmiste tegevusvaldkondade rahastamiseks:\n1) Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisas I loetletud põllumajandustoodete esmane tootmine, samuti jahipidamine ja loodussaaduste kogumine;\n[RTL 2008, 76, 1051 - jõust. 13.09.2008]\n2) Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) nimetatud tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 120) ja joogitootmine, välja arvatud alkoholivaba joogi tootmine, mineraalvee ja muu villitud vee tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 110 välja arvatud alajagu 1107);\n3) Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 1 lõikes 3 sätestatud tegevusvaldkonnad: kalandus ja vesiviljelus (sealhulgas EMTAK 2008, jagu C, alajagu 102), laevaehitus, söetööstus, terasetööstus (EÜ 800/2008 artikkel 2 lõige 29) ja sünteeskiutööstus (EÜ 800/2008 artikkel 2 lõige 30).\n[RTL 2009, 25, 318 - jõust. 20.03.2009]\n4) ekspordiga seotud tegevused, mis on otseselt seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega;\n5) maanteekaubavedudel kasutatavate transpordivahendite ja seadmete soetamine;\n6) abi andmine projektidele, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel.\n(31) Määrust ei kohaldata raskustes oleva ettevõtja projektide toetamiseks, tulenevalt Euroopa Komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 artikli 1 lõike 6 punktis c ja artikli 1 lõikes 7 sätestatust.\n(4) [Kehtetu – RTL 2009, 25, 318 - jõust. 20.03.2009]\nToetuse andmise eesmärgiks on tööstusettevõtjate rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamine ning suure mõjuga investeeringute aktiivne kaasamine Eesti majandusse läbi tehnoloogiainvesteeringute, mis aitavad kaasa tööstusettevõtjate tootlikkuse ja ekspordipotentsiaali kasvule, toodete lisandväärtuse suurenemisele, uute turuvõimaluste avanemisele ja kõrgemat lisandväärtust loovate töökohtade loomisele.\n[RT I, 22.07.2011, 7 - jõust. 25.07.2011]\n(1) Meetme rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.\n1) taotlus on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;\n2) [Kehtetu – RTL 2010, 5, 87 - jõust. 01.02.2010]\n3) [Kehtetu – RTL 2010, 5, 87 - jõust. 01.02.2010]\n4) tööstusettevõtja on ettevõtja, kelle projekt kuulub EMTAK 2008 jaos C «Töötlev tööstus» (edaspidi töötlev tööstus) märgitud tegevusvaldkondadesse;\n[RTL 2010, 5, 87 - jõust. 01.02.2010]\n5) suur tööstusettevõtja on ettevõtja, kes ei vasta määruse (EÜ) 800/2008 lisas I sätestatud kriteeriumitele;\n6) väike- ja keskmise suurusega tööstusettevõtja on väikeettevõtja ja keskmise suurusega ettevõtja, kes vastab Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 lisas I sätestatud kriteeriumitele;\n7) tehnoloogiainvesteering on investeering materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse seoses olemasoleva tööstusettevõtja laiendamisega, toodangu mitmekesistamisega uute toodetega või olemasoleva tööstusettevõtja kogu tootmisprotsessi täieliku ümberkorraldamisega ning mis ei piirdu ainult tööstusettevõtja olemasoleva materiaalse vara asendamist;\n8) materiaalne vara on põhivarana arvele võetavad masinad ja seadmed;\n9) immateriaalne vara on vara, mis soetatakse tehnoloogiasiirdena patendiõiguste, litsentside, oskusteabe või patentimata tehniliste teadmiste omandamise teel;\n10) laevaehitus on laevade ehitamine, remont ja ümberehitamine Euroopa Komisjoni laevaehituse riigiabi raamistiku (ELT C 317, 30.12.2003, lk 11) mõistes;\n11) eksport on kauba võõrandamine koos selle toimetamisega välisriiki või teenuse osutamine välisriigi residendile;\n12) põllumajandustoodete esmane tootmine on tegevus, milleks on esmatoodete tootmine, pidamine või kasvatamine, kaasa arvatud saagikoristus, lüpsmine ja põllumajandusloomade kasvatamine enne tapmist;\n13) kapitalirendi tüüpi liisinguleping on liisinguleping, milles on sätestatud, et liisingulepingu nõuetekohasel täitmisel ja kõigi maksete tasumisel läheb liisingueseme omand lepingu lõppemisel liisinguandjalt üle liisinguvõtjale;\n14) suure mõjuga investoriks loetakse Eestis registreeritud tööstusettevõtjat, kelle kavandatav koguinvesteering ületab 10 miljonit eurot ja kelle summaarne palgafondi kasv abikõlblikkuse perioodi jooksul on vähemalt võrdne 100-kordse Statistikaameti poolt viimati avaldatud Eesti keskmise palgaga;\n15) alltöövõtja on Eestis registreeritud tööstusettevõtja, kes kavatseb alustada alltöövõtu tööde teostamist suure mõjuga investorile või Eestis registreeritud töötleva tööstuse tegevusvaldkonnas tegutsevale suurettevõtjale (kelle ekspordikäive moodustas viimasel majandusaastal vähemalt 60% müügitulust). Alltöövõtjat, kes kavatseb alustada alltöövõtu tööde teostamist ettevõtjale, kellega alltöövõtja kuulub ühte kontserni, ei peeta käesoleva määruse mõistes alltöövõtjaks.\n[RTL 2010, 25, 437 - jõust. 22.05.2010]\n1) tööstusettevõtja poolt tootmisprotsessis vajaliku uue või kasutatud materiaalse vara soetamine;\n2) projekti raames soetatud materiaalse vara seadistamine ja häälestamine seadme või masina tarnija poolt;\n(2) Kasutatud materiaalse vara soetamist ei toetata suurtööstusettevõtjast taotleja korral.\n(3) Kasutatud materiaalse vara võib soetada, kui:\n1) seadme või masina ostmiseks ei ole eelneva seitsme aasta jooksul kasutatud Euroopa Liidu, riigieelarve või välisvahendeid;\n2) seadme või masina hind ei ületa selle turuväärtust ja on samalaadsete uute seadmete hinnast madalam;\n3) seadmel ja masinal on projekti elluviimiseks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kehtivatele normidele ja standarditele.\n(1) Meetme raames on abikõlblikud järgmised projekti eesmärkide saavutamiseks vajalikud §-s 5 nimetatud tegevuste kulud vastavalt §-s 8 sätestatud piirmääradele:\n1) väike- ja keskmise suurusega tööstusettevõtja poolt tootmisprotsessis vajaliku uue või kasutatud materiaalse vara ostmise või kapitalirendi tüüpi liisingu soetamise kulu;\n1) suure tööstusettevõtja poolt tootmisprotsessis vajaliku uue materiaalse vara ostmise või kapitalirendi tüüpi liisinguna soetamisel osamaksete kulu;\n4) materiaalse vara soetamisega kaasnev immateriaalse vara kulu juhul, kui see liidetakse taotleja põhivarale, seda käsitletakse amortiseeruva varana ning soetatakse kolmandatelt isikutelt turutingimustel ilma, et soetajal oleks müüja suhtes või müüjal soetaja suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (2) artikli 3 kohaselt kontrolli õigus.\n(2) Suure tööstusettevõtja korral on immateriaalse vara soetamise kulud abikõlblikud ainult kuni 50% ulatuses projekti kõigist abikõlblikest kuludest.\n(3) Lisaks vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud korras loetletud mitteabikõlblikele kuludele, on meetme raames mitteabikõlblikud järgmised kulud:\n3) käibemaks ja muud riiklikud maksud;\n5) soetatud materiaalse vara transpordikulu ning vara transportimiseks tehtav kindlustuskulu;\n6) materiaalse vara paigaldamisega seotud ehitusliku iseloomuga kulud;\n7) kulud, mis on seotud kapitalirendi tüüpi liisingulepingu sõlmimisega, intressiga, kindlustusega jms kuludega;\n8) kapitalirendi makse, kui asja omandiõigus ei lähe üle toetuse saajale.\n9) liikurmasina ja ratastraktori soetamise kulu «Liiklusseaduse» lisa 1 tähenduses.\n(5) Abikõlblike kulude hulka arvatakse materiaalse vara soetamine isikutelt, kelle tegevusalaks on vähemalt viimase aasta jooksul olnud seadmete või masinate müük, samuti materiaalse vara soetamine liisinguandjalt ja pankrotivarast. Vara soetamisel kapitalirendi tüüpi liisinguga saab liisinguvõtja vara müüjaks valida liisinguandja või isiku, kelle tegevusalaks on vähemalt viimase aasta jooksul olnud seadmete või masinate müük.\n(51) Abikõlblike kulude hulka ei arvata tehinguid äriühingute vahel, kes kuuluvad ühte kontserni «Äriseadustiku» § 6 tähenduses, välja arvatud juhul, kui soetatav materiaalne vara on kontserni sees toodetud ja tehingu teostamise hetkel uus.\n(6) Kõik toetatavad kulud peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ja taotluses detailselt kirjeldatud.\n(7) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tehtud alates projekti alguskuupäevast, mis ei tohi olla varasem kui taotluse sihtasutusele esitamise kuupäev kuni projekti tegevuste elluviimise lõppkuupäevani.\n(2) Meetme raames toetatava projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on kuni 12 kuud.\n(3) Taotluses sisalduva projekti ajalise kestuse arvestus algab taotluse esitamise kuupäevast või taotluses näidatud hilisemast kuupäevast ja lõpeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti lõpptähtajaga.\n[RTL 2009, 25, 318 - jõust. 20.03.2009; rakendatakse tagasiulatuvalt alates 13.09.2008]\n(4) Toetuse saaja võib taotleda projekti perioodi pikendamist vastavalt §-s 19 sätestatud korras ühel korral projekti jooksul juhul kui projekti elluviimisel on ilmnenud toetuse saajast sõltumatud erakordsed ja ettenägematud asjaolud. Projekti abikõlblikkuse perioodi kestust ei pikendata kauemaks kui 6 kuud. Kui projekti perioodi pikendamise taotlus on rahuldatud, loetakse projekti ajalise kestuse lõpuks taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsuses sätestatud kuupäev.\n(5) Toetuse saaja võib taotleda projekti lõpetamist enne taotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäeva tingimusel, et kõik projekti tegevused on teostatud või kui ilmnevad toetuse saajast sõltumatud asjaolud, mis ei võimalda projekti jätkamist.\n(1) Projekti kogumaksumus ei või olla väiksem kui 63 000 eurot.\n(2) Toetuse finantseerimise piirmäär on protsent abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalne määr projekti kohta on:\n1) suure tööstusettevõtja puhul kuni 20% abikõlblikest kuludest ning omafinantseeringu minimaalne määr 80%;\n2) väike- ja keskmise suurusega tööstusettevõtja puhul kuni 40% abikõlblikest kuludest ning omafinantseeringu minimaalne määr 60%;\n3) suure mõjuga investori ja alltöövõtja korral kuni 25% abikõlblikest kuludest ning omafinantseeringu minimaalne määr 75%.\n(21) Maksimaalne toetuse summa Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 alusel antava regionaalabi korral on 1 000 000 eurot.\n(22) Euroopa Komisjoni määruse 1998/2006 alusel antava abi korral ei tohi taotlejale viimase kolme aasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ületada koos meetme raames taotletava toetusega 200 000 eurot. Maanteetranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate puhul ei tohi taotlejale viimase kolme aasta jooksul eraldatud vähese tähtsusega abi ületada koos meetme raames taotletava toetusega 100 000 eurot.\n(3) Omafinantseeringuna ei käsitleta kulusid, mis on varem Eesti riigi muudest tuludest, Euroopa Liidu fondidest või teistest välisvahenditest saadud toetustest hüvitatud.\n(4) Kui projekti finantseeritakse lisaks ka teistest riigi, kohaliku omavalitsuse, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide vahenditest, ei tohi eelpool nimetatud vahenditest finantseerimise maht ning toetuse maht kokku projekti kulude katmisel ületada Euroopa Komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 sätestatud osakaale.\n(5) Projektide korral, mille abikõlblikud kulud kokku ületavad 50 miljonit eurot, tuleb Euroopa Komisjoni enne abi andmist teavitada.\n(1) Käesoleva meetme raames esitatakse taotlused sihtasutuse juhatuse poolt määratud taotlusvooru tähtpäevaks. Taotlusvooru tähtpäevast ja taotlusvooru eelarvest teavitab sihtasutus üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel enne vooru avanemist. Suure mõjuga investori ja alltöövõtja taotlusi võetakse vastu jooksvalt.\n(2) Meetme eelarve jaguneb osaeelarveteks: suure mõjuga investori ja alltöövõtja jooksva taotlemise eelarveks ning taotlusvoorude eelarveteks. Meetme eelarve jagunemise osaeelarveteks kinnitab sihtasutuse juhatus, kooskõlastades selle eelnevalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga.\n(4) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse sihtasutusele elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult või paberkandjal omakäeliselt allkirjastatult koos elektroonilise koopiaga. Taotlusele kirjutab alla taotleja esindusõiguslik isik.\n(1) Taotlejaks võivad olla Eesti äriregistrisse kantud tööstusettevõtjast äriühingud, välja arvatud väike ja keskmise suurusega tööstusettevõtjad, kelle projekt on suunatud asutamislepingu Lisas 1 loetletud põllumajandustoodete töötlemise tegevusvaldkonnale, ning tööstusettevõtjad, kellel on 750 või rohkem töötajat või kelle aastakäive on 200 või enam miljonit eurot ja kelle projekt on suunatud asutamislepingu Lisas 1 loetletud põllumajandustoodete töötlemise tegevusvaldkonnale.\n1) taotlejal on tasutud riiklikud maksud. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksud olema tasutud ajakava kohaselt. Taotleja peab olema nõuetekohaselt täitnud «Maksukorralduse seaduses» ja maksuseadustes sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse;\n4) taotlejal on nõutavad vahendid projekti omafinantseerimiseks vastavalt §-s 8 sätestatud piirmääradele ja tingimustele.\n(3) Juhul kui taotleja on sihtasutuselt varem saanud toetust riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud tähtaegselt ja nõutud summas.\n(4) Varem käesolevast meetmest toetust saanud tööstusettevõtja ei või perioodil 2007–2013 taotleda toetust samast meetmest.\n4) sihtasutust viivitamata teavitama taotluses esitatud andmetes toimunud muudatustest või ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist;\n5) tõendama sihtasutuse nõudmisel määruses ettenähtud omafinantseeringu või muude vahendite või dokumentide olemasolu;\n6) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise baasiks oleva tööstusettevõtja või selle osa ja sellega seonduvate asjade või õiguste üleandmise otsuse vastuvõtmisest;\n7) sihtasutuse nõudmisel esitama Maksu- ja Tolliameti tõendi taotleja maksuvõlgnevuste puudumise või nende ajatatuse kohta, mis ei tohi olla väljastatud varem kui 10 tööpäeva alates taotluse sihtasutuses registreerimise kuupäevast;\n(1) Taotluses sisalduv projekt peab aitama kaasa meetme eesmärkide saavutamisele, vastama meetme tingimustele ning olema suunatud töötleva tööstuse tegevusvaldkonna arendamisele.\n(2) Taotlus ja selles sisalduv projekt peab vastama järgmistele nõuetele:\n7) taotluse on sõltuvalt selle edastamise viisist allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik digitaalallkirjaga elektroonsel taotlusel või omakäelise allkirjaga paberkandjal taotlusel.\n(21) Juhul kui taotleja on suurettevõtja, peab projekti dokumentatsioon kinnitama, et abi puudumisel ei oleks projekti antud piirkonnas sellisel kujul teostatud. Lisaks peab projekti dokumentatsioon kinnitama ühe või mitme järgmise kriteeriumi täitmist:\n3) projektiga seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma suureneb oluliselt abi tulemusel;\n4) projekti lõpuleviimine kiireneb oluliselt abi tulemusel.\n2) andmed taotleja tähtsamata majandusnäitajate kohta projekti alustamise aastale eelnenud majandusaastal, sealhulgas müügitulu, ekspordi osakaal müügitulus, ärikasum või -kahjum, kulum, tööjõukulud, bilansimaht, omakapitali suurus ja töötajate keskmine arv;\n3) andmed projekti kohta, sealhulgas projekti nimetus, eesmärk ja oodatavad tulemused, tegevuste algus- ja lõppkuupäev, tegevuste lühikirjeldus, tegevuskulude eelarve tegevuste lõikes, projekti üldmaksumus, taotletava toetuse summa, omafinantseeringu summa;\n4) andmed taotleja majandusnäitajate prognooside kohta projekti alustamise aastale järgneva kolme aasta kohta, sealhulgas müügitulu, ekspordi osakaal müügitulus, ärikasum või -kahjum, kulum, tööjõukulud ja töötajate keskmine arv;\n5) taotleja kinnitust esitatud andmete õigsuse kohta.\n(4) [Kehtetu – RTL 2010, 5, 87 - jõust. 01.02.2010]\n1) tööstusettevõtja viimase majandusaasta aruande koopia (auditeerimise kohustusega taotleja korral koos audiitori otsusega) juhul, kui aruanne ei ole äriregistris kättesaadav;\n2) tööstusettevõtja jooksva majandusaasta bilanss ja kasumiaruanne, mis ei ole taotluse esitamise hetkel vanemad kui kaks kuud;\n3) tööstusettevõtja äriplaan;\n4) tööstusettevõtja investeeringu projektiplaan;\n5) masina või seadme pakkujale esitatud lähteülesande kirjeldus;\n6) vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt esitatud hinnapakkumist juhul kui materiaalse või immateriaalse vara tehingu summa käibemaksuta ületab 6400 eurot. Juhul kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada, tuleb taotlusele lisada sellekohane põhjendus. Odavama pakkumise välistamise korral tuleb lisada põhjendus;\n7) projektijuhi ja projekti elluviijate elulookirjeldused;\n9) kasutatud materiaalse vara soetamise korral sõltumatu eksperthinnang § 5 lõike 3 punktides 2 ja 3 sätestatud tingimuste täitmise kohta.\n10) Euroopa Komisjoni määruses (EÜ) 1998/2006 sätestatud vähese tähtsusega abi taotlemise puhul informatsioon saadud vähese tähtsusega abi kohta, sealhulgas andmed abimeetme, abi andja, abi saamise aja ja suuruse kohta.\n(6) [Kehtetu – RTL 2010, 5, 87 - jõust. 01.02.2010]\n(2) Sihtasutus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta või taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni. Sihtasutusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotletud toetuse summat ja projekti tegevusi tingimusel, et saavutatakse taotluses sisalduva projekti eesmärgid ning toetuse summa ei suurene. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või tegevuste muutmisega, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.\n(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 50 tööpäeva alates taotlusvooru sulgemise tähtpäevast. Suure mõjuga investori ja alltöövõtja taotluste menetlemise tähtaeg on 20 tööpäeva alates taotluse registreerimisest sihtasutuses.\n(1) Taotlus registreeritakse ja vaadatakse läbi sihtasutuses. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on 7 tööpäeva alates taotluse registreerimisest. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on täidetud nõuetekohaselt, laekunud koos kõigi lisadega ja esmavaatlusel vastab taotluses esitatud projekt § 1 lõikes 2 nimetatud Euroopa Komisjoni määruse ning käesoleva määruse tingimustele.\n(2) Juhul kui taotlus ei vaja täpsustamist, teatatakse sellest taotlejale posti teel või taotleja nõusolekul e-posti teel kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.\n(4) Sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.\n(5) Kui taotlus on esitatud hiljem kui sihtasutuse juhatuse poolt määratud taotlusvooru tähtpäev, jätab sihtasutus taotluse läbi vaatamata ning tagastab taotlejale.\n(3) Taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või tema poolt volitatud isik taotleja nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse.\n(1) Menetlusse võetud taotluste nõuetele vastavust kontrollib sihtasutus.\n(4) Taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus või tema poolt volitatud isik taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse.\n(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse. Sihtasutuse juhatusel on õigus moodustada taotluse hindamiseks nõuandvaid valiku- või hindamiskomisjone ning kaasata taotluse hindamiseks eksperte. Valiku- või hindamiskomisjonide moodustamine ja koosseis kooskõlastatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi nõusolekuta valiku- või hindamiskomisjone ei moodustata.\n(2) Rahuldamisele kuuluvad nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused, mis lõikes 5 toodud hindamiskriteeriumite alusel on saanud koondhindeks vähemalt 2,50 ja mille rahastamise summa ei ületa osaeelarveid. Juhul kui rahuldatud taotluste summa ületab taotlusvooru eelarvet, rahuldatakse taotlused vastavalt hindamise tulemusena tekkinud pingereale.\n(3) Taotlust hinnatakse skaalal 0–4. Taotluse hindamisel antud maksimaalne koondhinne moodustub lõikes 5 loetletud hindamiskriteeriumite hinnete kaalutud keskmisest. Taotlus ei kuulu rahuldamisele juhul, kui selle hindamisel antud koondhinne jääb alla 2,50 või kui vähemalt ühe lõikes 5 punktides 1–4 toodud kriteeriumi hinne jääb alla 1,50.\n(4) [Kehtetu – RTL 2010, 25, 437 - jõust. 22.05.2010]\n(5) Taotluse hindamiskriteeriumid ja nende osakaalud on järgmised:\n1) projekti mõju meetme eesmärkide saavutamisele – kuni 55% maksimaalsest koondhindest;\n2) taotleja võimekus projekti eesmärkide saavutamiseks – kuni 25% maksimaalsest koondhindest;\n3) projekti ettevalmistuse kvaliteet – kuni 10% maksimaalsest koondhindest;\n4) projekti kuulumine meetme eelistuste hulka – kuni 10% maksimaalsest koondhindest.\n(51) Meetmes eelistatakse projekte, mille raames plaanitakse koostööd kutse-, kõrg- ja ülikoolidega kas töötajate harimise või rakendusuuringute osas.\n(6) Võrdse koondhinde saanud taotluste korral eelistatakse taotlust, millega luuakse juurde rohkem uusi töökohti.\n(1) Taotluse rahuldamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamise otsuse. Taotluse rahuldamata jätmise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.\n(3) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ja tingimusel, et projekti eesmärk on saavutatav. Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat ja muuta toetatavaid tegevusi.\n2) [Kehtetu – RTL 2009, 25, 318 - jõust. 20.03.2009]\n8) asjaolu, et toetus on regionaalabi Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 13 mõistes või vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1998/2006 mõistes.\n(6) Sihtasutus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse järgmistel juhtudel:\n3) kui taotluse hindamisel antud koondhinne jääb alla 2,50 või kui vähemalt üks § 17 lõike 5 punktides 1–4 toodud hindamiskriteeriumitest hinnatakse madalama hindega kui 1,50;\n(7) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus toimetatakse taotlejani või toetuse saajani väljastusteatega tähtkirjaga või e-kirjaga taotluses märgitud aadressil.\nSihtasutuse toimingu või otsuse peale võib esitada vaide Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 34 lõikele 3. Vaie vaadatakse läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.\n(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale või liisinguandjale (kapitalirendile andjale) vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõike 4 alusel kehtestatud korrale ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele.\n1) projekti tegevuste läbiviimine ja vastavate kulude teostamine (sealhulgas omafinantseering, käibemaks ja mitteabikõlblikud kulud, kui need sisalduvad esitatud algdokumentides). Juhul kui väljamakse tehakse liisinguandjale (kapitalirendile andjale), loetakse taotleja omafinantseering teostatuks kapitalirendi tüüpi liisingulepingus sisalduva maksegraafiku alusel;\n(21) Põhjendatud juhtudel võib «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõike 4 alusel kehtestatud korras ja tingimustel teha toetuse saajale ettemakseid ja väljamakseid osaliselt tasutud kuludokumentide alusel kas toetuse saajale või otse töövõtjale. Ettemakseid teostatakse toetuse saajale vastavalt 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» §-s 9 sätestatud korrale.\n(22) Toetuse saaja esitab sihtasutusele kuludokumentide koopiad ja tasumist tõendavate dokumentide koopiad ettemaksena saadud toetuse kasutamise kohta taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaja jooksul, mis ei ületa kolme kalendriaastat ettemakse väljamaksmisest arvates. Ettemaksena saadud toetuse summale vastava omafinantseeringu osas peab toetuse saaja esitama sihtasutusele kuludokumentide koopiad ja nende tasumist tõendavate dokumentide koopiad taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaja jooksul, mis ei või olla pikem kui üks kalendriaasta ettemakse väljamaksmisest arvates ning mitte hilisem kui 50 kalendripäeva pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu.\n(3) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saaja poolt esitatud väljamaksetaotluse alusel.\n(4) Kulude tekkimist tõendavateks dokumentideks on vastava majandustehingu toimumist tõendavad raamatupidamise algdokumendid, sealhulgas arved, vara vastuvõtu aktid ja lepingud.\n(5) Pärast väljamaksetaotluse saamist kontrollib sihtasutus kulude tasumist tõendavaid dokumente ja maksetaotluse nõuetele vastavust ning nende vastavuse korral algatab väljamakse, sisestades projekti andmed struktuuritoetuse registrisse hiljemalt 20 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase väljamaksetaotluse laekumisest sihtasutusele.\n(4) Projekti vahe- ja lõpparuanded esitatakse sihtasutuse poolt välja töötatud vormidel, mis on kättesaadavad sihtasutuse veebilehel.\n10) tagama projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise vähemalt viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest. Materiaalset vara võib asendada enne viie aasta möödumist arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist sama funktsiooni täitva varaga, kui materiaalne vara on kiirete tehnoloogiliste muudatuste tõttu aegunud tingimusel, et ettevõttes säilib majandustegevus vähemalt viie aasta jooksul arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemist;\n15) järgima hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid, kui toetuse saaja on hankija «Riigihangete seaduse» mõistes;\n18) viivitamata kirjalikult informeerima sihtasutust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jms ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud äriregistris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;\n21) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise ajal toetuse saaja aktsionäride või osanike, kelle summaarne osalus ületab 5% toetuse saaja aktsia- või osakapitalist, muutusest, välja arvatud ettevõtjad, kelle väärtpaberid on emiteeritud reguleeritud väärtpaberiturul;\n5) peatada toetuse väljamaksmine kuni rikkumise kõrvaldamiseni, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses», selle rakendusaktides või käesolevas määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;\n6) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses», selle rakendusaktides või käesolevas määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;


