Maatulundusmaa sihtotstarbega katastriüksuste tegeliku kasutamise ning võimalike meetmete välja selgitamine põllu- ja metsamajanduse taristu arendamiseks kuni aastani 2020. Põllumajandusministeeriumiga sõlmitud töövõtulepingu nr 94 lõpparuanne\nVäärtusliku põllumajandusmaa hindamine. Jõgeva Maavalitsusega sõlmitud töövõtulepingu lõpparuanne. Jõgeva maavalitsusega sõlmitud töövõtulepingu lõpparuanne.\nMetoodiliste soovituste ja ettepanekute koostamine väärtusliku põllumajandusmaa määramiseks maakonnaplaneeringute koostamisel Põlva, Valga ja Võru maakondade tingimustes ning sellega seonduvate näidisülesannete lahendamine. Töövõtuleping nr 13P05 lõpparuanne.\nGeomaatika osakonnas tehtud uuringu "Rail Balticu mõju maaomandile ja põllumajanduslikule maakasutusele" aruanne. Uuringu viisid läbi Evelin Jürgenson, Siim Maasikamäe ja Kristiin Sikk.\nMaakorralduse ja maakasutuse alased üliõpilastööd\nAasmäe, Kristjan. 2012. Looduslike piiride ja katastriüksuste piiride kokkulangemine. Bakalaureusetöö (juh. S. Maasikamäe)\nAasmäe, Kristjan. 2014 Endiste 1940-ndate maaüksuste ning maareformi käigus moodustatud katastriüksuste võrdlemiste võimalustest. Magistritöö (juh. E. Jürgenson)\nJõgi, Helina. 2010. Põllumajandustootjate maakasutuste ruumiliste omaduste analüüs kolme Põlvamaa valla näitel. Magistritöö (juh.S. Maasikamäe)\nLepland, Triin ja Pintson, Marian. 2014. Rail Baltiku mõju Kehtna valla maatulundusmaale. Magistritöö (juh.S. Maasikamäe)\nLest, Kadri. 2013. Detailplaneeringutega kehtestatud ehitusõiguse tõlgendamine ehitusloa andmisel kohaliku omavalitsuse poolt. Magistrtöö (juh. L. Lihtmaa)\nLuik, Kersti. 2015. Haritava maa hinda mõjutavad tegurid Eestis 2013.- 2014. aastal. Bakalaureusetöö (juh. S. Maasikamäe)\nPrisk, Helen ja Vainola Kaido. 2012. Maatulundusmaa arvestus erinevates registrites ja nende võrdlus. Magistritöö (juh.S. Maasikamäe)\nSikk, Kristiin. 2014. Põllumajandusmaa tootjate maakasutuse killustatuse uurimine Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti toetuste taotluste andmetel. Magistritöö (juh.S. Maasikamäe)\nRasva, Marii. 2015. Maade haaramine Brasiilias ja Aafrikas, Hiina ja Euroopa osalemine maade haaramises ning põllumajandusliku maakasutuse koondumine suurtootjate kätte Eestis. Bakalaureusetöö (juh. E. Jürgenson)\nRebane, Krista. 2013. Erateede kasutamisega seotud maakonfliktid Eestis. Magistrtöö (juh. E. Jürgenson)\nToom, Mariliis. 2011. Omandireformi protseduuride modelleerimine. Magistrtöö (juh. E. Jürgenson)\nVirk Merli. 2011. Teede ehitamiseks vajaliku maa hankimise probleemid. Magistritöö (juh.S. Maasikamäe)\nGeodeesia alased üliõpilastööd\nJärvala, Jaanus ja Järve Margus. 2015. RTK GNSS kõrgusmäärangu täpsus. Bakalaureusetöö (juh. T. Kall)


