Odav rubla hoiab Vene turistid kodus\n13. detsember 2014 kell 7:00\nLennuk Moskva lennujaamas.Foto: Bloomberg\nSellel talvel saab sama koguse rublade eest enam kui kolmandiku võrra vähem eurosid kui eelmisel aastal. See hoiab Vene turistid kodus, kirjutab Wall Street Journal.\nNende hulgas on ka 35-aastane reklaamtekstide koostaja Viktor Lander, kes tavaliselt käib oma abikaasaga aastavahetust veetmas just Euroopas. „Kui euro kurss hakkas oktoobris kiiresti tõusma, loobusime kõikidest plaanidest üldse kuhugi minna,“ ütles Lander.\nRubla odavnemine euro ja dollari vastu on välismaiste puhkuste ja ostlemisega harjunud keskklassi venelaste elu pea peale pööranud.\nNafta hinnatõus on aidanud Venemaa keskklassil tugevalt paisuda – 2010. aastaks tõusis keskklassi osakaal võrreldes 2000. aastaga 30protsendilt 60protsendile.\nSuvest saati on aga nafta hind tugevalt langenud. Lisaks sellele on Venemaad pitsitamas lääne sanktsioonid. Need faktorid on viinud rubla kursi vabalangusesse, mis omakorda teeb lääne tooted venelaste jaoks kallimaks. Uusimaid nutitelefone, IKEA mööblit ja Prantsuse juustu armastavad venelased on silmitsi uue reaalsusega.\nNovembri keskel läbiviidud küsitluses ütles 45 protsenti venelastest, et rubla odavnemine mõjutab tugevasti ka nende elu. Valuuta on aga sellest ajast peale langust jätkanud ning ühe dollari eest peab välja käima juba 58 rubla. Aasta alguses pidi dollari eest maksma vaid 32 rubla.\nVladimir Putini reiting on aga jätkuvalt kõrge – 74 protsenti. Krimmi annekteerimisega kaasnes ka niinimetatud patriotismipuhang, mis Venemaa riigipea reitingu lakke lõi.\nRubla odavnemine annab kõige teravamalt tunda just linnaelanike seas – neil on kõige rohkem sääste, nad käivad välismaal ja ostavad ka sealseid kaupu. Vaesemad inimesed, kelle hulgas on ka Putini toetus kõige suurem, tavaliselt sääste ei oma ning kulutavad oma raha kodumaal osteldes.\n„Küsitlused viitavad, et inimesed tunnetavad olukorra halvenemist, kuid propaganda hoiab neid tagasi,“ ütles Moskva kaasaegse arengu instituudi majandusteadlane Jevgeni Gontmakher.\nAnalüütikud ja ametnikud arvavad, et olukord muutub järgmisel aastal veelgi halvemaks. Venemaa majandusministeerium prognoosib, et reaalsed sissetulekud kukuvad 2015. aastal lausa 2,8 protsenti. See oleks Putini valitsemisajal esimene aasta, mil reaalne sissetulek kahaneb.\nMoskvas on langus juba alanud. Vastavalt linna statistikaametile on reaalne sissetulek kahanenud üheksa kuuga Moskvas 5,3 protsenti. Võrreldes aastatagusega vähenesid reaalsed sissetulekud oktoobris lausa 9,1 protsenti.\nVaid 12 protsenti ettevõtetest kaalub lähitulevikus palkade tõstmist. See protsent on kaks korda väiksem kui eelmisel aastal, selgub veebilehe SuberJob poolt läbi viidud küsitlusest. Mitmed jaemüüjad on klientide hoidmiseks hinnad madalal hoidnud, kuid ütlevad, et järgmisel aastal ollakse sunnitud hindu siiski tõstma.\nKõige raskemalt on kannatada saanud aga turismisektor, mis aastavahetuse eel tavaliselt õitsema lööb. „Kõik on kokku varisenud,“ ütles Turismitööstuse Liidu pressiesindaja Irina Tjurina. Ta ütles, et broneeringute arv on kaks korda langenud, mis sunnib turismiettevõtteid mitmeid lende tühistama ja müüma puhkusepakette kahjumiga, et mingitki raha saada.\nÜhe reisibüroo omanik Tatjana Samoilova aga ütles, et temas tekitab rubla odavnemine hirmu ja paanikat. „Sulgema me veel ei hakka, kuid me tuleme vaevalt ots-otsaga kokku,“ nentis Samoilova. Ta lisas, et isegi regulaarsed kliendid on reise tühistamas.\nMitmed puhkajad on otsustanud hoopis kodumaiste sihtkohtade kasuks, ütles Tjurina. Nende hulgas on näiteks Moskva, Peterburg ja sellel talvel olümpiamänge korraldanud Sotši linn. Rahakamad puhkajad lendavad Pariisi ja Londoni asemel nüüd Varssavi ja Prahasse.\nKojujäämine aga ei vabasta probleemidest. Venemaa Keskpank teatas, et aasta lõpuks jõuab inflatsioon 10protsendini. Paljudele lääne toodetele peale pandud embargo on kodumaiste kaupade hindu tõstnud.\nX5 Retail Group NV poe pressiesindaja Vladimir Rusanov ütles, et kala ja teiste impordikeeluga toodete hind on tõusnud kuni 30 protsenti.


Euroopa Liidu ametid Euroopa otsustusprotsessi keskmes\nELi ametid on osa ühisest juhtimisest - 11/03/2008\nEuroopa Liidu institutsioonidega koostööd tegevad ELi ametid peavad ajaga kaasas käima. Euroopa Liidu kodanike ja liikmesriikidega koostöö sümboliks olevad ELi ametid on arenenud sedamööda, mil määral on tekkinud uusi küsimusi. Nende tegevuse põhieesmärk on aidata otsusetegijaid juriidiliste, tehniliste ja isegi teaduslike ülesannete puhul.\nAmetid tegutsevad peaaegu kõigis ELi tegevusvaldkondades, alates tervishoiust kuni sotsiaalpoliitiliste ja välisküsimusteni.\nELi ametid jagunevad nelja põhikategooriasse, kaks põhilist neist on rakendusametid ja ühenduse ametid.\nKuus rakendusametit tegelevad alates 2002. aastast ELi mitme programmi haldusega.\n29 ühenduse ametit on asutatud eriküsimustega tegelemiseks. Näiteks Euroopa Kemikaaliamet asutati 2007. aastal kemikaalide määruse REACH raames.\nÜhenduse ametite geograafiline ja juriidiline mitmekülgsus vastandub ülesannete ja eeskirjade poolest rakendusametite ühtsusega. Selline mitmekülgsus ja ühiste tegevuseeskirjade puudumine on haldamisel oluline puudus.\nAmetite üle peetav vaidlus on kestnud juba kaua aega. 2005. aastal käsitleti ametite asutamist, tegevust ja kontrolli kokkuleppe eelnõus, mida hiljem ei sõlmitudki. Komisjon palub Euroopa parlamendil ja nõukogul asutada institutsioonide töörühm, et jätkata poolelijäänud arutelu.\nELi ametid teie riigis


Miks loobusid e-sigaretist? - Loobumine suitsetamisest & Algajate nurk - E-sigareti foorum\nMiks loobusid e-sigaretist?\nPostitas jeesus188, Oktoober 26, 2013 in Loobumine suitsetamisest & Algajate nurk\n5 668 postitust\nPostitatud Oktoober 26, 2013\nsiia siis paluks kommentaare , miks loobusid ja kas yldse ei tee või läksid analoogi peale tagas\nma juba teen esimese postiga OT ja ytle, et ma pole loobunud ja hetkel ei plaanigi loobuda\nMa ka ei plaani, krt nii hea on ei saa lihtsalt kohe\nPostitatud Detsember 15, 2013\nPlaan tuleva aasta esimeses pooles loobuda. Põhjuseid otseselt ei ole, aga vaevalt ta organismile midagi head annab. Olen küll palju uusi tooteid muretsenud aga iga päevaga muutub "veiping" kuidagi mõttetumaks. Miks mitte kohe loobuda? Paraku on palju uut nodi alles minu poole teel ja kõik vaja ära proovida. Juurde midagi enam ei telli. Mahla ja tehnika varu on ilmselt aastateks olemas.\nAga loobujad, julgemalt. Ma tean, et teid on.\nMõtlesin ka siin suht hiljuti lõpetamisele ja et enam uusi asju juurde kuskilt ei telli... saksamaalt jõudis just Kayfun Lite + koju ja Ft-st Astro mod hakkas ka trackingus just näitama... veel niipea vist ikka ei jäta\nPostitatud Märts 21, 2014\nKammoon, sa oled nagu 'effin luuser kui analoogi tõmbad. Kõik, kes seda teevad on totaalsed eilased. When you vape you are a frickin' boss!\nNoormees, sellise kõnepruugiga ,,feimi,, te endale küll ei saa juurde.\nMul üks sõber loobus e-sigaretist, kunas baasvedeliku lõhn ei meeldi. Antud proovida erinevaid tootjaid: Inawera, liqua, jne. mingi 6 erinevat. Aga muffigi. Arvan, et liigne mugavus, tehniline taipamatus ja niisama enda lollus.\nNaisevend sai mingi aeg ilusti e-värgi peale aga läks tagasi analoogile, sest ei viitsinud korraga n.30ml õli tellida, seega suitsupakki odavam osta (kuulpähe)\nTeine sõber tegi suht 25% e-värki, 75% analoogi. Sai tegelt sita isendi vamo näol, kogu aeg jama ja eeldatavasti ei tahagi loobuda analoogist.\nIse vahel proovisin tavalist, pool suitsu... tuli nostalgiline aeg meelde, kui suits hää maitses, dunhill, davidoff..olid ajad. Aga hiljem suhu tekkinud sitamaitse, näitas, et olen õigel teel.\nKas ma saan feimi valuutaks vahetada w? Suitsetajad on ikkagi luuserid.\nloobumisest niipalju, et minul isiklikult on "vajadus" tossata (näiteks tööl pauside ajal jne.) samas e-suitsuga on ju teema selles, et kunagi ei saa küllalt või ei viska koppa ette, kuna maitseid/vedelikke nii palju, et kui mingist mahlast kobla ees leiab alati uue ja uue jne......\n-- 21 Mär 2014 21:17 --\nja samas tehnika areneb ka edasi ja uusi mod-e ja clearosid tuleb ka juurde mida vaja katsetada....\nEhk peaksid siis madalamapalgalisele tööle minema. Siis ei oleks ka nii palju ballasti.\nArvesta, et ka siin on enamik olnud suitsetajad. Nende hukkamõistmise asemel peab pigem julgustama ja näitama teed õndsuseni.\nSind tõlgendades, olen mina luuser, spezz on luuser, jeesus on luuser ja muidugi oled ka sina luuser. Me kõik oleme luuserid, seega sinu sinu väide on tühine. (Mis sest, et endised luuserid) Teadagi kõige suuremad kiunujad on endised suitsetajad ise. Hoia ennast tagasi natukene noorhärra, ehk tuleb ka vanusega vagurus ja viisakus. -NO OFFENCE-\nGeneetiliselt ei ole ma üldse suitsetaja, sest mu vanemad ei ole suitsetajad. Ise olin selle külge pookinud.\nsee pigem sellest et imelik on istuda teiste kõrval kui teised tossavad analoogi, peaks hakkama teed jooma nop... pigem tossan kaasa nendega , aga "soliidsemalt"\nRahu, rahu ........\nJoyetech Cubis Pro+ Joyetech Evic VTtwo mini\nEi plaani samuti lõpetada, olen pigem kogumist alustanud...\nSmoant Charon 218w + Serpent SMM & GV Zeus RTA\nGV Aegis Legend 200w + Augvape Intake RTA\nMiks ma üldse sigarettide tarbimisest loobusin:\n*Hommikune vastik kurgus olev klomp ja köha, vahepeal isegi pistis sees peale suitsetamist.\n*Vihmase ilmaga oli vastik väljas suitsetada, siis jäi see lõhn eriti külge ja läksid teiste juurde nagu tökat. Nüüd riided hea puhta lõhnaga kohe ja viisakam olla\n* Näppudel olev rõve, kibe tõrvalõhn, mis häiris süües, kui käsi suu juurde läks.\n* Kõri haige on ja sigarette tõmbad jääb tunne nagu kurk põleks peale tõrvamist.\n* E-sigaretti saan popsida igalpool kus tahan põhimõtteliselt ning maitseid ju erinevaid mida tõmmata.\nJa neid põhjuseid on palju, mida võibki loendama jääda.\nKõik, kes tahavad vana peale tagasi minna, siis võiks ikkagi proovida neid 18mg american blend, cuban cigar jms vedelike, mul aitasid suitsuisu tappa ehk aitavad ka teil.\nJa kokkuvõttes ei plaani ma küll sigarette uuesti tarbima hakkata.\nLoobumisest olen mõelnud, aga määramata tulevikus. Kuigi, juba viimased kaks kuud, tõmban 0mg sisaldusega vedelikke.\nSellega on nii, et on olnud päevi, kus unustan üldse ära, et peaks veipima. Aga kui mõnikord veits alkot manustad, siis tekib korralik isu auru järele .\nSamas kui läksin nikotiinilt nikovaba vedeliku peale, hakkas kaalu juurde tulema ja esimene nädal oli ikka korralik rahutus peal, siis kulus vedelikku ikka mingi 15milli päevas, aga see oli mööduv nähtus.\nKokkuvõttes olen rahul, et olen nulli peal ja ehk kunagi ka loobun, kui vedelikud järgmiseks aastaks otsa saavad\nJa olen ka mõelnud, et kui kunagi peaks mingil põhjusel uuesti nikot vajama, siis selleks ei tohi oma kraami maha müüa, et mitte analoogi otsa sattuda.\nPostitatud Märts 22, 2014\nMitme mg pealt sa 0- le läksid? Endal ka plaan kunagi 0 peale jõuda hetkel 3mg peal, aga kogu aeg selline tunne et Tahaks kangemat kurgulaksu.\nilus lugu küll, kuid siiski on teemaks, miks loobusid E-SIGARETIST mitte sigaretist ^^\nEvic VTC mini: Smok TFV4, Cubis, Aromamizer RDTA, Avocado RTA\nNägin rohkem kui 2,5 aastat tagasi töökaaslasel huvitavat vidinat käes, mis meenutas vägagi piipu ning osutus e-piibuks. Peale paljusid küsimusi antud teemal, tekkis endalgi huvi. Olles soetanud esimese Hiina päritolu e-go pulga osta.ee keskkonnast, jätsin tava suitsud päevapealt, kuna e-pläru asendas sigarette 100% minu jaoks ning seda tänase päevani.\nPluss üks miinus null koma viis.\nLäksin kohe 6mg pealt nullile, aga kuuest olin mingi pool aastat juba aurutanud.\nPostitatud Detsember 26, 2014\nÜle pika ja sattusin siia jälle ja silma jäi enda postitus 22 märtsist, kus ma lubasin null vedelikku veipida veel kaua kaua.\nAga juhtus nii, et juba aprilli alguses loobusin täielikult aurust ja ei ole uuesti alustanud siiani, Ehk siis, et olen sellest ajast saadik VABA.\nVastupidiselt e- suitsu vastaste arvamusele mille järgi veipimine pidi viima suurema sõltuvuse juurde, aitas aurutamine minul sellest pahest loobuda, M.O.T.T.\nold, Kirp, vapesquad and 2 others reacted to this\nViis pluss, et võtsid vaevaks teada anda - oleks neid teadaandjaid rohkem siis saaks foorumist tiba põhjalikumat statistikat korjama hakata\nTagasi alamfoorumi Loobumine suitsetamisest & Algajate nurk