BREM viib majahaldajaid ühe firma alla - Äripäev\nBREM viib majahaldajaid ühe firma alla\nAnne Oja 30. aprill 2004, 00:00\nBREM Kinnisvarahoolduse OÜ juht Vello Mäesepp ütles, et juuniks plaanib BREM lõpetada seitsme majahaldusfirma ühendamise BREM Kinnisvarahoolduse OÜ alla. Varasemate haldusfirmade asukohta jäävad BREMi piirkondlikud teenindusbürood.\nMäesepp lausus, et haldusfirmade ühendamisel hoiab BREM kokku kulusid ja koondab kontoritöötajaid, kelleks on 20?30 arvutispetsialisti ning raamatupidajat. Töömehi koondamine ei puuduta.\n?Usume, et tänaseks on kõige keerulisemad ajad möödas ning äri hakkab tavalistele rööbastele minema. Oleme jõudmas nn nullpunkti,? ütles Mäesepp.\n?Kuna ühistute turg kasvab oodatust aeglasemalt, oleme sisenenud aktiivselt suurte büroohoonete haldusturule,? ütles Vello Mäesepp. Tema sõnul kasvatas BREM sel aastal hüppeliselt koristusteenuse käivet. Suurimad kliendid ses valdkonnas on Elektriraudtee, Edelaraudtee, olümpiakomitee ja Tallinna linnavalitsus.\nEsimeses kvartalis oli BREM Kinnisvarahoolduse käive 21,3 miljonit ja kasum 74 000 krooni. Millise konsolideeritud tulemusega lõpetas BREM möödunud majandusaasta, ei soovinud Mäesepp täpsustada.\n2003. aasta lõpu majandusseisu ei avaldanud eile ka mullu suvel negatiivse omakapitali tõttu saneerimist alustanud Minu Vara, mille juht Monika Salu ütles, et kuuest ettevõttest koosneva kontserni viimase üheksa kuu konsolideeritud käive oli 176 mln krooni ja kasum 518 000 krooni. ?Loodame juunis lõppeva majandusaasta käibeks üle 200 mln krooni ja kasumit,? lisas Salu.\nPlussi tulekuks koondas Minu Vara mullu 137 töötajat ning vaatas üle teenuste ja klientide nimekirja. Ettevõtte selgituse kohaselt väheneb käive võrreldes varasemaga muu hulgas ka seetõttu, et Minu Vara loobus pakkumast uutest teenindusstandarditest madalama kvaliteediga teenust.\nEt ASi Minu Vara omakapital vastaks äriseadustikule, paigutasid kontserni omanikud eelmise aasta lõpus Minu Varasse 17 mln krooni.\nMetro Haldus OÜ juht Andry Krass ütles, et suhtub BREMi ja Minu Vara saneerimisse skeptiliselt. ?Neli-viis tegevusaastat peaks olema piisav aeg, et tulemust näidata. Kui aga saneerimine õnnestub, läheb teistel haldusfirmadel uute klientide leidmine keerulisemaks,? lausus Krass.\nKrassi sõnul otsisid BREMi ja Minu Vara kliendid uusi haldajaid peamiselt 2002. aastal ja 2003. aasta esimesel poolel. Tänaseks on tugevamad ühistud haldajat vahetanud.\nMullu juuni seisuga oli AS Minu Vara 250 mln kroonise aastakäibe juures 20,7 mln krooniga kahjumis. Äriregistrile esitatud majandusaasta aruande põhjal oli ettevõtte omakapital 15,3 mln krooniga negatiivne.\nKui BREM üheksa majahaldusfirmat linna käest 2001. aastal ostis, ulatus elanikkonna võlg 80 miljonile kroonile.


