Fantaasia-rollim�ng ja kunsti�petus - Dragon.ee\nArtiklid > Rollim�ngud > Fantaasia-rollim�ng ja kunsti�petus\nFantaasia-rollim�ng ja kunsti�petus\nPedagoogiline l�put�� Tallinn 2003\nVeebi jaoks kohandas GrimReaper aka Kardinal Ancalagon\nFantaasia-rollim�ng ja kunsti�petus huvialaringis\nFantaasia-rollim�ngu ja kunstiringi �hised eesm�rgid\nFANTAASIA-ROLLIM�NGU ETTEVALMISTAMINE JA SELLE L�BIVIIMISE V�IMALUSED\nEesti m�toloogia fantaasia-rollim�ngu ainena\nEesti m�toloogia ainelise fantaasia-rollim�ngu ettevalmistamine\nM�ngu ettevalmistamise n�idisplaan\nM�ngu ettevalmistamise eritingimused\nEesti m�toloogial p�hineva fantaasia-rollim�ngu l�biviimine\nM�ngu etappide sisu ja eesm�rgid\nEESTI JA SOOME-UGRI M�TOLOOGIA\nANKEETK�SITLUS JA SELLE ANAL��S\nALLIKAD JA KASUTATUD KIRJANDUS\nAnkeetk�sitluse tulemuste graafikud\nHuvipakkuvaimad ankeetk�sitlusest saadud andmed, p�hjendused ja arvamused\nEriti j�lke hallt�ve ravitsemise retsepte\nKui alustasin selle teema kallal t��tamist, otsustasin k�igepealt uurida, kuidas ja kui palju on rollim�ngu k�sitlenud TP� �li�pilased. Selleks k�lastasin ka kasvatusteaduskonna raamatukogu. Kui ma lahkele raamatukoguhoidjale selgitasin, et olen kunsti�petuse tudeng ja otsin materjali oma l�put��teemale �Rollim�ng kunsti�petuses�, oli proua siiralt �llatunud: �Rollim�ng, kunsti�petuses?�. T�epoolest, on vist p�ris raske seostada rollim�ngu ja kunsti�petust. Oleme harjunud teadmisega, et pedagoogilist rollim�ngu rakendatakse v�ga aktiivselt keele�ppes, see toimib muuseumi�ppes, keskkonna�ppes, seda on rakendatud alg�ppes ja mingil m��ral ajaloo�ppes jne. Kuid kunsti�ppes? Kuidas?\nRollim�ngu tehnikates on toimunud kiired muutused. Esile on kerkinud uusi alternatiivseid meetodeid. Rollim�ngu on kasutanud �hiskonnateadlased, et eksperimenteerida olukordadega, mida reaalses elus on raske j�lgida ja kogeda; kunsti�petajad on kasutanud rollim�ngu, et julgustada ja ergutada �pilasi ennast enam avama, visuaalselt v�ljendama; ps�hhoterapeudid individuaalses ja grupit��s patsiendi ps��hiliste probleemide p�hjuste otsimisel jne. Kindel koht on rollim�ngul ka koolis, kus seda saab kasutada �petamistehnikana. (Nahkur : 90). K�ik see julgustas teema kallal edasi t��tama ja p��dma leida neid v�imalikke kokkupuutepunkte rollim�ngu ja kunsti�petuse vahel.\nK�igepealt tuli leida rollim�ngu t��p, mis sobiks k�ige paremini kunsti�petuse eesm�rkide saavutamiseks. Selleks tundus k�ige paremini sobivat fantaasia-rollim�ng. Oma valikut fantaasia-rollim�ngu kasuks p��an p�hjendada vastavas peat�kis. Samas �ritan edasi anda ka selle m�ngu p�hiolemuse AD&D ehk �Advanced Dungeons and Dragons� m�ngu p�hjal.\nSeda t��pi m�ngude puhul kasutatakse tihti ka ingl. k terminit tabletop (lauam�ng), mis tundub oma m��ratluses pisut puudulik ja segadust tekitav. Liina Paadik oma uurimust��s t�i v�lja termini �fantaasiam�ng� ingl. k fantasy-game ja sellest tulenevalt �fantaasiam�ngija�, ingl. k fantasy-game player ja jagas Eestis m�ngitavad rollim�ngud kolme r�hma: a) rollim�ngud, n�itena t�i AD&D, b) lauam�ngud (ehk tabletop), n�iteks �Warhammer�, c) kaardim�ngud, n�iteks �Magic: The Gathering�. Seega nimetas Paadik AD&D ja p�hiolemuselt sellega sarnanevaid m�nge fantaasia- rollim�ngudeks. M�ngudest siinkohal veel niipalju, et nende p�hiolemuseks ongi fantaasiamaailm ja rollim�ng. �ks selle m�ngu v�ludest seisneb m�ngu s�steemil, mis v�imaldab luua �ksk�ik milliseid maailmu �ksk�ik milliste tegelastega. See n�uab v�ga suurt eelt��d ja kindlasti ka m�ngujuhi kogemusi, mida minul kahjuks ei ole. Seep�rast ei paku ma selles t��s m�ngumaailma ennast, vaid ideed, �ht v�imalust, kuidas Eesti m�toloogial p�hinevat fantaasia-rollim�ngu v�iks rakendada kunsti�petuses � antud juhul huvialaringis. P��an leida ja n�idata viise, v�imalusi, kuidas fantaasia-rollim�ngu kasutamisega oleks v�imalik arendada noorte kujutlusv�imet, fantaasiat, suhtlemis-, enesev�ljendusoskust, praktilist joonistamis- ja maalimisoskust ja lisaks anda kasulikke teadmisi m�toloogiast, etnograafiast ja meie rahva ajaloost �ldisemalt. Kunsti�petuse eesm�rkide m��ramisel l�htusin riiklikust �ppekavast ning enda kogemustest ja t�ekspidamistest.\nUurides varasemate Eesti fantaasiam�ngualaste uurimust��de olemasolu, �nnestus leida kahe autori k�sitlused: TPS noorsoot�� eriala �li�pilase Arpo Vatseli kursuset�� �Rollim�ngu m�ju isiksuse arengule� ja Liina Paadiku 1999. aastal kaitstud T� etnograafiaeriala l�pput�� �Fantaasiam�ngud ja nende m�ngimine Eestis�.\nArpo Vatsel on uurinud ja kajastanud fantaasia-rollim�ngu arendavat m�ju isiksuse kujunemisele. A.Vatsel viis l�bi ankeetk�sitluse fantaasia-rollim�ngijate seas ja vastuseid anal��sides j�reldas, et k�sitletud rollim�ngud on sarnaselt draama�ppega suhtlemist kergendavad, fantaasiat arendavad ja empaatilist v�imekust t�stvad tegevused.\nFantaasiam�ngu arendava m�ju m�rkis �ra ka Liina Paadik 1999. aastal kaitstud T� etnograafia eriala bakalaureuset��s. Liina Paadiku t�� on p�hjalik ja avab m�ngu olemuse, tutvustab fantaasiam�ngu eri r�hmadesse kuuluvaid m�nge ja nende m�ngijaid, heites valgust m�ngimise p�hjustele. Tutvustab m�ngujuhi osa, ei j�ta t�helepanuta ka m�ngus�ltuvust ja v�rdleb rollim�ngu teatriga, m�ngutoaga, lapsem�nguga, raamatu/jutu kirjutamisega ja keskaegsete pidustustega (karnevalidega). Viis l�bi ulatusliku k�sitluse m�ngijate seas.\nAntud t��s toetun Vatseli ja Paadiku uurimustes tehtud j�reldustele, enda poolt l�bi viidud ankeetk�sitluse tulemustele, oma isiklikule kogemusele AD&D m�ngijana ning kunstivallas omandatud kogemustele ja teadmistele. Kasutan asjakohast kirjandust, Internetis leiduvat materjali.\nViisin l�bi ankeetk�sitluse fantaasia-rollim�ngude peamiselt AD&D m�ngijate seas, et saada vastused mind huvitanud k�simustele ja leida kinnitust asjadele, mida ma eeldasin, kuid polnud l�puni kindel. Peamine eesm�rk oli saada kinnitust sellele, et visuaalne kujutamine ja visuaalsed pildid on fantaasia-rollim�ngus olulised. Teiseks m�ngijate aktiivsus m�ngu �lest�hendamises nii s�nas kui pildis, ehk siis m�ngu s�ndmuste �leskirjutamises ja visuaalses kujutamises. Samuti m�ngijate huvi eesti m�toloogia vastu. P�hikooli ja g�mnaasiumi �pilastelt uurisin m�ngu v�imalikku m�ju �ppimisele ja vanemate ning �petajate teadlikkust laste harrastusest ja nende suhtumist sellesse. Tahaksin t�nada k�iki ankeetk�sitlusele vastanuid. Samuti Jaagup Irvet ja k�iki teisi www.dragon.ee eestvedajaid, kes mind igati aitasid ankeetk�sitluse l�biviimises. Sain mitmek�lgset abi MT� Rollim�ngijate seltsi eestvedajalt Madis Mikkorilt, kelle abil koostatud rollim�ngu ettevalmistavat plaani t��s kasutan. Samuti t�nan Meelis Kroshetshkini, Eva Nilsonit, ja s�pru, kellest mul samuti palju abi oli.\n1973. aastal l�id kaks s�jateemaliste taktikaliste lauam�ngude fanaatikut Gary Gygax ja Dave Arneson m�ngu, mida v�ib kahtluseta pidada k�ikide fantaasia-rollim�ngude isaks. Nad individualiseerisid lauam�ngu "s�jalise �ksuse", andsid talle isiksuse, k�rvaldasid tema seotuse konkreetse m�ngulauaga ning andsid talle v�imaluse omandada kogemusi ja oskusi. Kuigi mitmed reeglid meenutasid veel harjumusp�raste lauam�ngude omi, olid nad loonud midagi uut: esimese fantaasia-rollim�ngu. M�ngu atmosf��riks sai t�helepanuv��rselt eklektiline segu mitmete populaarsete fantaasiakirjanike ideedest (Tolkien, Moorcock, Leiber, Lovecraft, Vance, Anderson jne). (http://www.dragon.ee/index.php?id=roll&src=dungeons_dragons.)\nGygax �ritas m�ngu edasi m��a k�igile p�hilistele m�ngutootjatele, kuid viimane kui �ks l�kkas selle tagasi, tuues p�hjenduseks, et keegi ei osta m�ngu, milles pole v�imalik v�ita. Selle peale l�i Gary oma firma, mille nimetas Tactical Studies Rules (TSR) ja andis v�lja m�ngu Dungeons & Dragonsi nime all. (http://www.htg.tartu.ee/~d9cicper/miilang/9/add.html).\nD&D versioone v�ib pisut �ldistades jagada nelja perioodi: "Basic Dungeons & Dragons", "Advanced Dungeons & Dragons 1st edition" ja "Advanced Dungeons & Dragons 2nd edition", �Dungeons & Dragons 3nd edition�\nBasic D&D sai alguse 1973. aastal siis veel ilma basic�uta ja teda reklaamiti kui "fantaasiateemalist s�jam�ngu, mida m�ngitakse paberi ja pliiatsi abil". M�ng koosnes kolmest raamatust: "Men and Magic", "Monsters and Treasure" ja "Wilderness & Dungeon Adventures".\nKuna erinevaid avaldatud materjale kogunes aja jooksul palju, tekkis rollim�ngu intensiivsetematel tarbijatel vajadus kompaktsemate m�ngumaterjalide j�rele. Lisaks oli Gygaxil kogunenud suur hulk t�iendusi ja parandusi. Sellest s�ndiski m�te avaldada uus versioon, mis sai nimeks "Advanced Dungeons & Dragons". 1977 avaldati AD&D esimene raamat "Monster Manual", millele j�rgnesid "Player's Handbook" ja "Dungeon Master's Guide".\nJ�tkati ka vana D&D avaldamist. Kuid see nimetati �mber "Basic Dungeons & Dragonsiks" ja seda reklaamiti kui algajatele rollim�ngijatele m�eldud materjali.\nAD&D-l oli p��rane menu. Uusi materjale avaldati veel agaramalt kui enne ja vajadus uue, parandatud versiooni j�rele tekkis �sna varsti. Ometi ei saanud see teoks enne kui 1989. aastal. Sellele eelnes omanike vahetus ja mitmete v�tmepersoonide lahkumine firmast. Paljude arvates oli just see p�hjuseks, miks uus "Advanced Dungeons & Dragons 2nd edition" tuli eelnevaga v�rreldes pisut kohmakas ja poolik (kuigi mitte v�hem populaarne). (http://www.dragon.ee/index.php?id=roll&src=vana_dd)\nFirma omanike omavahelise jagelemise tulemusena ootasid fanaatilised rollim�ngurid �le k�mne aasta D&D uut v�ljaannet. Aastal 2000 ta l�puks saabus. Tema s�mboliks sai kahek�mnek�ljeline t�ring (d20). Uus s�steem on p�hiolemuselt sama, mis enne, kuid kergemini �pitav ja j�lgitav, kiirem, loogilisem, viimistletum.\nVersiooni uuendusega kaasnes oluline muutus firma poliitikas. Oma autorluse kiiva kaitsmise asemel anti uus m�ng vabaks kasutamiseks k�igile, ka kasusaamise eesm�rgil. Raske �elda, kas eesm�rgiks oli firma soov v�hendada rollim�ngu turu killustatust ja olla uue universaalse s�steemi v�ljaandja, v�i m�nguloojate soov isiklikke firmasid asutada ja seal sama s�steemi edasi kasutada � aga see polegi t�htis � t�htsam on see, et rollim�ngutoodangu kirglik tarbija on sellest ainult kasu saanud.\nAD&D l�hend ingliskeelsest Advanced Dungeons and Dragons, ehk siis eesti keeles �Arenenud koopad ja draakonid� on n��dseks �ks paljudest rollim�ngudest, sest selle eeskujul on tekkinud teisigi - alates Tolkieni enda Keskmaast ja l�petades Georg Lucase T�hes�dadega. Kuid AD&D on neist k�ige laiemalt levinud, oletatakse, et seda m�ngivad v�hemalt neli miljonit inimest.