Toitu targalt! Menüü koostamise käsiraamat, pdf versioon\n- Menüüplaanid asutustele\n- Menüüplaanid eraisikule\nAvaleht » Otsi » Toitu targalt! Menüü koostamise käsiraamat, pdf versioon\nToitlustajad vastutavad paljude väiksemate ja suuremate inimeste igapäevase toiduvaliku eest. Vastutus on suur, sest toit, mida igapäevaselt tarbitakse, mõjutab tervist oluliselt. Kuidas aga koostada kõikidele nõudmistele vastav menüü? Millist toorainet valida? Kust leida sobivaid retsepte?\nUus ennekõike toitlustajatele mõeldes koostatud käsiraamat on abiks just neile, kellel vaja igapäevaselt tervislikku tasakaalustatud menüüd planeerida. Käsiraamat koosneb mahukast retseptipangast ja praktilistest lihtsasti kasutatavatest juhendmaterjalidest\nmitmekesise menüü koostamiseks.\nHulgaliselt maitsvaid ja toitvaid retsepte, mis ka laste poolt heaks kiidetud. Kõik retseptid on käsiraamatus nõuetele vastavate tehnoloogiliste kaartidena vormistatud, mida on väga lihtne toitumisprogrammi sisestada.\nRaamatu autor on toitumisnõustaja Reelika Õigemeel, Eesti Toitumisnõustajate Ühenduse juhatuse esinaine, kes on spetsialiseerunud lasteasutuste tasakaalustatud menüüde juurutamisele ja toitumisnõustamisele ning toitumisalaste koolituste ja töötubade läbiviimisele. Tema tegemistest saab täpsema ülevaate kodulehelt www.toitutargalt.ee\nMärksõnad: toitu targalt, tervist toetav toit, menüü


Soovide soovimisest | KATARINA MÕTTEKODU\n← Koolist koju sinise silmaga\nLooduse muusika →\nPosted on september 23, 2011 | Lisa kommentaar\nViru folgil Haydamaky kontserdi ajal läksin lava ees seismise asemel mereranda. Muusika oli liiga valju.\nKuulasin muusikat rannal kividel seistes merekohina saatel ning vaatasin kauguses keerutavat äikest. Olin mererannal ihuüksi.\nÜhel hetkel tundin vastupandamatut soovi mängida soovide soovimise mängu. Et kui ütlen kõva häälega soovi ja loen viieni ning näen selle aja jooksul äikest, siis see soov täitub. Kui äikest ei ole, siis ei täitu.\nMa improviseerisin. Ma pole kunagi mingi eriline ennustaja olnud. Aga sel õhtul, selles rannas ja selle muusika taustal tuli mu pähe just selline mõte.\nÄikese poolt said jah vastuse kolm soovi. Tegelikult olid need kolm mulle kõige olulisemad soovid üldse sel hetkel. Ma ise ka imestasin, et suutsin õigeid soove soovida sünkroonis äikesega.\nKolmest soovist kaks tulid väga kergelt ja olid omakasupüüdmatud, puudutades teiste inimeste heaolu. Viimane soov puudutas otseselt mind ennast ja oli igati omakasupüüdlik.\nKui Haydamaky lõpetas, ütlesin need kolm soovi veel eraldi kõva häälega välja. Ausalt öeldes hakkas kõhe. Korraks tekkis soovimise paanika.\nKui olin oma soovid kõva häälega merele välja öelnud, käis peast läbi mõte, et äkki oleks pidanud ennast kuidagi täpsemalt väljendama… Ja otse loomulikult lõi selle peale äike 😀\nOmakasupüüdlik soov täitus osaliselt juba mõne tunni pärast.\nNädalake hiljem sattusin Tallinna vanalinnas jalutades Ukraina kolmekäelise jumalaema kirikusse. Teadsin, et seal kirikus on soovide postkast, kuhu kirjakest jättes, sinu soovide eest munk palvetab.\nOstsin kirikust käsitöökaardi ja panin uuesti kirja kolm soovi. Kaks esimest soovi olid need samad omakasupüüdmatud, aga kolmas oli hoopis teise sõnastusega. Ma olin vahepeal palju uut infot juurde saanud ja vana soovi täpseks kordamiseks polnud enam julgust.\nEelmisel nädalal jalutasin Ukraina kirikust Laboratooriumi tänaval uuesti mööda. Ja ma ei saanud lahti mõttest, et see kolmas isiklik soov oli endiselt valesti soovitud. Mitte soov polnud vale, selles ma ei kahtle, vaid sõnastus polnud hea.\nBalti jaamast koju sõites otsisin oma ajusagarate vahelt välja skeptilisuse ja tõin endale mitmeid põhjendusi, miks ma ei peaks sellistele asjadele üldse mõtlema. Aga skeptiku veenmisoskus jäi sel korral müstikule alla ja minus on ikka veel mõttepisik, et ma peaksin oma soovi sõnastama kuidagi teisiti.\nRubriigid: isiklik, tunded, usk, sildid: isiklik, tunded, usk. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Kuidas ja millal lõigata viljapuid õigesti. Kuidas vähendada viljapuude kevadel\nAed suvila või hoovis eramaja - unistus palju inimesi. See on tore aega veeta pingil puude vahel koos raamatut käes. Aga inimesed tahavad näha mitte ainult loodus, vaid ka hea saagi, valida puu. Aed vajab hooldust. Nende toimingute, sest see on õige hooldus sõltub kvaliteet saagi on vaja täpselt teada, kuidas ja millal lõigata viljapuid õigesti, milline aeg aastas on parem teostada.\nMis on saagi?\nPaljud amatöör aednikud usuvad, et saate kergesti teha ilma pügamine viljapuud. Nende arvates kroon ise tõstetakse enne puu on kõrge saagikus. Ei, see eeldus on ekslik, õige pügamine puud - võti pikk elu puu. Ka iga hooaja suurendab mahtu kärpida.\nKui inimene ei tea, kuidas ja millal korralikult lõigatud viljapuud ja teeme kõik oma äranägemise järgi, et varsti vilju kohapeal. Iga hooaja puu on vähem, kuid lõpuks tulevad aastas, mis toob põllukultuuri üldse.\nLõikamine puu puud ja põõsad on oluline. Iga aednik peaks aru ning teha õige tegevus. Lõikamine on vajalik noor, vana ja vananemine puud. Seega puidus on rejuvenated ja parema vilja. Palju väärtuslikku aretatud sordid kasvatajad, eriti vajadust lõikamine. Seal on spetsialistid, kes pakuvad oma professionaalsete teenuste aias.\nKui pügamine toimub?\nAednikud sageli ei maksa palju tähelepanu tingimuste noorendava Ilutaimed. Olgem ausad, kui tuleb teha kevadel pügamine viljapuud.\nParim aeg - veebruari lõpus või märtsi alguses, kui oht möödub tagastamist raske külm. See algab pügamine noorte õun- viljapuuaiad. Esiteks pirn ja õun, must ja punased sõstrad (kui lume sügavus).\nMärtsi lõpus või aprilli alguses läbi enamik põllukultuure. Esiteks õun-, kivi viljapuud siis. Young kultuur peaks palgi läbilõikamist enne mahla vool, nagu hilisematel perioodidel taimi nõrgenenud iga kaotatud filiaali.\nMais ja juunis, niitmine toimub ajal õitsemise puud ja põõsad. Mature taimi saab noorenenud isegi pärast mahla vool, nii vähendada taastav protsesse kasvu.\nCare soojal ajal\nSuvel ka teha mõned põllukultuuridega. See protseduur viivitada õitsemise puud järgmisel aastal, mis aitab vähendada saagi kadu esimestel külmade (näiteks, on oluline aprikoosi). Ka läbi murdmas ja lisamine tarbetu võrsed. Suvehooajal kärbitud dekoratiivtaimed. Jätkamiseks õitsemise pungad ja õied on eemaldatud.\nKuidas ja millal korralikult trimmi viljapuud ja põõsad sügisel? On võimalik sel hooajal, kas viia läbi sellised protseduurid? Jah, taastamiseks ja noorendamiseks tähelepanuta õunapuud, tikrid, mustad ja punased sõstrad, vaarikad ja paljud teised.\nKui aednikud teavad, kuidas lõigata viljapuid kevadel, aed saagi alati meeldida omanik terve ja mahlane puuviljad. Tehas hakkab elama aastaid.\nNoorendamine puude ja põõsaste kasutada eri tüüpi lõikamine on umbes viis, see on ka võimalik kombineerida.\nEsimene tüüp - valtsimine. Esialgu oli vaja, et saada soovitud kuju ja suurus kroon. Aga me peame teadma, kuidas teha puhastamisele viljapuud. Kõik üleliigne oksad lõigatakse ära lähedal pagasiruumi, suur - üks kolmandik, õhuke - kaks korda.\nTeist tüüpi - reguleerimisel. See eesmärk on säilitada tasakaal majanduskasvu ja vilja krooni. Lõigake kõik vertikaalsed, skeleti filiaalid ja protsesside sees puu. Selline tegevus teeb kroon püramiidi kujuga.\nKolmandat tüüpi - anti-vananemist. Selline lõikamine viiakse läbi maksimeerida kasvu kõigis valdkondades (vana ja noor).\nNeljas Kind - taastumist. Kui puu või selle filiaalid kannatas külm või mehaaniliste vigastuste see viiakse läbi osalise lõikamine.\nViies tüüp - sanitaartehnika. See pügamine kahjustatud, valus, kuiv või purustatud oksad. Praktikas sageli aednikud kombineerida kõiki noorendamine.\nInimväärne hooldus pikendab elu taimede\nEt mõista, kuidas ja millal korralikult trimmi viljapuud, piisavalt uurida kirjandust ja proovida rakendada neid teadmisi. Sageli inimesed otsima abi spetsialistid. Pügamine viljapuud erineb korrastamist dekoratiivsed põõsad, nagu pirnid, aprikoosid, õunad, murakad, kirsid, kasvatatakse toota maitsev puuviljad ja marjad. Kui kogenematu aednikud ise teostada pügamine, on sageli veidi hiljem kasvavad võrsed. Nad tuleb kõrvaldada, võib-olla mitu korda. Kui te korralikult hoolitseda puud, millel on suured juured, nad võivad elada kuni kolmkümmend aastat. Taimestik, mille juured on lühikesed, puuviljad palju varem (kolm aastat pärast istutamist).\nIga viljapuu vajab eraldi hoolt. Õunapuu meie riigis on üsna populaarne. Ta kasvab peaaegu iga aeda. Pügamine õunapuud sõltub üldisest seisundist puu: vanuseline struktuur funktsioone kroon. Erinevad tegevused on läbi ühe perioodi jooksul. Ajal, mil õunapuu kannab vilja, lõigata reguleeriva vaade. Vananev perioodi läbi noorendamine. Ajal kasvu ja arengut puidu toimub kujundav pügamine.\nKui õunapuu on üsna vana, siis ta vajab erilist hoolt. Üldjuhul nii palju väikeste viljapuud, mis asub ülaosas. Õunapuud on kõrge ja on palju surnud oksi. Kärbi puu peaks järk-järgult, 2-3 aastat. Alustada lõunaküljel. Apple sobib madala ja kitsa võra.\nLõikamine luuviljaliste puude ja marjapõõsaste\nAednikud soovite kasutada maksimaalselt ära nende maa. Selleks viljapuud ja marja põõsad lõigatakse nii palju kui võimalik. Pirnide võra ise nagu püramiid, sest ei nõua pidevat kohandamist. Üks probleem: puu kiiresti käivitub vertikaalne oksad, mõned tuleb eemaldada, ülejäänud muutunud viljakandev.\nStone taim on moodustatud kaks või neli aastat vana. Pikka aega pingutamiseks lõikamine on võimatu, kuna kirsid, ploomid ja kirsid on väga raske tuua soovitud kuju. Stone viljakandmist puud on raskem taluda eemaldamist suur oksad.\nKevadel sõstrad, karusmarjad, vaarikad, murakad nõuda noorendamine pügamine.\nLühendamine ja hõrenemine\nOn kaks võimalust koristuse viljapuid. Esimene nimetatakse lühendamine - välja osalise oksi ja filiaale. Selline lähenemine stimuleerib neerude kasvu. See võib lühendada oluliselt, poole oksad, keskmise - üks kolmandik, ja nõrgalt - eemaldada veerand põgeneda. Selle meetodi kasutamine puud Noort. Kui oksad on suured ja pikaajalised, see teeb tugev saagi.\nTeine meetod on nn hävitustöö (hamba). Sel juhul oksad ja võrsed täielikult eemaldada. Meetod sobib puu puud, kroon , mis on liiga paksenenud.\nKui te korralikult hoolitseda oma aed, värske ja mahlane puuviljad on alati olemas oma laua!\nIlus soola-kate tomati Khokhloma saidil\nRäägime Mangalia. Kokkupandav Söe viidud.\nIlus kalla: istutamine ja hooldus\nVöödiline. Omadused värvi\nMis on nööpi sõrme rõngas\nUskumatu käsitöö rehvid\nKuidas õmmelda alusseelikud tülli? soovitused\nKuidas kaunistada lühikesed neid tagasi atraktiivne?\nKonditsioneer puhasti vaht auto