FLASHPATCH'I SILMAGEELID KOHESELT FIKSEERIVAD PUFFY EYES - VANANEMISVASTASED VAHENDID - SKIN CARE - DAILYBEAUTY - BEAUTY AUTHORITY - NAHAHOOLDUS - 2019\nMa ei ole hea silmakreem. See on üks nendest nahahoolduse sammudest, mida ma ei ole hoolikas ja mõnikord see näitab. Mul ei ole aega ega kannatlikkust investeerida veel ühe sammu oma öösel ja hommikul. Ma proovin, uskuge mind, proovin. Aga varem või hiljem visitan oma käed ja palvetan geneetiliste jumalate poole, et päästa mind joonte, tumedate ringide ja pundunud silmade eest, mis näitavad, kui vähe magada ma sain öösel.\nKahjuks lähevad need palved tavaliselt vastuseta. Niisiis, millal Patchology FlashPatch'i silmageelid (50 dollarit) tuli minu elusse, see oli märk sellest, et keegi kuulis mu väiteid. Need väikesed jahutusgeelid on täiuslik kiire lahendus, kui vajate koheseid tulemusi. Need sisaldavad kontsentreeritud stressivastaseid ja väsimusevastaseid koostisosi, mis koheselt leevendavad, helendavad ja taastavad silmi. Kofeiin ja hüdrolüüsitud kollageen aitavad parandada vereringet, hüdratatsiooni, tooni ja tihedust, jättes silmad maha.\nSamuti võite meeldida: millist tüüpi silmakreemi vajate?\nKoostisosad kõrvale, mida ma kõige rohkem armastan nende geeliplaastrite kohta, on see, kuidas neid saab kasutada. Ma olen neid voodis kasutanud, oma laua taga kontoris, minu autos ja majas ringi kõndides valmistunud suureks ööks. Vaid viie minuti pärast on mu silmade ala siledam, heledam ja koheselt taaselustunud. See on suurepärane uudis kellelegi, kes tõesti vajab head ööd magada.\nVaata videot: Calling All Cars: The Blonde Paper Hanger The Abandoned Bricks The Swollen Face (September 2019).\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ 5-minutiline Fix Puffy Eyes


Kipper.ee • Vaata teemat - Yamaha 8 hj. 4 takti High Trust\nYamaha 8 hj. 4 takti High Trust\nTeema pealkiri: Yamaha 8 hj. 4 takti High Trust\nPostitatud: Kolmapäev, 03 Apr 2013 10:30\nTellisin sygisel Yamaha 8 hj. 4 takti High Trust perämootori.\nNyyd esimest purjetust pikisilmi oodates möned kysimused.\nKas on kellelgi kogemusi infi sellisest mootorist? Kui töökindel jne.?\nKui täpselt peaksin jälgima 20 tunni järgset esimest hooldust? Vöi julgeb selle lykata sygisele (tunde tuleb siis vähemalt 60)? Nimelt mootor kaalub 44 kg. ja "veidi" raske enne sygist hooldusesse tirida.\nKas julgeb/soovitav kasutada bensiini 95E10? Yamaha kyl lubab aga soovitavad ikkagi bensiini 98?\nRäägivad et 95E10 on 10% alkoholi seos mis seob niiskust kytuse paaki?\nKöik inf. TERETULNUD\nPurjekas: 8m x 2,5m , kaal umbes 2 tonni.\nViimati muutis Avo, Laupäev, 06 Apr 2013 17:50, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Kolmapäev, 03 Apr 2013 12:26\nEsimene õlivahetus on mootori järgneva elu ja tervise suhtes oluline ja tuleks ettenähtud ajal ära teha.\nPostitatud: Reede, 12 Apr 2013 21:00\nKindlasti on see esimene ölivahetus/hooldus tähtis. Aga 20 tundi tundub jube lyhike aeg. Panen vist veetynni ööseks käima. Vähem tassimist.\nPostitatud: Reede, 12 Apr 2013 21:14\n.. ja esimesed 10 tundi neist on mootori nõetekohane sissesõit.\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 07:28\nOmal kah yamaha 4 ne aastast 98 kindlamat annab otsida\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 08:10\nMarielle, kas oled mootoriga rahul olnud? Kui suur mootor teil on? Millist bensiini kasutad?\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 12:35\nMootor ise on kuulikindel, mul aastast 2006. Jamad tulevadki ainult kütusest. Vaigud sadestuvad karbussis ja tekivad käivituse probleemid ja jõuetus. Aga selle vastu on üks kindel rohi. Vii iga hooaja lõpus mootor hooldusesse, seal tehakse õlivahetused, nii veesärgi kui bensusüsteemi läbipesud, konserveerimine ja vaadatakse kõik muu üle. Kevadel tõstad peale ja läheb poolest pöördest käima ja nii igal aastal. Jätsin kunagi ühe hoolduse vahele ja kohe sain ka vitsad. Sellise tegutsemise juures ei jää sulle endale tõesti midagi muud mõelda, kui just seda, mis kütust sisse valad. Mina olen siiani tavalist kohalikku 95E kasutanud, solk nagu ta on, aga mootor sööb seda rahulolevalt. 98 kohta sai kunagi kindlasti küsitud, ju ei peetud siis vajalikuks, et 95 tarbijaks hakkasin. Minu teada pole seni ka ühtki plaanivälist varuosa vaja läinud, vaid impeller sai korra vahetatud.\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 18:08\nElan soomes ja siin see 95E10 (sisaldab 10% alcoholia). Eestis minu teada veel 95E (sisaldab max 5% alcoholia vöi yldse mitte?)\nSiin ainult 98E kus alco on 5 %. Räägivad siin hirmujutte, et alcohol seob vett kytuse paaki, ning pidavat tegema halba ka pensupumbale ja tihenditele!? Kas keegi on midagi sellest teemast kuulnud?\nTarmo K, kas mäletad oma esimest hooldust ja kui täpselt sa jälgisid seda 20 tundi? Kas mootor on suhteliselt vaikne?\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 18:41\nKes naabrikeelt valdab,sel pole probleemi.\nhttp://www.e10bensiini.fi/files/211/E10 ... 3_2011.pdf\nLühidalt YAMAHA kohta - 95E10 sobib 4T mootoritele kui oktaanarv sobib.\n2T YAMAHA mootoritele 95E10 !!! EI SOBI MINGIL JUHUL!!!\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 18:51\nSoomlaste Kippari testi järeldus oli ühene - see moodne 95 tuleb paadimootoritest eemal hoida. Ega see vist Soome paaditanklates eriti levinud ka enam pole. Kui ma nüüd ei eksi, siis autodest oli see vist BMW, mis palus seda sodi oma toodangu paakidesse mitte valada.\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 19:57\nMulle on see esimene paat ja siis kui esimesel hooajal mootor uus veel oli, ma pikki sõite veel ei teinud. Nii läkski teda vaja vaid sadamasse sisse- ja väljasõiduks. Sealt ei tulnud esimesel hooajal isegi 20 tundi täis. Nii läks ka sissesõidu küsimus vaikselt minust mööda.\nMootor on minu hinnangul vaikne küll. Kere kiirusega sõiduks, minul 5 kn, on pöörded üsna madalad. Tänu suurte labadega propale on tal jõudu lükata. Kui punn põhja keerata, siis röögib muidugi, aga sellega ma saavutan hulga vahustatud vett ja vaid u 1 kn kiirust juurde. Pole mõõtnud, aga kütusekulu kargab imselt lakke, müra ajab hulluks ja meeled tõrguvad pikemalt sedasi jätkata. See on kaatri meeste teema, et glissis on ökonoomne 4...5 t pöörde vahel. Oma hinnangul sõidan u 2 t pöördega.\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 20:01\nno nii hull see asi ei ole,- ka mitte BMW kohapealt\nhttp://www.e10bensiini.fi/e10-bensiinin ... toihin/bmw\nPostitatud: Laupäev, 13 Apr 2013 20:34\nEnne googelda ja siis kirjuta BMW kohapealt ma tõesti eksisin, aga mitte täiesti. Nimelt kuskil sihuke info siiski liikus ja pool netti on täis erinevate BMW ninade seletusi, et tegelikult on kõik OK. Alati mainitakse muidugi juurde, et teatud BMWdel on 98 eelistatum\nPostitatud: Pühapäev, 14 Apr 2013 17:54\nIga uus siin ilmas on unustatud vana.....\nKes meist mäletab,et ALEXELA on eestis müünud piirituselisandiga autobensiini kuskil 90 te lõpus ?\nKes meist teadis,et aastaid müüdi Soomes E95 bensiini etanooli sisaldusega 5%?.Vähesed.Kasutasid aga kõik.\nKõik paadi/automootorid sõitsid selle 5% etanoolilisandiga ja häda polnud kellelgi midagi.\nHädakisa algas alles siis kui EU direktiivi järgi tõsteti % viielt kümnele.\nÜldse mulle tundub,et eesti mootorpaadijuhid võib jagada kahte kategooriasse\nneed,kes usuvad valmistajatehase kasutusjuhendit\nja need kes kasutusjuhendi asemel usuvad tehasekonstruktorist targemat naabrimehest külaseppa.Kahjuks on see kategooria vist ülekaalus.\nPostitatud: Pühapäev, 14 Apr 2013 20:52\nMa kindlasti ei taha siin rettiga vaielda - googeldamise kommentaar käis mu enda kohta.\nLisan siiski ka Kippari loo antud teema kohata.


O: Sülearvutit kuni 200 eurot. - CB Foorum\nPostitusPostitas rom » P Juun 26, 2011 11:29 am\nTekkis vajadus sülearvuti järele kuna enda oma töötab vaid võrgutoite pealt. Olulisemaks asjaks saabki hind. Arvuti aku võiks ka pidada. Muud strateegilised andmed pole olulised(USB pesa peab olema muidugi).\nVaja läheb auto veateadete lugemiseks Vag-Com kaabliga. Ja väga kalleid pole ka mõtet pakkuda, kuna siis mul mõttekam tutikas võtta elionist. Arvuti peab olema Win suuteline, kuna kaabli tarkvara Mac-i ja Linuxiga eriti ei toimi.\nEhk on kellelgi seisma jäänud miskit....\n(pole eriti telefonisõbralik inimene kahjuks.)\ne: ja muidugi ka siia teemasse\nPostitusPostitas Savi » P Juun 26, 2011 9:32 pm\nOlemas üks selline isend http://www.small-laptops.com/ecs-g220/. Mälu on 1GB - ise juurde pandud. Ostetud 5,5 aastat tagasi Desknotest. Vint vahest kolksub aga ta on seda teinud aegade algusest saadik. Vinti on 40GB. Videomälu on sharetav kuni 32 MB. Kaasa saab kaks akut. Originaalaku pealt töötab 15 -25 minutit. Laiendatud aku pealt 1,5 tundi. Hinged on korras. Põhja alt on üks kruvi kadunud ja kaanekese nurkades on praod. Kaasa saab veel toitebloki, millega saab käitada teda sigaretisüütajast - hea rääkija oled saad koti ka. Kriipeid ja kraapeid ei ole. Klaver on natukene kulunud.\nWindowsi kaasa ei anna - pole seda kunagi olnud. Vint läheb tühjaks.\nHind 125 €\nSaata võib SMART Postiga\nPostitusPostitas Puravik » N Juun 30, 2011 1:35 am\nMul oli sama teema mõtlesin, et olen kaval panen akusse uued elemendid ja asi korras. Kontrollisin peaaegu kõik kivid seal sees ära peale ühe aga tuli välja, et krt aku sees see kivi mis järgi uurimatta jäi oligi see mis kontollib täitumist ja laadimist. Nu ja siis juhtuski see, et küpsetasin ka uued akud ära, kuna kivi soft jäi üle kirjutamatta, et ta saaks aru, et tegemist on uute elementidega. Nüüd teen VAG-COM-iga tööd ainult kas auto või püsivoolu pealt kuna läppari aku näitab, et on täis aga sühjaks saab ta siis, kui ta ise arvab. Siiamaani pole selle peale tahtnud raha panna aga jah võiks selle jaoks olla parem ja uuem pill mis kannataks ka aku pealt töötamist. Lihtsalt oma poolsed tähelepanekud muud midagi.