\nNagu eespool juba korra mainitud, p�hineb AD&D ainestik Euroopa �hism�toloogial ja J.R.R. Tolkieni ning tema j�rgijate teostest s�ndinud uus-m�toloogial. Kuna inimestel on s�nnip�rane omadus unistada, leiavad paljud, keda igap�eva praktilisus n�ristama kipub, endale v�ljundi ulme ja fantaasia zhanri kuuluvate raamatute lugemise n�ol. See ajaviitevorm on edukate eraettev�tjate poolt arendatud rollim�ngudeks. Valmis konstrueeritud tehismaailmas toimuv m�ng kopeerib tegelikku elu, segades seda fantaasiaga. AD&D m�ngu aluseks on maailm, kus tegevus toimub - selliseid maailmu on ametlikult loodud p�ris mitmeid, alustades reaalse maailma koopiatest ja l�petades k�rbemaailmaga, mille kohal paistab s�simust p�ike. Sama erinevad on ka neis elavad olendid ja �mbritsev loodus. Inimeselaadseid olendeid leidub siiski pea igal pool. Valmis maailmadesse on sisse kirjutatud seiklused. T�iesti juhuslikult, seistes �igel ajal vales kohas, satuvad m�ngijad nendesse. Valmiskirjutatud l�ppe ei ole � seiklusest v�ib saada heroiline eepos v�i vodevill, m�ngureeglid on piiratud vaid fortuuna ja inimliku fantaasia l�pmatusega. http://www.tud.ttu.ee/~t001181/add.html\nM�ngus osaleja elab sisse �he tegelase loomusesse ja seej�rel juhib ta l�bi seikluse. ta teeb otsuseid, suhtleb teiste m�ngijate ja nende karakteritega, ja mis k�ige olulisem, p��ab m�ngu jooksul samastuda oma tegelasega. See ei t�henda, et m�ngija peaks m�ngu ajal n�iteks vehkima kujuteldava m��gaga v�i jooksma ringi ja k�ituma nii, nagu tema karakter v�iks k�ituda t�elisuses. Kui m�ngija tegelaskuju on sunnitud tegema mingi otsuse v�i tegutsema, siis m�ngija kujutab ette, et tema on selles situatsioonis ja valib vastavalt edasise tegevuse. Tegelikus elus istuvad aga m�ngijad ja m�ngujuht mugavalt �mber laua ning hoopis jutustavad �ksteisele oma tegelaste m�tetest ning k�itumistest.(Paadik 1999:181). Kuid mitte k�ike ei saa ja ei peaks kirjeldama, v�ga sageli m�ngujuht parema ettekujutuse saamiseks v�tab kasutusse visuaalset abimaterjali, n skeeme, kaarte, kollide pilte. K�sitlusest selgus, et enamus m�ngujuhtidest ja m�ngijatest on siiski arvamusel, et visuaalsed pildid on vajalikud, kuna loovad parema ettekujutuse, et k�ik m�ngijad omaksid �htset pilti sinu tegelasest v�i m�nest kollist. AD&D loojad on v�lja andnud palju raamatuid, mis sisaldavad illustratsioone erinevatest rassidest, olevustest ja esemetest. Kuid mitte k�ik m�ngijad ei poolda piltide kasutamist m�ngus, p�hjendades seda n�iteks sellega, et iga�hel on �igus enda kujutluspildile.\nAD&D-m�ngija t�htsaim raamat on "Players Handbook", milles on k�ik selle m�ngu p�hit�ed lihtsalt ja selgelt kirjas. Kahjuks (v�i �nneks) k�ll inglise keeles. Et tegu pole arvutim�nguga, ei ole vaja klaviatuuri, samuti ei ole see teatrietendus, seega on kost��mid ainult fanaatikutele ja L.A.R.P (Live Action Roleplay) harrastajatele, kelle puhul kost��mi kasutamine on �ks m�ngu �igustatumaid p�hikomponente. Iga m�ng vajab koordinaatorit, AD&D-s on selleks Dungeon Master (DM). M�ngujuht on m�ngu valitseja ja aju. �lej��nud huvilised hakkavad m�ngijateks. Siis teeb m�ngujuht endale maailma v�i ostab poest m�ne valmistehtud seikluse ja m�ng v�ib alata.\nM�ngija ehk Player Character (PC) alustab oma epop�ad t�ringuvisetega, millega tehakse kindlaks tema m�ngitava tegelase baasv�imed. Nendeks on: j�ud (strength), liikuvus (dexterity), vastupidavus (constitution), elutarkus (wisdom), intelligents (intelligence) ja karisma (charisma). T�ringud on PC-le kohustuslikud aksessuaarid. Need ei ole mitte ainult k�igile tuntud kuuek�ljelised, vaid seitset erinevat sorti �alates neljak�ljelistest l�petades kahek�mnek�ljelistega. PC v�ib valida erinevate rasside vahel; inimene, haldjas, poolhaldjas, gnoom, k��bik ja p�kapikk on k�ige tavalisemad. Muidugi kui DM lubab, v�ib teha kas v�i jeti v�i vihmaussi. J�rgmiseks valib m�ngija oma tegelase klassi, t�nap�evam�istes ameti. See v�ib olla kas v�lur v�i varas, s�dalane v�i preester. Loomulikult v�ib see olla ka seak�nadepuhastaja, kuid ajapikku l�heks ilmselt igavaks. L�petuseks tuleb valida oma tegelase sugu, siin eriti palju valikuv�imalusi pole. Nime valik on t�iesti piiramatu � ilus ja heroiline Adrian Stonefist v�i maal�hedased Peko ja T�nn. (http://www.tud.ttu.ee/~t001181/add.html)\nM�ng ise p�hineb m�ngujuhi jutustamisv�imel, m�ngijate kujutlusv�imel ja kompaktsel reeglistikul, mis koordineerib m�ngu mehaanikat. M�ngujuht manab kirjelduste abil m�ngijaile kujutluspilte, see meenutab hea romaani lugemist. M�ngujuhi osaks j��b siinjuures k�rvaltegelaste, interj��ri, maastiku ja muu sellise kirjeldamine. M�ngijad kirjeldavad loo peategelaste tegemisi ja toimetamisi, m�tteid ja nende poolt r��gitavat. See, kas ja kuidas tegelasel midagi �nnestub, s�ltub juba t�ringuvisetest ja DM-i interpreteerimisv�imel. Et ette kujutada, mis toimub �hes m�ngus, tuleks k�tte v�tta t��piline fantaasiakirjandusse kuuluv raamat. �tleme, et m�ngitakse Tolkieni "K��bikus" olevat kohta, kus Gandalf, p�kapikud ja k��bik j�uavad Rivendelli. M�ngujuht kirjeldab loodust, laulvaid haldjaid ja seda, kuidas seltskond j�uab kohale. M�ngijad kirjeldavad, mida nad teha tahavad. Kui on vaja lahendada m�ni lahingusituatsioon, v�etakse appi t�ringud. AD&D on tegeliku elu mudel v�i peegelpilt - siin kehtivad mitmed elulised seadusp�rad: sa v�id saada surma (sest neis kohtades ringi kolamine, kuhu �kski m�istlik inimene enda jalga ei t�staks, pole alati ohutu), v�id saada kuulsaks ja rikkaks v�i j��da vaeseks ja tundmatuks. Fantaasiamaailma mudel reageerib k�ikidele sinu tegemistele - kui sa m�ngus peksad vaeseomaks kuningapoja, l�petad suure t�en�osusega v�llas. M�ngijad v�ivad teha, mida tahavad ja mis p�he tuleb, kuid m�ngureeglitele ja tegelase v�imetele vastavalt. Nad peavad oma tegude eest vastutama. AD&D erip�raks v�ib lugeda ka seda, et selles m�ngus ei ole klassikalises m�istes v�itjaid ja kaotajaid: erinevalt muudest m�ngudest ei ole m�ngijail �hte ja l�plikku eesm�rki � olles p��stnud kuningat�tre, tapnud kurja lohe, h�vitanud tumeda jumala kultuse v�i leidnud kujuteldamatu aarde, j�tkub lugu uude muinasjuttu. Siin kehtib Tolkieni kuulus �tlus: "...aga tee l�heb aina edasi ja edasi...". Ei teagi, kas selleks on tegelaste saamahimu v�i muutub seiklemine s�ltuvuseks. M�nedele m�ngijatele meeldib m�ngu ilmestada erilise m�ngupaigaga (on m�ngitud vabas looduses metsas ja vanades lossides), samuti kasutada erilisi atribuute, nagu keskaegset riietust imiteerivaid kost��me ja valgusallikana k��nlaid. Tihtipeale lastakse oma tegelasest joonistada pilt, et teda paremini illustreerida. M�nikord kasutatakse ka spetsiifilist taustamuusikat, et luua ja s�vendada meeleolu. M�ngud toimuvad harilikult rohkem v�i v�hem regulaarsete ajavahemike tagant, keskmiselt kord n�dalas. M�ngusessiooni pikkus v�ib varieeruda - ulatudes tunnist paarist kuni mitme ��p�evani. M�ngupaigaks sobib iga paik, kus on kuiv, vaikne ja m��dukalt soe ning kuhu m�ngijad ja m�ngujuht �ra mahuvad. Peamine on see, et k�igile osalejatele oleks tagatud piisav rahu ja v�ime sisse elada m�ngu. (http://www.tud.ttu.ee/~t001181/add.html)\nKlassikaline stsenaarium: alguses k�ivad teadjamad s�brad peale, sa k�ll kahtled, aga l�hed �heks korraks vaatama. Siis - esimene m�ng ja siis veel teine ja oledki kuradile kolm tilka verd andnud. P��su pole, s�ltuvus on juba tekkinud. �ldiselt kipub meessoo vastupanuv�ime n�rgem olema, t�en�oliselt on asi selles, et rollim�ngud annavad v�imaluse selle klassikalise maskuliinsuse n�itamiseks, mida t�nap�ev eriti ei v�imalda. Muidugi ei teki m�nguhimu niisama, selleks peab olema eelsoodumus: elav fantaasia, ajaloohuvi ja v�ime unistada. �heks m�rgus�naks on J.R.R Tolkien, kirjanik, kelle teosed panid aluse kogu kaasaaegsele fantasy�le. Eelsoodumuse tekkimiseks on Tolkieni teosed lausa kohustuslikud, rangelt soovitatavad on Robert Jordan, Ursula LeGuin, Rodger Zelazny. Head on ka Andre Norton, Nik Berumov. Humoorika pildi saab Inglise kirjaniku Terry Prachetti teostest, kes olevat ise ka AD&D-d m�nginud.\nArvatakse, et maailmas m�ngib AD&D rohkem kui neli miljonit inimest. http://www.tud.ttu.ee/~t001181/add.html\nEestisse j�udsid fantaasia-rollim�ngud umbes kaksteist-kolmteist aastat tagasi. K�igepealt hakati m�ngima Tallinnas, t�psemalt ERKI-s. Sealt edasi j�udis m�ng Tartusse ja praeguseks hetkeks on ta seal linnas tugevalt juurdunud. Seda ilmselt t�nu tudengite suurele osakaalule linnas. Tartut v�ib �igusega nimetada AD&D pealinnaks Eestis. Alguses oli AD&D v�ga elitaarse seltskonna m�ng. Kuid tasahaaval hakkas �ha rohkem inimesi sellest m�ngust huvituma ja seej�rel ka seda m�ngima. Peamiselt olid m�ngijateks noored inimesed, kes �ppisid Tartu �likoolis. Eriti populaarseks muutus AD&D korporatsioonis �Sakala�. Paralleelselt �Sakalaga� hakati m�ngima veel Miina H�rma G�mnaasiumis. M�nguseltskond tegutses ka raamatupoes �Krisostomus�, kust p�rines enamus m�ngualasest kirjandusest. Viljandis tekkis m�ngijate grupp �Ugala� teatri juurde. Praeguseks on AD&D neist keskustest v�lja murdnud ning hoogsalt levinud �le kogu Eesti.(Paadik1999:22,23). N��dseks kuuluvad AD&D levialasse lisaks Tallinnale, Tartule ja Viljandile paljud teised Eesti linnad ja asulad, n Haapsalu, Rakvere, Kohtla-J�rve, P�rnu, Valga, Luunja, Kambja. M�ngu tutvustamisele ja propageerimisele Eestis on kaasa aidanud Tartus asuv klubi-, kauplus BFN (Balti Fantasy Naba) ja Interneti kodulehek�lg www.dragon.ee.\nRaske on m��ratleda inimesi, kes seda m�ngivad, mingi �hise nimetaja abil. V�liselt on neid v�ga erinevaid - kunstnikke, kirjanikke, kriitikuid, muusikuid, �ppej�ude, tudengeid, �pilasi, �rimehi, turvamehi. Neid k�iki iseloomustavad keskmisest k�rgemad vaimsed v�imed ja v�hem piiratud fantaasialend. AD&D m�ngijad moodustavad omamoodi vennaskonna - �ks liige on v�imeline teist rahvasummas �ra tundma paari pillatud lausekatkendi abil. Ka keelebarj��rid ei ole takistuseks, sest k�ik m�ngijad �le maailma tunnevad suuremal v�i v�hemal m��ral inglisekeelseid termineid. Seda liikumist v�iks pidada omamoodi kahek�mnenda sajandi orduks, mis on �lemaailmse haardega. Kahe liikme vennastumine toimub �ldiselt kiiresti ja sujuvalt. http://www.tud.ttu.ee/~t001181/add.html\nUute liikmete vastu ollakse samuti s�bralikud ja abivalmid. Esmane info m�ngu kohta p�rineb s�prade-tuttavate kaudu, Interneti v�i ajakirjanduse vahendusel. Kui tekib huvi, siis �ritatakse leida m�ng, mida vaadata, ja kogenud m�ngijaid, kellega koos m�ngida. Suureks abiks on kindlasti Internetis www.dragon.ee, kus on v�imalik suhelda kogenud m�ngijatega, leida uusi s�pru ja liituda m�ne m�nguseltskonnaga.\nFantaasia-rollim�ngu ja kunsti�petust saaks koos rakendada kooliv�lise �ppevormina ehk siis huvialaringis. Seda peamiselt seet�ttu, et fantaasia-rollim�ngus v�ib osaleda maksimaalselt 6 inimest.\n�pilaste vanus v�iks olla 15-18, seega g�mnaasiumi�pilased. Selliste vanusepiiride selgituseks tahaksin v�lja tuua kolm p�hjust:\n1) Minu isiklik arvamus langes kokku enamuse eelk�sitluses k�sitletud m�ngijate omaga, et fantaasia-rollim�ngu alampiiriks v�iks olla 15 eluaastat. Keegi ei saa keelata ka noorematel m�ngust osa v�tta � kui on t�sine soov ja seltskond, kus m�ngida, siis alustatagu v�i kuueselt, k�simus on vaid m�ngu m�istmises ja sellega toime tulemises. Huvitav oli �he kolmeteistaastase m�ngija arvamus: �Arvan et 15 oleks �ige...�, j�i korraks m�ttesse ��aga siis ei saaks ju mina m�ngida... Enamus minuvanuseid ei oskaks k�ituda ja rikuks m�ngu �ra�.\n2) Kui tegemist ei ole just kunstikallakuga kooliga, siis l�ppevad kunstitunnid p�hikooliga �ra, kuid on kindlasti palju neid noori inimesi, kes sooviksid j�tkata kunsti�pinguid ka p�rast p�hikooli l�ppu, kuid mingil p�hjusel pole kunstikallakuga kooli l�inud v�i sisse saanud.\n3) Fantaasia-rollim�ngu kunstiringis peaksid noored lisaks ringisisesele tegevusele m�nikord tegema ka iseseisvat uurimist��d raamatukogus v�i muuseumis. Ja g�mnaasiumi�pilastel on selleks suurem huvi ja valmidus. Fantaasiam�ng annab selleks piisavalt motivatsiooni.\nHuvialaringi �he ts�kli kestvus: 1 �ppeaasta\ntoimumise tihedus: 1 kord n�dalas\nringit�� pikkus: 3 akadeemilist tundi ja kaks 15minutilist vaheaega\nRingi tegevus jaguneks kolmeks etapiks:\nm�ngu v�imalik l�petamine, kokkuv�tete tegemine.