Kas midagi on hullem kui kolmnurk? | Toimingud - 2019\nAvaldatud: Toimingud • Vaatamisi: 14488\nAprillis leiduva ajakirja numbri tagaküljel on suurepärane veerg. See on ajakirja toimetaja leigh buchanani poolt. See on seotud kolmnurga, mõiste, mida te pole kuulnud (sest ta lõi selle sõna kasutamise), kuid see on sind peaaegu kindel mõjutanud. See on niisugune - sa istud oma kontoris või kolleegi juures, arutledes kellegagi, mida te arutada olete.\nAprillis leiduva ajakirja numbri tagaküljel on suurepärane veerg. See on ajakirja toimetaja Leigh Buchanani poolt. See on seotud kolmnurga, mõiste, mida te pole kuulnud (sest ta lõi selle sõna kasutamise), kuid see on sind peaaegu kindel mõjutanud. See on niisugune - sa istud oma kontoris või kolleegi juures, arutledes kellegagi, mida te arutada olete. Keegi paneb oma pea ukse sisse ja küsib "kiiret küsimust" teiselt isikult. Ja sa oled kolmnurkne. Sa oled lõksus ruumis, kus on väga raske välja tulla ilma ebaviisakaks ilmumata ja vestlus, mis teie katkestas enam kui mitte, ei mõjuta see sind, kui te olete kunagi kolmnurkseks saanud, siis teate, et "kiire küsimus" on peaaegu kunagi kiire.\nBuchanan asetab akna kaks minutit. Kui üritate kahe minuti jooksul põgeneda, on tõenäoline, et see on võimalik. Kui saad kolmekordistunud rohkem kui kaks minutit, siis olete kiire küsimuse pikkuse armul. Me saame kolmnurksed, sest me oleme liiga head viis meie enda heaks. Tõusmine ja lahkumine oleks meie meelest ebaviisakas ja me ei taha olla ebaviisakas. Selleks, et meid halvemaks teha, seisab inimene, kes küsib kiiret küsimust, tõenäoliselt seisma ja blokeerib ukse, nii et me peaksime kuidagi oma teed mööda minema.\nKui olete kolmnurkne, siis pole ilmselt sinu kõige tootlikum. Isegi kui olete vestlusest mõnevõrra huvitatud, pole see, mida olete pidanud kõige olulisemaks, nii et te kaotate aega, olles selle osa. Keegi teine, kolmnurk, kui te tahate, röövib teid teie ajast. Sa pead sellega midagi tegema. Aga mis?\nKõigepealt on teil tagaküljel väljumisstrateegia, kui te kolmnurga saate. "Võtame selle hiljem üles", "Ma pean helistama" või "See on minu jaoks!" On kõik kiired laused, mida saate kasutada olukorra põgenemiseks ilma, et sa oleksid hundid üles tõstnud Lase oma maagiline lause ja kasuta neid, istudes seal oma meeles, kas peaksite jääma või mitte, ei tee kellelegi kasuks.Kui inimesel, kellega rääkisite, on sul ikka veel öelda, et nad leiavad teid. Kui teil on rohkem öelda, saatke e-kiri või helistage neile.\nKui te olete kolmnurksed ja teate, et see võib tekitada pettumust, on parim asi, mida saate teha, et vältida kolmnurkajat. Kui inimene, kellega rääkida, räägib kellegagi teisega, oodake hiljem. Te teete kõik kolm teie kasuks.\nVideo: Mis tegelikult Estonia pardal toimus?


Eesti pokkeriäss teenis investoreile kopsaka võidu\n19. jaanuar 2014 kell 21:00\nEesti valitsev pokkerimeister Madis Müür, kes teenis eelmisel teisipäeval lõppenud rahvusvahelisel pokkeriturniiril Eesti kõigi aegade suurima pokkerivõidu, jagab umbes poole võidust välja tema võimetesse uskunud investoritele. Õnnemängijad teenivad seekord tagasi umbes 45kordse võidu.\n27aastane Müür lõpetas PokerStars Caribbean Adventure’i põhiturniiri neljanda kohaga, teenides 581 040 dollarit (425 500 eurot) auhinnaraha. Veidi üle poole summast maksab ta tagasi investoritele, kes “investeerisid” pokkerimängija osalustasudesse, mis avas neile võimaluse saada edu korral osa Müüri teenitavatest võidusummadest.\nMüüri peale panustajatel oli seekord väga õnnelik käsi. Umbes 5000eurone investeering tõi tagasi umbes 225 000 eurot ehk 45kordselt.\n“Erinevad riskide maandamise skeemid on pokkeris küllalti levinud,” sõnab Müür. Levinumateks variantideks on investoritele osakute müük, mille puhul pannakse sõltuvalt pokkerimängija rahalistest võimalustest müüki 30–70% mängust.\nOsa investoreid Eestsist. PokerStars Caribbean Adventure’i põhiturniirist ostsid Müürilt 29,5% osaluse eestlased. “Üks investeerimisfonditaoline üksus pokkerifoorumist Two Plus Two ostis veel 20% ja lisaks vahetasin osalusi kahe mängijaga, kes samuti turniiril mängisid,” seletas pokkeriäss.\nInvestoritele 45kordse kasumi teeninud Müür tõdeb, et eks see oli muidugi väga hea tulemus ning sellist tootlust näeb päris harva. “Keskmiselt võiks oodata tootlust 5–20%, kusjuures enamikul juhtudel jääks selline tehing miinusesse ning investorid ei saaks midagi tagasi.”\nMüür toob näiteks tema septembrikuise pokkeriturnee Londonis, kus ta mängis 12–15 turniiril ning kaotas kokkuvõttes isiklikult 15 000 eurot ja veel ka 1500 eurot investorite raha.\nTa kavatseb ka edaspidi riskide hajutamiseks osa oma potentsiaalsest võidufondist eelnevalt müüki panna. 5000dollarilise sissemaksuga turniiride riskid on Müüri sõnul investeerimisportfelli juures piisavalt suured, et neid hajutada.\nMüüri sõnul peaks olema bankroll (summa, mis sul on mõeldud vaid pokkerimängudeks – toim) võrdne 500–1000kordse turniiri sissemaksuga.\n“Väga vähestel elukutselistel mängijatel on mitme miljoniline bankroll, et võimalikult riskivabalt mängida. Ülejäänutel on mõistlik riske hajutada.”\nMüüri sõnul on paar varasemat investorit avaldanud juba soovi panustada turniiridele, kus ta tulevikus osaleb. “Ning seda rohkem, kui ma ise müüa sooviks. Nii et müügiga väga probleeme ei tohiks tulla,” rõõmustas Müür.\nAktsiamänguga teenis omad vitsad. Enne pokkerimängu tegeles Müür aga aktiivselt ka aktsiatega kauplemisega, kuid suhteliselt õnnetult.\nBörsibuumi ajal kauples ta esialgu edukalt maavarade kaevandajate aktsiatega, kuid turu languse tõttu tuli nendega kaotus vastu võtta ning ta langes isegi võlgadesse. “Ma ei olnud selleks kogenematuse ja puuduliku ettevalmistuse tõttu valmis, see mõjus ka minu majanduslikule olukorrale laastavalt ja olin sunnitud aktsiatega seiklemisest loobuma.”\nSeejärel jõudis ta pokkeri juurde, kuna uskus, et sellega on võimalik palgatööst kiiremini võlgadest välja saada. “Võtsin eesmärgiks saada heaks mängijaks, tegin selle nimel kõvasti tööd ja varsti olen juba üle aasta võlgadest vaba,” rääkis Müür.\nHeal tasemel mängijaks (üle 50 000eurone aastateenistus) saamine on Müüri sõnul mitmeaastase kõva töö tulemus. “Vaja on selliseid omadusi nagu võime iseenda ülemus olla, eesmärkide seadmine ja täideviimine, distsipliin, pidev õppimine-arendamine, kõva stressitaluvus, enda vigade ja nõrkuste aus tunnistamine ja nendega tegelemine.”\nKui lühikeses perspektiivis võib pokkeris mängida suurt rolli õnn ning ka parimad mängijad võivad mõnda aega miinuses olla, siis pikas perspektiivis langeb Müüri sõnul õnnefaktor juba nullini.\nElukutseline pokkerimängija arvab lõpetuseks, et pokker pole rohkem riskantne kui palgatöö.\n“Pokkeris võib hea mängija sissetulekuta jääda ainult enda valede valikute tõttu, nagu igal muulgi alal.”\nMaailma suurimas pokkerifoorumis Two Plus Two ostavad ja müüvad head pokkerimängijad regulaarselt oma osakuid ning Eesti pokkerimeistri Madis Müüri sõnul on olemas ka elukutselisi pokkeriinvestoreid. “Eestis oli mõni aasta tagasi ka päris popp siinsetes foorumites osakuid osta ja müüa väiksematele turniiridele, aga tihti küsiti liiga kõrget hinda, mingi aeg lõppesid ligi pooled tehingud pettusega, ka ühe varasema Eesti meistri diil, mistõttu neid enam väga ei taheta teha. Erandiks vaid head mängijad, kel pole olnud probleeme tagasimaksetega,” tõi Müür välja pokkerimängijate peale mängimise pahupoole.\n15. juuni 2016 kell 10:00


Antsla valla konkursi "Kaunis kodu" juhendi kinnitamine – Riigi Teataja\nAntsla valla konkursi "Kaunis kodu" juhendi kinnitamine\nAntsla valla konkursi "Kaunis kodu" juhendi kinnitamine - sisukord\n§ 5 Autasustamine\nRT IV, 24.05.2013, 41\nVastu võetud 21.05.2013 nr 11\nMäärus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 1 alusel.\nKonkursi „Kaunis kodu“ eesmärk on tunnustada Antsla valla kinnistuomanike tegevust kinnistu korrastamisel ja kaunimaks muutmisel, mis aitab kaasa valla elukeskkonna üldilme paranemisele ning koduvallatunde süvenemisele.\n(1) Konkursi läbiviimiseks moodustab vallavalitsus konkursi komisjoni.\n(2) Komisjon on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb üle poole komisjoni koosseisu kinnitatud liikmetest. Otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega ning protokollitakse.\n(3) Komisjon korraldab kinnistute ülevaatuse maikuu viimasel nädalal.\n(4) Konkursi komisjon informeerib kinnistute omanikke ülevaatuse toimumise ajast.\n(1) Igal Antsla valla elanikul, asutusel, ettevõttel või organisatsioonil on õigus esitada kas endale või teistele kuuluvat kinnistut konkursil osalemiseks. Selleks tuleb esitada Antsla Vallavalitsusele kirjalik avaldus või digitaalselt allkirjastatud elektrooniline avaldus.\n(2) Kandidaate võib esitada ka konkursi komisjon.\n(3) Kandidaadi esitaja märgib avalduses kandidaadiks esitamise põhjuse.\n(4) Kandidaatide esitamine toimub aastaringselt. Kandidaadid, kes esitatakse ajavahemikul, kui toimub esitatud kinnistute ülevaatus ja konkursi tulemuste kindlakstegemine, konkureerivad järgmisel aastal toimuval konkursil.\n(5) Vajalikud on järgmised andmed kandidaadi kohta:\n1) omaniku nimi;\n2) kinnistu täpne aadress;\n3) omaniku telefoninumber või e-posti aadress.\n(6) Konkursil osalemiseks on vajalik kinnistu omaniku nõusolek.\n(7) Komisjoni liige, kelle kinnistu on esitatud konkursile, ei või osaleda konkursi võitjate väljaselgitamise arutelul ja otsustamisel.\n(8) Konkursi võitnud kinnistu saab osalemisõiguse konkursil uuesti viie aasta pärast.\n(1) Konkursi „Kaunis kodu“ raames hinnatakse Antsla valla haldusterritooriumil asuvate kinnistute heakorda järgmistes kategooriates:\n(2) Hindamise alus:\n1) konkursiga tunnustatakse eelkõige inimeste tahet ja tööd panustamaks elukeskkonna paremaks muutmisse;\n2) hinnatakse koha omapärast tulenevate võimaluste kasutamise oskust.\n(3) Komisjon võtab otsuse tegemisel arvesse järgmisi kriteeriume:\n§ 5. Autasustamine\n(1) Komisjon teeb konkursi tulemustest kirjaliku kokkuvõtte viie päeva jooksul pärast ülevaatuse läbiviimist ja kinnitab igast kategooriast kolm paremat kinnistut ning esitab vallavalitsusele ettepaneku võitjate autasustamiseks.\n(2) Komisjonil on õigus välja anda eriauhindu, näiteks uudsete ja julgete ideelahenduse eest.\n(3) Komisjonil on õigus jätta osa auhindu välja andmata, kui kategoorias ei leidu sobivaid kandidaate.\n(4) Vallavalitsus määrab auhinnad vastavalt vallaeelarves ettenähtud vahenditele ning korraldab võitjate autasustamise juunikuu jooksul.\n(5) Konkursi võitjad (1-3. koht igas kategoorias) avaldatakse Antsla valla kodulehel www.antsla.ee kahe nädala jooksul peale otsuse tegemist.\n(6) Vallavalitsusel on õigus esitada esikoha saanud kinnistuid osalemiseks maakondlikele jt. konkurssidele. Selleks peab olema omaniku nõusolek.