Tsüstiit ja kõhukinnisus samal ajal - ravimeetodid, Kuidas kõhukinnisus tsüstiit mõjutab\nKuidas kõhukinnisus tsüstiit mõjutab, Haiguste seos\nVõitlus infektsioonidega. Valu vähendamiseks urineerimisel ja soolestiku spasmi leevendamiseks on soovitatav võtta spasmolüütikume. Kõhukinnisus pärast põiepõletikku või põletiku ajal areneb harvemini.\nUroloog võib määrata patsiendi pidama päevikut, kus registreeritakse tualettruumi külastuste arv kolme päeva jooksul. Uuringute tulemuste põhjal määratakse edasine ravikuur. Nokturia ravi Enne ravi on vaja välja selgitada protsessi arengu põhjused, näiteks kui on olemas südamepatoloogid, on vajalik kardioloogi läbivaatus. Raskete veresoonte häirete korral võib osutuda vajalikuks kirurgiline ravi.\nKui neeruarterites esinevate probleemide tõttu ilmneb noormeestel sagedane lühike öine urineerimine, tuleb läbi viia minimaalselt invasiivsed kirurgilised protseduurid, näiteks röntgenograafiline endovaskulaarne sekkumine, mis aitab luua verevoolu ja parandab veresoonte läbilaskvust. Sellisest sekkumisest ei jää olulisi sisselõikeid, kuna tehakse puusa punktsioon.\nEesnäärme põletiku esinemisel on mõnikord vajalik ka kirurgiline sekkumine. Eesnäärme neoplasmide raviks mõeldud uuenduslikud tehnoloogiad on väga tõhusad.\nRavimiravina on ette nähtud järgmised ravimid: Põletikuvastased mittesteroidsed ravimid: diklofenak, indometatsiin; Verevarustuse parandamise vahendid: pentoksüfülliin; Ravimid, mis parandavad uurea toimimist: oksübutüniin; Antidepressandid: fluoksetiin.\nNende sümptomite toitumine Kõige sagedamini on põie või muude organite soolestiku rõhu põhjus alatoitumus.\nKuidas kõhukinnisus tsüstiit mõjutab suupiste, liigne entusiasm rämpstoidu ja gaseeritud jookide järele, liiga rasvaste toitude tarbimine - kõik see aitab kaasa gaasi kogunemisele ja väljaheidete stagnatsioonile soolestiku erinevates osades.\nNende probleemide ennetamiseks peate tähelepanu pöörama toitumisele ja järgima soovitusi: sööge korda päevas väikeste portsjonitena; närige toitu põhjalikult rohke puhta veega; ärge tarbige gaseeritud jooke ja tooteid, mis aitavad kaasa kääritamisele ja kuidas kõhukinnisus tsüstiit mõjutab moodustumisele pärm, kaunviljad, jogurtid ; Ärge tarbige palju rasvaseid, vürtsikaid, suitsutatud toite, samuti küpsetamist.\nSelleks võite enne söömist 10 minuti jooksul juua klaasi vett. Noorte emade ärevus ja halb enesetunne Mõned noored emad kurdavad ebamugavustunnet põies.\nSage tung urineerida väikese koguse vedelikuga põieõõnes võib hoiatada isegi innukast optimistist. Miks tekkisid sellised põie veidrused vahetult pärast sünnitust? Kõige tavalisem ebamugavuse põhjus on soole prolaps. Olukorrad, kui naise soolestik langes ja hakkas avaldama survet alumistele organitele sealhulgas põieleon nii terapeutidele kui ka günekoloogidele hästi teada.\nHiline emadus, suur loode, daami enda ülekaal on tegurid, mis võivad muuta mõne siseorgani asukohta. Sagedamini laskub emakas, kuid mõnikord mõistab soolestik seda saatust.\nMuidugi ilmnevad sellised muutused alles pärast loomulikku sündi. Pange tähele, et selline patoloogia võib ilmneda ka mittetoimivatel naistel näiteks pärast millegi väga raske tõstmist. Haiguse ilmingute minimeerimiseks peab naine järgima järgmisi reegleid: Võitle ülekaalu vastu. Täius ainult süvendab õrna organi kokkusurumist, milles uriin koguneb. Tehke harjutusi, mis tugevdavad kõhu ja vaagna lihaseid neid soovitab arst.\nKeelduge kohvist, teest, alkoholist. Ärge tõstke kasvanud last kätes, kui tunnete, et selline koormus on põit ärritavaks teinud. Kui ravite oma tervist vastutustundlikult, võib teie seisund kahe kuni kolme nädala jooksul märgatavalt paraneda.\nKõhukinnisuse korral ei saa ma pissile minna\nTsüstiidi nähud ja sümptomid meestel: haiguse tunnused Tavaline põiepõletik, mis esineb vähemalt kord elus igas naises, võib muuta ta tõeliseks erakordseks. Mis on põiepõletik? Mis on selle esinemise põhjused?\nMillised on meestel põiepõletiku tunnused?\nSitemap Mis on CytoForte - looduslik ravimeede tsüstiidi ja teiste kuseteede haiguste raviks Tsüstiit naistel on üks kõige tavalisemaid alumiste kuseteede infektsioone. Selle põhjuseks on keha suurepärane anatoomiline struktuur, eriti suguelundite süsteem. Naiste ureetra on meestest laiem ja lühem, seega on naistel tsüstiidi sümptomite statistika sagedasem. Põiepõletik tuleb alati ootamatult, kuid märkamatuks ei jää ta kunagi. Tsüstiidi puhul tekivad põletikulised muutused kusepõie limaskestas sinna sattunud mikroobide elutegevuse tulemusena.\nTsüstiit ilmneb mitte ainult hüpotermia tõttu. See ilmneb tänu bakterite ja viiruste aktiveerimisele, mis käituvad agressiivsemalt, kui te ei järgi neid reegleid, kui teil on krooniline hüpotermia. Selle taustal nakatavad bakterid ja viirused põie seinu, põhjustades põletikku. Võib öelda, et põiepõletiku põhjuseid on kaks rühma.\nTsüstiit ja kõhukinnisus: seos ja ravimeetodid - Kasvaja June\nEsimene on infektsioon seestpoolt, kui bakterid on juba kehas. Kõige sagedasem uriini nakatumise põhjus keha seest on neerukivid, kusejuha või põis - need on sisemise infektsiooni "puukoolid".\nTeise rühma kuuluvad nakkused väliskeskkonnast. Kui me räägime nakkusest väliskeskkonnast, siis on see soolestik ja enamasti suguelundid.\nVäljuv nakkustee pärineb nakatunud neerust, kus asuvad kivid, looduslikult lähevad nad kusejuhist mööda kusepõie alla ja saadakse põiepõletik. Tõusutee algab käärsooleinfektsiooni kasvulavalt. Escherichia coli on tsüstiidi esinemise kõige sagedasem tegur.


Kiireim viis ülekaalust vabanemiseks – spetsialist vastab! | Õhtuleht\nThe Health Clinic, 14. märts 2019, 15:23\nInternet on täis utoopiavaldkonda kuuluvate imevitsade reklaame – dieedid, tabletid ja muud imevigurid, mis lubavad kiiresti radikaalset kaalukaotust. Reaalsus on aga, et enamik neist vahenditest ei tööta ning tegelikkuses on need isegi ohtlikud. Ohtlikud just sellepoolest, et kui inimene proovib väga palju valesid vahendeid, tekib väärarusaam, et „proovitud on kõike ja miski ei tööta“. Niisiis lepitakse ohtliku ülekaaluga ja lastakse lihtsalt minna. Tõsises ülekaalus püsimine kannab endaga kaasas aga tervet rida terviseriske ning paratamatult tähendab see ka märkimisväärselt lühemat eluiga.\n- Südame- ja veresoonkonnahaigused on viimase 15 aasta jooksul olnud peamine meeste haigestumise ja suremuse põhjus. Mida tähendab olla paks? Rasvumine algab siis, kui keha kulutab pikemat aega vähem energiat kui toodab.\n- Iga teine täiskasvanu ja vähemalt üks kolmest 6-13aastasest lapsest Eestis on ülekaaluline või rasvunud ning nende osakaal – eriti laste seas – kasvab iga aastaga.\n- Eestis on sagenenud esmahaigestumus erinevatesse üleliigse kehakaaluga seotud haigustesse nagu rasvumise ja liigtoitumise muud vormid ning II tüüpi diabeet. 2015. aastal kaotasime kõrge kehamassiindeksi tõttu ligi 42 600 eluaastat, mis on keskmiselt 600 inimese terve eluiga. Need numbrid ei ole muutunud paremaks, vaid vastupidi.\n- Jätkuvalt on probleemsed ka eestimaalaste kehalise aktiivsuse näitajad. Tervisespordiga ei tegele üldse 39% meestest ja 32%, kes seda tervise tõttu teha saaksid. See on tõenäoliselt ka üks põhjustest, miks ülekaaluliste osa on meestel tõusnud 39, naistel 28%-ni. Rasvunute osa jäi meestel siiski samale tasemele (19%), naistel suurenes minimaalselt (20%-ni), oluliselt tõusis rasvunute osa aga noorte meeste seas. Seega on ligi 60% Eesti meestest ja pea pooled naistest ülemäärase kehakaaluga. Samuti äratab tähelepanu suur rasvumuse tõus kõrgharitud ja eestlastest naiste seas.\n- Uuringud väidavad, et iga 1kg ülekaalu, mis on kogunenud pärast 18. eluaastat, kukub naistel tõenäosus elada kauem kui 70. eluaastani 5%.\nReaalsus on, et ülekaalulisuse, eriti tugeva ülekaalulisuse vastu on väga raske võidelda, kuid taaskord – tuginedes ekstensiivsetele ja põhjalikele uuringutele, saame väita, et parim tööriist selleks on bariaatriline kirurgia (ehk kaalukirurgia), kui regulaarne füüsiline aktiivsus ja teadlik toitumine ei ole tulemusi andnud.\n- kroonilised peavalud\n- artroos (kulunud proteesimist vajavad liigesed)\n- vähkkasvajate teke\n- ateroskleroos (veresoonte lupjumine)\n- südamelihase infarkt\n- jäseme gangreeniga lõppev diabeedist põhjustatud väikeste arterite kahjustus\nMaoballoon on mitte-kirurgiline ja mitte-medikamentoosne meetod ning selle eelis on väga väike tüsistuste oht. Maoballooni võib kasutada nii iseseisva kaalulangetamismeetodina kui ka erinevate operatsioonide eelselt operatsiooniriskide vähendamiseks.\nThe Health Clinic pakub terviklikku bariaatriaprogrammi: lahendusi, mis koosnevad kaalukirurgiaprotseduurist; individuaalsest toitumisnõustamisest ning hoolivast kliendikogemusest.\nKevad on peatselt ukse taga ning see aasta olgu esimene, mil suvele saab vastu minna oluliselt kergemana kui mullu.


EEST Dropshipping .Tere era-kiri koostöö. > Parim < Hind-Butiik.cam\nAvaleht > parim>EEST Dropshipping .Tere era-kiri koostöö.\ncorsair lühikesed püksid naine, corsair ram heatsink, corsair lapsed kostüüm, corsair sp120 läbivaatamine, corsair ram mac mini, corsair rm650x kaabel, corsari jalgrattasõit ülikond, corsair xms3 4gb ram, corsair taldrik tutu\nMeil on hea meel töötada mis tahes Dropshipping.Palun võtke meiega ühendust.Pakume teile järgmisi teenuseid.\n1. Parim teenindus\n2. Kõige mõistliku hinnaga (Kui te küsite madala hinnaga ja ei saa garanteerida, meie madalaima kasumit, siis me ei sobi koostöö., sest iga äri peab olema kasumlik, me ei saa anda teile madalaim hind, vaid ka tagada meie väikseima kasumi. ).\n3. Kiireim kohaletoimetamine\n4. Parim müügijärgne teenindus, tahes toote kvaliteedi probleemid, saada uusi otse.\nNITECORE UUS P30 Väljas Taskulamp XP-L HI V3 max 1000 Luumenit Pikk tala visata 618 meter Jaht Tõrvik Sport Kerge\nOmadused: Kasutab CREE XP-L HI V3 LED maksimaalne võimsus 1000 luumenit Maksimaalne tipp kiirte intensiivsus 95,500 cd ja suurim visata 618 meetrit optiline süsteem koos crystal kattega ja Precision Digital Optika Tehnoloogia (PDOT) Powered by 21700 suure võimsusega Li-ioon aku ning samal ajal kooskõlas


Peopesa 2020 -- Raamatukoi raamatupood\nJohannes Esto Kirjastus 2020\nJah, Elu on saanud avalikuks... 1 Jh 1 Nüüd oli mul mõtteainet kuhjaga. Vana arst oli üles magama läinud; ees ootas uus toimekas päev. Mina aga istusin, kuulasin ööd ja vahtisin kustuvaid süsi. Usk on sissetung siia maailma, märguanne. Usk haarab alati ettepoole, vaatab kaugele, avab mõõtme, mis seni puudus. Ta võtab su oma peopesa kumeruse sisse; see Tema soojus hakkab välja voolama su silmist, kõrvadest ja sõrmeotstest. Ja karta pole midagi. Kuidas küll keegi, kes ülim jõud, võib samal ajal olla nii lõputult õrn ja soe!