KLÕPS | Blogija Mallukas näitab esimest korda uusi rindu: tissid ei ole veel päris alla langenud - Kroonika\nKLÕPS | Blogija Mallukas näitab esimest korda uusi rindu: tissid ei ole veel päris alla langenud\nMarian Treimann, Mallukas\nMallukas ehk Mariann Treimann on nii mitmedki mõtlema pannud, millised tema suurenduse läbi teinud rinnad välja näevad. Nüüd ta näitas nendest pilti.\n"[...] kuna ma päris paljaid enne-pärast pilte jagama ei hakanud, siis otsisin täna mingisuguseid pilte, mida saaksin praegu nn järgi teha, et oleks erinevust näha. Ütleme nii, et kahe aastaga on muutunud ka muu, kui rinnakorvi suurus. Nüüd võib reisile minna küll, kuigi pooled bikiinid enam selga ei mahu," kirjutas Mallukas Instagramis.\n"Tissid ei ole veel päris alla langenud ja nii-öelda paigas, seega ärge muretsege, nad nii üles ka ei jää," lisas ta.\nA post shared by Mariann Treimann (@mallukaz)\nPeale naise enda tunneb tema uutest rindadest kindlasti rõõmu ka tema uus elukaaslane. Eesti loetuima blogi autor ja enda elust telesaate teinud Mariann Treimann (30) ehk Mallukas paljastas, et on kaks kuud tagasi leidnud kohtingurakendusest Tinder endale uue kaaslase. Kuid kolme lapse ema, kes muidu on aastate jooksul rääkinud oma blogis absoluutselt kõigest, lasknud jälgijad isegi live-ülekande vahendusel sünnitusele ega ole teinud ka saladust enda mõne päeva tagusest rinnasuurendusoperatsioonist, oli otsustanud uue väljavalitu nime vaka all hoida.\nKui Mariann suutis saladust hoida, siis tema sõbranna, blogija Kristina Suuroja nii osav polnud. Veebruari lõpus filmis suunamudija oma järjekordset videoblogi Marianni sünnipäevalt, mis leidis aset Viirelaiu saarel. Videost on näha, kuidas pidulauas istub sünnipäevalapse kõrval ja teda hellalt katsub politseivormis külaline. See õnneseen, kes Marianni videos hellitab ja ta endale sai, on Gert Roosimägi (32).\nKuid kes on kõnealune Gert Roosimägi? Mees, kellelt Smilersi front man Hendrik Sal-Saller (55) lõi eelmisel aastal üle elukaaslase ja lapse ema Merille Madibergi (26). Pikantne kõlakas räägib, et Merille ja Hendriku suhe ei alanud viperusteta ja nõudis hoolikat konspiratsiooni – nimelt sattunud Gert kord Merillele ja Hendrikule peale ning laulja pääsenud napilt keretäiest… Gert ei ole seda varasemas vestluses Kroonikaga otseselt kinnitanud, aga pole ka kummutanud.\nLOE PIKEMALT | Ootamatu vangerdus kuulsuste armuelus: Malluka ja Hendrik Sal-Salleri uued kaaslased on endine armupaar!