\nRing tegevus koosneks kahest osast, mis omavahel v�ga tihedalt seotud.\nToimuvad vaheldumisi. �hel n�dal fantaasia-rollim�ng. Teisel kunstiring. Nii j��b noortel piisavalt aega, et j�rgnevaks etapiks ette valmistuda.\nFantaasia-rollim�ng kunstiringi tegevuses:\narendab suhtlemise ja verbaalse v�ljendamise oskust;\narendab kujundilist m�tlemist ja kujutlusv�imet;\nj�tkab loovtegevuse kogemuse omandamist, arendab loovust ja fantaasiat;\nlihvib kujutavate kunstide v�ljendusvahendite kasutamise oskust;\nkinnistab teadmisi kunstiliikidest ja -stiilidest\navardab/annab teadmisi eesti m�toloogiast ja etnograafiast.\nm�ngus tekkinud erioskuste omandamine, arendamine (kauplemine, diplomaatia, nutikus jne.)\nFantaasia-rollim�ngu ja kunstiringi omavahelised seosed\nEnda tegelaskuju valik, erinevate loomade ja olevustega kohtumine. Nende tundma �ppimine, tavade, k�itumiste uurimine ja nendega �mberk�imise viiside kogemine vastavalt tegelaskuju p�devusele, intelligentsile.\nInimese, loomade ja teiste olendite kujutamine, anatoomia tundmine: portree, figuur, d�naamika, stiliseerimine.\nErinevate keskkondadega kokku puutumine, uute linnade, k�lade avastamine, k�rtsid, poed jne. Teiste inimestega suhtlemine, kauplemine, jne.\nMaastikud, linnad, interj��rid � nende kujutamine perspektiivi ja ruumi tunnetamine, v�lipraktikad.\nTegelaskuju riietus, v�imalik ka olevuste riietus, vajalike esemete soetamine, pidevalt uute esemetega kokkupuutumine. Amulettide ja nende t�henduste �ppimine.\nRiietus, esemed: etteantud materjal\niseseisev etnograafilise materjali v�ljaotsimine ja visandamine. V�imalik olevuste riietuse v�ljam�tlemine, modelleerimine.\nM�ngu maailmas liikumine, uute keskkondade avastamine, nende tundma �ppimine, uute situatsioonide pidev vaheldus (r�ndamine, p�genemine, v�itlemine, kauplemine, takistuste �letamine, probleemide lahendamine ja nii edasi), nendega toime tulemine.\nErinevate keskkondade, d�naamiliste situatsioonide kujutamine.\nKui m�ngutempo lubab, v�ib teha m�rkmeid ja visandada. Peale igat m�ngu toimub l�hike arutelu. M�ngujuht jagab kogemuse punkte, vastavalt siis sellele, kui h�sti keegi oskas uute olukordadega toime tulla.\nK�igi punktide kohta kehtib, eri tehnikate kasutamine: joonistamine, maalimine, voolimine, modelleerimine jne.\nFantaasia-rollim�ngus on v�ga oluline ainestik, see maailm, milles tegevus toimub. Valisin m�ngu aineks eesti m�toloogia.\nTeades fantaasia-rollim�ngijate suurt huvi Tolkieni poolt loodud uus-m�toloogia vastu, millest � seda v�is n�ha ankeetk�sitluse vastavate k�simuste vastustest � j�reldasin, et analoogne huvi laieneb ka eesti m�toloogiale. Eesti m�toloogial p�hinev m�ng kaasab paratamatult etnograafiat ning ajaloolisi fakte. M�toloogilisi tegelasi peaks n�itama konkreetsetes ajalooetappides/-s�ndmustes toimivate ja seiklevatena, neile v�ivad lisanduda kangelased tegelikust ajaloost. Selles peat�kis p��angi n�idata, kuidas v�iks toimuda m�ngu ettevalmistamine.\nN�idisplaani on aidanud koostada MT� Eesti rollim�ngijate seltsi asutajaliige ja aktiivne L.A.R.P ja AD&D m�ngujuht Madis Mikkor. Palusin tal teha p�him�ttelise skeemi, et n�ha, kuidas m�ngu ettevalmistamine v�iks toimuda, millest alustada ja mida silmas pidada m�ngu ettevalmistamise juures. Tuleb paika panna tegevuse aeg: n�iteks 12. sajandi keskpaik, vahetult enne ristis�dijate saabumist, eesti soost kogukondadest moodustunud �kuningriikide� hiilgeajal.\nM��rata �ra tegevuspaigad: M�ne muinasmaakonna keskus; linnus, k�lad, erakute ja ravitsejate elukohad, k��pad, hiied, muistenditega seotud kohad jne. Samuti kaubateed ja naabrid; laiemas plaanis kogu Eesti ala.\nEluoluga seonduv: Linnuste ja asulate plaanid, teedev�rk (kohalik ja linnade- ja regioonidevaheline), riietus, relvad, turvised, hoonete sisustus, transpordivahendid, varandused, lahingumeetodid.\nUsundid:, oli j�us veel\nvana animistlik muinasusund: hinged � nende kummardajate tavad ja riitused, �amanism, hiitega seonduv, ohverdamine ja arbumine, esivanemate kultus, haldjad ja jumalad (s�jajumal Tarapita), eesti aladele j�uavad esimesed ristiusuelemendid.(L. Jaanits jt.1982: 414, 415)\nLoitsimine: loitsuoskustega tegelased, erinevate loitsude toimimine ja m�ju\nV�imalike tegelaskujude leidmine: eesti soost seiklejad: s�dalane, n�id, tark, manaja, vanem, v�gilane, taigur, ravitseja, varas, hiiglane, berserk, hiislar, tuuslar ja k�ikv�imalikud nimetused, millest kujundada m�ned t�psemalt kirjeldatud ja m��ratletud tegelasklassid. Tuleb eristada v�imalikke m�ngija- ja k�rvaltegelaste klasse.\nM�toloogilised tegelased: Marras, libahunt, tuulispask, kratt, pisuh�nd, tooni, virmalised, maa-alused ehk h�rjap�lvlased ehk k��bused, ahjualune, libarebased ja kooljad, inimese-, rahaaugu-, hall-, m�e-, kivihaldjad. Ehk kasutada veelgi rohkem v�hetuntud nimetusi, millele on v�imalik erinevaid maagilisi ja muid imep�raseid v�imeid ja omadusi k�lge pookida.\na) K�la vabastamine seda kimbutavatest kooljatest, luurer�hma saatmine v��rvallutajate laagrisse, Vanema (kuninga) poeg koostab salka, et minna s�tta, kurja sortsi ja selle k�silaste v�ljaajamine tema salajaselt soosaarelt, vanapagana torupilli varastamine, et ristis�dijate kindlusem��re p�rmuks v�ristada (� la piiblistseen)\nb) K�la on pikka aega kimbutanud ja suurt laastamist��d teinud hallhaldjad. Kord oli kuuldud halle omavahel k�nelemas, et nad olla kehad Lapimaal halvasti maha j�tnud. Juttu kuulnud inimesed saatsid �he neiu neid kehasid otsima ja �mber p��rama. Lapimaale j�udes leidis ta metsas puude najal hulganisti kehasid istumas, mis ta �mber p��ras. �hest k��nist leidis ta terve k��nit�ie naisterahva kehasid, mis k�ik hingeta olid. Neiu p��ras ka need k�ik �mber. Tagasi kodumaale j�udes kuulis ta r��mustavat uudist, et hallt�bi l�plikult Eestist kadunud on. Nii olla hallt�bi t�ielikult h�vinud (vt. lisa 4). Seda rahvalugu aluseks v�ttes v�ib arendada v�ga haaravaks seikluslooks. Et lugu p�nevamaks muuta, v�ib t�drukuga koos n�iteks tark ja paar tugevat meest kaasa saata. Ja loomulikult ootavad neid teekonnal mitmesugused p�nevad ja kummalised olevused.\nHuvitavaid seiklusi on tulnud ka ankeedile vastanute hulgast:\n.... Kunagi oli plaanis m�ngida m�ngu Saksa Ordu l��asaamise vahetust perioodist, mis oleks Rootsis elanud Lembitu otsesel p�rijal v�imaldanud Eestisse tagasi tulla, ning seal nii diplomaatia kui relvaga kaaslaste abil Eesti oma riiki looma hakata. Pseudoajalooline eksperiment j�i paraku �ra......(vaata ka lisa 3)\nEesti m�toloogia ainelise m�ngu ettevalmistamine n�uaks pikka ja p�hjalikku eelt��d ja v�ga head aine tundmist. Mis sisuliselt t�hendabki seda, et ettevalmistajaks ja m�ngujuhiks v�iks olla ajaloolise v�i etnograafilise hariduse, ettevalmistuse saanud inimene. Ka m�ngijatele tulevad kasuks m�ningad eelteadmised m�toloogiast, etnograafiast, tegelaskujude loomisel ja m�ngus toimetulemiseks peavad nad oma teadmisi t�iendama. Osalt teeks seda loomulikult m�ngujuht, kuid suurem osa uurimust��st tuleks teha iseseisvalt v�i r�hmaga, kas raamatukogus v�i muuseumis.\nEt m�ngumaailma loomine n�uab p�hjalikku ettevalmistust, kinnitavad ka m�ned ankeetk�sitlusest osa v�tnud m�ngujuhid.\n.....Olen kavatsenud luua ja vastavat huvi on m�ned mu tuttavad ka �les n�idanud, aga jutuks on see ka j��nud. Suure suuga on ka r��gitud, et keegi kuskil on juba asunud materjali koguma, hiljem on aga selgunud, et raha- v�i ajapuudusel on asi soiku j��nud. Eesti-ainetel p�hinev maailm ei tohiks piirduda lihtsalt mingi konkreetse s�ndmusega v�i l�htuda m�toloogilisest Kalevipojast. Siin tuleks pigemini p�hjalikult l�bi m�elda, mis see Eesti oma M�toloogia siis on. Koletisi peaks jaguma k�ll, igasuguseid tuulispaske, pisuh�ndasid, libahunte, kooljaluid, luupainajaid on meil piisavalt. Esimese etapina n�eksin p�hjalikku rahvaluulealast uurimust��d, mille k�igus k�ik elajad �les t�hendatakse....\nEesti m�toloogial p�hineva fantaasia-rollim�ngu l�biviimine.\nM�ngu v�ib jagada kolmeks etapiks:\nM�ngu ettevalmistamine. T�hendab seda, et m�ngujuhi poolt juba ettevalmistatud legendi p�hjal algab m�ngu ettevalmistamine; m�ngijatelt nende tegelaskujude ja vastava tegevusala, ameti valik (n. tark � amet: ravitseja, ennustaja jne.), nime panek, tema iseloomu kujundamine (vanus, j�ud, kiirus, intelligentsus jne.) riiete ja esemete valik vastavalt tegelaskuju iseloomule ja vajadustele. K�ik see peaks toetuma eelk�ige eesti etnograafiale ja m�toloogiale. Peab silmas pidama ka seda, et n�iteks tark peaks kindlasti tundma erinevaid vaime, haldjaid ja muid �leloomulikke j�ude, samas talupoeg Ants ei pruugi neist midagi teada v�i kui, siis ainult seda, mida tark talle r��kinud on, tema teadmistel ei ole targa teadmiste p�hjalikkust. Talupojal on ainult temale omased teadmised, millest omakorda tark v�ga kaugel on. Selles osas ei erine m�ng olulisest reaalelust. M�ngujuhi osaks on m�ngijate abistamine, juhendamine nende valikutel ja info kogumisel, tegelaskujude loomisel.\nM�ngu kulg. See on k�ige pikem ja sisukam etapp. Algab tegelaskujude seiklusega ja kestab kuni �ppeaasta viimase veerandi esimese pooleni. Raske on ette n�ha seikluse kulgu, kuid m�ngujuhil peab olema kindel ettekujutus selle kohta, mida m�ngijad oma teekonnal peaksid kogema, milliseid teadmisi-kogemusi omandama. M�ngijad puutuvad m�ngust m�ngu kokku uute olukordadega, tutvuvad uute tegelaskujudega, olevustega, esemetega. M�ngijad saavad tegelaskujude kaudu uusi teadmisi, kogemusi. Kuid on v�imalik teadmiste pidev t�iendamine ka m�ngu v�lisel ajal, kui m�ngijad seda soovivad, sest huvialaringi vabatahtlikud alused ei saa selleks kedagi sundida. Sundimiseks ei teki ka vajadust, sest senine fantaasia-rollim�ngu praktika on n�idanud, et k�ike m�ngusse puutuvat tehakse suurima heameele ja entusiasmiga. Iga m�ngusessiooni l�pus v�iks toimuda arutelu. M�ngujuht jagab m�ngijatele kogemuste punkte vastavalt sellele, kuidas m�ngijad on olukordadega toime tulnud ja mida sellest �ppinud.\nM�ngu v�imalik l�petamine, kokkuv�tete tegemine. Kuna fantaasia-rollim�ngul puudub l�pp, siis saame r��kida vaid v�imalikust teatud kindla missiooni l�puleviimisest, vahekokkuv�tete tegemisest ja m�ngu v�imalikust j�tkamisest j�rgmisel �ppeaastal. �ppeaasta kokkuv�tte�lesannet n�en kas essee v�i referaadi kirjutamises eesti etnograafiast ja m�toloogiast saadud teadmiste p�hjal.\nUurisin hiljuti isikliku vestluse k�igus �helt p�hikooli viimase klassi �pilaselt, kellele nagu ma teadsin, meeldib v�ga joonistada ja ta teeb seda ka h�sti, kas ta on oma kooli kunsti�petusega rahul olnud, vastas ta, et vabateemasid v�iks rohkem olla. Siis ma taipasin fantaasia-rollim�ngu tegeliku t�htsust, m�ju kunsti�petusele.\nVaba teema �pilastele t�hendab vaba voli maalida v�i joonistada just seda, mis k�ige rohkem meeldib v�i k�ige paremini v�lja tuleb. �petajad, kui isegi tahaks, ei saa seda lubada, sest kunsti�petusel on olemas eesm�rgid, mida t�ita ja sihid, mille poole p��elda. Ainult vabade teemadega kuigi kaugele ei j�uaks. Seep�rast tulebki maalida pudeleid ja vaase, modelle ja maastikke jmt. � lahendada vormi, valguse, varju perspektiivi, inimese kujutamisega seonduvaid probleeme ja palju muudki, mille t�htsust ma sugugi ei alahinda, vastupidi � pean neid v�ga olulisteks kunsti�petuse �lesanneteks. Kuid n�en traditsioonilise kunsti�ppe puuduseks seda, et kunsti�petuse eesm�rgid j��vad lastele �sna kaugeks, n�iteks nat��rmordi puhul �pivad nad valguse ja varju abil modelleerima esemete vormi, kuid milleks seda k�ike vaja on, j��b �ppijale �hmaseks. Kuid kui tal sedasama eset on vaja kujutada oma m�ngus, oskab ta n�ha �pitavat abivahendina enesele vajaliku ja huvitava v�ljendamiseks. V�i modelli joonistama �ppimine selleks, et paremini osata kujutada oma tegelast. N�nda on �ppijal ehk ka �igavamate� koolit��de eesm�rgid k�egakatsutavamad, l�hedasemad ja tegelikku elu puudutavad.