Tallinn ja Vilnius jäävad Riia sära varju - Äripäev\nTallinn ja Vilnius jäävad Riia sära varju\nHarry Tuul 09. jaanuar 2006, 00:00\nEelmisel aastal võõrustas Läti pealinn maailma mõjukaima riigi USA presidenti George W. Bushi. Sinna sõitsid ka Eesti ja Leedu riigipea. Tänavu korraldavad lätlased maailma võimsaima sõjalise alliansi NATO riigipeade tippkohtumise. See tähendab, et Riiat külastavad teiste seas Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia ja USA juhid.\nAga see ei ole veel kõik. Ka kroonitud ja kirikupead kipuvad sel aastal pigem Riiga kui Tallinna. Nii väisavad mais Riiat Hollandi kuninganna Beatrix ja Venemaa patriarh Aleksius II. Lisaks sellele võib Läti uudisteagentuuri LETA teatel aasta teises pooles Lätit külastada ka Suurbritannia kuninganna Elizabeth II.\nVälisministeeriumi pressiesindaja Ehtel Halliste teatel ei ole praeguse seisuga ühtegi sissetulevat riigi-, ametlikku ega töövisiiti paika pandud. "Elu on nõnda kiire ja visiitide etteteatamise aeg on lühem kui ammustel aegadel," lisas Halliste. Suurte ürituste korraldamine Eestis on siiski plaanis. "Valitsus on praegu heakskiitnud meie kava korraldada NATO välisministrite kohtumine Tallinnas 2008. aastal," ütles Halliste.\nTartu Ülikooli Balti poliitika professori Andres Kasekampi sõnul on Riia edu Tallinna ees eelkõige Läti presidendi Vaira Vike-Freiberga teene. "Läti president on särav täht Balti riigipeade seas," ütles Kasekamp. "Suur osa sellest on keeleoskusel." Lisaks on Vike-Freiberga ülikooli professor, särav isiksus ja mis pole mitte vähem oluline - naisterahvas. Kui üheksakümnendatel oli Balti säravaiks täheks Lennart Meri, siis 21. sajandi algul on tema koha täitnud just Vaira Vike-Freiberga.\nOlulist rolli Riia edus mängib ka geograafiline asend. "Paljud näevad Balti riike kui ühtset pilti," ütles Kasekamp. Riia on suurim ja asub keskel. Seepärast on mitme suufirma Baltimaade peakontor just Riias. Sama kehtib ka mõnegi saatkonna kohta. Nii asub Kanada saatkond Riias, aga Tallinnas on neil avatud vaid esindus.\n"Vastastikku visiitidel käimine on traditsiooniline osa välispoliitilisest suhtlemisest," ütles Halliste. Tema sõnul toimuvad visiidid vastavalt välispoliitilisele vajadusele ja kahe riigi vaheliste suhete dünaamikale ning reeglina pariteetsuse alusel. "Külla tullakse küllakutse alusel," lisas Halliste.\nÕnneks paistab tulevik helgem. "Järgmine kord tuleb USA president kindlasti Tallinna," ütles Kasekamp. "Vilniuses ja Riias on ta juba käinud."


Šabloon "LInnud" - 130 x 130 mm @ ybermarket.com I Käsitöötarvikute e-pood\nwww.ybermarket.com I Käsitöötarvikute e-pood » Šabloon "LInnud" - 130 x 130 mm\nŠabloon "LInnud" - 130 x 130 mm\nTootekood: 00684-SIL\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: Väljastus laost kuni 4 päeva pärast tellimuse laekumist.\nLõikurvorm " Päkapikk/Kloun" - 105 x 85 mm\nLõikurvormiga saab kiirelt ja mugavalt lõigata välja erinevaid kujundeid savist, polümeersavist, vahast ja voolimismassidest. Valmistatakse ja kaunistatakse erinevaid dekoratiivesemeid ja eheteid.\nTootekood: 00980-LPV\t, Laoseis: 1\t, Tarneaeg: Väljastus laost kuni 4 päeva pärast tellimuse laekumist.\nLõikurvorm "Südamed - Tähed" - tooted 35 - 40 mm\nTootekood: 01013-LPV\t, Laoseis: 1\t, Tarneaeg: Väljastus laost kuni 4 päeva pärast tellimuse laekumist.\nTootekood: 01164-SIL\t, Laoseis: 2\t, Tarneaeg: Väljastus laost kuni 4 päeva pärast tellimuse laekumist.


7 tarkust kõhuvalust Valu allosas kõhtu ees\nValutab kõhu keskel kõhtu allosas\nMida tähendab stabiilne valu kõhu allosas\nGünekoloogilise uurimise uurimine, ultraheli diagnostika ja analüüsid aitavad tuvastada tõelist põhjust, miks kõhu valutab ja leida selle probleemi tõhusa lahenduse. On väga oluline mitte ainult vahistada väga valu, kuid mis kõige tähtsam — eemalda need põhjused, mis peituvad selle alusel. Kuid kõik ei ole nii kahjutu. See tingimus on elu jaoks ohtlik, peate viivitamatult põhjustama kiirabi. Sünnitamine oli selle kõrval ikka tühiasi, ise naersin, et ma ju pikalt trenni teinud.\nSel juhul on tõenäoliselt tegu bakteriaalse nakkusega, mis vajab täpsemat diagnostikat valu allosas kõhtu ees ravi. Viirusnakkusega sarnaselt levivad bakternakkused inimeselt mida osta odavad tsüstiit, nakkustekitajatega saastunud toidu ja vee tarbimisel, aga ka toiduvalmistamise pindade kaudu.\nKas on võimalik korduda tsüstiit basseinis\nMis on algodismenorea (algomenorrhea)?\nLeevendust võid saada oma toidulaua muutmisest, sest on leitud seoseid ärritatud soole sündroomi ning süsivesikute tarbimise vahel. Kõige sagedmini on põhjuseks laktoosi ehk piimasuhkru talumatus. Kõhuvalu põhjustavad haigused Kõhuvalu võivad põhjustada mitmed haigused. Näiteks maohaavand annab endast tunda pärast sööki, valu tekib ülakõhu keskosas. Kaksteistsõrmiksoole haavandile on iseloomulik paremal valu allosas kõhtu ees tuntav terav valu, mis esineb tühja kõhuga ja sageli öösiti.\nTüübid kala uriini\nVale urineerimine naistel kuidas ravida\nTerav valu vasakul küljel allosas kõhu\nTsüstiit kuidas ravida neerude\nValus allkorrusel vasakul kõhtu\nKui veri uriiniga läheb


Maailmakoristuspäevast osavõtnutele kontserdi loosimisel naeratas õnn Meremäe koolile\nKagueestlased aitasid Eesti Euroopa meistriks\nEesti koondis. Foto: EKJL\nUkrainas Lutskis nädalavahetusel toimunud mitmevõistluse võistkondliku EMi ehk Superliiga võitis Eesti koondis, kuhu kuulusid ka Põlvast pärit Maicel Uibo ja Võrust pärit Hanna-Mai Vaikla.\nEesti kogus 39 959 punkti, järgnesid 39 560 punktini jõudnud Valgevene ja 39 433 punkti kogunud Suurbritannia.\nMeeste kümnevõistluses kogus Maicel Uibo 8181 punkti, mis andis talle individuaalses arvestuses valgevenelase Vitali Žuki (8237 punkti) järel teise koha. Kolmas oli hispaanlane Jorge Ureña 8073 punktiga.\nUibo seeria: 100 m 11,26 - kaugushüpe 6.99 - kuulitõuge 14.23 - kõrgushüpe 2.13 - 400 m 51,04 - 110 m tj 14,65 - kettaheide 45.27 - teivashüpe 5.30 - odavise 63.05 - 1500 m 4.40,03.\nIlusa võistluse tegi ka esmakordselt 8000 punkti piiri ületanud Kristjan Rosenberg, kes tuli 8033 punktiga neljandaks. Janek Õiglane sai 7996 punktiga viienda koha, Risto Lillemets oli 7382 punktiga 19.\nNaiste seitsmevõistluses oli individuaalselt parim ukrainlanna Darina Sloboda 6165 punktiga.\nMari Klaup-McColl lõpetas parima eestlannana 12. kohal (5477 punkti), Hanna-Mai Vaikla sai 5168 punktiga 25. ja Kristella Jurkatamm 5104 punktiga 27. koha. Eesti naiste liider Grit Šadeiko katkestas vigastuse tõttu.\nVõistkondlikku arvestusse läksid iga koondise kolme parema mehe ja kolme naise tulemused.\nViimati muudetud: 08/07/2019 09:10:13