baka.ee foorum / Vaata teemat - Tokyo Magnitude 8.0\nPostitatud: Nelj Juul 30, 2009 21:56 Teema: Tokyo Magnitude 8.0\n"Seismologists believe there is a 30% chance that a major earthquake will strike Tokyo by around 2015 and a 70% chance within the next 30 years.\nGovernment experts estimate that a magnitude 7.3 earthquake centred on Tokyo Bay could kill tens of thousands of people and leave 7 million homeless, while economic damage could total more than $1tn."\nSeda silmas pidades hakkas stuudio BONES looma animed, mis tegeleb hüpoteetilise olukorraga, kus Tokyot tabab 8.0 magnituudi tugevusega maavärin. Valmimisele eelnes autorite väitel kõva uurimustöö kõigest, mis sellise maavärinaga kaasas käib.\nRahulik tempo ja character design meenutasid Production I.G toodangut, olin üllatunud, kui ilmnes, et BONES anime taga on. Režissöör Masaki Tachibanale on see esimene vastutusrikkam töö, kuid kaasa on ta aidanud ka näiteks GitS-i ja Noiri valmimisel.\nIdee on päris põnev, kuid tähtis on ka see, kelle silmade läbi lugu jutustatud on. Siin on tegelasteks koolitüdruk Mirai ja tema väikevend Yuuki, kes vanemate kiire elu tõttu isepäi Tokyo teise otsa läksid, ja neid lihtsast ligimesearmastusest aitav Mari. Tüdruku karakter on täitsa huvitav, ja ka tema hääl (Satomi Hanamura) meeldis mulle. Kuigi esimene osa ongi ainult pereprobleemide lahkamine, on dialoogid huvitavad ja loovad Miraist korraliku pildi - kohati ükskõikne, pole rahul kooli, veel vähem oma vanematega.\nEks näis, millise sisuga episoodid täidetakse, aga algus on hästi tehtud. Kui millegi üle viriseda, siis inimeste käitumine on pisut lahjaks jäänud, arvestades, missugune põrgu lahti läks. Aeglaselt kõnnitakse välja poolhävinud hoonest, aeglaselt kõnnitakse praamide juurde, mis neid saarelt ära viiks, istutakse treppidel ja lihtsalt oodatakse midagi. Ei loodagi, et anime ka inimloomuse kurjemat poolt uurima hakkab, aga võiks olla atmosfääri tarvis rohkem paanikat ja varieeruvust inimeste käitumises. Kas või juhuslikud karjed ja mõned tormavad tegelased teiste taustal.\nPostitatud: Nelj Juul 30, 2009 23:38 Teema:\nMul jooksevad silmad musta verd kui ma seda vaatan. Tundub, et nad raiskasid terve kunstieelarve sellele "extensive research and simulation of facts"'ile mida iga seeria alguses reklaamitakse (ja kuhu see nüüd jäi, ah? Sild läheb põlema ja ehitised purunevad? Järeltõuked kestavad veel 3 päeva? Need ideed võisid tõesti suurt uurimistööd nõuda!). Või siis pole nad kunagi näinud inimese (eriti naeratavat) suud ja seda kuidas mõjub naise suule huulepulk.\nKarja inimeste animeerimiseks kasutatakse lowpoly ja lowres tekstuuridega 3d mudeleid oskamatu toon shadinguga (l2materials, n00bs, kõik ei ole plastikust tehtud, hea toon shadingu tegemine ei peaks teie taseme profide jaoks ju mingi raske asi olema? Ma olen alati öelnud, et jaapanlased oskavad 3d graafikat animedes kasutada ainult staatiliste taustade jaoks. Kohe kui sisse tuleb midagi rohkem liikuvat või (god forbid) elusat, lendab kõik peesse).\nAga olgu mis ma visuaalsest küljest ikka emon.