\nFantaasia-rollim�ngu lisamine kunstiringi tegevusele, ei muuda kunstiringi p�hiolemust ja eesm�rke. Me lahendame samu kunstilisi probleeme, kasutame samuti tehnikaid, vahendeid ja materjale. Kuid fantaasia-rollim�ng oleks oluliseks lisamotivaatoriks, pidevaks inspiratsiooniallikaks.\nPalju p�nevust lisaks kunstiringi, eesti m�toloogia ja etnograafia aine kasutamine fantaasia-rollim�ngus.\nM�toloogia (kr) on teaduse haru, mis tegeleb m��tide s�stemaatilise kogumisega, nende tekke, t�henduse, ja leviku uurimisega. M��t s�na kitsamas m�ttes t�hendab ise�ralikku ennemuistset juttu, laiemas m�ttes tavalistest inimestest k�rgemal seisvate, muistsete olevuste tegevuse kirjeldust. Esivanemad punusid oma teadmise, m�tlemise, ettekujutamise k�rgematest olevustest m��tidesse. Muistne isik ei tundnud tegelikust abstraktses m�istes, vaid katsus talle nii-�elda k�ega katsutava, silmaga n�htava kuju anda (Eisen.1995: 4). M��tide tegelasteks on enamasti �leloomulikud olendid (jumalad, loom-inimesed, kangelased). M��tidest l�htub ka �hiskonna religioon. Kui me r��gime n�iteks soome-ugri usundist, siis ei saa me �le ega �mber m��tidest.\nSoome-ugri rahvaste usundi t�htsaimad on hingedeusk, haldjate austamine ja �amanism. Inimesel, loomal ja taimel usuti olevat hing (v�is olla ka mitu). Mis asus mingis elundis (pea, maks, s�da, ka veres) v�i esines varjuna, peegeldusena vms. Kui hing j��davalt kehast lahkus, siis inimene suri, loom l�ppes, taim kuivas. Ajutiselt lahkus hing unes. Haigus t�hendas hinge liiga kauast eemalolekut v�i kurja hinge (deemon) tungimist kehasse. Ajutiselt irdudes v�is hing v�tta putuka, looma v�i tuulispea kuju; irdhing oli ka loomadel ja loodusesemeil. Ajutist hinge irdumist kehast ehk lovesse langemist kasutasid n�iad, �amaanid, Targad, et see l�bi astuda �hendusse vaimudega, haldjatega, kuulata nende n�u, kavatsusi, kavalusi, tuleviku ennustusi jne. (Eisen. 1995:12).\nIrdhingekujutelmast on omakorda v�rsunud haldjakujutelm; haldjas oli mingi kindla looma v�i eseme kaitsja ja valdaja. K�ttidele ja kalastajatele olid olulised metsa- ja veehaldjad. Metsahaldjas oli kas inimese- v�i loomakujuline. Veehaldjas oli kas suur kala v�i kala tunnustega inimene (tavaliselt naine). Muist haldjaist erinevalt peeti veehaldjat peaaegu k�ikjal kurjaks ja pahatahtlikuks. Ka puudel, rohul ja p�lluviljal olid haldjad. Peaaegu 3000 a kestnud maaviljelus kujundas soomeugrilastel �sna keerulise taeva- ja maahaldjate (taval. loova taevaisa ja sigineva maaema) austamise. Mitmel pool omandas taevahaldjas keskse asendi ja sulas ristiusu m�jul kokku monoteistliku jumalaga. Ohvreid on soome-ugrilased toonud nii loodushaldjaile kui ka surnuile. Maasse kaevatud surnuile pandi kaasa esemeid, mis rikuti, et esemete hinged teeniksid surnute hingi. Maeti peamiselt metsasallu, hiide. V��rikaid surnuid hakati pidama perehoidjaiks ja h�imusangareiks (esivanemakultus);\nInimene otsis ebatavalisi vahendeid, et nende kaudu oletatavaid salap�raseid j�ude oma tahtele vastavalt suunata. Nii tekkis maagia, mille peamiseks avaldumisvormiks olid s�nad ja taiad (manipulatsioon). Uskumustel on olnud alati kaks tahku kujutelm ja sellele vastav toiming. Algselt uskus iga inimene enda maagilistesse v�imetesse, ja kui ta leidis teisi veel suurema m�juga oma kaasinimestesse, v�isidki tekkida n�iad, �amaanid. Juba paar tuhat aastat e.m.a valitses eestlaste hulgas arvamus, et n�ia hing v�ib astuda otse�hendusse vaimumaailmaga. (Laugaste.1975:51)\nMand�u-tunguusi keele s�na ��amaan� tarvitavad mitmed Siberi rahvad ka t�nap�eval. Eesti keeles n�id t�hendab umbes sedasama mis idas �amaan. Laplased nimetavad n�ida noaid-de, mansid nojt; udmurtide nodo, nodes t�hendab tarka.\nHilisemal aja hakkasid vanad eestlased n�ia ja n�ia vahel vahet tegema, sest m�ni n�id hakkas kurja vaimu eemale peletamise asemele neid hoopis inimestele kallale �ssitama. Nendele j�i n�ia nimetus edasi. Ravitsevaid ja tuleviku ennustavaid n�idu hakati aga tarkadeks nimetama. (Eisen. 1995:8)\nN�iad olid rahva nuhtluseks: t�id haigusi ja t�besid, tapsid inimesi ja loomi, v�tsid lehmadelt piima ja v�i anni, panid m�nel lehmal suve otsa pullid j�rel jooksma, saatsid k�rnkonnad nisasid imema, n�idusid rukki-orase mulla sisse maa alla kasvama, saatsid vareseid ninakupraid otsast s��ma, sulgesid veesooni, kihutasid hunte loomi murdma, moonutasid inimesi libahuntideks, kivideks, kuivatasid j�ed, ojad, kaevud ja allikad �ra, lasid marul m�llata ja marul m�ssata, p�uel p�letada ja vihmal voolata, sundisid loomadel kujusid muutma, linnu maa alla vajuma ja muud sellesarnast(Eisen.1995:10). Eestis n�idadest kangemaid usuti Soomes asuvat. Soome n�id v�itis rahvasuu j�rgi Eesti n�ia kaugelt �ra. Soomes j�lle v�ideti, et Lapimaal olla p�ris n�idade kodumaa; k�ige v�gevamad n�iad asuda P�hjala tundrates. Huvitav oleks m�rkida et iga rahvas usub enesest p�hja pool kangemad, v�gevamad n�iad ja targad asuvat. (Eisen. 1995:9)\nTarga v�imuse all arvati aga kogu loodus oma v�gedega seisvat. Nii suure v�ega varustatud, esines tark nagu maapealne surelik jumal. Ainult surm v�is targa v�imu v�ita. Tark ei suutnud ennast ega kaasinimesi surma k�est p��sta. Targad tundsid abin�usid iga n�iduse vastu ja oskasid n�idu nuhelda. N�iduse puhul mindi ikka Targalt abi saama. (Eisen. 1995:11)\n�heks n�idusest ravimise kohaks kasutasid targad sauna, kus ravisid n�iteks lastehaigusi, paiseid ja mitmesuguseid vistrike. Ravisid peamiselt vihaga ja s�nadega. Vihtlesid targad ka t�tarlapsi, et nad mehele saaks (Eisen. 1995: 11).\nKasutasid haiguste, ennustamise jms puhul ka ohverdamist, kus m��ras tark n�id (�amaan) ohverdamiskoha, -aja ja -laadi ning oli ise ohverdaja.\nLisaks S�nadega manamisele kasutasid targad ka muid abivahendeid.\nS�nadega n�idujaid nimetati s�natarkadeks, lausujateks, pobisejateks, posijateks, soolapuhujateks. Veel on teada n�idumisel kive tarvitavatest kivitarkadest, soolaga n�iduvatest soolatarkadest, tuult t�helepanevatest tuuletarkadeks. Ka veetarku ja viintarku tundis rahvas. K�ige suuremas lugupidamises olid Kreutzwaldi j�rgi manatargad. Lugulaual �Kalevipoeg� r��gib rohkesti sortsidest ja sortslastest (Eisen. 11-13)\nN�ia/targaamet ei olnud p�ritav, vaid eeldas s�nnip�raseid v�imeid ja tunnuseid (N: hambaga s�ndimine)\nRahva usundi �heks oluliseks kandjaks on olnud muistend, mis sisaldab suurt osa kohaliku ainet ja rahvusliku erip�ra. Muistend on seotud paiga, aja, eseme, isikuga v�i rahva poolt usutavaks peetud uskumusega. Muistend on vanarahva teadus: katk v�ib liikuda mingi olendi v�i eseme kujul, hiid p�stitas mingi suure, praegu veel olemasoleva ehituse, suured r�ndrahnud on hiidude viskamise tulemusena sattunud n�idatud paika jne. Rahvajutt on ainult nende olemise v�i asukohta sattumise seletuseks. Kui muistendi t�ep�rasusse uskumine kaob, algab selle taandumine. Kergemini taanduvad usundilised muistendid- lood n�idadest, krattidest, libahuntidest, mis uskumise kadumisega kaotavad pinnase. Vastupidavamad on olnud jutud hiidudest ja v�gilastest, sest neis lugudes esineb omajagu kunstiliselt loovat fantaasiat, mis v�ljendub k�igepealt jutustuse kangelase kujunduses endas. Muistend on enamasti l�hike, �ht ainsat fakti konstateeriv, kokkusurutud tihti rohkem kirjeldav kui jutustav. Algab tavaliselt koha v�i aja t�pse m�rkimisega. Siis aga tuleb tegelane, kellega konkreetselt n�idatav v�i t�eks tunnistatud lugu juhtus.\nMuistendid v�ib peamiselt jaotada viide r�hma:\nTekke- ja seletusmuistendid sisaldavad fantastilisi seletusi maa, maailma, taevakehade, inimeste, loomade, nende v�limuse, omaduste tekkimise kohta. On ka selliseid mis, mis r��givad, miks mingi asi on nii, ja mitte teisiti (miks haavalehed v�risevad, miks v�hk tagurpidi k�ib, miks j�ed k�verad on jne).\nUsundilised muistendid Siia kuuluvad k�igepealt haldjatega seotud muistendid, siis varatooja kratist, hulgaliselt muistendeid mis seotud surnutega, muidugi ka n�idade ja tarkade muistendid ja rohkesti muistendeid m�toloogilistest haigustest nagu hallt�bi, painaja, lendva. Nende t�bede ja ka surma kodumaana katsus rahvas Lapimaad kujutada. Lapimaad on m�nikord samastatud ka Manalaga. Seet�ttu v�ib oletada, et algselt on peetud haiguse toojateks surnute hingi, kes inimese kujul k�isid Lapimaalt elavate juures. Nii ka n�iteks hallt�ve (malaariat) arvati tulevat kaugelt Lapimaalt, surnute riigist. Aegade jooksul kujunes sellest personifitseeritud surnu kujutelm hallihaldjas kel s�ilisid sidemed oma esivanemate - surnute - riigiga (Loorits. 1990:64.)\nHiiu- ja v�gilasmuistendite hulka kuuluvad peamiselt kolme kangelase- Kalevipoja, Suure T�llu ja tema sugulase Vanapagana �mber koondunud rahvajutud.\nKohamuistendid p��avad seletada kohtade moodustumist, kujunemist nime saamist v�i s�ndmusi mis kunagi antud kohas toimunud on. Paljud kohamuistendid seotud suurte r�ndrahnudega, puude, j�rvede, ehituste, sissem��ritud inimestega jne.\nAjaloolised muistendid sisaldavad ajaloolisi s�ndmusi ja ka isikuid. T�helepanuv��rsemad on muistendid katkust ja s�jar��vlitest. (Laugaste. 1975: 264- 267). Mis on ka m�istetav, sest k�ige r�ngema ja unustamatu j�lje on rahvatraditsiooni j�tnud m�lestused katkutaudidest. XIV sajandi keskpaigast alates on kogu Euroopas kuulutulena levinud kujutelm julmast, surma k�lvavast katkuhaldjast(deemonist). Katkuhaldjas v�is rahva kujutluses ilmuda mitmel kujul- k�ige sagedamini inimesena: noore mehe, naise v�i habemiku vanamehena, kes torkab oma kepiga magajaid, kes sellest surevad.(Laugaste 1975: 268.). Samuti tugevasti on rahva m�llu s��binud sajandite jooksul toimunud s�jad oma koledustega ja s�ja ajal v�i j�rel k�ivate s�jar��vlitega.\nMuistend on loodud m�toloogia alusel, ja m�toloogia seos v�ib olla v�hem v�i rohkem ilmne, ei puudu kunagi. �leloomulikud j�ud, mille avaldumist usuti mitmesugustes n�htustes, on esitatud muistendites mitmeti.\nK�igepealt viisin l�bi 13 m�ngija hulgas eelk�sitluse, mis andis aluse ankeedi koostamisele.\nViisin l�bi ankeetk�sitluse fantaasia-rollim�ngude m�ngijate seas, et saada vastused mind huvitanud k�simustele ja leida kinnitust asjadele, mida ma eeldasin, kuid polnud l�puni kindel. Peamine eesm�rk oli saada kinnitust sellele, et visuaalne kujutamine ja visuaalsed pildid on fantaasia-rollim�ngus olulised. Teiseks m�ngijate aktiivsus m�ngu �lest�hendamises nii s�nas kui pildis, ehk siis m�ngu s�ndmuste �leskirjutamises ja visuaalses kujutamises. Oluline oli ka nende huvi Eesti m�toloogia vastu. Ja v�imalikud kokkupuuted ja kogemused Eesti m�toloogial p�hineva fantaasia- rollim�nguga. P�hi- ja keskkooli �pilastelt lootsin kuulda nende hinnangut rollim�ngu kas segavatle v�i kaasaaitavale m�jule nende �ppimisele. Ja vanemate ning �petajate teadlikkust laste harrastusest ja nende suhtumine sellese.\nUurisin samuti m�ngijate vanust, kui nad alustasid fantaasia-rollim�ngu harrastamist, haridust.