Eakate päeva puhul peole ja kõndima « Hiiu Leht\nEakate päeva puhul peole ja kõndima\n20.september, 2016 Sport\n1. oktoobril tähistame ülemaailmset eakate päeva. Ikka selleks, et ka nooremad vanu inimesi märkaksid ja sealjuures veenduksid, et eakas pole mitte ilmtingimata jalust nõder ja peast segane. Meil on paljugi, millest nooremad eeskuju saaksid võtta ja järele prooviksid teha.\nHiiumaa pensionärid sõidavad 5.–6. oktoobril Tallinna suurele peole, aga Kärdla eakad lähevad tähtsa päeva puhul 30. septembril kepikõndi tegema. Loomulikult võivad tulla ka mitteeakad ja need, kes Kärdlas ei ela.\nAastates inimesele on väga tähtis, et ta ennast piisavalt liigutaks ja sealjuures ka veidi koormust saaks. Kepikõnd on just see, millega endale liiga teha ei saa, aga pakub viibimist värskes õhus, ergutab vereringet ja parandab südame tööd, rääkimata sellest, kui hea see on liigestele ja lihastele. Kui teha seda veel kaaslasega koos, siis saab uudiseid vahetada ja nähtu üle vestelda.\nSeekord ei lähe me kaugele ja ei tee trenni selle sõna otseses mõttes, vaid naudime kaunist suvelõppu ja üksteise seltskonda. Esmakordselt kõndijad saavad pisut õpetust ja otsustada, kas see neile meeldima hakkab või ei.\nKepikõnni viib läbi allakirjutanu. Olen ise läbi teinud treeneri kursused Noarootsis ega lase kellelgi liiga aktiivselt kõndida, et pärast kondid haiged oleksid. Mere ääres teeme ka väikse pikniku ja ajame muidu juttu. Täpsema info ürituse toimumise kohta saab Kärdla päevakeskusest. Tulge julgesti kaasa, ka need, kellel omal keppe pole! Matkaklubi Muku laenutab meile lahkesti mõned paarid ja võib-olla tuleb teil endalgi soov oma isiklikud kepid soetada.\nKärdla pensionäride ühendus\nSildid: eakate päev, kepikõnd


PEALELEND: Madis Kalmet , „Koletise kuu peal” lavastaja — Sirp\nTallinna Linnateatri väikeses saalis esietendub homme ameerika näitekirjaniku Richard Kalinoski näidend „Koletis kuu peal”. Südamliku, valusa ja tundliku jutustuse võitlusest mineviku koletistega ja iseendas on lavale toonud selles teatris aastatel 1989–1998 lavastaja ja näitlejana töötanud Madis Kalmet. Alustuseks spordireporterite lemmikküsimus: mis tunne on? Mis tunne on üle pika aja lavastada taas ühes oma kunagistest koduteatritest? Jah, hea on üle pika aja jälle Tallinna Linnateatris lavastada. Tõesti on tunne, nagu oleks koju tagasi jõudnud: palju vanu häid sõpru ees ootamas ning õhkkond ja töömeeleolu on väga innustavad. Meeldis mulle Tallinna Linnateatris kunagi aastaid tagasi ja meeldib ka nüüd. Meeldivad need professionaalsed hoiakud, mis on selles teatris välja kujunenud, inimeste pühendumus tööle, loominguline fanatism ning kõrged kunstilised eesmärgid. Selle foonil tundub mulle mõne teise teatri toimimine küll maksumaksja raha lubamatu raiskamisena. Ning veel – alati soojendav nostalgia –, selles teatris on sündinud mõned mulle väga olulised ja südamelähedased lavastused nagu Enquisti „Ilvese tund”, Mankelli „Lollprints”, Fassbinderi „Petra von Kanti kibedad pisarad”, Dostojevski „Majasuurune kivi”, Albee’ „Kes kardab Virginia Woolfi?”, Egloffi „Luik”.


Näidete korrigeerimine (päevikute kirjete korrigeerimine samm-sammult)\nKannete kohandamise näited\nJärgmistes kohandavate kirjete näidetes antakse ülevaade kõige tavalisematest korrigeerivatest kannetest. On võimatu pakkuda täielikku näidete komplekti, mis käsitleks kõiki variante igas olukorras, kuna selliseid Kohandavaid kandeid on sadu. Korrigeerimiskanded, mida nimetatakse ka ajakirjade kirjete korrigeerimiseks (AJE), on kanded, mis tehakse äriettevõtte raamatupidamisajakirjadesse tulude ja kulude kontode kohandamiseks või ajakohastamiseks vastavalt tekkepõhimõttele ja raamatupidamise vastavuskontseptsioonile. Kirjete kohandamise vajalikkuse paremaks mõistmiseks arutatakse artiklis mitmeid näiteid.\nNeed raamatupidamiskirjed kirjendatakse aruandeperioodi lõpus pärast proovibilansi koostamist, kuid enne finantsaruannete koostamist.\nAruandeperioodi lõpus ei pruugitud mõnda kulu ja tulu kirjendada ega ajakohastada vastavalt tekkepõhisuse ja vastavuse põhimõttele. Kui vajalikke korrigeerimisi ei tehta, ei kajasta erinevad kontod, sealhulgas mõned tulude, kulude, varade ja kohustuste kontod, täpset ja õiglast väärtust.\nMärkus. Kõik aruandeperioodi lõpu kirjed pole korrigeerivad kanded. Näiteks on mõne aruandeperioodi viimasel päeval tehtud ostu või müügi kanne esmane ostu-müügi päevik, mitte korrigeeriv kanne.\n3 parimat näidet kirjete korrigeerimisest\nAllpool on toodud näited päevikute kirjete korrigeerimisest.\nKannete korrigeerimine Näide nr 1 - kogunenud, kuid tasumata kulud\nAzoni nimelise väikese mööblitootmisettevõtte omanik hr Jeff pakub AZ-tüüpi mööblit. Azon lõpetab oma aruandeaasta 30. juunil. Ettevõte võttis 1. mail 2018 oma pangast 100 000 dollari suuruse laenu, mis maksis intressimakse iga kvartali lõpus.\nSelle korrigeeriva tehingu eest peab ettevõtte raamatupidaja hoolitsema enne 2018. aasta raamatupidamisdokumentide sulgemist.\nTekkepõhiselt peab põhifirma kajastama kõik tekkinud kulud, olenemata sellest, kas need on tasutud või mitte. Ettevõttel tekkisid intressikulud ajavahemikul 05.05.2018–30.06.2018, st kahe kuu jooksul ning ülejäänud tegemata ja tasumata intressikulud korrigeeruvad järgmisel aruandeperioodil. Tekkinud kulu korrigeerib kasumiaruannet ja bilanssi järgmiselt.\nKogunenud intressikonto suurendab ettevõtte vastutust, kuna intressikulu tekkis, kuid jäi tasumata, ja sama summa suurendab kasumiaruande kulusid.\nMärkus. Pärast 31. septembril 2018 tehtud makset, st tähtpäeval, sooritati vastupidine kanne kohustuste konto mahakandmiseks järgmiselt: -\nKannete korrigeerimine Näide nr 2 - ettemakstud kulud\nHr Jeff Azoni omanik soovib tagada ettevõtte varude (või varude). Ta ostis 1. juunil 2018 kindlustuspoliisi, mille preemia oli 3000 dollarit kuue kuu jooksul.\nRaamatupidaja registreerib tehingu 3000 dollarit 6.1.2018. Kontod tuleb sulgeda 30.06.2018.\nNüüd kajastavad kindlustuse kanded kuue kuu kulutusi, mis on tasutud, kuid juuni lõpuks oleks võinud kasutada vaid ühe kuu kindlustuskatet.\nTekkepõhimõtte kohaselt saab kasumiaruande järgi korrigeerida ainult ühe kuu kulusid ning järelejäänud tasutud saldo suurendab bilansi vara ettemakstud kindlustusena. Ajakirja sissekanne on: -\nKannete kohandamise näide # 3\nJackile kuulub Hiinas kiiresti kasvav jaekaupluste kett Baba, mille peakontor asub Hongkongis. Olles selles ettevõttes üle kahe aastakümne, on ta hakanud oma kohalolekut tegema üleriigiliselt ja teinud oma hea kliendibaasi seas hea maine.\nBaba järgib sama mudelit nagu paljud rahvusriigid järgivad ja lõpetavad oma aruandeaasta 31. märtsil.\nBaba raamatupidaja registreerib päeviku sissekande iga päev ja postitab need perioodiliselt pearaamatu kontodele. Ta koostab 31/3/20 ** lõppeva aasta korrigeerimata proovibilansi järgmiselt:\nEnne raamatupidamisdokumentide sulgemist peab ettevõtte raamatupidaja hoolitsema järgmiste korrigeerimiskannete eest:\nKorrigeerivad kanded on: -\nKohandatud proovisaldo 31/3/2020 lõppeval aastal on järgmine: -\nEttevõte peab registreerima oma kulude, tulude, varade ja kohustuste tegeliku ja õiglase väärtuse. Kannete korrigeerimine toimub tekkepõhise raamatupidamispõhimõtte järgi ja teeb vajalikud muudatused, mida eelmise aruandeaasta jooksul ei kajastata. Korrigeeriv päevikukiri toimub üldjuhul aruandeaasta viimasel päeval ja sellega kohandatakse peamiselt tulusid ja kulusid.\nKorrigeerivad kanded tehakse pärast proovisaldosid, kuid enne aastaaruannete koostamist. Seega on need sissekanded ettevõtte täpse finantsseisundi kajastamisel väga olulised.


Simson kohtus USAs Hyperloopi juhtidega - ITuudised\nAutor: Indrek Kald • 16. november 2018\nKadri Simson kohtumisel Virgin Hyperloop-One´i kaasasutaja ja tehnoloogiajuhi Josh Giegeli ning juhatuse esimehe Jay Walderiga.\nKohtumisel Virgin Hyperloop-One´i kaasasutaja ja tehnoloogiajuhi Josh Giegeli ning ettevõtte uue juhatuse esimehe Jay Walderiga arutati Hyperloopi projekti hetkeseisu ning võimalust kasutada seda lahendust ka Tallinn-Helsingi tunneli juures.\n"Tallinna ja Helsingi vaheline tunnel ei paku huvi ainult Euroopas. Tegemist oleks maailma pikima veealuse tunneliga ning pakub huvi üle kogu maailma. Hyperloopi projekt on järjest arenemas ning seda tuleb kindlasti kaaluda ka Tallinn-Helsingi vahelise tunneliprojektiga edasi liikudes," märkis Simson.\n"Kohtumisel Hyperloop-One´i juhtidega selgus, et just meie visiit oli uue CEO Jay Walderi esimeseks ametlikuks kohtumiseks. Eesti on uutest transpordilahendustest huvitatud ja hyperloop on kindlasti üks neist projektidest, millel silma peal hoida," lisas minister kohtumise järel.\nReisijate ja lasti transpordivahendi Hyperloopi algse kontseptsiooni mõtles välja Tesla Motorsi ja SpaceX-i ühistiim 2013. aastal. Idee järgi liiguvad eriliselt disainitud kapslid terastorus, kus on tekitatud osaline vaakum, mistõttu puuduvad õhutakistus ja hõõrdumine. Teoreetiliselt peaks selline lahendus võimaldama hyperloopil saavutada tippkiirust 1200 km/h.\nEesti ühistranspordisüsteemi ning innovatiivseid transpordilahendusi tutvustas minister Kadri Simson Los Angeleses ka kõrgetasemelisel konverentsil "LA CoMotion: The Global Laboratory of Future Mobility".\nLisaks kohtus majandusminister World Trade Center Los Angelesi presidendi Stephen Cheungiga, kellega arutati, kuidas arendada Los Angelese ja Eesti ettevõtjate vahelist koostööd.\n"Los Angeles on peamiselt tuntud maailma filmitööstuse südamena, kuid tegemist on ka ühe suurima majandusega piirkonnaga kogu maailmas. Siin on Ameerika suurim sadam ja meeletu arengupotentsiaal ja innovatsioon erinevates majandusharudes. Kohtumisel World Trade Centeri juhiga arutasimegi, kuidas Eesti ettevõtjatele siinsel turul veelgi rohkem uksi avada," selgitas Simson.\nTema sõnul on hea näide Eesti ettevõttest, kes on USA turul jala maha saanud ja teeb tõelist läbilööki, filminduses kasutatavatele LED valgustitele nii riist- kui ka tarkvaraplatvormi pakkuv Digital Sputnik. See Eesti päritolu ettevõte mängib võtmerolli praegu Hollywoodis juurutatavates VR/AR süsteemides.\n"Digital Sputniku loetelu filmidest, kus on kasutatud just nende lahendusi, on juba täna väga muljetavaldav," märkis Digital Sputniku juhtidega kohtunud majandusminister Kadri Simson.\nLisaks ettevõtjatega kohtumisele väisas minister ka Eesti kogukonda ning külastas Soome peakonsulit Los Angeleses. Simsoni sõnul on Eesti valitsus otsustanud rajada Ameerika läänerannikule konsulaadi, kuid selle asukoht on veel otsustamisel. "Soome peakonsul tervitas Eesti otsust rajada läänerannikule Eesti konsulaat ja julgustas meid valima just Los Angelest, mis on kahtlemata üks võimalus. Siin on ka väga aktiivne Eesti kogukond," tõdes Simson.


18/01/2011 - Page 2 of 2 - Saarte Hääl\nJätkusid meeste võrkpallimeistrivõistlused\nSaare maakonna meeste 2011. a võrkpallimeistrivõistluste II ring algas sportlikus mõttes vägagi tuliselt.\nKG ujula veel nädal suletud\nEelmisel nädalal ventilatsioonisüsteemi rikke tõttu suletud olnud Kuressaare gümnaasiumi ujula peaks avatama mitte varem kui järgmisel nädalal. “Ujula jääb suletuks ka algaval nädalal. Ventilatsioonisüsteemi mootor peaks eeldatavasti Saksamaalt kohale jõudma neljapäeval,” ütles ujula juhataja Norma Helde.\nUusaasta kabekiirturniiril jäid esikohta jagama Paul Antsaar ning Jaan Truu 4 punktiga 6-st, kolmas oli Rein Kirst 3,5 punktiga.\nFC Kuressaare meeskond võitis hooajaeelses kohtumises Kohtla-Järve Lootust 3 : 0. Kõik kolm väravat lõi saarlaste ründaja Elari Valmas.\nNiit jooksis 200 ja 600\nMarek Niit osales Arkansase ülikooli kergejõustikumeeskonna kosseisus, kui 97 : 72 võideti Texase ülikool. Niit sai 200 meetris 21,74ga teise koha ülikoolikaaslase LaShawn Butleri (21,36) järel. Niidu Eesti siserekord on 21,09, mis püsib 2007. aasta jaanuarist.\nU18 võrkpallurid hõbedal\nNädalavahetusel peetud U18 vanuseklassi võrkpalli karikavõistlustel saavutas Saaremaa SK poiste võistkond hõbemedalid. Saaremaa SK võitis 3 : 0 Premium7/Tartu, Võru SK II ja Pärnu VK/SK meeskondi. Valga VK Viktooriast saadi jagu 3 : 2 ja ainus kaotus tuli turniiri võitjalt, Võru I meeskonnalt.\nSWE-7 sai võidu\nEesti meeste korvpallimeistrivõistluste I liigas sai vahegrupis võidu Kuressaare Javicar/SWE-7, kes pühapäeval alistas kodusaalis 72 : 70 SK Marcuse.\nSaaremaa JK AaMeraaS alistas Eesti saalijalgpalli MV II liiga IX vooru mängus võõrsil 8 : 7 (4 : 4) JK Saku.\nTeisipäev, 18. jaanuar KINO Divas kl 18.30 Jälle sina. Komöödia, romantika. Pääse 3,20 €. ÜRITUS Kuressaare kultuurikeskuses kl 8–13 Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskus kutsub saarlasi uue aasta esimestele doonoripäevadele. Head inimesed, […]