Fööniks, kes püüab taas tuhast tõusta.: oktoober 2017\nPostitaja: Raili kell 12:34 43 kommentaari:\nUus hobi-ehk ka tulutoov- ja paljastatud kommentaator!\nNüüd siis tuli kommentaaridest välja, et vähemalt üks sapipritsija on Tallinnas tegutsev perearst! Kunagi, no sellest on ikka tõesti aastaid möödas- isegi ma enam mäleta täpselt, kus ja milleks ma selle abipalve tegin, sest teadupoolest ma konkreetselt küsin abi ainult erandjuhtudel- ta kandis mulle raha. Ja nähtavasti hakkas ta mind sotsiaalmeedias jälgima. Sest kuidas muidu ta mu blogist kohe teada sai ? Juba eelmisel sügisel oli meil temaga nii blogis kui facebookis tuline vaidlus Euroopa abipaki ja Toidupanga ja üldse minu olukorra teemadel. Tookord sain nii vihaseks, et kustutasin kogu teema ja facebookis muidugi blokkisin ta ka ära. Aga pagana kahju, et ma ei saa või ei oska? teda siit ära blokkida!!\nTead, kui sul oma rahast nii kahju on, siis ma tuleksin su vastuvõtule ja viskaks selle raha sulle näkku! Korjaks selle tarbeks kasvõi taarat... Selle asemel ,et viisakalt küsida oma raha tagasi tuled sa minu virtuaalsesse hoovi mind tänitama! Eriti kibestunud inimene ikka... ja siis räägid veel minu vingumisest. Tuleb välja, et ega see tavapärasest erinev mõtteviis- eluviis, mida sa meedias ja oma patsientide seas propageerid polegi nii kõrvalmõjudeta :D\nAga sain nüüd end välja elada konkreetse isiku , mitte enam anonüümse "mürkmao" peale! Ja ausalt, olen poole rahulikum, sest no selle inimese arvamus ei lähe mulle küll ABSOLUUTSELT korda :D Kusjuures ma kahtlustasin teda isegi varem juba teatud sõnavõttudes, kuid see tundus mulle nii mõttetu kibestumisena ja nii lapsikuna, et ma ei uskunud eriti. Aga jah... Küsimus on ainult selles- mille pagana pärast sa inimene seda blogi üldse loed ,kui suhtumine minusse on selline ?\nHea küll, jäägu see siis selle inimese "luukereks kappi" või karmavõlaks! Vähemalt üks kanditaat on mul teada, kelle ma oma uue perearsti otsingutel kohe kindlasti välistan... Räägin parem sellest mis vahepeal toimunud on, ehk siis oma uuest hobist (mida ma tahaksin ka kunagi raha teenima panna, kui juba vilumust rohkem on) ning üleüldiselt. Praegu on mul küllaltki keerulised ajad, sest lisasissetulek peaaegu puudub. On olnud paar Vanalinnas ja Nõmmel müügipäeva, kuid välitingimustes hakkab juba päris külm, ning enam üle paari tunni vastu ei pea. Ei ole halba ilma, on vale riietus... noh ,osaliselt võib see ju mul nii ka olla, et pole igaks ilmaks vastavat riietust, aga üldiselt ma pole veel elu sees avastanud, milline see "õige ilma õige riietus " oleks. Lihtsalt olen kohutvalt ... külmavares ei saaks ka öelda, sest kuumus üle 23 kraadi ka mulle ei meeldi....Ja ei lähe need suvalistes kohtades müügid ka eriti. Eile sain näiteks Nõmmelt kahe tunniga 2.50. No päevane söögiraha tegelikult ju... Täna ehk katsetan ka, kuid ausalt- väga ei ole tuju.\nAga minu uus hobi on heegeldamine. Suuri asju teha tundub mulle igav ja pealegi ma ei tea, kuivõrd tulusaks selline asi võiks kujuneda. Aga minu esimene soperdis on siis selline :\nKuna need on üldse esimesed ,mis ma tegin, siis läks selle tegemisega ka ikka omajagu aega ning oli ka paar hetke ,kus mõtlesin heegelnõela nurka visata :D Aga huvitama hakkas, et mis siis lõpuks välja tuleb. Ja mul oli selleks tegelikult põhjus ka- vennatütar sai kuu alguses poja ning kuigi vennaga me ei suhtle, siis tema lapsed on (niipalju kui neid tean) lahedad. Tema telliski minult siis papud oma titale, tahtis muidugi osta, aga mina ütlesin, et need on kingituseks. Tegelikult on isegi natuke piinlik kinkida asju, milles -vähemalt minu enda teada- on päris mittu viga ja ebatäpsust :D Aga no arvestades, et ma teadsin varem heegeldamisest paari põhisilmust ja olin papude tegemist ainult kõrvalt näinud (mamma töötas aastakümneid kodus beebipapude heegeldajana ühele käsitööartellile) , sain siiski midagi tehtud. Ja isegi hakkas huvitama, nii et mul on praegu käsil paralleelselt kaks paari- hetkel on eri tooni lõngadega raskusi, pole ju selliseid asju kodus ja osta see kuu eriti ei saa. Kuid järgmisel kuul ma lähen Võrru, ning seal on väga palju allesjäänud lõngu aastate tagant. Osa kindlasti enam ei sobi millekski, aga mis sobivad, need ma saan endale. Ja no loomulikult tasuta asjade kastidest kaltsuka ukse taga võib ka midagi harutamiseks leida... leidsingi juba kah.\nHuvitav, kui mul hakkab heegeldamine ükskord vigadeta sujuma, kas beebipapusid keegi ostaks kah? Või on need iganenud asjad? Põnev igatahes..\nReedel sain toiduabi, aga no sellel ma pikemalt ei peatu. Pakk läks jagamisele, sest tangained, must tee ja tume šhokolaad mu menüüsse ei kuulu ja kahte pudelit õli või kümmet konservi või ... midagi seal oli veel rohkem, ma ära ei tarvita. Kohvi ,suhkru, õli ja lihakonservidega olen nüüd pikaks ajaks varustatud... eks see paki sisu võiks natuke muutuda küll iga kord. Aga eks mina aitan siis teisi ,kes selle pakisaajate nimekirja ei kuulu, kuid kellele kuluvad eelmainitud asjad ära. Ja pealegi- kasud sees mul ka- kuna kott saab alati seal ikka päris raske (isegi poole koguse puhul) ,siis tagasi peaksin ma tulema taksoga. Parem siis vahetan nö üleliigsed asjad paki sisust transpordi vastu välja :D\nJa hetkel nagu midagi muud polegi toimunud... Ootan natuke juba järgmist kuud, et Telliskivisse terve koht regada ja et Võrust avastada huvitavaid asju ning teha seda ,mida ma kõige paremini oskan- sorteerida ning pakkida. Ning muidugi jõululaatade hooaega..\nPostitaja: Raili kell 12:18 30 kommentaari:\nRahast ja vaese kohta ebatavalisest toitumisest! Kaalujälgijatel paluks mitte lugeda!\nSee postitus tuleb nüüd ühe kommentaatori idee põhjal, kes tunnistas,et ka tema on üks neist naistest, kes kokkamise asemel teeks ükskõik mida muud :) Ning imestas kuidas ma tulen oma võimaluste juures niimoodi toime, et söön enamasti valmistoitu või-tooteid. Kui nii mõtlema hakata ,siis ega see päris tavaline olukord pole jah. Ning kindlasti hakkan ma nüüd saama virtuaalselt piki pead ja jalgu, et olen paks ja et selline toitumine panebki mu tervise tuksi jne. Aga siinkohal mainin kohe ära kaks asja.\nEsiteks- ülekaal tekkis mul 11 aastat tagasi, kui mul oli esimene üldnarkoosis operatsioon ning mingi asi pani sealjuures mu ainevahetusele põntsu. Mina, kes ma olin kogu aeg olnud normaalkaalus ,kaalukõikumine nii 2-3 kilo piires, võtsin järsku paari nädalaga üle 10 kilo juurde! Ja kusjuures ma ei saanud peale oppi eriti süüa ega midagi...\nTeiseks järgneva 10 aastaga on mu kaal põhiliselt samaks jäänud, kõikumised 5 kilo ringis ning vähem. Hetkel olen ma oma kõrgkaalus, kuid juba hakkan leidma, et mõned väiksemad riidedki mahuvad selga. Nii et ma ei saaks küll väita, et minu ülekaal sõltuks vaid toidust ja vähesest liikumisest, sest olen samamoodi söönud .. jah, võimalusel kogu elu. Minu toitumisharjumused pole muutunud, aeg-ajalt lihtsalt eelistan ühte tootegruppi teisele.\nRääkides oma toitumisest, siis kaks põhilist komponenti on piima- ja jahutooted. Jah, minestage nüüd, aga magusad saiad- eriti Juubelisai- ning saiakesed .Viimaste suhtes olen ülivaliv- aga samas hinnaklass neil kõiil suht sama- mulle ei maitse pärmi-lehttaignast saiakesed ja pirukad, kuid enamik tootjaid just neid eelistabki teha. Ja Juubelisaia (õnneks!) Maximas ei müüa! Õnneks, sest muidu ma vist üldse muud ei söökski, kui mul muidu isud vahelduva iga mõne kuu järel ,siis see on küll juba aastaid olnud vaieldamatu lemmik. Hommikul üks päts kohvi kõrvale ja enne õhtut ei ole kõht tühi. Kui siiski on... õhtuse söömisega on mul üldjuhul nii, et eriti kehvadel aegadel ma nihutasin lihtsalt hommikusööki pealelõunasse, et õhtuse söögi peale raha ei peaks kulutama. Seega ma olen täiesti harjunud kaks korda päevas sööma. Minu taktika on süüa aeglaselt, süüa nii et tihtipeale võtab söögikord aega tund või rohkemgi. Istun samaaegselt arvutis või vaatan telekat (viimasel ajal on viimane mul küll rohkem sisustuselement) ja näksin suutäite kaupa.\nPiimatoodetest on viimasel ajal hakanud meeldima kodujuust karulaugupestoga. Sellega on küll nii ,et ma pole proovinud täielikult ühte toidukord ainult sellega läbi saada- ehk siis ma ei tea, kas see ületaks mu rahalisi võimalusi, kui mõttetu lukstoit mis kõhtu ei täida, või on see täiesti arvestatav hommikukohvi kõrvane. Aga see nii uus toode ka veel, et jõuan katsetada. Paar kuud tagasi oli mul müslivaimustus. Siis oli pakk piima päevas tavaline asi. Umbes samaaegselt olid mu nõrkuseks ka kohupiimapastad- eriti metsmaasika või kakao omad. Et natuke toitvamaks seda saada, siis tükeldasin sinna sisse tavalisi küpsiseid.\nLihatoodete koha pealt... vot see on kindlasti asi, mida ma tahaksin süüa palju rohkem, kui ma praegu söön, aga siin on kaks "aga". Esiteks rahaline seis ja teiseks eeldaks liha söömine kodus kokkamist, sest paarist kotletist valmistoidu letist küll söögikorda ei saa. Rohkema ostmine aga käiks üle jõu. Ning loomulikult- ennem ostaksin kilo sealiha, kui kilo valmistoiduletist šnitlseid vms. Aga kuna söögitegemine mind kohe kuidagi ei huvita, siis tihtipeale ma lihaleti ee mõtlen küll, et peaks ikka ostma -aga kes krt seda valmistama hakkab :D. Ja siis tulevad alateadvuse kuskilt sopist taas esile need mustad mõtted- milleks elada, kui peab ainult ennast sundima. Ei, parem teha siis ikka võimalikult palju vaid seda ,mis huvitab!\nMa ei pea ennast halvaks kokkajaks, eks seda on ju elus pidanud omajagu tegema ka. Tavaliselt on alati kõik mu toitudega rahul olnud, mõnikord isegi ma ise (kes tavaliselt omatehtud asju ei söö) .Olen valmistanud ka külmlauda peiedeks ja sünnipäevadeks, nii et oskamatuses asi kindlasti pole. Mulle lihtsalt ei meeldi pliidi või köögilaua taga mässata. Kuid, kui mul on tulemas külalised või ma tahan lihtsalt teha endale pidulikumat lauda (vana-aastaõhtul eriti) ,siis valmistoidu lettidest ei osta ma küll peaaegu kunagi midagi.\nRahaline pool sellisel toitumisel. No mina olen tõesti sellega juba nii harjunud, et minu jaoks on see loomulik. Samas üldjuhul mul üle kahe euro päevas söögile ei kulu, miks on poearved tavaliselt 6-7 eurosed- ma ostan sageli paariks päevaks ette. Ostaks rohkemgi, aga paljud minu menüüsse kuuluvad asjad ei ole enam hiljem... no ei ole head. Ja teine probleem näiteks pikemaks ajaks varumisel on ka see ,et see eeldaks mitu korda päevas poes käimist, kuna ma ei jaksa kanda eriti palju korraga. Ja no ega ei meeldi vaadata ka neid suuri poearveid, mis sest et tean, et see on mitmeks päevaks varutud kraam. Lisakuludeks on mul nädalas kaks pakki (või isegi vähem ) suitsu, ehk siis maksimaalselt 6.70 ning paar-kolm korda nädalas ka 1,5 liitrine maitsestatud mineraalvesi, mahl või limonaad (e- ained mind ei huvita, nii et nende suhtes kommenteerida pole mõtet) .\nJa kui nüüd niimoodi kalkuleerida ja lahti seletada, siis ikkagi jääb küsimus- kuhu raha kaob? Toidu peale umbes 70 eurot kuus, suitsu peale 20... nojah, eks ravimid ja majapidamistarbed ja vahest harva ka mõne soodsa leiu kaltsukast või delikatessi laadalt ostangi vaid oma puudetoetuse (see 35 eurot ei lähe toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse, nii et on pisike lisaraha nagu) või laatadel teenitud raha eest. Ah ja, kuidas ma unustasin-maksud on ju ka, sest toimetulekutoetuse jaoks arvestatakse maksude hulka vaid eluasemekulusid, aga mitte tänapäeva eluks nii vajalikku telefoni ja internetiteenust. Vahelepõige- tegelikult puudega inimesele on see lausa eluliselt vajalik sageli, sest paljud ei käi oma tervise tõttu üldse toast väljas. Nojah, selle aasta laadahooaeg on olnud muidugi...tegelikult tahaks ropusti öelda " per....s" ja kui vahepeal paningi paarkümmend eurot kõrvale, siis järgmise kuu internetimakseks vms väljaminekuks oli juba vaja seda kasutada. Ma leian siiski, et igal inimesel, ka minusugusel on õigus endale kasvõi paarikümne euro eest kuus midagi erilist lubada- olgu see siis jäätisekokteil, mõni riideese, midagi hobiga (tegelikult siis minu jaoks juba rohkem küll tööga) seonduvat või mingi haruldane toiduaine, mida saab vaid vastavatelt üritustelt.\nKui mul oleks igakuiselt, jah just igakuiselt stabiilselt, 50 eurot rohkem raha, siis sellest vähemalt poole suudaksin ma vabalt kõrvale panna tuleviku tarbeks. Jah, kindlasti mitte esimesel paaril kuul, sest siis ostaksin ma lihtsalt oma koduapteeki SOS ravimeid külmetuse või erinevate valude vastu, ning liigeste jaoks vajalikku Bio-Glükosamiini jt mineraalaineid ,mida minu eas naine juba tarvitada võiks. Ning varuksin koju ka pesupulbrit-seepi-šampooni. Eelmisel laadahooajal see ka nii oli, suutsin natuke ka kõrvale panna ja näiteks käia mõnel kontserdil.,teha jõulukinke ning osta käsimüügist rohtusid ning elada ka talveperioodi ilusti üle- no muidugi oli mul eelmisel aastal ka üks paarisaja eurone annetus- kahjuks küll ei piisanud sellest selleks, et teha teoks see unistus, mille jaoks mu raha üldse... jah ,seekord küsisin tõesti. Kuna aga annetajad ei soovinud seda tagasi, siis ma kulutasin selle lihtsalt selleks, et osta midagi, mida muidu ehk osta ei saa. Kuhu see kulus, mis ma ostsin- no tõesti, lööge või maha, nüüd pea aasta hiljem ei mäleta.\nPostitaja: Raili kell 12:38 17 kommentaari:\nNo nii vihale ajab see, et ma ei tea peaaegu kunagi ette, mismoodi ma lihtsalt järgmisel päeval või isegi tunnil tundma hakkan! Täitsa ilma põhjuseta võin ma hommikul ärgates mõelda, et lähen käin näiteks Humanates soodusmüügil või et lähen kaugemale toidupoodi. Ning paari tunni pärast lihtsalt samamoodi põhjusetult leida- aga ma ei taha minna. No näiteks eile sai lubatud oma "tegevusjuhendajale" -oojaa, kui kõrini on mul sellest korteriga kaasas käivast tüütusest- et las ta siis täna tuleb, aga praegu ma mõtlen ainult, et krt, kuidas saaks välja keerutada ,et ta ei tuleks.\nMa ei vaja tegevusjuhendajat. Ma tean ise ,mida ma teen ja mida teha tahan ja millal. Mul pole intellektipuuet. Aga MTÜ ,mille kaudu ma selle korteri sain on mõeldud just neile... ja seega pean ma leppima, et ka mind käib keegi paar-kolm korda kuus "jälgimas-kontrollimas". Olen sellest nii tüdinenud, et vaatan vahest ringi avatud üüriturul, aga sealsed hinnad on lihtsalt jubedad. Ja korter iseenesest on ju päris okei, asukoht on hea, kõik lähedal...naabrid ka normaalsed (suve lõpus probleeme tekitanud läbustajad visatigi välja korteriomaniku poolt) . Aga jah, kodutunnet mul tekkinud ka pole. Või ma lihtsalt olen muutunud nii tundetuks, et ma ei tea enam, mida tähendab midagi tunda? Tihti jääb küll selline mulje.. Kõik on kuidagi nii tühi, nii hall ja argine. Aga mis peaks teisiti olema, seda ma ka ei tea. Pealegi ei taha ma muutusi, kardan neid vist.\nMis on elu mõte? Kas pidev enda sundimine midagi tegema? Mis tähendab elurõõm? Jah, ma ei mäleta seda. On pisikesed rõõmud nt kordaläinud laadapäevast, soodsat ostust, mõnest tulevikus kasulikuks osutuda võivast tutvusest vms. Aga mida ma tegelikult tahaksin, seda ma ei teagi vist enam. Jah, üks mõte mind kummitab küll kogu aeg -ma tahan avada enda poe ja olla iseenda tööandja, mitte kellelegi alluda. Kuid selle ma peaksin küll unustama...see teeb mulle lihtsalt haiget, sest ei saa ealeski sellist raha kokku ,et ruume rentida. Või siis tegelikult leppima lihtsalt selle kui paratamatu faktiga, nagu ma olen leppinud oma välimusega. Ning kellele see probleemiks on ,siis -see tema probleem, mitte minu.\nJärjekordselt on mul nädalavahetus nurjumisele määratud. No selle aasta puhul pole enam mitte midagi imestada! Võibolla saan väikese lauanurgakese Telliskivisse, ehk saan sealt 10 eurot- loomulikult suureks abiks seegi, aga no alati ju loodaks ikka rohkemat :) Aga muidu mõtlesin Haapsalu turul toimuvale laadale minna, õnneks on mul kombeks mitte enne kohatasusid maksta, seega ma tegelikult kaotan vaid kahe Simpleekspressi pileti raha. Ja seekord see taas vaid 2 eurot..kahe pileti eest.\nVist hakkab vaikselt sügismasendus ligi hiilima. Ei oskagi millestki eriti kirjutada... Mineviku teemal, millest eelmise postituse kommentaariumis jälle keegi juttu alustas, ma rääkida enam ei viitsi. Kes mõistavad ja tahavad mõista, teevad seda niigi, kes ei mõista ei hakka seda iialgi tegema! Aga tulevikku hetkel ma küll mingit ei näe, ma ei unista enam mitte millestki, sest kõigi unistuste täitumiseks on vaja ... raha. Ja seda paluks mitte tõlgendada jälle abikerjamisena, nagu teatud inimesed seda kogu aeg arvavad!!! See on lihtsalt reaalne fakti konstanteerimine.\nPostitaja: Raili kell 15:48 12 kommentaari:\nNeil, kes ütlevad ,et olen kibestunud ja egoistlik võib isegi õigus olla! Aga mis siis, see olen mina ,see on minu elu ja ma ei peagi kõigile meeldima! Just niimoodi alustan ma tänast postitust sellepärast, et ma ei peatu eriti eelmise nädala sündmustel. Ütleks ehk nii, et kõik juhtus küll äkki, aga samas keegi ju pole igavene. Ning sujus kõik nii nagu sujuma pidi. Kui hakata mõtlema, siis olid need paar nädalat ikka ühed pikimad nädalad küll, tagantjärele mõeldes. Ehk siis just seetõttu, et nii palju mahtus neisse. Emotsionaalselt- no ma ei peatu sellel, sest ma ei saa ise ka endast aru, mida ma tegelikult tunnen. On raske, aga on olnud ka raskemaid üleelamisi... Ja ma olen toime tulnud kenasti.\nStress ja lein jms võib vist vahel ka avalduda rohkem kehaliste sümptomitena.Mina, kes ma tavaliselt ei jää viirushaigustesse, suutsin Võrus endale selle ikka külge haakida. Ja siiamaani käib köha parasjagu närvidele. Ja väsinud olen, meeletult kaua olen hakanud magama hommikuti peale Võrust tulekut- ei tea ,kas sellel on ka mingi seos. Või on see tingitud lihtsalt hallidest ilmadest ja sügismasendus hakkab tasahilju ligi hiilima?\nJah, see jube sügis! Sel aastal mõtlen ma päris hirmuga selle peale, et laadahooaeg oli niru ja sissetulekud kesised, aga hinnad on märkamatult pea kõigis valdkondades tõusnud. Kujutate pilti- mu lemmikleib, mis veel paar päeva varem maksis 79 senti, oli üleöö tõusnud 99 sendi peale! Mida hekki ,eks?! Aga nagu ikka- ma ei oska toidu arvelt kompromisse teha ja söön seda, mida ma tean, et on hea. Õnneks on kategoorias "peenleivad" veel ka endiste hindadega tooteid olemas... kauaks muidugi :) Rukkileiba ma ei söö eriti,sest see tekitab mul kõrvetisi, teraleivad... sorri, aga mulle tunduvad nad kuivad ja maitsetud nagu saepuru : Subjektiivne hinnang muidugi.\nKäisin eile üle hulga aja taas psühhiaatri juures. Tegelikult vist selle spetsialisti vahetuse peale võiks küll mõtlema hakata vaikselt.. Mulle ei meeldi see, et tema niigi pooletunnisest vastuvõtuajast läheb pidevalt alguses ligi 10 minutit ootamise peale, mil ta mind üldse kutsub. Ja siis ülejäänud aeg on niivõrd lühike, eriti kui tema vastuvõtule on järjekorrad mitu kuud. Psühholoog aga jääb endiseks kindlasti, sest kuigi me vahel ka vaidleme natuke ja mõnikord tema kabinetist välja astudes muigan põlglikult tema soovituste üle, siis tegelikult on tal enamuse ajast alati õigus ja ma saan sellest mõnikord aru alles lihtsalt hiljem. Ja tal on oskus oma arvamusi mulle niimoodi selgitada, et ma ei saa tavaliselt hiljem ise ka aru, et ma mitte ei tegutse omaenda mõtete, vaid KE soovituste järgi. Uskumatu aga tõsi- ma ikka vahest võtan soovitusi kuulda ka! Isegi, kui ma esmapilgul tahaks neile soovitajatele ühte teatavat sõrme näidata :D\nTäna käis Sid linnas. Oli algul tulles täitsa kaine isegi. Siis käis korra asju ajamas-pangas ja poes vist- ja tuli tagasi liitrise siidriga. Nujah... Ta ei jäänud kauaks, pidi oma järjekordsele haltuurale minema õhtupoole. Ja ma siis ei tea ,kas ta sinna ka jõudis, igatahes oli ta õhtul helistades juba päris "oma loomulikus olekus" :)\nHomme loodan kohtuda Raineriga. Einoh, kahel rindel ikka päris lahe olla, eks :D Tegelikult ongi selles asja tragikoomiline külg, et ma ei taha mingit tõsist love-stroryt, aga ma tahan samas, et mul keegi oleks. Ja tunded on mul küll vaid ühe vastu, aga isegi temaga ma ei näe seda "päris" ühist tulevikku. Ning teine, kellel arvatavasti on minu suhtes tunded (niipalju kui alkohoolist läbiimbunud inimesel neid olla saabki) jätab mind just tänu oma elustiilile ükskõikseks, aga ma ei oska talle ka lõplikult "ei " öelda. Kusjuures- intiimsuhteid pole mul kummagagi, jajah, ka Sidiga enam juba ammu mitte. Noh, saite nüüd siis teada ka midagi väga isiklikku, millest enamus blogijaid vabalt kirjutavad, aga mina "vanakooli" inuimesena pigem väldi seda teemat. Ning tõin selle praegu välja vaid selleks, et keegi ei saaks mind l... tähega algavaks naisetüübiks nimetada.\nPostitaja: Raili kell 21:30 20 kommentaari:


Heritage Resort - Bageshwar - Hotels.com\nKõik sihtkoha Bageshwar, Uttarkhand, India majutusasutused\nMägedes asuv hotell sihtkohas Kausani, mille juurde kuulub restoran ja mis on ühenduses messikeskusega\nDeluxe tuba, 1 magamistoaga, vaade kõrgendikule - Tuba. Pilt 1/26.\n1 / 26Deluxe tuba, 1 magamistoaga, vaade kõrgendikule - Tuba\nSomeshwar Range – 10,8 km\nBagnath Temple – 34,5 km\nBinsari looduskaitseala – 39,5 km\nExecutive puhkemaja, rõduga, vaade mägedele\nLuxury tuba, 1 magamistoaga, vaade mägedele\nDeluxe tuba, 1 magamistoaga, vaade kõrgendikule\nValley Restaurent on pererestoran, kust avaneb vaade aiale. Restorani spetsialiteet on kohalikud toidud ning seal on saadaval lõunaeine ja õhtusöök. Avatud iga päev\nHommikusöögi hind 250 INR kuni 600 INR täiskasvanutele ja 150 INR kuni 350 INR lastele (ligikaudne)\nKas Heritage Resort võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Heritage Resort pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Heritage Resort ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Heritage Resort pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Heritage Resort lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Heritage Resort kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 12.00 – 12.00. Väljaregistreerumine toimub 10.00. Saadaval on kontaktivaba väljaregistreerimine.\nJah, kohapeal on olemas restoran, mis pakub võimalusi kohalikud toidud ja aiavaade.\nMida majutuskohas Heritage Resort ja selle ümbruses teha saab?\nHeritage Resort pakub jägmisi võimalusi: aed.


Türi rahvasprint 2009\nrahvarallis lubatud või ei ?\nOtepää noortralli 2009\nKesk Eesti rahvakas.\nOsavõtutasud rahvaspordis 2009. a\nAntsla Rally 2009 pildid ja videod\nSimuna vastlasprindi pildid\nSelle aasta rahvasprindi punktid.\nKambja jää 2009\nOhekatku autokross 22.02.2009\nMustvee jäärada 2009\nRahvaralli jaoks auto.\nPõlva Rallisprint 2009\nKÜSIMUS VAJALIK või EI: SPRINDIKOMITEE\nKoeru Talv 2009\nRaadi race 2009 video\nnoor autospordi huviline vajab abi :P\nTahaks teada kuidas saaks kaardi lugejaks?\nTarvastu Rahvakross 2009\nkeda fännate siis?\nSuperkross II etapp 2009\nSuperkross I etapp 2009 Taalis\nRalliaasta 2008 raamat?