\nK�sitluse viisin l�bi Interneti vahendusel, sest enamus rollim�ngijaid on registreerunud elektroonilisse kirjavahetusse (mailing-list). Ankeetide kordusvastamine ning rollim�nguv�liste isikute sekkumine v�lditakse eelneva registreerimisega vastavale Interneti-lehek�ljele (www.dragon.ee).\nLisaks palusin t�ita paberkandjal olevaid ankeete MT� Rollim�ngijate seltsi liikmetel. Ja saatsin e-kirjana ankeedid oma AD&D m�ngijatest s�pradele ja tutavatele.\nAnkeetk�sitlus sisaldas k�simusi, millele vastamiseks tuli valida sobiv vastusevariant, l�hivastuseid tuli ka p�hjendada. Teine osa k�simustest eeldas pikemat vastust, arutlust.\nAnkeedi k�simusi vaata lisas1. Ankeedi vastused vaata lisas 2 ja 3.\nKokku oli ankeedile vastanuid 52, neist Tallinnas elab 30 (58%), Tartus elab13 (25%), mujal Eestis 9 (17%), ka v�ljaspool Eestit 1 (2%)\nVastanutest on 24 m�ngijat ja 5 m�ngujuhti, nii m�ngujuhi kui m�ngijana esinevad 23 inimest. Vastanute keskmiseks vanuseks 24, neist alla 20aastaseid 18 (35%) ja �le 20- aastaseid 34 (65%), neist mehi 46 (88%) ja naisi 6 (12%). Kellest �pib 35 (67%) ja t��tab 28 (54%)\nKeskmiselt alustati m�ngimist 19aastaselt ja keskmiselt osaletakse 2 m�ngus korraga.\n14. Kas Sa oled m�ngu s�ndmusi �les kirjutanud?\nOletasin, et enamus m�ngijaid kirjutab s�ndmusi �les, seda p�hjusel, et m�ngus v�ib juhtuda olulisi asju, mis p�riselu s�ndmuste keerises kipuvad ununema. K�sitlusest selgus, et 60% protsenti m�ngijatest peab m�ngu s�ndmuste �les kirjutamist oluliseks. V�ga huvitavad olid m�ngijate p�hjendused.\n--Olen kirjutanud s�ndmusi �les pisteliselt, et j�rgmisel korral oleks meeles kuhu me j�ime v�i mis toimus. P�hjus on selles, et m�ngukordade vahe v�ib ulatuda kuudesse, isegi aastatesse.\n--Mida? Et miks �les kirjutanud? Muidu v�ib meelest �ra minna, ma ei ela ju kogu aeg teise inimesena ja on piinlik kui persoon ei tea, kus elavad n�iteks tema vanemad ja kust ta mingi ristikujulise kavala riistapuu leidis, millega inimeste p�id segi ajada saab;). Ja �le�ldse on m�nikord huvitav lugeda, millega on hakkama saadud:)\n--M�ngu ajal ei ole aega tegeleda k�rvaliste asjadega. Selle alla k�ib ka s�ndmuste �les kirjutamine.\nAnkeedi tulemuse ja m�ngijate vastuste p�hjal v�in j�reldada, et minu oletus on enam-v�hem �ige.\n16. Kui oled m�ngujuht, siis kas kasutad enda loodud/kujutatud visuaalset abimaterjali?\nTeadsin et m�ngujuhid kasutavad v�ga sageli m�ningate olukordade, esemete, olevuste selgitamiseks visuaalseid abimaterjale. N�iteks kui kohtusid eriti kummalise ja v�ga keerulise anatoomiaga olevusega, siis selle kirjeldamiseks kulub v�ga palju s�nu ja et s�nu s��sta, n�itavad m�ngujuhid sageli kollide raamatust vastavat illustratsiooni. Pilt selge ja m�ng v�ib j�tkuda. Kuid mind huvitas, kas ja kui palju m�ngujuhid kasutavad omaloodud materjali.\nVastuseks sain, et 28 (54%) m�ngujuhti kasutab omaloodud visuaalset materjali. Selgema pildi annab 18. punkt, kus palusin t�psustada kujutavaid objekte, s�ndmusi (vaata lisa 1, joonis 3). Graafikult on n�ha, et k�ige rohkem tuleb m�ngujuhil teha kaarte ja skeeme, mis on ka loogiline, eriti siis, kui on tegemist m�ngujuhi enda loodud maailmaga.\n19. Kui oled m�ngija v�i GM, kas oled m�ngusiseselt v�i -v�liselt visandanud, joonistanud, maalinud.\nM�letan v�ga h�sti enda esimest m�ngukogemust, kus iga m�ngusessiooni l�pul kubises minu pea k�iksugu kujutluspiltidest, mida lihtsalt ei saanud �les joonistamata j�tta. Tahtsin teada, milline on joonistamise vajadus ankeedile vastanute seas. Oletasin, et neid on, kuid ankeedi tulemused n�itasid joonistajate �le ootuste suurt osakaalu. M�nguv�liselt v�i siseselt visandanud, joonistab, maalinud 38 (73%) m�ngijatest v�i m�ngujuhtidest. Samuti selgus p�hiliselt kujutatakse kaarte, skeeme, kuid ka maastikke, linnu, k�lasid (kahtlustan, et viimaste puhul on samuti tegemist vaid skemaatilise pildiga), samuti palju kujutatakse teisi tegelasi, pisut v�hem enda omi, ning esemeid ja �ksikuid episoode. M�ngija enda tegelaskuju koha pealt on tulemus pisut �llatav, sest oletasin, et just enda tegelast p��takse k�ige rohkem kujutada.\n22. Palusin p�hjendada, miks visuaalne kujutamine on/ei ole oluline.\nSellele k�simusele vastates oli kolmel korral kasutatud m�tet, et �ks pilt �tleb rohkem kui 1000 s�na. Tundub, et see nii ka on, sest visuaalset kujutamist peab vajalikuks 43 (83%) vastanutest. V�ga huvitavad ja kohati v�ga veenvad olid ka m�ngijate p�hjendused.\n--Minu kui m�ngujuhi seisukohast on kujutamine vajalik selleks, et m�ngijail tekiks �hene arusaamine neid �mbritsevast pseudomaailmast (olenditest, situatsioonidest, hinnata. �ks pilt �tleb rohkem kui 1000 s�na...!\nEsiteks, selleks et selgitada teistele m�ngijatele, milline sa oled v�limuselt ja milline inventar sul kaasas on. Ainult kirjeldusest v�ib j��da v�heseks. Teiseks, oma tegelaskuju loomisel t�psustuvad detailid kui n�ojooni, kehaehitust ja esemeid v�lja joonistada. Kolmandaks annavad m�ngusituatsioonid (mida sa oled eriti elavalt ette kujutanud) v�ga h�id teemasid joonistamiseks, maalimiseks.\nSelles t��s tutvustan hoopis teissugust rollim�ngu kui see, mis on tuttav kasvatusteaduslikest teooriatest, nimelt fantaasia-rollim�ngu, mis on levinud �le maailma ja saavutab �ha suuremat populaarsust ka Eestis. Asjaolu, et m�ng toetub suurel m��ral m�ngijate kujutlusv�imele ja fantaasiale ning on motiveerinud m�ngijaid oma kujutluspilte �les joonistama, andis m�tte leida v�imalusi m�ngu kasutamiseks kunsti�ppes. M�ngu iseloomust tingitud piiratud m�ngijate arv ei v�imalda fantaasia-rollim�ngu kasutada kooli kunsti�petuse tunnis, seega leidsin, et m�ngu jaoks hoopis soodsam ja sobivam koht oleks kunstiring. P��dsin leida v�imalikult h�sti funktsioneeriva fantaasia-rollim�ngu ja kunstiringi koost��skeemi.\nArvan, et hea katal�saatorina toimib ka Eesti m�toloogia aine kasutamine fantaasia-rollim�ngus. Eesti m�toloogial p�hinev m�ng kaasab paratamatult etnograafiat ning ajaloolisi fakte (m�toloogilisi tegelasi peaks n�itama konkreetsetes ajalooetappides/s�ndmustes toimivate ja seiklevatena, neile v�ivad lisanduda kangelased tegelikust ajaloost).\nEesti m�toloogia ainelise fantaasia-rollim�ngu kasutamine kunstiringis lisaks m�nusale ajaveetmise v�imalusele arendaks noortes kujutlusv�imet, suhtlemis- ja enesev�ljendusoskust, fantaasiat, lihviks praktilisi joonistamis- ja maalimisoskusi ning annaks kasulikke lisateadmisi etnograafiast ja meie rahva ajaloost �ldisemalt.\nFantaasia-rollim�ngu on v�imalik kasutada mitte ainult kunsti�ppes. Kui luua mitu m�ngur�hma ja koondada nendesse erinevate annetega noori, kunsti-, luule-, kirjandusliku-v�i m�ne muu andega nii, et eri r�hmades oleksid ka eriande esindajaid, v�imaldaks see luua erinevatest huvialaringidest unisoonis hingavat tervikut, mis arendaks noortes koos t��tamise oskust �hise eesm�rgi nimel ja looks �htekuuluvustunnet. Et asi toimiks, n�uaks see ka ringijuhtidelt tihedat ja l�bim�eldud koost��d.\nIn this thesis I present a kind of role game, which differs from those known from educational theories, namely fantasy game. Such a game has spread all over the world and is growing increasingly popular also in Estonia. As the game is greatly supported by imagination and fantasy of players and is motivating them to draw up their fancies, possibility can be found to use the game in art teaching. Since the number of players is restricted, fantasy games cannot be used in art lessons, but are suitable and favourable in art circles. I tried to find out the most well functioning co-operation between fantasy game and art circle.\nIn my opinion Estonian mythology is a good catalyst for fantasy games. The game that is grounded on mythology brings along also ethnography and historical facts (mythological persons shall be shown acting and having adventures in concrete historical time periods and events, real historical figures can be added as well). Fantasy game that is based on Estonian mythology not only is a pleasant entertainment, but develops imagination and fantasy, raises ability for communication and self-expression, improves practical skills of drawing and painting, and gives useful additional knowledge on ethnography and history of our nation.\nFantasy games can be used not only in art teaching. If several groups of players are made and pupils with different talents, such as art, poetry or literature, are brought together, it could be possible to create a harmonious entirety of interest circles that develops in pupils ability of co-operation for the sake of common aim and promotes solidarity. For good functioning of such game, interest circle leaders shall have close and carefully planned co-operation.\nPaadik, L. 1999. Fantaasiam�ngud ja nende m�ngimine Eestis. T�. Etnoloogia �ppetool.\nVatsel, A. 2000. Rollim�ngu m�ju isiksuse arengule. TPS. Noorsoot�� osakond.\n52 A&D m�ngijat, neist 18 alla 20aastaseid ja 34 �le 20aastaseid.\nMadis Mikkori fantaasia-rollim�ngu n�idisplaan.\nEesti Ents�klopeedia, II\nEesti Ents�klopeedia, IV\nEesti Ents�klopeedia, VI\nEisen, M. J. 1995. Eesti m�toloogia. Tallinn.\nEisen, M. J. 1893. Teine rahva-raamat. Jurjev ja Riia.\nJaanits, J., Laul, S., L�ugas, V., T�nisson, E. 1982. Eesti esiajalugu. Tallinn.\nLoorits, O. Eesti m�toloogia.\nLoorits, O. 1990. Eesti rahvausundi maailmavaade. Tallinn.\nLoorits, O. 1928. Liivi rahva usund, III. Tartu.\n3. Praegune elukoht (linn/alevik/k�la)��������������..\na) 9 klassi\n5. Kas Sa �pid?\n6. Kui jah, siis kus?���������������������\n7. Kas Sa t��tad?\n8. Kui jah, siis kellena?�������������..\n9. Kui vanalt alustasid fantaasia-rollim�ngude m�ngimist?���������.\n10. Mis m�ng see oli?\n11. Mis m�ngu Sa praegu m�ngid������������\n12. Mitmes m�ngus korraga osaled?���������������.\n13. Kas oled?\n16. Kui oled GM, siis kas kasutad m�ngus enda loodud/kujutatud visuaalset abimaterjali?\n17. Kui ei, siis miks?������������������������.\n18. Kui jah, siis kas abimaterjaliks on\na) Kaardid, skeemid\nc) Maastikud, linnad, k�lad, jne\nd) Tarbeesemed, relvad jmt\ne) Mingi tegevuse kujutamine\n19. Kui oled m�ngija v�i GM, kas oled m�ngusiseselt v�i -v�liselt visandanud, joonistanud, maalinud\n20. Kui ei, siis miks?�������������.\n21. Kui jah, siis kas\na) Kaarte, skeeme\nb) Enda tegelaskuju\nc) Teiste m�ngijate tegelaskujusid\nd) M�ngumaailmu, maastiku, linnu, k�lasid jmt\ne) Tarbeesemeid, relvi, jmt\nf) �ksikuid m�nguepisoode\nh) Tervet m�ngukampaaniat\n22. Kas m�ngu visuaalne kujutamine on sinu arvates vajalik?\n23. Palun p�hjenda\n24. Kas Sulle pakub huvi eesti m�toloogia?\na) Pakub suurt huvi\nb) Mingil m��ral\nc) Mitte eriti\nd) Ei paku �ldse\n25. Oletagem et on olemas eesti m�toloogia aineline m�ng. Siis millise m�toloogilise tegelasega oleks Sa m�ngus kindlasti kohtuda tahtnud ����������������������������������\n26. Kas oled m�nginud/m�ngid m�nda m�ngu, mis p�hineks Eesti m�toloogial v�i m�nel ajaloos�ndmusel?\n27. Kui jah siis oskaksid seda ehk kirjeldada\n28. Kui oled GM-na loonud v�i kavatsenud luua m�ngumaailma, mis sisaldaks Eesti m�toloogiat ja/v�i p�hineks muistendil v�i m�nel ajaloolisel s�ndmusel, ja oleksid valmis sellest r��kima, siis oleks tore kui j�taksid oma kontaktandmed, et saaksin Sinuga vajaduse korral �hendust v�tta.\n29. Kui tead kedagi, kes on Eestis teinud fantaasia-rollim�ngu k�sitletavaid uurimust�id, siis palun kirjuta tema nimi ja uurimust�� pealkiri.\nJ�rgnevatele k�simustele vasta, kui oled p�hikooli v�i g�mnaasiumi �pilane.