Arhiiviriiulite lisainfo « Arhiiviriiulid PROFF 150-200kg/tasapind « Laoriiulid « Tooted « Laoriiulid ja laosisutus meie E-poest soodsalt ja mugavalt!\nUudised & referentsid\nArhiiviriiulid PROFF 150-200kg/tasapind\nLaoriiulid peenkaubale PROFF 150-200kg/tasap.\nArhiiviriiulid tootesari H=2100\nArhiiviriiulid tootesari H=2500\nLaoriiul BOLTLESS tugev 750 kg hall\nLaoriiul MAXI helehall 300-600 kg. PLP tasap.\nLaoriiul MAXI hall 300-600 kg/ZN tasapinnad\nPeenkaubariiulid PROFF värvitud 200kg/tasap.\nMetallriiul Simpel 120kg/tasapind\nMetallriiulid UNIVERSAL 350-600kg/tasap\nLaoriiulid garaazi ja panipaika\nFaks: +372 6 722 381\nPlaneerid lao ehitust või sisustamist? Küsi nõu meie laosüsteemide spetsialistilt. Jäta oma andmed. Võtame Sinuga ühendust.\nStatsionaarsed arhiiviriiulid on samasugused nagu laoriiulid. Üldjuhul on riiuliplaadi sügavus 300-400 mm. Riiuliplaatide kõrgus on reguleeritav 50 mm vahedega ja neid on kerge ümberpaigutada ilma tööriistadeta. Ühe riiuliplaadi kandejõud kuni 200 kg. Riiulid on valmistatud tsingitud või värvitud lehtmetallist.\nArhiiviriiulite kõrgused : 2100, 2500, 3000 mm.\nArhiiviriiulite sügavused : 300, 400, 500, 600, 800 mm.\nArhiiviriiulite pikkused : 750, 1000, 1170 mm.\nArhiivis olevate kaustade või mappide süsteemi järgi seadmist hõlbustavad mitmed lisadetailid, mis on ka üldjuhul laos kohe olemas.\nKüljepaneelid ja tagaseinad Zn või värvitud.\nPerforeeritud küljepaneelid ja tagaseinad.\nRiiuli vahejagajad Zn või värvitud.\nRiiuliplaadi tugevdusribi (lisab kandejõudu kuni 50 kg).\nVäikestes arhiiviruumises on kõige soodsam kasutada metallriiuleid "Simpel". Riiulid on värvitud kvaliteetse pulbervärviga ja on ka suure kandejõuga.\nFirmadele, kellel on väga suures koguses arhiivimaterjale, pakume kahekorruselist arhiiviriiulite süsteemi. Üldjuhul on tegu arhiiviteenust osutavate firmadega.\nLaoEkspert müüb ja paigaldab ka lükandriiuleid arhiivi. Selline riiulisüsteem on väga ruumisäästlik. Tavaliselt jäetakse iga kümne topeltriiuli rivi kohta üks teeninduskoridor. Kaustadele või mappidele juurdepääsuks peab arhivaar vändast liigutades tekitama koridori talle vajaliku riiulirivi juurde.\nPildid & referentsid\nLaoriiulid ja laosisustus kõikidele lao vajadustele. Tutvu lähemalt, küsi personaalset pakkumist või osta kohe e-poest!\nMetallist riidekapid CP\nMetallist riidekapid pingiga CP\nZ Metallkapid jalgadega\nZ Metallkapid pingiga\nZ kapid kaldkatusega\nMetallist riidekapid kokkupandavad\nPingid ja pingid nagidega\nZ Metallkapid ECO\nMetallist riidekapid lamineeritud ustega CP\nMetallist riidekapid lühikese uksega\nMetallkapid lühikese uksega ja kaldkatusega\nMetallist riidekapid pika uksega\nMetallist riidekapid pingiga\nMetallist garderoobikapid koolidele\nPlastikkastid, plast kaubaalused\nAlumiiniumredel lattu ja koju\nTõstelauad elektrilised statsionaarsed\nEuroaluste jalad ja PVC katted\nTöötoolid, külastajatoolid lattu, töökotta, kauplusse, kontorisse\nTöötoolid Global Euromatic\nESD - Toolid\nKontoritoolid Office Lux\nPakkelauad, töölauad laminaatkattega\nTöölaud vinüül, tamm ja puitkiudkattega\nVirnastajad - Light\nVirnastajad Pramac TX\nVirnastajad Pramac GX\nVirnastajad Pramac GX Straddle\nVirnastajad Pramac FX\nVirnastajad Pramac LX\nVirnastajad Pramac RX\nTöökojakraanad, tõstekahvlid ja-konksud\nKapid ja mahutid


Lauri Viikna: naised ei lase mehel rääkida | Naisteleht\nLauri Viikna: naised ei lase mehel rääkida (47)\nÕhtuleht.ee, 4. veebruar 2015, 22:02\nLauri ViiknaFoto: Arno Saar\nMeelelahutusärimees Lauri Viikna rääkis Kanal2 saates "Avameelselt", et naised suruvad mehed oma jutuga nurka, andmata meestele mingit võimalust rääkida või küsimustele vastata.\n"Nad ei lase mehel rääkida. Neil tuleb torust nii palju informatsiooni," põrutas Viikna, kes lahutas hiljuti oma peaaegu 20 aastat kestnud abielu Annika Potteriga.\nViikna sõnul on mehed nagu lapsed, kellelt tuleb küsida võimalikult lihtsalt, et üldse vastuseid saada. Tema sõnul on naiste jutuvada aga nii pikk ja keeruline, et mehed ei saagi lõpuks aru, et mis see küsimus esiti üldse oli.\n"Tegemist on tihtilugu monoloogiga ja mehele sõnade peale lugemisega, kuidas see asi tegelikult peaks käima," selgitab Viikna. Mehe sõnul pole kasu sellest, kui keegi minema kõnnib või vaikima asub, sest probleem jääb ju lahendamata.\nViikna sõnul saabub tülide puhul lõpuks see, et kodust lahkuja satub seltskonda, kus ta on avatud uuele suhtlusele.\n"Ma tahan täna õhtul sinuga rääkida...siis on selge...siis ei julge koju minnagi," räägib Viikna kogenult, mis mehi suhtes hirmutab.\n"Lõpuks läheb asi selleni välja, et tekib ärapanemise hasart. Tekkib jällegi peres võimuvõitlus kumb on kangem," teab Viikna, et siis kistakse välja vanad konfliktid ja probleemid.\n"Inimestel koguneb aastate jooksul teinteise suhtes kõvakettale nii palju probleeme. Ei jääd muud üle, et tuleb lihtsalt lahku minna. Isegi, kui inimesed ei taha seda teha," räägib Lauri Viikna, kes on siiski veendunud, et iga mehe saab õigete võtetega rääkima.\n"Kui mõnusas meeleolus naine toob sulle klaasikese veini ja ütleb, et kuule mul oli üks mõte, et mis sa arvad sellist asjast? Kui su arvamust küsitakse, siis hakkadki vastama," avaldab Viikna.\nXX 6. veebruar 2015, 16:53\nMõnest mehest ei soovi midagi muud kui surmakuulutust näha..\nraivo 6. veebruar 2015, 04:04\nLoomulikult ei lasta sul midagi teha,kui oma pūksid naise jalga annad


Ühest ärajäänud oksjonist - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nÜhest ärajäänud oksjonist (1)\n19. VEEBRUAR 2019, 17:04 MUSTA MÕTISKLUSED\nEelmisel laupäeval pidanuks Heidelbergis, Kaiserslauternist tunniajase autosõidu kaugusele jääva linnakese "Kunst und Kuriosa" nimelises oksjonimajas haamri alla minema arvestatav hulk saksa jalgpalliminevikku, meeneid, mis seotud Saksamaa spordiajaloo kõige tähtsama sündmusega, millele ka siinsamas rubriigis juba korduvalt osutatud – 1954. aasta maailmameistrivõistlustega.\nHeidelbergi asukoha geograafiline osutus läbi Kaiserslauterni polnud juhuslik ega meelevaldne, kuigi ega Kaiserslautern nüüd päris sellise kuulsusega linn ka ole, mille igaüks meist hetkega Saksamaa kaardilt tuvastama peaks.\nSee geograafiline mõttenool sai kaardile veetud vaid seetõttu, et nood oksjonile määratud asjakesed olid seotud Kaiserslauterniga ning tolle linna suurima panusega Saksamaa jalgpalli- ja spordiajalukku. Niisiis, haamri alla oleks pidanud minema 1954. aasta koondise kapteni ning 1. FC Kaiserslauterni omaaegse ründaja Fritz Walteri jalgpalliga seotud meened. Aga nagu juba pealkirjaski öeldud, oksjon jäi ära.\nEsmalt sündmustik lühidalt kokkuvõetuna. Fritz Walter suri 2002. aasta suvel 81-aastasena; kaks päeva pärast Saksamaa koondise võitu maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis. Temast jäi maha arvestatav hulk jalgpallimeeneid, mille pärijaks ning hooldajaks sai Walteri aastatepikkune sõber, temast umbkaudu veerand sajandit noorem Bernd Lutzi.\nPärandi hoidmise ja tutvustamise väljapaistvamaks tribüüniks kujunes 2004. aasta mais avatud majamuuseum, millest sai Lutzi järgnevate aastate südameasi. Täna on Lutzi 77-aastane ning jaanuari keskpaigas andis ta vanusele viidates teada, et ei jaksa enam muuseumit elujõulisena hoida ning plaanib seepärast kogu vara oksjonil maha müüa.\nJalgpallimeenete haamri alla jõudmine pälvis avalikkuse arvestatava pahameele, Lutzit süüdistati koguni reetmises, kuid tuleb siiski märkida, et selline otsus ei sündinud üleöö, kuna Lutzi otsis võimalikke alternatiive juba aastaid. Ent lootus kollektsioon ühele ostjale müüa ebaõnnestus. Näiteks ei leidnud selleks vahendeid ka Saksamaa jalgpalliliit, ning et ka finantsilises suurusjärgus selgust luua, olgu öeldud, et Lutzi sooviks oli 150 000 – 200 000 eurot.\nNii valmistuti avalikkuse hädakisa saatel Walteri pärandit tükkhaaval maha müüma, kui üsna ootamatult, poolteist nädalat enne oksjonit 1. FC Kaiserslauterni peasponsor, suurärimees Harald Layenberger kogu kupatuse, 290 oksjonile registreeritud eset, ära ostis. Ikka selsamal põhjusel, millele juba viidatud – et Walteri meened tervikuna alles hoida, laskmata neil sõna otseses mõttes mööda maailma laiali valguda.\nSeda väidet kaitseb fakt, et oksjonile oli registreeritud ostjaid kogu maailmast umbes viissada. Müügile paisatud valik oli omajagu rikkalik, sisaldades karikaid, medaleid, fotosid, riideesemeid, ning vähemalt üks noist esemetest riivas ka Eestit; kuid sellest allpool.\nPraegu aga võtame lähemalt uurida tolle avalikkuse hädakisa, tolle hirmu viidatud võimaluse, et lubades mineviku jalutama minna, lubades sel mööda maailma laiali tormata, murendab see ühe kultuuri ajalugu. See on meie järgnevate mõttekäikude stardipunktiks.\nArutelud küsimuse üle, kellele kuulub spordiajalugu, pole võõrad ka Eesti avalikkusele. Nii peeti kirglik diskussioon maha 2013. aasta lõpus, kui kahekordne olümpiavõitja Erika Salumäe oma kaks kulda oksjonile otsustas panna. Ühe huvitavama tähelepaneku toonastes aruteludes tegi Eesti olümpiakomitee president Neinar Seli, kes ütles, et "võitudest saadud emotsioon kuulub rahvale, kuid medalid sportlasele endale". Seli lisas, et "medalite müümine on Salumäe isiklik asi".\nSelis kõneles eraomandit väärtustav isik. Tõepoolest, eraomand, isegi juhul, kui sel on suur kultuurilooline väärtus, on ennekõike siiski eraomand; vähemalt selle omaniku eluajal; vähemalt meie kultuuriruumis. On tõsi, et meil kõigil on võimalus ja õigus (juriidilistel isikutel konkreetsetel juhtudel isegi kohustus) saata tasuta isiklikke dokumente või muid esemeid arhiividele ja muuseumidele, kus siis vastav töörühm otsustab, kas ühel või teisel materjalil on asjakohast sisu.\nEt aga Salumäe kuus aastat tagasi ja nüüd Lutzi otsustasid endale kuuluva vara maha müüa ja seda mitte tasuta ära anda, ei kuulu vaidlustamisele. Selleks oli neil nii juriidiline kui moraalne õigus. Kaiserslauterni sponsor ütles koguni, et Lutzi süüdistatakse ülekohtuselt, kuna teda tuleks eelnevate aastate tööde ehk majamuuseumi ülalpidamise eest hoopistükkis tänada. Seega Lutzi motiivid edasisse arutellu ei kuulu.\nEnt tagasi Seli öeldu juurde. Seda põhjusel, et tema väljaöeldule sobib viidata ka praeguse küsimuse kontekstis. Probleem seisneb selles, et väites "võitudest saadud emotsioon kuulub rahvale" jäetakse täpsustamata emotsiooni koostisosad ning teiseks, kuidas on neid emotsioone võimalik põlvkondade kaupa edasi transportida – ning kes seda tegema peaks?\nViimane küsimus on ajaloo seisukohalt kriitilise tähtsusega, seda muidugi lähtudes eeldusest, et need emotsioonid (otseülekandes saadud vahetu kogemus, hilisem kirjutus, sündmusega seotud avalikult väljapandud meened) üleüldse konkreetse kultuuri ajalooruumis salvestamist väärivad.\nNiisiis, kes üldse peab võtma vastutuse ajaloo loomise, selle põlvkondadeülese transpordi eest? Ja küsides sedasi Walteri juhtumi valguses, võib avaneda perspektiiv, mis Saksmaa jalgpalliliidu eitava ostusoovi hoopis teise valgusse asetada võib.\nEsmalt tuleb aru saada, et muuseumid, artefakte koguvad ja säilitavad institutsioonid pole kummist, erinevalt dokumentatsioonile peavarju pakkuvatest arhiividest, kel tänu digitaliseerimisele on avanenud võimalus kogu oma senine tegevus ümber struktureerida.\nSellega võrreldes toimivad muuseumid oma kogusid täiendades sisuliselt muutumatutena ning iga konkreetne muuseum, milliseid Saksamaal on üle kuue tuhande, peab endiselt üsna rangelt oma kollektsiooni luues valikuid tegema. See omakorda aga tähendab, et muuseumidele saadetavad materjalid on jätkuvalt omavahelises ägedas võitluses – millisel materjalil on jõudu ajaloo kujundamisel kaasa rääkida, milline materjal kaob aga koos tema omanikuga!?\nSaksamaa muuseumide liidu (Deutscher Museumsbund) sõnastatuna seisneb muuseumide ülesanne inimkonna kultuurilise ja loodusliku pärandi säilitamises ja edastamises. Muu hulgas on öeldud, et "muuseumid teavitavad ja harivad, pakuvad kogemusi ning edendavad avatust, sallivust ja sotsiaalset vahetust. Muuseumid ei ole orienteeritud kasumile. Nad on pühendunud inimõiguste – eriti puudutab see õigust haridusele – järgimisele ja levikule."\nKuna muuseume, nagu viidatud, on Saksamaal väga palju, on selge, et kuigi nad tegutsevad ühisest printsiibist lähtuvalt, et saa nende muuseumide roll ja olulisus olla sama kaaluga. Olgu see siis tegevusvaldkonna kui mõjupiirkonna mastaabist tulenevalt. Nii näiteks külastati statistikaportaali Statista andmetel Berliini Uut muuseumi (Neues Museum) 2017. aastal 777 000 korda, samas kui Fritz Walteri majamuuseum kogus 15 aasta jooksul 30 000 külastuskontakti.\nSiit edasi võime retoorilise mõtteharjutuse korras mõelda, kuivõrd võrreldamatu on nende kahe muuseumi mõju ühiskonnale ning kuivõrd vähetõenäoline on võimalus, et Walteri majamuuseum võinuks kuuluda koguni riiklikult ettekirjutatud õppeprogrammi. Sellise pisikese muuseumikillukese külastamine lähtub siiski iga inimese enda sisemisest soovist. Loomulikult võib selliseks inimeseks osutuda ka kooliõpetaja, kelle tuules avaneb pisimuuseum ka tema õpilastele, kuid pole vist põhjust kahelda, et suurematel muuseumidel on märgatavalt reaalsemad võimalused riiklikku õppeprogrammi kuuluda.\nSedasi rehkendades võime mõelda, kuigi tõenäosus märki tabada on peaaegu olematu (!), et ehk arvestas ka Saksamaa jalgpalliliit võimalusega, et avalikkuse surve lihtsalt ei lase Walteri pärandil laiali valguda. Võibolla arvestati koguni võimalusega, et 1954.-aasta-pärand, mille ajalookirjutus on kujundanud hoopis tähtsamaks kui lihtne spordivõit, maandub viimaks mõnes Uue muuseumi mõõtmetega institutsioonis, sellises, mis kaasatud ka ametlikku haridusellu?\nSiinkohal ongi huvitav lisada, et kui fännid ja asjahuvilised erinevates foorumites oksjoni ärahoidmise võimaluste üle arutasid ning võimalikke vastutajad püüdsid välja sõeluda, siis Saksamaa jalgpalliliidu ja 1. FC Kaiserslauterni kõrval leidis äramärkimist ka Kaiserslauterni linn. Nii aga oleme juba mitme sammu võrra lähemal võimalusele, et too pärand viimaks ka laiemasse haridusellu kaasatakse, noh, vähemalt koduloo raames.\nKuid nagu juba öeldud, on õhku visatud mõttekäigu võimalus tõepärasusele vastata siiski üsna väike, ehkki mitte päris võimatu, eriti perspektiive silmas pidades. Seda toetab näiteks fakt, et saavutused tippspordis kuuluvad nii kultuurilise pärandi kui üha intensiivsemalt ka haridusprogrammide hulka. Selliseid kinnitusi leiame ka Eestist. Nii näiteks on noodsamad Salumäe kullad paigutatud Eesti ametlikku ajalukku, olles leidnud äramärkimist akadeemilise Eesti ajaloo kuuendas köites (Ilmamaa, 2005). Too raamat kuulub aga ülikoolide õppeprogrammi.\nLõpetuseks, nagu lubatud, olgu täpsustatud ka oksjonile toodud asjade side Eestiga. Nagu juba öeldud, registreeriti 290 eset, mille hulgast suutsin tuvastasin ühe, mis kaudselt tõepoolest Eestiga seotud. Nimelt olid 20-eurose alghinnaga müügis foto ning üheteistkümne sentimeetri kõrgune karikas, meenutamaks Saksamaa LV ja NSV Liidu koondise Hannoveris peetud kohtumist 15. septembril 1956.\nTollel fotol suruvad mängukeelsel tseremoonial kätt meeskondade kaptenid Fritz Walter ning Igor Netto. Neist viimane, nagu ajakirjanik Indrek Schwede viimastel aastatel mitmel korral tähelepanu on juhtinud, on küll sündinud Moskvas, ent on Eestist pärit vanemate laps. Nii ei näi tolle ärajäänud oksjoni side Eestiga üldsegi mitte kangutatud olevat.\nFtk • 19. veebr 2019\nVäike parandus: Igor Netto ei sündinud Narvas, vaid siiski Moskvas. Küll aga olid tema vanemad Valgast ja Tartust pärit eesti venelased, kes rääkisid ka eesti keelt. Igori vend suri alles mõne aasta eest ja rääkis pisut ka eesti keelt.