\nIdee iseenesest on tõepoolest väga huvitav, aga vähemalt esimese kolme osa jooksul jäi maavärina effektide näitamine veits tagaplaanile. Rohkem hävingut! Rohkem nutvaid ja haiget saanud inimesi! Rohkem kaost! Mis nad kõnnivad seal nii tuimalt ja istuvad nii tuimalt? Teie fakkin pealinn langes rusudeks ju!\nMa ise tegelt oleks sellist ideed arendanud veits teistmoodi: natuke vanem noormees hakkab vabatahtlikuks. Kuna tema aitab päästa inimesi rusude alt jms siis näeks tema silmade läbi maavärina halba külge palju paremini. IMO. Võibolla on see hoopis sitt mõte. shit idk\nVaatan ise praegu edasi ja jälgin mis sellest saab.\nPostitatud: Reede Juul 31, 2009 15:02 Teema:\nStuudio BONES on seekord tõesti alt vedanud. Üks nendest animedest, millel oleks vaatamine asi tutvustuse ja/või traileriga lõpetada. Jah, idee on muidugi tore ja ega originaalsusest kah puudu ei tule, aga teostus on vähemalt siiamaani olnud kohutav. Tahame verd ja pisaraid! Animatsiooni stiil pole suurem asi, vähemalt minu jaoks. Karakterid on... talutavad(peale peategelase, pubeka, kes arvab, et tal on maailma halvim elu). Vaatan edasi, aga ei välista pooleli jätmist mõne episoodi jooksul.\nKui see maavärin Tokyos lähima 30. aasta jooksul päriselt aset leiab, siis ma loodan, et see on sama ilus ja lilleline(maavärina kohta) kui Tokyo Magnitude 8.0-is.\nPostitatud: Reede Juul 31, 2009 15:17 Teema:\n(peale peategelase, pubeka, kes arvab, et tal on maailma halvim elu)\nAi seda ma unustasingi mainida ju!\nEi, jumala lahe ju, nii realistliku puberteedieas karakterit pole ma suht tükk aega näinud. Muidugi on tüütu laps, aga sellised need pubekad ongi.\nPostitatud: Reede Juul 31, 2009 15:47 Teema:\nMina küll selliseid karaktereid ei suuda taluda.\nJa kui realistlik selline karakteritüüp ikkagi on? Muidugi on Hollywoodi filmid neid täis, aga personaalselt ei tea päris elus mina ühtegi, kes oleks koguaeg sellise tumeda eluvaatega. Võib olla on asi minu tuttavates.\nPostitatud: Reede Juul 31, 2009 18:04 Teema:\nKuidas kogu aeg? Minu mälu järgi pole Mirai nende osade jooksul veel sattunud olukorda, mille üle ta rõõmustama peaks.\nMinule küll meeldib, et sellest pole tehtud järjekordset animet, kus kõik kannatavad, vinguvad ja surevad mingi õnnetuse tagajärjel. Samas on ju taustal toimuvast näha, et inimesed mitmetes olukordades surevad(Kokkukukkuv maantee, laine, mis tekkis pärast silla lagunemist).\nPostitatud: Reede Juul 31, 2009 22:44 Teema:\nMa mõtlesin rohkem selle 1. episoodi peale, kui kõik veel korras oli. Näiteks see, kui suvevaheaeg algas, leidis tema põhjuse vingumiseks. Ka järgmise stseeni ajal ta vingus. Koju jõudes vingus ta edasi. Kõige lahedam oli muidugi draama tekitamine sellest, et kook ei olnud ümmargune.\nPostitatud: Reede Juul 31, 2009 23:32 Teema:\nMinu arvates ei tasu tema vingumist tõsise arvamusavaldusena võtta. Tal on ju puberteet, hormoonid möllavad ja lihtsast elust mõnu tundmine ei ole üldse lahe. Ning koogitükid sümboliseerivad laialiolevat perekonda, samas kui terve kook võiks olla ühtne pere.\nPostitatud: Laup Aug 01, 2009 00:20 Teema:\nMulle küll meeldis Mirai isiksus. See oli kuidagi loomulik ja seejuures mitte liialt ebameeldiv. Temast sai kuidagi aru.\nPostitatud: Laup Aug 01, 2009 21:09 Teema:\nEi jõudnud isiklikult, esimesest osast kaugemale, kuidas see stoori edasi on siis?