\n30. Kas huvi fantaasia-rollim�ngude vastu on seganud Sinu �ppimist\n31. Palun p�hjenda\n32. V�i siis aidanud �ppimisele kaasa\n33. Palun p�hjenda\n34. Kas m�ni Sinu �petajatest teab Sinu huvist fantaasia-rollim�ngude vastu?\n35. Milline on nende suhtumine?\n36. Kas Sinu huvist fantaasia-rollim�ngude vastu teavad sinu vanemad?\n37. Milline on nende suhtumine?\nAinult .doc formaadis\nHuvipakkuvaimad ankeetk�sitlusest saadud andmed, p�hjendused ja arvamused.\nVastanutest on 24 m�ngijat ja 5 m�ngujuhti, nii m�ngujuhi kui m�ngijana esinevad 23 inimest. Vastanute keskmiseks vanus 24, neist alla 20 aastaseid 18 (35%) ja �le 20 aastaseid: 34 (65%), neist mehi 46 (88%) neist naisi 6 (12%). Kellest �pib 35 (67%) ja t��tab 28 (54%)\nKeskmiselt alustati m�ngimist 19 aastaselt ja keskmiselt osaletakse 2 m�ngus korraga.\nM�ngu s�ndmuseid kirjutab �les 31 m�ngijat (60%)\nM�ned jah ei vastuste p�hjendused:\nM�ngujuhina on v�ike meelespea suisa kohustuslik. S�ndmuste kokkuv�tte:) M�ngujuhina peab mul olema �levaade nii toimunud kui ka planeeritavatest s�ndmustest - k�ike ei j�ua meeles pidada. Kuid nagu iga asi nii ka �lestahendamine areneb. Mida aeg edasi, seda paremini oskan m�rgata ja kirja panna olulist. See kajastub ka m�ngu planeerimisel.\nMida? Et miks �les kirjutanud? Muidu v�ib meelest �ra minna, ma ei ela ju kogu aeg teise inimesena ja on piinlik kui persoon ei tea, kus elavad n�iteks tema vanemad ja kust ta mingi ristikujulise kavala riistapuu leidis, millega inimeste p�id segi ajada saab;). Ja �le�ldse on m�nikord huvitav lugeda, millega on hakkama saadud:)\nOli m�te teha v�ike kroonika v�i hiljem raamat\nKuna olin bard, sai selle eest punkte. �leskirjutused olid v�rsistatud\nPole lihtsalt viitsinud ja olen m�lu usaldanud\nEi ole olnud vajadust\nM�ngu ajal ei ole aega tegeleda k�rvaliste asjadega. Selle alla k�ib ka s�ndmuste �les kirjutamine.\nM�ngujuhina kasutab omaloodud visuaalset materjali 28 m�ngujuhti 54%\nM�nguv�liselt v�i siseselt m�ngijatest v�i m�ngujuhtidest visandab, joonistab, maalib 38 (73%)\nM�ngu visuaalset kujutamist peab vajalikuks 43 (83%)\nSilme ees on huvitav ette kujutada, millest m�ng k�ib ning on kerge sisse elada\nMuidugi on seda m�nus teha, ja kes viitsib, las teeb. Aga ei ole tingimata vajalik.\nM�te jookseb pildi najal paremini. Samas r��gitakse, et on m�ngijaid, nt Neo (�ige nimi muudetud), kes kogu asja numbritena n�evad ja arvestavad.\nEsiteks eneseteostus, k�ik on edevad. Teiseks atmosf��r, m�ni asi m�jub v�ga h�sti kui on visuaalselt antud juhised fantaasia suunamiseks.\nMinu kui m�ngujuhi seisukohast on kujutamine vajalik selleks, et m�ngijail tekiks �hene arusaamine neid �mbritsevast pseudomaailmast (olenditest, situatsioonidest, hinnata. �ks pilt �tleb rohkem kui 1000 s�na...!\nKui silmas pidada joonistusi visuaalse kujutamise all, siis ei ole vaja, aga kui luua jutustamisega "ilus" maailm, siis ... Joonistada ei ole vaja, kuna j�tab m�ngijale "vabad k�ed".\nOluline on ainult m�ng ise, k�ik selle �mber toimuv on sekundaarne\nKui on piisavalt h�sti kirjeldatud siis pole vajalik. Alati on aga m�ngijatel �igus paluda visuaalseid materjale mida siis meister peaks proovima luua-hankida...\nM�ned m�ngu n�ited:\nOn olnud mitmeid. N�iteks selline: (tegevusaeg - t�nap�ev, s�steem Mage: the Ascension) m�ngijatel oli �lesandeks nurjata Templir��tlite plaan ja takistada neid k�tte saamast Maailma Kuninga (selle populaarse hermeetilise legendi ainetel) trooni (artefakti, mis asus Pirita kloostri all). L�puks, peale pikki k�hklusi (ja hoolimata �lemiste Vanakese tugevast vastuseisust), siiski �hineti Templir��tlite plaaniga. Artefakti abil s�ideti Eestiga Atlandi Ookeani keskele, t�steti Atlantis taas pinnale ja asutati Eesti-Atlantise Orduriik. Tegelaste hulgas olid n�iteks Vanamees M�elt, Set, �lemiste Vanake, Otto Fabian von Rosen, Albert von Buxhoevden, Ivo Schenkenberg, Valeri Kirss, Minotaurus &c.\nOsalesin �hel sellisel muinas-eesti larpil mis toimus Imavere soos ning seal lahendati t�li, mis tekkis �helt poolt Ridala ja Virumaa, teiselt poolt aga Ugandi meeste vahel:). �ldiselt oli see �sna mudane lahing, mis kestis nn. geimide kaupa kuni v�ljas pimedaks l�ks. Siis olen veel teinud �he�htuse m�ngu korporantidega, teemaks l�bir��kimised ristis�dijate ja eestlaste vahel, t�pselt enam ei m�leta, aga kasutasin �sna usinasti tausta loomiseks L�ti Hendriku Liivimaa kroonikat.\n22 p�hikooli ja g�mnaasiumi �pilastest vastas allj�rgnevatele k�simustele 13 �pilast.\nKas m�ngimine segab �ppimist 5 (38%)\nJah, m�nikord ei ole aega olnud koduseid t�id teha, aga suurema osa teen nii v�i naa koolis.\nEi Olen suutnud hoida kaks asja lahus, �ppimine ikka k�igepealt.\nKas m�ngimine aitab �ppimisele kaasa 8 (62%)\nJah... Keskaegseid relvasid tunnen suurep�raselt, olen uurinud tolleaegset demograafiat, m�tteviise jne. Tegelaskujude oskused sunnivad tutvuma vastavate valdkondadega (ravimtaimed, zongleerimine, sepakunst, loomade treenimine jne)\nJah...Rollim�ngud on suurendanud loovat m�tlemist. Kogemused on abiks inimestega suhtlemisel. Ka annab rollim�ng teadmisi mida p�ris maailmas kasutada saab. Ka vastupidi. Katapultide kohta n�iteks.\nEi ole aidanud mingit moodi.\nEi, kui, siis vaid loovuse alal.\nKas �petajad teavad 7 (54%)\nNad teavad asjast v�ga v�he. Suhtuvad asjasse nagu oleks see tavaline hobi, ja nii see ongi.\nNeid eriti ei huvita\nLas lapsed m�llavad\nKas vanemad teavad 12 (92%)\nUudishimulik ehk, v��raste seltskondadega liitumisel on alguses palju p�rimist olnud omal ajal...\nAlguses kahtlev, aga j�rjest rohkem hakkas ta ka ise sellest maailmast huvituma.\nSuhtuvad positiivselt, m�istavad et see arendab last. Ka v�ib see last halvematest pahedest eemal. Teavad et laps kohtab l�bi rollim�ngude palju uusi p�riselu inimesi ja saab seel�bi s�pru juurde.\nNad ei saa suurt aru, millega tegelen.\nNagu j�� ja pakane Lapimaal surnut esitab, nii katsub rahvatraditsioon Lapimaad t�bede ja surma kodumaana kujutada. Seda Lapimaad on m�nikord ka samastatud Manalaga. Seet�ttu v�ib oletada, et algselt on peetud haiguse toojateks surnute hingi, kes inimese kujul k�isid Lapimaalt elavate juures. Nii ka hallt�ve (malaariat) arvati tulevat kaugelt Lapimaalt, surnute riigist. Aegade jooksul kujunes sellest personifitseeritud surnu kujutelm hallihaldjas kel s�ilisid sidemed oma esivanemate - surnute - riigiga (Loorits. 1990: 64)Ettekujutuste kohaselt j�tavad hallid Lapimaale oma kehad puude najale maha, nende vaimud aga tulevad meie maale inimesi piinama. Usutakse ka seda, et hallide kodust, Lapimaalt, toodud asjad k�lvavad eneste �mber surma ja hukatust: inimese ja looma j�ud n�rkeb, kui ta neid asju puudutab v�i kannab. Samamoodi n�rbuvad elavad puud ja taimed nende esemetega kokku puutudes. (Eisen. 1893: 9-12)\nHallihaldjas ilmub v�ga mitmel kujul, kuigi tavaliselt inimese kujul, eriti sageli halli vanamehena, lihtsalt vana mehena, aga teda on n�htud ka ilusa preilina, noore neiuna, ka vanat�drukuna, vokiga noore neiuna, Lapi n�iana (eriti r�hutatakse siin, et tegemist on olnud neidude, naiste ja vanat�drukutega). Harvemini n�itavad nad end halli hobuse, koera, kassi, linnu v�i m�ne muu looma n�ol, moondavad end tihti ka pr�giks, p�rmuks, kirjuks kepiks. Hallihaldjal on nii inimlikud kui ka �leloomulikud omadused, eriti on esile toodud v�imet muuta oma kuju, millel baseerub terve muistendit��p, milles hallihaldjas muudab end puruks ja kavatseb end puruna s��ki poetada ning sealt inimesse tungida.\nHallihaldjat on kujutatud m��da maad ringi k�ivat, kel n�gemine ja kuulmine, kes naeravad ja k�nelevad, kuid kel tundmine puudub. Liivlastel esineb hallihaldjas ka musta t�ku kujul, m�nikord on ta isanda v�limusega mees, vahel ka peata mees. (Loorits. 1928: 224) V�ga levinud on Eestis muistendid, milles hallihaldjas otsib oma ohvrit, kes aga tema tulekust aimu saades, end kuhugi �ra peidab. Nende j�rgi hallihaldjas h��dis otsitavat m�nikord ka tuttava inimese h��lega ja kui see juhtus vastu h��dma, siis teadis ta inimest �les otsida ja talle kallale minna, j�ttis to aga vastamata, p��seti. Seet�ttu keelati tundmatutele kutsujatele vastu h��da.(Loorits. 1928: 227, 230)\nTeine muistendit��p pajatab aga sellest kuidas inimene hallihaldja �le kavaldab. Nii on hallip�dejad m�nikord p�genenud vee ��res kasvava puu otsa. Inimese varju vees n�hes arvas hallihaldjas, et inimene enese uputanud ning j�ttis otsimise j�rele. Samuti on soovitatud end silmakirjaks �les puua, seda v�is teha v�ga lihtsalt, pannes kasv�i ainult silmuse kaela.(Loorits. : 62.) Samuti on soovitatud inimesele p�geneda varjule kas kerisele, partele, ahjule v�i m�nda teise kuuma kohta. Kuhu hall j�rele ei tule, vaid �ritab p�genikku v�lja meelitada. (Loorits.1928: 230)\nK�ige kindlam moodus hallihaldjat h�vitada oli aga tema mahaj�etud keha liigutamine, et v�tta temalt v�imalus sinna sisse tagasi p��rduda. Kord oli kuuldud halle omavahel k�nelemas, et nad olla kehad Lapimaal halvasti maha j�tnud. Juttu kuulnud inimesed saatsid �he neiu neid kehasid otsime ja �mber p��rama. Lapimaale j�udes leidis ta metsas puude najal hulganisti kehasid istumas, mis ta �mber p��ras. �hest k��nist leidis ta terve k��nit�ie naisterahva kehasid, mis k�ik hingeta olid. Neiu p��ras ka need k�ik �mber. Tagasi kodumaale j�udes kuulis ta r��mustavat uudist, et hallt�bi l�plikult Eestist kadunud on. Nii olla hallt�bi t�ielikult h�vinud. (Eisen.1893: 7-12)\nEriti j�lke hallt�ve ravitsemise retsepte.\nHallt�be oli v�imalik ka ravida. Selleks on r�hutatud, et ravim v�imalikult vastik oleks. Nii on soovitatud haigele sisse joota nahkhiire verd, m�ra kusi, musta lamba sitta, haige enda kusi, surnupesuvett, keedetud usse, k�rnkonna tuhka, sitikaid, usse jt. On ka konkreetsemaid retsepte: "Anda salaja sisse musta t�ku kust ja vaese lapse peast �heksa t�id" ,"�heksa v�ikest lutikat", "Sooja veega juudasitta", haige tuli l�pnud vasika naha sisse keerata ja talle viinas leotatud konna v�i halli hobuse higi viinaga sisse anda. Oluline oli k�igi nende ravitsemiste juures see, et see haige eest salaja s�nniks. Siin aga astus tavaliselt vahele hallihaldjas, kes haigele ravitsejate kavatsused ette kandis.\nN�iteid �he AD&D m�ngija loomingust


Uudised - Estoloppeti suusasarja juubelihooaja võitjad selgunud\nMartti Himma (foto: Tarmo Haud)\nEstoloppeti 20nda hooaja võitja Martti Himma jaoks kaalub rõõm suusatamisest saavutuse üle. “Kõik toimunud etapid olid minu jaoks väga positiivsed üritused ja toredad nädalavahetused. Olin tänavu selline rohkem kodune sportlane. Hea meelega oleksin kõik maratonid kaasa teinud, aga eks lumeolud olid tõesti keerulised. Samas mul on korraldajatele ainult kiidusõnu öelda, nii võistluse läbiviimise kui ette valmistatud radade kohta,” ütles Himma ja soovitas kõigil suusaspordi peale mõelda, sest see hoiab tervise korras.\nKokku on 1998. aastal alguse saanud Estoloppeti sarjas toimunud 87 maratoni ning lumepuudusel ära jäänud 13. Alates sarja loomisest on kõik maratonid läbinud viis meest - Ulvar Pavlov, Sulev Muru, Indrek Pak, Arvo Raja ja Kaarel Toss


Buldooza pole ammu Mehhikos käinud ega tea, et oktoobri paiku muutus asi palju rangemaks. 180 päeva templit on pea võimatu saada, küsitakse bronne, tagasilennupileteid jms. Standard on 14 päeva, kui hästi läheb saab 30 päeva. Mõni võibolla ka rohkem aga tavaline valge tüüp seljakotiga ei ole kauaks oodatud.\nNetis täidetud FMM paber rebitakse pooleks ja saadetakse värvilist käsitsi täitma.\nVuelaseguro-t pole uuest aastast enam ametlikult vaja.