Eelinformatsioon kolmapäevaks, 19. jaanuariks - Riigikogu\nEelinformatsioon kolmapäevaks, 19. jaanuariks\n18.01.2011 / Eelinfo\nInfotunnis vastavad Riigikogu liikmete küsimustele vastavad haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas (peaministri ülesannetes), keskkonnaminister Jaanus Tamkivi ja põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder. Küsimuste esitamiseks on registreerunud 9 Riigikogu liiget. Küsimused puudutavad Eesti teadust maailma teaduspildis, keskkonnaplaneerimist, EL kalandusreformi ja Eestit, maaelu olukorda, Läänemere kaitse tegevuskava, Eesti põllumajanduse jätkusuutlikkust, Haanja looduspargi Tallikõsõ sihtkaitsevööndit, kalandust ja põllumajandusministeeriumi haldusala.\nKell 14 – täiskogu isatung\nPäevakorras on 15 eelnõu, millest 5 on teisel ja 10 esimesel lugemisel.\n1. Esimesele lugemisele tuleb sotsiaalkomisjoni algatatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (879 SE), mille üks eesmärke on soodustada lühiajaliste tööde vastuvõtmist, muutes korduva töötuskindlustushüvitise taotlemise inimesele paindlikumaks. Nii on eelnõuga muudetud töötutoetuse ja töötuskindlustushüvitise maksmisel ooteaja rakendamise korda. Korduval töötuks jäämisel ei eelne enam toetuse maksmisele 7- ja 60-päevast ooteaega, st nii töötutoetust kui ka töötuskindlustushüvitist hakatakse pärast lühiajalist töötamist uuesti töötuks jäämise korral arvutama avalduse esitamise päevast. Ka avardab eelnõu võimalusi asendada töötukassasse vastuvõtule tulemine sidevahendi teel pöördumisega, muutes töötukassaga suhtlemise paindlikumaks. Nii võib kohustusliku vastuvõtule tulemise edaspidi asendada telefoni teel ühenduse võtmisega juhul, kui töötu osaleb tööturukoolitusel või tööpraktikal. Lisaks võib vastuvõtule tulemise asendada sidevahendi teel pöördumisega kolme kuu jooksul esmase tööotsimiskava koostamisest, kui töötukassa hinnangul suudab inimene leida töö iseseisvalt ega vaja muid tööturuteenuseid kui teavitamine ja töövahendus.\n2. Esimesele lugemisele tuleb Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni algatatud käibemaksuseaduse § 15 muutmise ja täiendamise seaduse eelnõu (846 SE), mille eesmärk on vähendada seni 9%-lise käibemaksumääraga kaupade maksumäära tagasi 5%-ni, nii nagu see oli enne 1. jaanuarit 2009. Seadus jõustuks 1. jaanuaril 2013. 9%-lise käibemaksumääraga maksustatakse algataja selgitusel raamatuid ja õppevahendina kasutatavaid töövihikuid, sotsiaalministri määrusega nimetatud ravimeid, rasestumisvastaseid vahendeid, sanitaar- ja hügieenitooteid ning puudega isiku isiklikuks tarbeks mõeldud meditsiiniseadmeid ja abivahendeid ning selliste abivahendite kasutada andmist puudega isikutele; perioodilisi väljaandeid ning majutust või majutust koos hommikusöögiga, välja arvatud selle teenusega kaasnevat kaupa või teenust. Rahanduskomisjon antud eelnõu ei toetanud.\n3. Teisel lugemisel läheb lõpphääletusele valitsuse algatatud merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni muutmise 1996. aasta protokolliga ühinemise seaduse eelnõu (853 SE), mille ühinetava protokolli eesmärk on kindlustusmäärade ajakohastamine, kuna konventsioonis sätestatud määrad, mis kehtestati 1976. aastal, ei taga enam piisavat kaitset kannatanud poolele konventsioonis sätestatud nõuete puhul, mille esinemisel on kahju piiramine võimalik. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009 direktiivi 2009/20/EÜ laevaomanike kindlustuse kohta merinõuete korral artikli 4 lõige 3 viitab selles sätestatud kohustusliku kindlustuse piirmääradena 1996. aasta protokollile. Nimetatud piirmäärad muutuvad Eestile kohustuslikuks 1. jaanuarist 2012. Kindlustustunnistusi võib laeval olla ka mitu, kuid direktiiv nõuab vastutuse kohustuslikku kindlustamist protokolli määrade alusel.\n4. Teisele lugemisele tuleb valitsuse algatatud kirikute ja koguduste seaduse muutmise seaduse eelnõu (884 SE), mille eesmärk on lahendada kirikute ja koguduste seaduse rakendamisel eeskätt usuliste ühenduste registrisse kantud andmete muutmisel ilmnenud probleeme ning tagada 12.03.1999 jõustunud Eesti Vabariigi ja Püha Tooli vahel sõlmitud kokkuleppe täitmine. Kokkulepe reguleerib katoliku kiriku õiguslikku staatust Eesti Vabariigis. Eelnõu on kavas viia lõpphääletusele neljapäeval, 20 jaanuaril.\n5. Teisele lugemisele tuleb valitsuse algatatud võlaõigusseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja mittetulundusühingute seaduse muutmise seaduse eelnõu (881 SE), mille peamine eesmärk on üle võtta riigisisesesse õigusesse uus puhkuseosakute direktiiv 2008/122/EÜ. Direktiivi ülevõtmisega kaasnevad muudatused on suunatud eelkõige tarbijakaitse parandamisele puhkuseosakute valdkonnas. Samuti tehakse eelnõuga ettepanek täpsustada mõningaid sotsiaalmaksuseaduse ja mittetulundusühingute seaduse sätteid. Eelnõu on kavas viia lõpphääletusele neljapäeval, 20 jaanuaril.\n6. Teisele lugemisele tuleb valitsuse algatatud kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (870 SE), millega kehtestatakse konservatiivsete pensionifondide investeeringutele täpsemad ja rangemad piirangud nii instrumentide kui ka reitingute osas. Samuti täiendatakse fondivalitsejatele esitatavaid nõudeid ja muudetakse pensionifondidega seotud aruandluse ja avalikustamise korda, eemärgiga muuta fondide tegevus läbipaistvamaks ja pensionifondi osaku omanikule arusaadavamaks. Lisaks muudetakse kohustuslike pensionifondide vahetamise ja sissemaksete suunamise reegleid paindlikumaks ja asendatakse kord aastas toimuv fondide vahetamine võimalusega vahetada fonde 3 korda aastas.\n7. Teisele lugemisele tuleb valitsuse algatatud ravimiseaduse § 39 muutmise seaduse eelnõu (872 SE), millega täpsustatakse ravimite käitlemise tegevuslubade registri eesmärki, sisu ja registrile andmete edastamise kohustust. Muudatused võimaldavad kasutusele võtta uue infotehnoloogilise süsteemi, et pidada arvestust ravimite käitlemise tegevusloa omajate ja nende erialase tegevuse ning ravimite käitlemisega seotud järelevalve teostamise üle, et saada andmeid ravimipoliitika juhtimise ja korraldamise ülesannete täitmiseks ning ravimite käitlemisalase statistika tegemiseks. Ravimite käitlemise tegevuslubade registri pidamiseks ettenähtud uus infotehnoloogiline süsteem on algataja kinnitusel senisest efektiivsem ja võimaldab kokku hoida ravimiameti töö- ja ajaressurssi. Rakendatav lahendus koondab ühte seni kolme kasutusel olnud (Access) andmebaasi info, mille vahel puudub ühtne liidestus ja mille tõttu toimub andmesisestus eraldi peetavatesse andmebaasidesse mitmekordse sisestuse kaudu. Eelnõu on kavas viia lõpphääletusele neljapäeval, 20 jaanuaril\nSeisukoha andmine ühise põllumajanduspoliitika reformi teatisele (COM(2010)672); Eesti seisukohad 24. jaanuaril 2011 toimuval Euroopa Liidu põllumajanduse ja kalanduse nõukogu istungil. Kutsutud põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder.\nKell 12 – Riigikogu esimees Ene Ergma osaleb raamatu „Saladuslikud seiklused Toompeal“ esitlusel Toompea lossi Valges saalis. Raamatu kirjutas Jaanus Vaiksoo, pildid joonistas Marja-Liisa Plats. Kummalise lossiseikluse lugu aitab tutvustada väikesele lugejale nii Toompea lossi kui ka parlamendi töid ja tegemisi.


Kui poisi vanemad avastasid, milline nende laps välja näeb, hülgasid nad ta… 4-aastat hiljem aga sündis ime! | SiitSealt.ee\nKui poisi vanemad avastasid, milline nende laps välja näeb, hülgasid nad ta… 4-aastat hiljem aga sündis ime!\nVäike Kirill elas Kasahstani lastekodus viimased 4 aastat. Hooldajad olid ammu lootuse kaotanud, et ta adopteeritakse. Poiss sündis ilma parema käeta ja tema kodulinnas Kasahstanis ei taha keegi puudega last. See oli ka põhjus, miks vanemad peale sündi, 20 päeva hiljem, poisi maha jätsid. Hüljatud laps veetis palju kurbi aastaid lastekodus. Tema sõbrad adopteeriti ja ta jäi lastekodusse üksi.\nÜhel päeval aga muutus kõik… Läbi uskumatu saatuse keerdkäigu avastas poisi Kanadast pärit paar, Doug ja Lesley Facey. Nad olid mõlemad last soovinud. Kui nad Kirilli nägid, oli neil selge, et just teda nad soovivad. Hoolimata tema puudest või just selle erisuse pärast. Kohutav aga oli see, et lasetkodu juhataja üritas paari ümber veenda, et nad ei võtaks just seda last. Kuid paar teadis täpselt, mida nad teevad.\nKui Kirill lennujaama saabus ja oma vanaisaga esmakordselt kohtus, ootas teda ees suur üllatus. Dave’i isa oli ka sündinud ühe käega. Edukas ärimees ja sportlane põlvitas oma uue lapselapse ees ja ilma sõnagi lausumata, sirutas talle oma käe. See oli maagiline hetk, kui Kirill kohtus kellegi enda sarnasega. Ruum oli vaikne ja kõik hoidsid hinge kinni. Kui Kirill tunnetas vanaisa könti, tundis ta temaga kohest sidet. Kirill teadis, et ei ole enam üksi ja et see on talle täiuslik pere.\nSellest ajast on õnnelik perekond elanud suurepärast elu. Kirillil läheb inglise keeles aina paremini, ta sõbruneb kiiresti ja saab toetust, mida vajab. Dave on kindel, et tänu oma isale kasvab Kirill üles kõigi nende võimalustega, mis ta isal olid. Ja muidugi naudib Kirill salajast käepigistust vanaisaga… könt köndi vastu.\nVähemalt üks väike inimene on saanud õnnelikuks…


Müüa maatükk, Kukulinna, Tartu vald, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maatükk - VÄLJAMÄE, Kukulinna, Tartu vald, Tartumaa\nKõik pildid (15)\nMUINASJUTULINE KINNISTU SAADJÄRVE LÄHISTEL!\nKrunt 3,9 ha\nÜmbrus: Saadjärv 1,5 km, teed heas seisukorras\nMüüa ainulaadne elamukinnistu Tartust vaid 18 km kaugusel Saadjärve lähedal. Tegemist on vana talukohaga, kus asuvad vana maakelder, silikaattellistest väike maja (vajab renoveerimist või lammutamist) ning maakivimüürid endisest hoonest.\nElektriliitumine ampritasuga. Võimalik on liituda ka gaasitrassiga.\nSuurepärase asukohaga kinnistu vaikust ja rahu armastavale perele, kel soov luua oma kodu linnast välja ja samas nii lähedale, muinasjutulisse paika.\nKinnistult avanevad lummavalt maalilised vaated ümberkaudsetele Vooremaa kõrgendikele. Oma koduõuest saate nautida kitseperede toimetamisi ning kinnistul asuvate põlispuude otsast kostub kaunist linnulaulu või toimetussaginat peaaegu et aastaringselt.\nKinnistule on võimalik rajada tiik, ehitada saun, maja ja kõrvalhooned.\nKinnistu on piisavalt suur, et paigaldada maaküte.\nKinnistu alumisest servast jookseb läbi oja, mis suubub 1,5 km kaugusel asetsevasse Saadjärve. Saadjärve on üks omapärasemaid ja huvitavamaid Eesti järvi ning suurim järv Vooremaal. Järv on 6 km pikk ja kuni 1,8 km lai, tema pindala on 707,6 ha ning suurim sügavus 25 m.\nTartust vaid 18 km kaugusel ja samas otsekui paradiisi südames asetsev elukeskkond.\nKõik vajalik alates lasteaedadest, koolidest, poodidest, arstikeskusest jne leidub paari kilomeetri raadiuses Lähtel ja Äksis.\nLähtel on olemas erineva pikkusega terviserajad, mida saab kasutada nii suusatamiseks, jooksmiseks, kepikõnniks kui jalgrattaga sõitmiseks. 2,5 km ring on ka valgustatud. Raja juures paikneb ka vaatetorn.\nLähedale jääb klassitsistlikus stiilis Saadjärve mõisahoone, vana park ja rahvamuistenditest tuntud kaks rändrahnu - Kalevipoja lingukivid.\nLähikonnas asub ka Tartu Kalevi Jahtklubi, Jääaja Keskus ning Pärna ratsatalu.\nHelista ja küsi lisa.\nOled oodatud lähemalt tutvuma!\nAitan Teid kinnisvara müümisel, ostmisel ja üürile andmisel. Tasuta konsultatsioon Teie kinnisvara õige turuväärtuse määramiseks. Kinnisvaraobjekti reklaam erinevates interneti portaalides ja lehtedes.\nKorrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Rohkem infot meie kodulehel www.ader.ee\nLähim lasteaed ~ 3.5 km Lähte Lasteaed\nLähim kool ~ 2.8 km Lähte Ühisgümnaasium\nLähim peatus ~ 800 m Mihkli 614\n44 000 € 1.14 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maatükk - VÄLJAMÄE, Kukulinna, Tartu vald, Tartumaa Vastust ootama jäädes\n1 276 200 €\nTartu mnt 102\nSuigu tee 16\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3209858 Kommentaar:\nKV indeks 111.1 0.45%\nVanad head tehnosüsteemid: kodu seadusega kooskõlla! 03.06.20


Põlvamaa Partnerluskogu plaanib koostööd Rumeeniaga\nKoostöö algatamise eesmärgil viibisid Põlvamaa Partnerluskogu juhatus ja tegevtöötajad augusti lõpus Rumeenias Satu Mare linnas ja maakonnas, kus tutvuti sealse kohaliku LEADER-tegevusgrupi Somes Codru Microregion ja omavalitsustega.\nTegevusgruppidevaheline tutvus algas suve hakul Soomes toimunud LINC-konverentsil, kus tekkis idee arendada koostööd.\nSomes Codru Microregioni tegevusgrupi LEADER tegevuspiirkond asub Transilvaanias, piirnedes nii Ungari kui ka Ukrainaga. Selle asjaolu tõttu on piirkond omanäoline – multikultuurne ja pikaajaliste poliitiliste ja kultuuriliste mõjutustega eriti ungarlaste ja austerlaste poolt.\n„Sarnaselt Põlvamaa Partnerluskoguga asub Satu Mare tegevusgrupp samuti pealinnast kaugel ja kahe riigipiiri lähedal. Sealse LEADER-tegevusgrupi eestvedajad on aktiivsed ja teevad oma tööd südamega, soovides parandada ja elavdada elu Rumeenia ääremaal. Nende tegevust raskendavad aga tunduvalt suurem bürokraatia toetuse taotlemisel võrreldes Eesti tingimustega ning kogukondade passiivsus,” võrdles kahte tegevusgruppi Põlvamaa Partnerluskogu tegevjuht Tiiu Rüütle. „Majanduslikus mõttes on piirkonna õnn ja õnnetus piiriäärne asukoht, mis tingib olukorra, et allhanget tegevate suurte tootjate otsusest rajada oma tehas ühele või teisele poole Rumeenia piiri sõltub paljuski piirkonna ja inimeste heaolu.”\nPartnerluskogu esindajatele tutvustati kohalikke LEADER-toetust saanud edukaid ettevõtteid, teiste hulgas kahe tuhande hektari suurust mahevilja kasvatavat farmi, täispuidust mööblit valmistavat tislerikoda, rahvusvahelisi auhindu noppinud veinitootjaid ning kohalikule omavalitsusele kuuluvat kultuurimaja ja sajanditevanust kultuuripärandit.\n„Kindlasti jätkub meil aktiivne suhtlus ja koostöö. Mul on väga hea meel, et sain suhelda oma kolleegidega Satu Mare omavalitsustest. Planeerime ka ühisprojekt LEADER-tegevusruppide vahel. Nii nagu Põlvamaa Partnerluskogul, on ka Somes Codru Microregioni tegevusgrupi juhatuse eesotsas vallavanem,” sõnas partnerluskogu juhatuse esimees Andrus Seeme. „Meie riigid, eriti meie maapiirkonnad, on küll arenenud erineva kiirusega, kuid Rumeenia edeneb praegu jõudsasti ning ühise, kommunistliku, mineviku tajumine on nähtamatuks nööriks, mida Rumeenias viibides tunnetasime ja mis tegi suhtlemise lihtsaks ja soojaks.”\nViimati muudetud: 05/09/2018 08:51:41