Kontsernist — Utilitas\nUtilitas on Eesti energiakontsern, mille põhitegevuseks on soojuse ja elektri tootmine ning kaugkütteteenuse osutamine. Utilitas on suurim taastuvenergia tootja Eestis.\nPakume klientidele ja keskkonnale sobivaid lahendusi, toodame ja jaotame energiat võimalikult efektiivselt ning kasutame võimalikult suures osas taastuvaid ja kohalikke energiaallikaid. Üle poole müüdavast soojusest toodetakse kohalikest ja taastuvatest kütustest, sh väheväärtuslikest puidujääkidest.\nUtilitas varustab kaugküttesoojusega ligi 5000 hoonet kaheksas linnas üle Eesti, sealhulgas ligi 174 000 kodumajapidamist. Me toodame kolmes soojuse ja elektri koostootmisjaamas taastuvkütustest elektrit, mis katab enam kui 170 000 ehk kõigi Tallinna kaugküttevõrgus olevate korterite elektrivajaduse.\nUtilitas kaugkütteteenust kaheksas linnas üle Eesti: Tallinnas, Maardus, Haapsalus, Jõgeval, Keilas, Kärdlas, Raplas ja Valgas. Utilitase esimene kaugjahutussüsteem asub Tallinnas ning varustab jahutusteenusega hooneid Tselluloosi kvartalis.\nUtilitase kontserni emaettevõte on OÜ Utilitas.\nAS Utilitas Tallinn (100% osalus)\nKaugkütte- ja jahutuseteenuse pakkuja Tallinnas\nAS Utilitas Eesti (100% osalus)\nKaugkütteteenuse pakkuja 6 Eesti linnas\nOÜ Utilitas Tallinna Elektrijaam (100% osalus)\nRohelise energia tootja Tallinnas\nAS Tallinna Vesi (20,36% osalus)\nJoogivee pakkuja ja reovee käitleja Tallinnas\nOÜ TCK Wind (50% osalus)\nTārgale tuulepark Lätis\nSoojusvõrgud ja -tootmine 8 linnas üle Eesti – Tallinnas, Maardus, Keilas, Raplas, Haapsalus, Kärdlas, Jõgeval, Valgas\nLigi 550 km hallatavaid soojusvõrke\nLigi 5000 köetavat hoonet\nLigi 174 000 köetavat kodumajapidamist\n26 käitatavat katlamaja ja 3 koostootmisjaama\nBiomassi ja turvast kasutavad koostootmisjaamad Väos: 25 MW elektrilise ja 67 MW soojusliku võimsusega jaam; 21 MW elektrilise ja 76,5 MW soojusliku võimsusega jaam; Mustamäe koostootmisjaam: 10 MW elektrilise ja 47 MW soojusliku võimsusega jaam\nKontsenis töötab kokku 250 töötajat\n2020. aasta arvudes\ntoodeti 1,73 miljonit MWh soojus- ja 394 000 MWh elektrienergiat\nsäästeti 740 000 tonni CO2 heidet\ninvesteeriti kokku 30 miljonit eurot\nkliendid tarbisid soojust ligi 1,8 miljonit MWh\nrenoveeriti ja ehitati kokku üle 26 km kaugküttetorustikku\nkaugküttevõrguga liitus 84 hoonet\naasta lõpu seisuga varustas Utilitas soojusega 4970 hoonet, sh 174 000 kodumajapidamist\nEnergiakontserni Utilitas emaettevõte OÜ UTILITAS\nKristjan Rahu, nõukogu esimees\nAndreas Greim, nõukogu liige\nGregor Kurth, nõukogu liige\nAS Utilitas Tallinn varustab soojusega 2/3 Tallinnast ja Maardu linna.\nAS Utilitas Eesti pakub kaugkütteteenust Keilas, Raplas, Haapsalus, Kärdlas, Jõgeval, Valgas.\nOÜ Utilitas Tallinna Elektrijaam põhitegevusala on soojus- ja elektrienergia tootmine ja müük. Ettevõte käitab Tallinnas kahte soojus- ja elektri koostootmisjaama.\nEuroopa Liit on seadnud eesmärgiks tõsta energiasektori efektiivsust ning suurendada taastuvenergia kasutuselevõttu. Utilitase energiakontsern on juba liikunud samas suunas, tähtsustades energiatõhusust, soojuskadude vähendamist ning taastuvate ja kohalike kütuste kasutamist.\nViimaste aastate jooksul oleme investeerinud kohalike ja taastuvkütuste osakaalu suurendamisse. Kõik Utilitase kaugküttesüsteeme on tunnustatud märgisega „Tõhus kaugküte“. Märgis omistatakse kaugküttesüsteemile, milles, lähtudes Euroopa Liidu energiatõhususe direktiivis 2012/27/EL sätestatust, kasutatakse soojuse tootmiseks vähemalt 50% taastuvenergiat või 50% heitsoojust või 75% koostoodetud soojust või 50% sellise energia ja soojuse kombinatsiooni.\nUtilitas panustab jätkuvalt energiatõhususe, varustuskindluse ja energia julgeoleku suurendamisse. Lähtudes keskkonnasäästlikkusest, kliendikesksest lähenemisest, mõistliku hinna ja ohutu töökeskkonna tagamisest, kaasajastame oma protsesse ja seeläbi tõstame teenuste kvaliteeti, keskkonnasõbralikkust ning klientide ja töötajate rahulolu.


Kommentaarid: VIDEO | Viska pilk peale! Valmis Oskar Lutsu ainetel valmiva „Talve“ treiler\nEEK. 10. detsember 2019 19:24\nOskar Luts on nüüd kõigile hea rah teenimise allikas.See müüb.\nmartin 10. detsember 2019 18:45\nStsenaariumi autor Martin Algus on hiljem öelnud, et osa käsikirja jäi Taska Filmi piiratud võimaluste tõttu paberile (näiteks Tamasseri rauaga maha laskmist olnud raske lavastada, mistõttu filmis tapab peategelane rivaali otsavaatamisega; käsikirjas ettenähtud "Paunvere ja kihelkonnakooli poiste lahing" jäeti tehnilistel põhjustel lihtsalt lavastamata jne).\nmartin 10. detsember 2019 18:08\nEi tea. Liiga raske juhtum. Kahetsen, et seda filmi nägin. Ta seadis mu traagiliste antinoomiate ette. Kaotasin usu filmikunsti. Seda juhtub harva. Aga nüüd juhtus. Ja keegi pole justkui süüdi. Teeme kompromissi: nimetame nii seda filmi kui ka seda "arvustust" piinlikuks vahejuhtumiks.\ncv 10. detsember 2019 17:17\nTõnissoni pole ka filmis... Miks?\nno vaatame 10. detsember 2019 13:38\nMargus Lepa paistab hea olevat, kuid loodetavasti ei ole see tüüpiline "taska prodaktsion".\nKait 10. detsember 2019 12:08\nPealkiri on "Talve"? Mitte Talv aga Talve? See tähendab mida?\nLuts 10. detsember 2019 12:29\nOn ka Kevade, mitte Kevad.\n10. detsember 2019 12:44\nÜks agronoom arvas, et peab nii olema. Õige olekks tgl hoopis "Tali"\nroheline lumi 12. detsember 2019 08:56\n"Talve" on Lutsu raamatu pealkiri! Olen seda lugenud. Kahtlused, et see pole Lutsu enda kirjutatud, said kinnitust. Siiski on pealkiri sellest võetud ja nii olgugi.\nkuulus kirjanik 10. detsember 2019 11:58\nEi taha Paunvere-saaga lõppu! See peab kestma igavesti ning selleks tuleb leida uut ainest! Järgmiseks, viiendaks osaks pakun välja "Sitt suusailm".\npensionär 10. detsember 2019 09:49\n"Arno" oleks pidanud selles filmis tõesti olema. Ta võinuks seal ju iseennast mängida. (ei ole iroonia)\n10. detsember 2019 10:45\nja kui seesama mees, kes noorena seda rolli mängis, oleks nüüd olnud, siis väga tõenäoliselt oleks hulgaliselt seda kriitikat, et miks sellega filmi rikuti... Paraku on see mees ise oma eluvalikud teinud. Kevades on ta meie kultuurilukku end jäädvustanud, las ollagi selline noor ja unistav, mitte ...\npensionär 10. detsember 2019 12:10\nJa kui seesama mees... . Kriitikat tuleb ikka. "Talve" tegelased on ju kõik muutunud. Vaevalt, et nad kõik on muutunud neile soovitud suunas. Kuigi mängufilm, peaks ka selles olema tõsielulisi keerdkäike. Läbi lapsepõlve Arno saanuks filmi sisse kirjutada tema platoonilise armastuse Teele vastu. Ja milliseks takistuseks enda elus võib saada kellelegi peidetud armastus. Arno osatäitja hinge me ju ei näe.\n10. detsember 2019 09:37\nx 10. detsember 2019 15:45\nmis keelel, see südames :P Mõne jaoks on igas teemas vaja esile tuua see teatud aspekt, st mõni kommenteerija mõtleb sellele teemale tavapärasest rohkem\nNo 10. detsember 2019 15:57\nOota, kuniks LGBT selle filmi avastab. T6mbab kohe kiunu taevani.\nKöstri särk 10. detsember 2019 08:52\nTeele, Tootsi, Kiire ja Arno pojad ja tütred on tegelased või?\nKindlasti vaatan ära 10. detsember 2019 07:24\nPalju seal nüüd Lutsu on aga tüpaazhid tekitasid huvi.Palju paljast nahka,ei lähe kolme eelneva filmiga kokku aga eks näe.\nmis teha 10. detsember 2019 10:01\npaljasnahksed on tänapäeval moes ja au sees.\nmina vist ei vaata 10. detsember 2019 16:39\nVisalt käivad kõlakad, et Talve pole ju üldse Lutsu kirjutatud. Kui vähemalt režissöör oleks endiselt Kruusement, kes tabas hästi olustiku, võib-olla siis veel kuidagi vaataks.\ntohoh 10. detsember 2019 04:06\nArno poeg, kellele isa rääkis nii palju jutte Paunverest. Millal see poeg siis sündis ja kes ta ema on, kas ta kasvas üles mõlema vanemaga või "kärgperes" jne.\nohoh 10. detsember 2019 08:00\nloe raamat läbi, saad teada\nHiidlane 10. detsember 2019 03:12\nArno oleks tulnud ka Hiiumaalt filmi kutsuda, küll ta oleks tulnud, aga keegi polevat kutsunud.\nd 10. detsember 2019 02:19\nIgav. Ja Apotheka reklaami täis.\nLaura 10. detsember 2019 00:01\nAare Laanemets Tootsi enam mängida ei saa, aga miks ei võinud Arno Liiverit filmi kutsuda? See oli tegijate poolt väga ülbe otsus. Oleks ju võinud talle uue võimaluse anda, et ta uuesti jalad alla saaks või siis elu viimases otsas ennast väga tõrjutuna ei tunneks.\nrealist 10. detsember 2019 08:02\nkas keegi kujutab tõemeeli ette, et hr Liiver on võimeline pingelisele filmitööle vastu pidama ja kas ta füsiognoomia on sobilik? Seal ei anna ühegi grimmiga elatud aastate taaka varjata. Temast tuleks teha dok. film "MIna jään ellu vol2" nagu oli Kukumäest.\nrealistile 10. detsember 2019 09:55\nOleks võinud ju paar kaadridki teha, et sümboolseltki näidata, aga eks malmsenid on tähtsamad...\nÕie Riistav 9. detsember 2019 22:14\nOk, kinni jõuab järgmisel aastal. Aga kuna kinno?😋\nKhm 9. detsember 2019 22:10\nArnot nagu ei paistnudki?\njoh 9. detsember 2019 22:54\nEi läbinud kahjuks konkurssi, hea, et Kevadessegi kvalifitseerus.\nKelle raha, selle pidu 10. detsember 2019 00:49\nArno ei sobinud uusrikaste arvates.