INVESTEERINGUD - Arco Metal\nProjekt „Arco Metal OÜ ressursitõhususe investeering” sai Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust\nVanade seadmete vahetusega muutub Arco Metal OÜ tootmine ressursisäästlikumaks. Ettevõtte poolt kasutusele võetav kaasaegseimat tehnoloogiat kasutav toru-laserlõikepink võimaldab saavutada ressursisäästu ning suurendada tootmise kiirust ja täpsust. Projekti tulemusena hakatakse toorainet paremini ära kasutama ja lisaks automatiseeritakse mitmed tootmislõigud.\nProjekti eesmärk on tootmise ulatuslik automatiseerimine ning efektiivsem ressursikasutus. Projekti eesmärgiks on tõsta tootmismahte 86,7% ning vähendada ressursikulusid tooteühiku kohta ning seeläbi muutuda konkurentsivõimelisemaks. Uue seadmega on võimalik vähendada kulutusi toormaterjalidele. Lisaks kasvavad tootmismahud. Uus toru-laserlõikuspink töötleb detaile parema kvaliteediga ehk kaob vajadus detaile järeltöötlemiseks.\nUus seade paigutatakse uude tootmishoonesse, olemasolevad vanad seadmed jäetakse reservi. Ettevõtte jaoks on tegemist innovaatilise seadmega: uue seadme kasutuselevõtt parandab tooraine kasutust ja tõstab protsessi efektiivsust. Lisaks on uue pingi elektrikulu madalam kui hetkel kasutusel oleval kahel torusaagimispingil.\nToetuse summa (EUR): 324 000\nAbiruumide mööbel Arvutiklassi mööbel Aulamööbel Fuajee ja koridorimööbel Klassimööbel Kunstiklassi mööbel Mööbel õpetajatele Rühmatöömööbel Sööklamööbel


Fredy Estofany January 31, 2017 January 31, 2017 No Comments on Parim koht osta Winstrol alternatiivseid WINSOL Eesti Vabariigis\nHome > ET > winstrol > Parim koht osta Winstrol alternatiivseid WINSOL Eesti Vabariigis\nJust hiljuti WINSOL on populaarne Winstrol valikud seas keha ehitajad ja ka sportlased. Nad kasutasid neid anaboolne steroid võimalusi lõikamise tsüklite säilitada taine, kõrge kvaliteediga lihaste suurenenud verevarustusest. Sul on võimsam, kiirem ja ekstra võimsam kui kunagi varem. Arvestades, et see legaliseeritud Winstrol valikuid ületas kõik süsteemid, kui te soovivad suurendab oma sitkust seadmata kaalu ja säilitab oma lihaseid ja ka kudede, siis see Winstrol asendaja narkootikumide kindlasti tegutseda täiesti võimalik teile.\nÄra osta Winstrol võimalusi, enne kui vaadata seda WINSOL Info: parimad alternatiivid Winstrol, et kindlasti annab teile teavet just see, mida on WINSOL, valem, kuidas WINSOL töö, kasu WINSOL annus kui ka tsükli mida inimesed riigi kohta WINSOL ja ka tellida Winstrol asendusliikme WINSOL saadaval müügiks kauplustes Eesti Vabariik .\nEnne kui me arutada umbes WINSOL, see on palju parem aru saada just seda, mida on Winstrol anaboolne steroid korstnad. Winstrol on erakordselt silmapaistev testosterooni steroid alates Dihüdrotestosteroon (DHT) pereliikmed, et tuleb nagu hambaravi tableti või süstitava nagu Winstrol Depot. Sest kõige pikem aeg oli kasutatud keha ehitajad ja sportlased Eesti Vabariik , kuni pool mõju seda ravimit kokku puutuda.\nNegatiivselt altid reaktsioon nagu hingamisraskused, suletud kurk, süvenemist huulte, keele või näo\nKorduvad või pidevat erektsiooni või rinnaga erilist või suurendamise meessoost kliente\nVoice korrigeerimised, sealhulgas karedus ja laiendamine, meeste puhul kiilaspäisus, näo juuksed tõusta, kliitori tugisüsteemide või menstruatsiooni vastuolud naistele üksikisikud.\nSa võid kohanud akne, raskused pinnaste teisaldamisel, vähenenud libiido, peavalud.\nSiiski, kui sa soovid kasutada Winstrol ilma külili mõju on veel tõesti lootust. CrazyBulk, – üks kõige tõhusam tarnija lihaste hoone ravim on tegelikult esitas turvaline ja legaliseeritud tooteid seda ravimit, mida nimetatakse WINSOL .\nOsta Winstrol alternatiiv Eesti Vabariigile\nWINSOL on täiesti reaalne ja riskivaba valikuid Winstrol. See on täiesti sobiv nii meestel kui naistel, ja mida saab kasutanud osana lõikamine tsüklit hoidmiseks kõrge kvaliteedi ja kalle lihasmassi. Seda toodetakse CrazyBulk, kogenud tarnija valdkonnas lihaste hoone, tervis ja fitness tooted.\nKuidas seaduslik steroid korstnad WINSOL õigusaktid\nWINSOL arendab anaboolne seisund keha samuti aitab suurendada ainevahetuse kiirust. See võib põletada rasva ja ka vihmaveetoru välja liigne vesi keha säilitades lahja lihaskoest. See aitab teema konkurentsi kõik seatud abs, lihaste ja see tähendab ka, samuti võib aidata toota viia nii vähe kui 2 nädalat.\nKõik WINSOL toimeained on 100% ohutu ja ka juriidiline, samuti ei ole kunagi kunagi osutunud vallandada mingeid kõrvaltoimeid. Atsetüül-L-karnitiin, Wild Yam Root, koliin bitikiirus, DMAE (Dimethyaminoethanol), saflooriõli Powder (linoolhape 25mg) on top 5 trikke valem WINSOL. Sul on kõik eelised Winstrol tegelik steroid, õigustatult, kellel ei ole kõrvalmõjusid tulemusi nende koostisosade loetelus.\nPärast seda, kasutades WINSOL, siis kindlasti võita järgmised täiendavad eelised:\nKaotada rasva, kilp kaldega mass, paksuks vähenenud ja ka tore\nJuriidiline ja ohutu Winstrol võimalusi ilma kõrvaltoimeid\nAcid rocki samuti määratletud lihaskoes\nTähelepanuväärne ravimit väljakutse valmisoleku, sest see tagab kiire tulemuste\nValmistatud CrazyBulk, nii et kvaliteetne tootja on tagatud\nSeal on palju erinevaid vahendeid, mida saab käivitada Winstrol tsükkel, siis võiks kas kasutada Winstrol üksi või ühendatud teiste anaboolsete steroidide nagu virnastamine ravimit. Et saada head tulemust, on soovitatav kasutada Winstrol laotud mitmete teiste anaboolsete steroidide korstnad tsükkel. In Winstrol tsükli võid korrasta seda kas Anvarol (Anavar), Clenbutrol Klenbuterool) või Trenorol (Trenbolooni). Kui te ei jää lõikamine korstna võid ühendada WINSOL koos Anvarol (Anavar), Clenbutrol Klenbuterool) ja ka Testo-max (Sustanon). Sa peaksid järgima suunas juhend alljärgnevalt:\nPakkudes iga pudeli: 90 pillid ühe kuu\nSoovitatav kasutamine: Võtke kolme (3) pillid veega oma esmase söögikord. Suhe parimatest tulemusi, kasutada vähemalt 2 kuud. Kasutamine koos sobiva dieedi ja ka treening programm.\nSoovitav treeningu periood : 2 kuud samuti 1,5 nädalat ära.\nKui olete tsükli korralikult, järgige suunas kasutamiseks, samuti teha suuri toitumine võite täiesti muuta oma keha vaid 8 nädala vältel. Tuginedes annus, toitumine ja ka oma geneetika, tulemusi siis võiks prognoosida, et näha, kus Winstrol võib märkimisväärselt erineda. Mõned inimesed Eesti Vabariik võiks teha Winstrol tsükkel, kuur 5% rasvast ja ka saada 10 naela lahja lihaskoest ning otsida silmapaistev, samas kui teised ei näe natuke lahja kaotus ja ka vaevalt lihasmassiga, geenid mängivad suurt maksu veel dieet on kõige olulisem muutuja, sõltumata sellest, mida anaboolne steroid kasutad sa ei saa prognoosida suurepäraseid tulemusi, kui te ei söö piisavalt. Sa pead sööma palju terve valgu igapäevaelu, muutes oma lihaste laiendada kiiremini. Ära oota hämmastav tulemus alates WINSOL kui sa ei ole valmis rakendama raske.\nKust saab osta Winstrol asendus WINSOL aastal Eesti Vabariigi\nWINSOL on 100% turvaline, õigus- ja tõhus ka tooteid steroid Winstrol või stanozolol. On tehtud CrazyBulk. WINSOL peaks olema erandlik lõikamiseks, samuti suurendada kiirust, vastupidavust ja ka agility organismis. See ei ole lihtsalt sobilik keha ehitajad Eesti Vabariik veel lisaks sportlastele kui ka sportliku tegevuse inimest.\nOn terve hulk kasum pärast lehe Winstrol ja ka tulemused võivad olla suurepärase kui neid kasutatakse õigesti, siis on kindlasti üks üks kõige populaarsem steroid ümber rohkete erinevaid eeliseid, üks kõige eelistatud kasum on see, et see ei muuda östrogeeni, see teeb Winstrol kohutav steroid lõikamiseks tsüklit, sest puudub vee retentsiooni.\nKui teil on huvi omandada WINSOL, siin on määr Eesti Vabariigis :\nVeenduge, et omandada WINSOL ainult ametliku veebilehe . Ostes WINSOL sealt siis kindlasti saada tippkvaliteediga Winstrol samaväärne ravimi palju osta hinnalangusele ostu- 2 saate 1 tasuta ja ka teatud aja palju kasulikke koodi tegeleda. Teie ohutuse seal on ka raha tagasi tagamise puhul WINSOL ei toimi teie jaoks.\nAnaboolsete steroidide korstnad lõikamiseks WINSOL klientide ülevaateid\nMa lihtsalt lõpetanud võttes WINSOL, Clenbutrol ja ka Anvarol kuus. Võtsin neid aidata mind lõigatakse kaalu mereväe. Mu keha rasvaprotsenti läks 21% -lt 17%! Ma pillasin 4 tolli välja oma talje ja ka tegelikult toonides ümber rinna piirkonnas. Ma olen, kes soovivad seda saab mulle tasuta lõikamine pinu, et ma võiks arendada oma järgmises tsüklis! Blake B .\nParim koht osta Winstrol alternatiivseid WINSOL Eesti Vabariigis was last modified: January 31st, 2017 by Fredy Estofany


Marju Lauristin: SAPTK meeleavaldusel õhutati „mõistusevälist raevu ja taheti homoseksuaale ära tappa“ • Objektiiv\nEesti » Marju Lauristin: SAPTK meeleavaldusel õhutati „mõistusevälist raevu ja taheti homoseksuaale ära tappa“\nMarju Lauristin: SAPTK meeleavaldusel õhutati „mõistusevälist raevu ja taheti homoseksuaale ära tappa“\nTeenekas sotsioloog, TÜ ajakirjandusõppejõud ning ühiskondlik mõtleja Marju Lauristin ei suutnud varjata oma põlgust SAPTK poolt korraldatud rahumeelse meeleavalduse vastu. Meeleavaldusele kokku kogunenud inimesi tõukas tema sõnul eelkõige viha homosekuaalsete inimeste vastu kuni tapmisähvardusteni välja.\n7. oktoobril Vikerraadiole antud intervjuus süüdistab Lauristin SAPTK meeleavaldust muuseas mõistusevälise raevu ja vihkamise õhutamises ning taotluses homoseksuaalid sootuks ära tappa. Lauristin, kes ise kohal ei viibinud, näeb kõige hirmsama seigana seda, et vastavasisulisi õhupalle ja plakateid olla jagatud ka lastele.\n„Küsimus ei ole Kooseluseaduses. Kooseluseadust võib arutada väga erineval moel. Kuid see, kuidas sellelt pinnalt tekib vihakõne, massilise viha ülessurumine, võiks öelda, et peaaegu keskaegne protsess – psühhoterrori õhkkonna väljakutsumine Riigikogu seadusarutelu ajal … see viitab sellele, et praegu peaks minema asjadega lõpuni,“ tulistab Lauristin värve valimata.\nVastupidiselt tuhandete kohalolijate veendumusele ei usu Lauristin, et meeleavaldusele tulijad soovisid kaitsta pereväärtusi. Lauristin oletab, et meeleavaldajatel olid tagataskus pimedad taotlused mässida „totalitaristlik suhtumine kenasse pereväärtusi kaitsvasse paberisse.“ Selliste valgustkartvate eesmärkide ja „sallimatuse ristikäigu“ vankri ette polevat peljatud aheldada isegi süütuid lapsi.\nKunagise teeneka kommunistina ei hoidu Lauristin tagasi vaatamast ka ajalukku tõmbamaks meelevaldseid paralleele täpsemalt defineerimata minevikuga: „Sedalaadi sallimatuse õhutamist teame ajaloost väga palju, eriti kui see on seotud mingisuguse usuliste asjadega,“ sõnab Lauristin.\nVäljavõtet Marju Lauristini kommentaarist võite kuulda alljärgnevas. Taustaks on video meeleavalduse üldisest õhkkonnast ja paljudest väärikatest kodanikest, kes tulid Riigikogu ette, et väljendada oma muret demokraatliku riigivalitsemise põhimõtete rikkumise ja hea õigusloome tavadest ülesõitmise ning meie rahva alusväärtuseks oleva perekonna mõiste ideoloogilise ümbermääratlemise vastu.\nSildid ideoloogiline diktatuur Lauristin


Kartulihaigused ja -viirused\nKartul meeldib paljudele kahjuritele ja haigustekitajatele.\nHallitustõbi kiusab tomateid\nMiks tomatitel muutub osa lehti pruuniks ja kuivab? Ka õied muutuvad enne avanemist pruuniks, kuivavad ja vilju neist ei arene. Mis taimi vaevab? Arvata võib, et tegu on hahkhallitusega (Botrytis cinerea).\nTalvekartuli hoiumured. Haigused, mis kartulivarud hävitavad\nEnesest mõistetavalt soovime, et hoole ja vaevaga kasvatatud kartul üle talve võimalikult hästi säiliks. Siiski kipuvad mõned haigused meie varutud saaki rikkuma. Mugulamädanikud on kartuli säilitamisel tõsiseks probleemiks.\nKaalikat kimbutavad vaenlased ja haigused\nHinnatud köögivilja kaalikat kimbutavad mitmed haigused ja kahjurid. Teades mõningaid olulisi nüansse, saab haigusi ennetada või neile kiiresti reageerida. Kaalikas on hinnaline toiduaine nii maitseomaduste kui ka keemilise koostise poolest.\nKuidas saada head saaki erinevatelt sõstrapõõsastelt? Sõstraid kimbutavad haigused\nSõstraid kasvatades peab kindlasti arvestama, et mitte üksnes eri liikide, vaid ka eri sortide kasvunõuded on erinevad. Erilist tähelepanu peab pöörama mulla kvaliteedile. Sõstraid kimbutavad ka mitmed haigused.\nIiriseid kimbutavad haigused ja kahjurid\nIirised on ütlemata kaunid lilled. Aediirise eksootilise õie ehitus ei sarnane mitte ühegi teise püsiku omaga. Neid kaunitare kimbutavad ka mõned haigused ja kahjurid.\nKui kaunid pojengid on sinu aias ära õitsenud, siis kuidas nende eest edasi hoolitseda? Mida ette võtta taime kimbutavate haigustega? Pärast õitsemist lõika närbunud õied ära. Kui sa seda ei tee, pühendub taim seemnete ehk oma järglaste kasvatamisele.\nKuidas istutada ja hooldada kirsipuid? Haigused ja kahjurid, millega tuleb rinda pista\nKirsipuude juures on oluline, et istikute lehed oleksid sügisel enne nende väljakaevamist eemaldatud, sest see takistab istikute kasvamist. Puukoolides müüakse kaht tüüpi istikuid: paljasjuurseid ja nõuistikuid. Nõuistikud on saadaval aasta läbi.


Metsanduse ja puidutööstuse erialad pakuvad noortele vähem huvi kui valdkonnal tarvis - Maaleht\nMetsandus 17. mai 2018\nViimastel aastatel on kõrgkoolide metsanduse ja puidutööstusega seotud erialadele sisseastumine vähenenud ligikaudu 13 protsenti, kuid leitakse, et nõudlus metsamasinate juhtide ning teiste spetsialistide vastu aina suureneb.\nSaemeeste võistlus Foto: Argo Ingver\nTuleviku tööjõu- ja oskuste vajaduse prognoosisüsteemi OSKA metsanduse ja puidutööstuse uuringu järgi toob tehnoloogia areng kaasa suurema vajaduse nutikate metsamasinate (harvester, forvarder) juhtide ning CNC-pingi operaatorite järele. Tulevikus on tööd vähem raietöölistel ning mehaaniliste puidupinkide operaatoritel.\nOSKA vanemanalüütik Rain Leoma sõnul on alates eelmisest õppeaastast kutsekoolide õppemahtusid muudetud, et tagada vajalike töötajate väljaõpe tuleviku tarbeks. „Näiteks CNC töötlemiskeskuse operaatori õppesse on vastuvõtt suurenenud poole võrra ning mehaaniliste puidupingioperaatorite õpet on vähendatud 1/3 võrra“, lausus Leoma.\nMetsanduse ja puidutööstuse uuringu ettepanekute ellu viimise arutelus osalenud eksperdid tõdesid, et üldharidus- ja kutsekoolide parem koostöö aitaks valdkonna erialadele rohkem õppureid leida. Koole kutsuti üles gümnaasiumiastme ainete õpet integreerima, üksteisi õppebaase kasutama jmt.\nUuringu andmetel on juurde vaja kõrgharidusega tootmisjuhte, tootearendajaid ja materjaliteadlasi. Ülikoolide hinnangul aga noored neid erialasid piisavalt ei vali. Rain Leoma tõdes, et viimastel õppeaastatel on kõrgkoolide metsanduse ja puidutööstusega seotud erialadele sisseastumine vähenenud ca 13%. „Juhul, kui Eestisse ehitatakse plaanitavad puidurafineerimistehased, võib meil puudu jääda puidukeemiaspetsialistidest“, ütles Leoma.


Riik tahab rangemalt panna paika videokoosolekute tarkvara, mida tohib kasutada - Digigeenius\nRiik tahab rangemalt panna paika videokoosolekute tarkvara, mida tohib kasutada\nRiigi küberturvalisuse juht Raul Rikk.Foto: Aron Urb (EU2017EE)\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) on viimastel kuudel tuletanud riigiasutustele korduvalt meelde, et ka videokoosolekutel peab andmekaitsereegleid nõuetekohaselt täitma.\nMeeldetuletused on olnud tingitud eriolukorra ajal kasvanud videokoosolekute toimumisest ning sellest, et avaliku teabe seaduses ei ole videokoosolekute osa määratletud, see viga soovitakse ära parandada.\nMKM soovitab kasutada tarkvara, mida viimati uuendati paar aastat tagasi\nAprillis saatis MKM välja uudiskirja, kus muude uudiste seas oli põgusalt juhitud tähelepanu selle, et ka videokoosolekutel ei tohi asutusesiseseks kasutamiseks (AK) märgitud dokumentidega kergekäeliselt toimetada.\nSarnase meeldetuletuse saatis mõned päevad tagasi riigiasutustele ja kohalikele omavalitsustele riigi küberturvalisuse poliitika juht Raul Rikk.\nKuigi meeldetuletusi on MKM läkitatud teele korduvalt, siis kinnitas Rikk Geeniusele, et ministeeriumile teadaolevalt ei ole videokoosolekutel AK sisuga dokumentide osas probleeme olnud.\n“Meeldetuletus oli mõeldud selleks, et probleeme ei tekiks. Kuna inimesed asusid kasutama videokoosolekute süsteeme tavapärasest intensiivsemalt, siis pidasime tähelepanu pööramist AK-teabe töötlusele oluliseks,” ütles Rikk.\nMKM andis välja soovituse kasutada Skype for Business Server lahendust, mis on majutatud asutuse enda taristul ehk ei asu pilves. Skype for Business Serveri tarkvara uuendas Microsoft viimati 2018. aastal ning juba aasta varem ütles ettevõte, et lõpetavad tarkvara toetamise 2025. aastal. Sellest tingituna soovitab ka MKM liikuda üle Microsoft Teamsi tarkvarale.\n“Soovitasime seda rakendust seetõttu, et see on kõige levinum. Samuti võib kasutada teisi rakendusi, mis on majutatud asutuse enda taristul. MS Teamsi kasutuselevõtu osas on MKM-i IT osakond teinud riskianalüüsi ning võtnud kasutusele turvameetmed, et antud rakendust oleks võimalik AK tasemel teabe töötlemiseks kasutada. Teamsi kasutuselevõtt on tingitud asjaolust, et MS on andud teada, et lähiaastatel lõpetatakse Skype for Businessi toe pakkumine,” lisas küberturvalisuse poliitika juht.\nKuigi Rikk ütles Geeniusele antud kommentaaris, et riigiasutused ja kohalikud omavalitsused (KOVid) võivad kasutada ka riiklikku vestlus.eesti.ee keskkonda, kus saab samuti videokoosolekuid pidada läheb selline sõnavõtt MKMi soovitusega vastuollu kuna nimetatud keskkonda ei saa riigiasutused ega KOVid oma serverites majutada.\nVestlus.eesti.ee ja sahver.eesti.ee keskkonnad on majutatud riigi infosüsteemi ameti (RIA) serverites. RIA pressiesindaja Seiko Kuik kinnitas, et nimetatud keskkonnad ei läbi kolmandaid osapooli ega teenusepakkujaid.\nKuna avaliku teabe seaduses ei ole videokoosolekute osa AK dokumentide osas määratletud teeb MKM seaduse muudatuse osas ettepaneku, mille üheks eesmärgiks on Rikki sõnul see, et tekiks paar rakendust, mida kõik riigiasutused on hankinud ja mis sobiks AK tasemel videokoosolekute läbiviimiseks.\nMärksõnad: majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, mkm, Raul Rikk, videokoosolek\nTranspordiameti leke puudutas pea sadat droonilennutajat, juhtunust informeeriti andmekaitse inspektsiooni


Fondid magasid maha, et kõrged tasud on probleem - Tänane leht\nLuminor grupi juht Erkki Raasuke. FOTO: Sander Ilvest\nLuminori juht Erkki Raasuke möönis, et nn pensionireformi põhjuseks on eelkõige fondivalitsejad ise, kes ei tabanud õigel ajal, et valitsemistasud on probleem.\nJutuajamine Erkki Raasukesega toimus päev pärast seda, kui riigikogu oli teise pensionisamba muutmise seaduse vastu võtnud (president Kersti Kaljulaid saatis selle reedel riigikogule tagasi). Seaduse suhtes ei olnud kriitiline mitte ainult finantssektor, keda see puudutab, vaid ka Eesti Pank ning terve hulk rahvusvahelisi organisatsioone, mistõttu ei saanud pensionireformist üle ega ümber.\nPõhitähelepanu pöörasime usutluses siiski Luminori tegemistele.\nAlustame värsketest uudistest. Kas te eile riigikogu saalis toimuvat ka jälgisite?\nMa tulin eile õhtul Riiast. Saalis toimuvat diskussiooni ei jälginud. Täna hommikul lugesin kommentaare. Küll jälgisin seda, mida oli keskpanga juhil õhtul öelda. (Eesti Panga presidenti Madis Müllerit intervjueeriti ETV saates «Esimene stuudio» – T. O.)\nKas olete selle peale mõelnud, miks pensionisüsteemi teise sambaga läks, nagu läks?\n(Mõtleb pikalt.) Ikka olen. Sellised asjad on alati segu tagantjärele tarkusest ja – ma ei tea – madala väärtusega arvamustest või hinnangutest. Ühte aga võib küll öelda: et teenusepakkujad ehk fondijuhid magasid väga korralikult maha selle, et teenustasude kõrgus on probleem, ja lasid selle diskussiooni minna niikaugele, et tulemusena ei tegelda enam teenustasudega, vaid pihta saab kogu süsteem.


Sinine eukalüpt | Raamaturott Viki | Fandom\nAmeerika Ühendriikide osariigid\nRaamaturott artiklid (S), Eukalüpt\nRiik: Taimed Plantae\nHõimkond: Katteseemnetaimed Magnoliophyta\nKlass: Kaheidulehelised Magnoliopsida\nSelts: Mürdilaadsed Myrtales\nSugukond: Mürdilised Myrtaceae\nPerekond: Eukalüpt Eucalyptus\nLiik: Sinine eukalüpt\nSinine eukalüpt (Eucalyptus globulus) on mürdilaadsete seltsi mürdiliste sugukonda kuuluv igihaljas puuliik.\nEsimesena kirjeldas seda liiki teaduslikult prantsuse botaanik Jacques Labillardière oma teostes "Relation du Voyage à la Recherche de la Pérouse" ja "Novae Hollandiae Plantarum Specimen". Autor andis kirjelduse d'Entrecasteaux' 1792. aasta ekspeditsiooni ajal Tasmaania lõunaosas asuva Recherche'i lahe juurest kogutud näidiste põhjal.\nSinine eukalüpt kasvab tavaliselt 30–55 meetri kõrguseks. Kõrgeim sinine eukalüpt kasvab Tasmaanias, mille kõrgus on 90,7 meetrit. Ajaloost on teada ka üle 100 meetri kõrguseid puid. Noorel taimel on laiad istuvad lehed, 6–15 cm pikad. Täiskasvanud taimel on kitsad sirbikujulised rippuvad lehed, 15–35 cm pikad. Lehed asetsevad liigse kiirguse vältimiseks päikese suhtes serviti. Sinise eukalüpti kroon- ja tupplehed on kasvanud kokku kaaneks operkulumiks), mis katab punga õie puhkemiseni. Õied on kreemjad ning moodustavad rohkem tolmukad ja emakas. Vili on puitunud kupar, mille läbimõõt on 1,5–2,5 cm. Juurestik tungib sügavale.\nSinine eukalüpt kasvab looduslikult Austraalia lõunaosas Victoria osariigis ja Tasmaanial. Eraldatuna esineb ta Kingi ja Flindersi saarel Bassi väinas. Ta on viidud sisse Euroopa lõunaossa, Lõuna-Aafrikasse, Uus-Meremaale, Californiasse ja Hawaiile.\nKuna ta kiire kasvuga, sirgetüveline ja hea kohanemisvõimega, kasvatatakse teda veel mitmel pool maailmas mitmel otstarbel, sh puidutööstuses ja meditsiinis.\nSinise eukalüpti õis on Tasmaania tunnuslill.\n↑ TEA entsüklopeedia 6. köide (2011). lk 344–345\nVälja otsitud andmebaasist "https://raamaturott.fandom.com/et/wiki/Sinine_eukal%C3%BCpt?oldid=33554"\nRaamaturott artiklid (S)\n1 Põhja-Ameerika indiaanirahvaste loend\n2 Väljasurnud liigid\n3 Jaapani keisrid


White Lightning | Do you come from a land down under?\nsirliaustraalias, 18. jaan. 2014\nReedel rääkis Isaac oma venna Axeliga telefonis ja peale kõne lõpetamist ütles ta, et me lähme esmaspäeval Perthi. Põhjus lihtne – Axel & Tui lähevad tagasi Uus-Meremaale ja müüvad oma auto meile. Mulle sobis, oligi vaheldust vaja ja oleme ammu arutanud, et teist autot vaja, et mul rohkem võimalusi ringi liikuda oleks ja Isaaci auto võtab linnas liikudes liiga palju kütust. Broneerisime kiirelt esmaspäevaks lennupiletid ja oligi plaan paigas. Kuna ostsime piletid suht viimasel minutil, siis oli ainus sobiv lend vahepeatusega Ravensthorpe’s, kuid peatus seal oli vaid 15 minutit, seega ei lasknud sellel ennast heidutada. Infoks, et lennupiletid maksid meile kahele ca $450.\nSaabus esmaspäeva hommik, istusime 8:35 hommikul kenasti lennukile ja pool tundi hiljem maandusime Ravensthorpe‘s. Plaanitud 15 minuti asemel aga pidime seal “lennujaamas” (putka keset põldu) passima hoopis 5 tundi, kuna maandumisel lendas lind lennuki mootorisse. Nii me seal kärbeste keskel istusime ja proovisime mitte igavusse surra. 🙂\nKella nelja ajal pärastlõunal maandusime lõpuks Perthis, kus Axel ja Tui meile vastu tulid. Käisime nendega õhtust söömas, kui oligi aeg hüvasti jätta, auto üle võtta ja minna Patricku ja Dereki juurde, kelle juures ööbisime. Autoks on valge kahe uksega Hyundai Excel – väike aga visa. 😀 Midagi autol viga pole, kõik töötab, nüüd vaja ainult meie nimele registreerida. Maksime $1000 selle eest.\nTore oli Patrickut ja Derekit näha jälle ja nalja sai muidugi ka. Nimelt lahkusid eelmisel neljapäeval päevapealt 2 saksa tüdrukut ja üllatus-üllatus, kes peatusid samas majas – samad saksa tüdrukud. 😀 Neil nimelt ühine tuttav Patrickuga ja oli kiirelt ööbimiskohta vaja Perthis, seega Patrick pakkus neile oma vaba tuba. 😀 Meil oli suht suva, aga tüdrukud tundsid end suht ebamugavalt. 😀\nTeisipäeva hommikul käisime kiirustades Kiwi Shop’ist läbi, kust Isaac kastitäie head ja paremat ostis omale ning suundusimegi tagasi Esperance’i poole. Oli palju rohkemat plaanis Perthis, aga kahjuks lõi see lennujama plaanid sassi ja aeg surus takka. Teel peatusime Wave Rock’is, kus Isaac varem käinud polnud ja külastasime ka sealset loomaparki. Kütusekulu uue autoga on kordades väiksem, näiteks 8 tundi sõitu Perthist koju maksis meile ca $60. 😀 Oleme oma ostuga rahul. 🙂\nCategories: Esperance, Perth\t| 1 kommentaar\n“Väike aga visa” 😛


Professor Kadri Ukrainski ajakirjas Director: enneolematu kriis kui parim aeg positiivseteks muutusteks | Tartu Ülikool\nProfessor Kadri Ukrainski ajakirjas Director: enneolematu kriis kui parim aeg positiivseteks muutusteks\nAjakirjas Director ilmus pikk ja sisukas artikkel, milles Tartu Ülikooli majandusteaduskonna juhataja ning teadus- ja innovatsioonipoliitika professor Kadri Ukrainski räägib praegusest erakordsest olukorrast majanduses ja võimalustest kriisist edukalt välja tulla.\nSiin on mõned artiklis kõlanud mõtted:\nPraegu on innovatsiooni sünniks parim aeg, sest kriisi ajal on väljapääsu otsimiseks vaja muutusi. See aga loob aluse innovatsioonile.\nInnovatsioon armastab raskeid aegu, sest see paneb inimesi surve all rohkem pingutama.\nÕlitehaste rajamine Ida-Virumaale on kulukas investeering. Praeguses turuolukorras põlevkivi õliks tegemine suurt sissetulekut ei too.\nMeil on võimalused kriisi paremaks juhtimiseks, kuid harjumuspärases tegevuses ja mõtlemises kinni olemine takistab uusi variante kasutada.\nMeil on olemas võrgustiku analüüsi tehnikad, mida ei kasutata. Teades haigeid, saame neid mobiilpositsioneerida ja telefoni teel intervjueerida ning väga täpselt kindlaks teha, kellega nad on kohtunud ja kus viibinud. See aitaks meil palju paremini prognoosida tulevikku ja tegelikku viirusekandjate arvu. Tänapäevast tehnoloogiat arvestades ei oleks selline süsteem sugugi keeruline ja see annaks meile võimaluse kriisi targemalt juhtida.\nParatamatult viib majanduskriis ettevõtteid pankrotti ja pankrotti tuleks jättagi eelkõige need ettevõtted, mis ei ole jätkusuutlikud soovitud majandusarengu suuna mõttes. Vabaneva tööjõuressursi peaks suunama sinna, kus me tahame, et asi kiiremini areneks.\nLoe lähemalt ajakirjast Director.


Firmapidu - tea, kuidas käituda! - Raamatupidaja\nMida tähendab "business casual"?\nKui riietuseks soovitatakse vabaajarõivastust, siis ei tähenda see kaugelt veel, et töötajatel oleks sobilik ilmuda kohale väljaveninud ja päevinäinud teksadega. Kui valida teksad, siis peaksid need siiski olema natuke esinduslikumad ja korrektsed. Ka siis, kui riietusnõudeks antakse ette „business casual“ tasub olla ettevaatlik: sageli on sellega mõeldud vaid, et mehed võivad loobuda lipsust. Rusikareegel on järgmine: parem olla natuke "overdressed" kui "underdressed", sest alati on võimalik heita pealt pintsak ja lips, kuid väga vabameelset riietust on raske muuta sobivalt pidulikumaks.\nEtiketieksperdid soovitavad naistel järgida järgmist nõuannet: Kuna firmapeo näol on tegemist ikkagi tööalase sündmusega, on mõistlik end mitte liiga paljastavalt, superseksikalt ega ka mitte liiga liibuvalt riietada.Mitte ainult riietusega ei pruugita paraku peol mööda panna. Ka smalltalk’i teemade valikul on mõistlik olla ettevaatlik. Oleks vale piirduda vaid selle peoga seotud jututeemadega. Soovitav on järgida tavapäraseid smalltalk’i reegleid ning mitte viia juttu negatiivsetele teemadele. Ja veel üks nõuanne: Igal juhul võtke vestlusest osa, ärge isoleerige end teistest pidulistest. Sellist käitumist tõlgendatakse teiste poolt sageli kui üleolevaks ja upsakaks.\nKa joomise ja söömise koha pealt tuleb üht teist meeles pidada: ära joo kunagi nii palju alkoholi kui sa arvad, et kannatad, vaid alati pigem vähem. Soovitav on söömise ja joomise koha pealt endalt ise küsida, millise mulje võib su käitumine teistele jätta. Mida sa ise mõtleksid kolleegist, kes on ära joonud kaks pudelit punast veini, kuid ei ole enda arvates siiski veel mitte purjus? Söömise juures tasub samuti säilitada tagasihoidlikkus. Ei tasu tormata esimesena buffet’ juurde ja laduda oma taldrik viimse ääreni täis. Ebasobilikud on seejuures ka kommentaarid stiilis: „ Täna tuleb söögile tuld anda, sest see on ju tasuta. Firma maksab!“.\nJa pärast pidustusi? Kui juhtumis keegi vindi väga üle keeras, siis on parem sellest lihtsalt vaikida. Kui oled ülemustega peo käigus sinatamise peale üle läinud, on targem peale pidu vastavaid isikuid siiski uuesti teietada.Allikas: www.monster.de