MIKS TE EI RÄÄGI LASTELE OHTUDEST? Vaata pilte, kui õudseks võivad geellakk ja -küüned muuta nende käed! | Tervis\nMIKS TE EI RÄÄGI LASTELE OHTUDEST? Vaata pilte, kui õudseks võivad geellakk ja -küüned muuta nende käed! (1)\nOhtuleht.ee, 2. august 2019 12:02\nLaste küüntele ei tohiks panna kunstmaterjali. Foto: Vida Press\nKas lastele võib panna geelküüsi ja teha geellakkimist? Siin on mõtlemisainet küünetehnikutele. Ilusalongi Lootos Facebooki-lehel kirjutatakse, et viimasel ajal on neilt abi otsinud mitmed küünekahjustustega noored, ja näha on ka hirmutavad pildid, mis on juhtunud nende õrnade küüntega.\nViimasel ajal on meie poole konsultatsiooni pöördunud mitmed noored vanuses 14–17, annab ilusalongi Lootos teada sotsiaalmeedias. Kõigil on sarnane mure, midagi on halvasti nende küüntega. Kõigil üks näitaja – küüntel on olnud kunstmaterjal ehk geelküüned, geellakk.\nSee halb, mis on olnud nende küüntega, on küünekahjustused - alates küünekihtide kergematest kahjustustest kuni küünte lahtilöömiseni.\nSelles vanuses inimorganism ei ole välja arenenud ja oma vastupanu tugevust saavutanud. Kõik, mis on kunst, kahjustab ja seda ALATI. Vahe on kahjustuse ulatuses. Pindmised ei ole hullud ja taastuvad, sügavamad ja ulatuslikumad kahjustused aga ei pruugigi taastuda.\nSellises vanuses lapse küüs on pehmem ja vigastused on kerged tekkima. Neile ei saa panna kunstmaterjali, isegi mitte siis, kui tegu on lühikese küünega.\nKõik, mis on kunst, nõuab hoolt ja kohtlemist, nagu tegu oleks väikse lemmikloomaga. Selleks ei ole valmis veel selles vanuses lapsed, kes naljaviluks puu otsa ronivad, koolis pallimänge mängivad ja üksteisega tänavatel tõuklevad. Nad jõuavad seda kõike teha tulevikus.\nTõsisemad küünekahjustused, mis selles vanuses tulevad ÜLIkergesti, ei pruugi taastuda. See tähendab seda, et tulevikus võib olla küüs kole, ebatasase pinnaga, lahtine, värvi muutnud jne, jne. Põhjus häbenemiseks terveks eluks.\nLaste küüned on niivõrd õrnad, et piisab kergest müksust, survest pikale küünele, et see saaks kahjustatud. Ka kasvades muutub kunstküüne raskustasakaal, mis võib seda õrna küünt kahjustada.\nPiltidel on näha ainult mõned võimalikud kahjustused allergiast kuni täieliku küüne mahatulekuni.\nLaste küüned on nii õrnad, et need ei pruugigi kahjustustest täielikult taastuda. Foto: Erakogu\nJa nüüd, küünetehnikud, teile mõtlemisainet!\nMitte üks meie juurde tulnud noortest muredega klientidest ei olnud teadlikud võimalikest ohtudest nende küüntele selles eas. Miks te ei räägi? Miks te üldse nii noortele seda teenust pakute? Täiskasvanud kliente on ju küll. Jõua ainult ära teenindada. Raha ei haise, aga vot haiseb küll!!\nMeie leiame, et see on puhas küünetehniku vastutus, kui ta paneb nii noorele kunstmaterjali külge, sest te teate ohte. Te peate teadma! Klient ei pea, aga teie peate neile seda rääkima. Seni kuni meil ei ole see keelatud, peaks see olema teie eetika küsimus teenuse osutamisest loobuda.


Ärilaen ilma tagatiseta laekumata töötasu viivis Kiirlaen sularahas\nKülviaeg oli traktor õlitatud ja maa ootas seemet. Selleks tuleb külastada laenufirma kodulehte, täita ära avaldus ja jääda vastust ootama. Mida kiiremini mistahes laenatud summa ettevõttele tagastate, seda odavam see teile tuleb. Enne mistahes laenu võtmist peaks inimene põhjalikult järele mõtlema, kas ja milleks tal seda vaja läheb. Tänapäeval on laenamise suureks plussiks laenuteenuste paindlikus. Samuti on oluline enne suurema laenu taotlemist läbi vaadata on tulud ja kulud. Kui olete varem laenufirmast ükskõik, millise laenu võtnud ja selle edukalt tagasi maksnud on tingimused teile kindlasti soodsamad. Ilusalongi omanik Irina S. Soovi korral saab laenu taotleda ka laenufirma kontoris koha peal ning palju ettevõtted võimaldavad seda teha ka Postkontorites ja teatud poodides. Kui soovid saada ilma tagatiseta ärilaenu, siis klikka alloleval nupul!. Ärilaen ilma tagatiseta laekumata töötasu viivis. Enamasti moodustab intress protsendi kogu laenust või selle jäägist. Sellepärast oleks mõistlik enne laenamist põhjalikumat uurimistööd selle tingimuste kohta teha. Credit Invest andis mulle otseses mõttes stardiraha, et oma isa garaazist välja saada ja areneda korralikuks ettevõtjaks. Ärilaen ilma tagatiseta laekumata töötasu viivis. Arilaen.ee tegi hiljuti statistilise analüüsi Ärilaenude turul toimuvast.. Laenuintress on lisatasu, mida maksate laenusummale peale. Intress oleneb paljuski ka sellest, millist laenu te võtate. Levinumad laenud on: väikelaen, autolaen, kiirlaen, smslaen, tarbimislaenja laen kinnisvara tagatisel. Puudub paindlikus Lisaks puuduvad pankadel intressimaksega laenud ehk VABAMAKSEGA ÄRILAEN, mis teeks suuremad laenusummad tunduvalt käepärasemaks ettevõtjale. Kauba sain tellitud omadest vahenditest kuid kuna tollist ennem asju kätte ei saa, kui tollimaks on makstud, siis olin päris täbaras seisus. Elektroonika maaletooja, M. Krediidi kulukuse määr, lühendina KKM koondab kõik need kulutused, mis laenu võtmisega kaasnevad. Arvestage ka sellega, et suuremad laenud on pikaajalised kohustused, seega võiks kuumakse siiski võimalikult soodne olla, sest kunagi ei tea ette, mida tulevik toob.\n. Ühel päeval sain hästi hea rendi pakkumise kesklinnas ja otsustasime töökaaslasega oma firma luua. Erinevaid laenutüüpe on tänapäeval palju, enamasti tehakse neil vahet eesmärgi järgi. Intressi suurust mõjutavad faktorid: juba olemasolevad laenud, teie igakuine netopalk, kulutused, eelnev maksekäitumine, võlgnevused, tagasimakseperioodi pikkus ning isegi see, kas olete sama laenuandja juurest eelnevalt laenanud. Klient maksis küll kuu hiljem lepingu alusel arve kuid ilma kaubata oleks tehing üldse tegemata jäänud ja kaup tollis edasi seisnud. Enne uue kohustuse võtmist hinnake oma igakuist netopalka ja väljaminekuid, see annab teile ülevaate järele jäävatest ressurssidest. Laenu refinantseerimine ilma tagatiseta, SMS laen в Эстонии. Näiteks kiirlaen on kõrgema intressiga, kui tarbimislaen või väikelaen Samuti mängib suurt rolli teie eelnev maksekäitumine. Suurim miinus kõikide laenude puhul on pikaajaline kohustus neid tagasi maksta. Samuti, kui teil on küsimusi laenu kohta, siis andke sellest haldurile enne laenulepingu allkirjastamist kindlasti teada, sest pärast võib juba hilja olla. Laenamisel on see üks olulisemaid näitajaid, millel silm peal hoida. Mina olen igatahes väga tänulik. See tuleneb asjaolust, et laenumaastikul on palju omavahel konkureerivaid ettevõtteid.\nKui olete võtnud liiga kalli laenu, siis paljud laenufirmad pakuvad teile näiteks refinantseerimislaenu, mille abil saate selle odavama vastu vahetada. Taotlemisel olge valmis ka selleks, et laenufirma esindaja võtab teiega ühendust ja küsib lisainfot. Sain järgmisel päeval vajamineva osa laenu ja tegin tehingu ära. Mistahes laenu võttes, olgu selleks siis väikelaen või tarbimislaen tuleb arvestada, et tegu on finantskohustusega.\n. Annan laenu võlglastele firma krediit. Vajaduse korral tuleb esitada ka konto väljavõte. KKM koosneb peamiseltlaenu intressist, lepingutega seotud tasudest, kuid rolli mängib ka tagasimakseperioodi pikkus. Kõige parema laenupakkumise saate, kui otsite välja erinevate firmade pakkumised, mis vastavad teie kriteeriumitele ja neid omavahel võrdlete. Selleks, et laen oleks võimalikult soodne tuleb teha palju eeltööd: uurida erinevate laenufirmade pakkumisi ja neid kindlasti omavahel võrrelda. Laenu võtsin Credit Investilt juba kindluse pärast, et kui ka kokkuostja maksab järgmine nädal ära siis saan kohe tagastada laenu. Kliendi seisukohalt on soodsad ja paindlikud laenud loomulikult hea võimalus vajalikke toiminguid teha. Enne mistahes laenu väljastamist kontrollitakse inimese eelnevat maksekäitumist ja tausta, see mängib otsuse tegemisel suurt rolli. Muidu laenusid ei poolda kuid õige eesmärgiga tasub see end kordades ära! Autoremondifirma Juhatuse liige M. Laenu taotlemine on äärmiselt mugavaks tehtud ja seda on võimalik teha isegi kodust lahkumata. Sellele vaatamata on parem esimese korraga soodsam laen võtta. Siiski tasuks laenamisel järele mõelda ning enda igakuist osamakset mitte liiga suureks ajada, seda eriti juhul, kui tegu on pikaajalise laenuga. Võrdlemisel vaadake intressi, KKM, tagasimakseperioodi valikuid, maksepuhkust ja kõiki teisi näitajaid, mis teie jaoks laenu võtmisel olulised on.\n. Kõige suuremaks plussiks ükskõik millise laenu puhul on selle soodsad intressid ja mõistlikud tingimused, sealhulgas igakuine osamakse. Laenuperiood kuni 84 kuud. Niigi hilise külvi pärast tikkus aeg kiiresti takka ja mul ei olnud aega kokkuostjalt raha oodata. llma lisainvesteeringuta oleks minu suurimad tehingud tegemata jäänud


Nõustamine doktorantuur Virginia, VA - Nõustamine PhD 2017/2018\nNõustamine doktorantuur Virginia, VA - leia kogu info ülikoolide kohta Virginia, VA ja Nõustamine õpingute kohta!\nNõustamine doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Virginia, VA\nParimad võimalused Virginia, VA õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Nõustamine doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\nHetkel pole Doktoriõpe Nõustamine Ameerika Ühendriigid Virginia, VA ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie Doktoriõpe Ameerika Ühendriigid kategooriat.\nLink to and share "Nõustamine doktorantuur Virginia, VA - Nõustamine PhD 2017/2018"


18.01.2020. Autor: Ardo Vahter\nPsüühilise erivajadusega inimestele mõeldud kahekorruselist kortermaja Kuressaarde Õie 8 kinnistule ei tule, sest kehtiv detailplaneering näeb krundile ette ainult kolmekorruselist hoonet.\nÄkki leitakse kahekorruselisele hoonele looduslähedane asukoht. Näiteks Sõmeral. Aga äkki on seal selline maja juba olemas.\nKoguti jõulu ajal puudega inimestele maja jaoks raha. Keskkond oli määravaks- rahu ja vaikus. Siin aga tagurpidi- ikka linna, kära ja müra keskele.\nei kogutud mitte puudega inimestele, vaid KATKISTE HINGEDEGA laste- ja noorte keskuse tarbeks. Ehk siis peamiselt sellistele noortele, kes on kogenud või pealt näinud vägivalda, kaotanud mõne lähedase inimese või midagi taolist. Kuid rahulik keskkond on selliste keskuste võtmesõna igal juhul.\nSaadet ikka vaatasid, kui vaatasid, siis aru sa küll ei saanud kes seal kõnelesid...\nKuule, proovi uuesti: https://menu.err.ee/1009528/joulutunnel-2019-toetab-hingelt-katkiste-laste-ravikodu-rajamist\nTundub, et erivajadused on hoopis mõnel valla ametnikul.\npeast palla, palla\nPigem ikka paljudel, mitte ainult mõnel.\nsellises hoolimatus ja igat asja hukkamõistvas keskkonnas on varsti\nkõik inimesed erivajadusega\narvata, et halvustamine halvustajale endale ei mõju, on ekslik\nsee halvustaja ise ongi erivajadusega, aga suudab seda VEEL varjata\nMiks mitte keegi ametnikest ei julge öelda, mis Sõmera\nSee ju ammu teada, et sinna pagulaskeskus tuleb.\nTeate, minu arvates on see isegi hea, et seda hoonet sinna õelate inimeste naabrusse ei ehitata. Ehk leidub üks vähe eraldatum koht linnas, kus haiged inimesed ei pea vahkvihaseid pilke taluma . Elagu igasugu upsakad maadamid oma karpides rahuliku südamega edasi, nende "inimõigused" jäävad puutumata, kui just sea piirkonnas l praegu elutsevad kaabakad neid ei riku, aga need on ju normaalsed, neile võib andestada kõik ebainimlikud teod!\nLinnas ei ole eraldatud kohti. Soov turvaliselt elada ei ole vahkviha.\nMilles probleem, pool Õie tänavat ju praegu juba erivajadustega?\nelavad tähtsad prouad, kelle sõna PEAB maksma. Ise nad aru ei saa, et nõukaaegsed arusaamad on hääbumisele määratud ja oli inimestevaenulikud. Aga noh, mis lapsepõlves pähe taotud ja täiekasvanu eas kinnitatud, seda vanas eas ümber ei kasvata. Seni, kuni elab põlvkond, kes arvab, et kõik nn teistsugused tuleb ära peita, kui mitte ära tappa, seni meie ühiskonnas midagi ei muutu. Kahjuks sellise hoiaku poolest ei erine me palju natsistlikkust liikumisest. Ei grammigi tolerantsust ega mõistmist. No kuulge, ka väike laps on sellistele vanaprouadele liiast. Kurb, nende enda pärast, nad ei näe poole maailma ilu, sest ehitavad endale aia ümber ja arvavad, et nad on ülimad.\nPraegu on Lehe tänava noorte- ja laste vabaaja park parmude käes, kui aga erivajadustega maja tuleks, siis see pargike oleks nende valduses, kuidas siis seda linnaruumi jagada.\nHuvitav, miks linn seda parki ei korista, miks ainult kesklinna vuntsitakse?\nElan samuti Õie tänaval ja tunnen piinlikkust Õie ja Ida tänava korteriühistute ühispöördumise pärast (õnneks ei ela neis majades). Kas tõesti ei suuda me oma kõrval näha elamas teistsuguseid inimesi, ei suuda taluda neid kõrvalmajas ja piirkonnas? Muretseme inimeste asemel kinnisvara väärtuse pärast üheülbalises paneelmajadega linnaosas? Kuhu on kadunud inimlikkus, mõistmine, arusaamine, et need samad psüühikahäiretega inimesed on meie endi hulgast? Kui kergelt võime ise sattuda "nende" hulka, keda siis kõrvale heidetakse ja keda peita tuleks. Peale Svetlana Maripuu arvamuse avaldamist ajalehes olin jahmunud, kuid mõtlesin, et selliseid inimesi ei ole kindlasti palju, kes sarnaselt arvavad. Aga nüüd on lausa ühistute kaupa tehtud pöördumine, et psüühikahäiretega inimestele elamu ehitus on vastuvõetamatu. Võibolla peaks piirkonnas iga aasta või kolme tagant tegema "normaaslsustesti", kus hinnatakse elanike piirkonnakõlblikkust. Lisaks oleks huvitav teada, kui palju on praegu Ida-Niidu piirkonnas inimesi, kes mõne psüühikahäire all kannatavad ja kes kuidagi siia justkui sobida ei tohiks. Ma väga loodan, et need, kes andsid allkirja psüühikahäiretega elanikele elamu rajamise vastu, ei peaks ise (ega ka nende lähedased) kunagi kannatama psüühikahäirete all, olgu selleks dementsus, ärevushäired või depressioon. Rohkem sallivust, rohkem märkamist ja hoidmist!\nKurb on see\net vallavalitsus, kus töötavad nn spetsialistid ei ole pöördunud nt õiguskantsleri poole saamaks juhiseid kuidas peaks käituma olukorras, kus valda survestatakse puudega inimesi diskrimineerima? Või vald ei teagi, et puudega inimestel on samad õigused, mis mitte puudega? Kus on võrdsus? Vald on hädas, selle asemel, et seadusi täita, muretsevad ette oma reitingute ja valimistulemuste pärast. Kõik on siin müüdavad ja ostetavad... kurb, tõesti kurb, kui isegi maakonnaülese vallavalitsuse liikmed ja töötajad on selgrootud ja populistlikud, aga mitte eeskujulikud ja seadusekuulekad.\nto Õie tänavalt\nKas peame Sulle nüüd kaasa tundma, et jäid uutest naabritest ilma!\nKa mina Niidu tänavalt ei ole sellistest naabritest huvitatud. Saan aru, kui muretseksid Lehe tänava räämas pargi eest, oleks hoopis teine asi, pigem Sa ei teagi, et selles rajoonis selline lastepark asub.\nMine ja jaluta.\nÄrge tülitsege, hoopis mina tulen sinna elama koos Vahu Reedaga.


Kohvik Kuuvarjutus, Pärnu maakond\nRakvere – Paide maantee veerel asuvas ajastuhõngulises kohvikus saab meenutada vana head kolhoosiaega – hoone, interjöör ja alles hoitud sovjetiaegsed detailid pakuvad äratundmisrõõmu.\nVarasel hommikutunnil tervitavad kohviku külastajaid ahjusoojad saiakesed ja värske kohv. Kohapeal küpsetatud saiakesed maitsevad nagu vanasti ning ei sisalda E-aineid. Lõunal saab kõhu täita sooja toiduga.\nKuuvarjutus on nagu ajastu varjutus, mis on võtnud ajaloost kaasa oma parima osa.\nVõimalus rentida kohviku ruume erinevateks üritusteks.\nKõigest 5 km kaugusel asub Tori alevik oma kauni Tori põrguga.\nVarasel hommikutunnil tervitavad kohviku külastajaid\nEsmaspäev–reede: 07:00 - 16:00\n(+372) 528 8225\nRakvere maantee 15, Selja küla, Tori vald, Pärnu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Rakvere maantee 15, Selja küla, Tori vald, Pärnu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Rakvere maantee 15, Selja küla, Tori vald, Pärnu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil


Jalgade liigeste haigused Enamlevinud luu- ja liigesehaigused «\nPuuduseks on see, et nad ei taasta kõhre. Viimaste aastate vaatlused näitavad, et need kodanikud, kes pühendavad spordile liiga palju aega, osutuvad 40—aastasteks osteopaatide, kirurgide ja neuropatoloogide patsientideks. Hoida läbipaistmatus anumas külmkapis. Peaaegu kõik teavad, et õige toitumine on väga oluline, kuna rasvase toidu kasutamisel kehas algavad talitlushäired. Näiteks pakub sellist võimalust rehabilitatsioonikeskus Kolm Õde, mis asub Moskva piirkonna ökoloogiliselt puhtas piirkonnas. Liigese kulumine algab liigestuvat luupinda katva sileda kõhre vigastustest suure koormuse tagajärjel.\nValul võib olla pidev monotoonne iseloom, see väheneb või kaob pärast puhata. Reumatoidartriit - mõjutab peamiselt käte väikseid liigeseid, aga ka jalgu, küünarnukke, pahkluusid. See on autoimmuunhaigus, mille korral tekivad liigese deformatsioonid. Valu on püsiv. Reaktiivne artriit on äge haigus, mis areneb pärast mitmesuguseid nakkusi. Reeglina ei kahjustata rohkem kui nelja liigest.\nPodagra artriit - areneb ainevahetushäirete, kusihappe soola kogunemise tõttu.\nMõjutatud on suure varba esimene metatarsofalangeaalliiges. Reuma - mõjutab suuri liigeseid. Streptokokknakkuse põhjustatud põletik. See mõjutab südameklappe ja võib põhjustada südamepuudulikkust.\nLisaks võib ta määrata täiendavaid protseduure: Radiograafia on üks peamisi ja tõhusaid meetodeid liigesepatoloogiate tuvastamiseks. Pilt on tehtud mitmes projektsioonis. Artrograafia - kasutatakse eriti sageli suurte liigeste uurimiseks. Protseduuri jaoks süstitakse liigesesse kontrastaine jood või õhktehakse röntgen.\nTomograafia MRI või kompuutertomograafia. Artroskoopia - teostatakse artroskoobi abil, mis on ühendatud kaameraga ja kuvab kogu teabe ekraanil. Kõige sagedamini kasutatakse põlveliigese häirete diagnoosimiseks.\nSeadme tutvustamiseks tehakse väike sisselõige. Ultraheli on kaasaegne ja informatiivne uurimismeetod, taskukohane, ohutu ja valutu.\nRadionukliidide uuring - kasutatakse juveniilse kroonilise artriidi korral. Laboridiagnostika vere- uriini- ja sünoviaalvedeliku testid. Mida teha, kui liigesed valutavad? Kui liigesed valutavad, siis kõigepealt, nagu me eespool märkisime, on väärt arsti külastamist. Pärast diagnoosimist määrab ta ravi, mida viiakse läbi kahes suunas: valu leevendamine ja valu allika otsene kõrvaldamine nakkuse ravi jne. Liigeste valu leevendamine Ka meie vanaemad uskusid, et liigesevalu leevendab lisatud kapsa lehte.\nArvatakse, et liigesepõletikku eemaldavad ka takjasjuur, lagrits, kurkum, ingver, linaseemned ja Caine pipar.\nKuid rahvapärased abinõud ei saa alati valu koheselt vähendada. Lugege kindlasti juhiseid ja järgige arsti juhiseid. Mõningaid salve ei saa põletiku korral kasutada. Teised võivad põhjustada sügelust ja põletust.\nKuid nende kasutamisel peate rangelt järgima arsti skeemi ja juhiseid. Valu leevendavad ravimeetodid ja hoolitsused Valu leevendamiseks võib kasutada ka spetsiaalseid protseduure: parafiinivannid - soojendab liigest ja leevendab jalgade liigeste haigused Maasturi kiiritamine - liigese kokkupuude ultraviolettvalgusega enne punetust; infrapuna laserravi - kokkupuude infrapuna laseriga jalgade liigeste haigused vereringet ; madala intensiivsusega UHF-teraapia - ei lase põletikul levida naaberkudedesse, stimuleerib vereringet ja taastumisprotsesse; kõrge intensiivsusega sentimeetrilaine füsioteraapia - viiakse läbi deformeeriva osteoartroosi varases staadiumis; magnetoteraapia - kasutatakse I ja II etapi artroosi korral; ultraheliravi - võimendab ainevahetusprotsesse ja vähendab põletikku; vesiniksulfiidi ja radooni vannid; amplipulseravi - mõjutab tundlikke närvijuure ja vähendab valu; interferentsiteraapia - mõjutab sügavalt lamavaid liigeseid ja kudesid, leevendab lihasspasme ja kiirendab liigse vedeliku väljavoolu liigestest.\nMida varem tuvastatakse liigesepõletik või mõni muu probleem, seda tõenäolisem on, et saate peagi treeningutele naasta. Kust saada liigesehaiguste ravi?? Liigesid saate ravida kas rajoonikliinikus, spetsialiseeritud meditsiini- ja rehabilitatsioonikeskuses või sanatooriumis. Rajoonikliinikus puuduvad sageli kvalifitseeritud arstid ja suhtumine jätab kahjuks sageli palju soovida.\nVõite valida keskuse, kus on ühendatud kõrge teeninduse ja ravi tase, pikk viibimine ja arstide professionaalsus. Näiteks pakub sellist võimalust rehabilitatsioonikeskus Kolm Õde, mis asub Moskva piirkonna ökoloogiliselt puhtas piirkonnas. See multidistsiplinaarne taastava meditsiini kliinik vastab lääne kvaliteedistandarditele. Siin luuakse jalgade liigeste haigused kõige mugavamad tingimused ja töötatakse välja individuaalne taastamise ajakava.\nValu liigese salvi hinda tunnete treeningu ajal ebamugavust ja valu kaasnevad verevalumid või tursed, pöörduge kohe arsti poole.\nSiiski ei ole seda väärt ka kestmine ja liigeste kerge valu. Miks liigesed valutavad Liigesvalu artralgiat koges iga inimene vähemalt üks kord elus.\nStatistika kohaselt tekivad põlve krigistamine ja seljavalu sagedamini inimestel pärast 40 aastat. Selle põhjuseks on keha halvenemine ja jalgade liigeste haigused seotud muutused, mida ei saa vältida.\nLiigese koti enneaegse hävitamise vältimiseks peate teadma haiguste sümptomeid ja ennetamise meetodeid. Mis on liiges? Liiget esindab kapsel, mis on kaetud kõhrega. Jalgade liigeste haigused sees on sünoviaalvedelik, mis aitab kaasa luude hõlpsale pöörlemisele. Nii et liigese liigutamisel ei kulune luud üksteise vastu, kaetakse need õhukese kõhrega, pakkudes sujuvat ja valutut libisemist. Kõhre on aldis taastumisele ja enese uuenemisele.\nKui keha on häiritud, immuunsus või ainevahetus on häiritud, uueneb kõhrekoe aeglasemalt, kui see kulub. Selle tagajärjel tekivad hõõrdumised ja valu ning liigestevahelise vedeliku kogus väheneb. Kurvikohas ilmnevad tursed, valu, põletik.\nLiigesekoti metaboolsete häirete korral väheneb sünoviaalvedeliku hulk, mille tõttu kõhred hakkavad üksteise vastu hõõruma.\nSelle tõttu nad hävitatakse, inimene kuuleb kriimu ja tunneb valu.