\nKas peale ilusate piltide midagi muud ka on? Just stoori osas?\nPostitatud: Püh Aug 02, 2009 08:18 Teema:\nStory on isegi päris hea vahepeal, aga samas pole see ka midagi erilist. Näiteks kulus 4. episoodist pool Mirai nüpeldamisele(loe: filler). Ma usun, et pole mõtet edasi ennast sundima vaatama, kui teist episoodi ei kiskunud tõmbama.\nPostitatud: Püh Aug 09, 2009 19:25 Teema:\nTokyos toimus võimas maavärin\nPostitatud: Esm Apr 25, 2011 15:20 Teema:\nOk. Tokyo Magnitude 8.0 on fantastiline.\nMulle meeldib, et sari polnud tavaline Roland Emmerich-stillis välk ja pauk õnnetuslugu ega kuiv dokumentaalfilm, vaid keskendus hoopis tegelaste emotsioonidele. Hiljutised sündmused vist demonstreerivad, kui realistlik sarja "rahulik" sündmuste käik oli. Paatos oli väga hea, ja kõik peategelased veenvad. Mirai küünilisus ja usutav lapsiksus olid mulle eriti sümpaatsed.\nMa vihkasin neid väikseid petekaid, mis sarjas ilmusid - aga lõppude lõpuks olid need vaid kamuflaaž sarja tõelisele petekale. Ma ei suutnud uskuda, et sari midagi nii lolli tegi - ja ma suutsin veel vähem uskuda, et see seda nii hästi tegi. Šüzeepööre töötas lõpuks sõna otseses mõttes uskumatult hästi.\nKokkuvõttes: väga hea, ambitsioonikas ja tunneterikas anime.\nPostitatud: Esm Apr 25, 2011 17:18 Teema:\nSee on minu üks lemmikuid sarju. See näitab kuidas õnnetus muudab iseka tüdruku maailmavaadet enda ja teiste suhtes. Alles lõppu poole selgub täielik tõde, mida püüdatkse varjata.\n2 aastat hiljem ikkagi tabas Jaapanit suur maavärin, aga mitte Tokyot.


LeBron James ajab Liverpooli pealt kokku jõhkraid summasid | Õhtuleht\nLeBron James ajab Liverpooli pealt kokku jõhkraid summasid\nOhtuleht.ee, 3. mai 2018, 19:01\nLeBron James. Vaughn Ridley\nPole saladus, et korvpallimaailma üks säravamaid tähti LeBron James on Liverpooli vutimeeskonda suuri summasid investeerinud. ESPNi andmetel on see end kuhjaga ära tasunud.\nVäidetavalt ostis James 2011. aastal 2% Liverpooli meeskonna osakutest, mis läks talle maksma umbes 6,5 miljonit dollarit. Toona oli satsi väärtus veidi alla 500 miljoni dollari, kuid on nüüdseks oluliselt tõusnud.\nMullu kirjutas Forbes, et Liverpool kuulub maailma kaheksa väärtuslikuma klubi hulka. Toona hinnati väärtust 1,49 miljardi dollari suuruseks. Ainuüksi tänavu Meistrite liiga finaali jõudmine lisab sinna otsa 100 miljonit. Hinnanguliselt oleks Liverpooli müügihind tänase seisuga 1,6 miljardit.\nSeega on James oma investeeringu lühikese ajaga viiekordistanud. 6,5 miljonist on saanud seitsme aastaga 32 miljonit dollarit.\nSee pole aga kossutähele sugugi esimene õnnestunud investeering. 2014. aastal teenis ta üle 30 miljoni dollari Beats by Dre kõrvaklappide firmaga, mil see Apple´ile müüdi. Samuti on ta osavalt raha paigutanud pitsaäriga tegelevasse Blaze Pizzasse.


VABADUSRISTI KAVALER KOLONEL ARTHUR VON BUXHOEVEDEN – Külauudised\nOlete oodatud 28. märtsil kell 12 mälestama Eesti Vabadusristi, Läti Karutapja ordeni, Soome Valge Roosi komandöriristi ja Poola „Polonia Restituta“ ohvitseriristi kavaleri kolonel Arthur von Buxhovedenit 140. sünniaastapäeval tema haual Kaitseväe kalmistul!\nSaaremaal Muratsi mõisas 28. märtsil 1882 sündinud parun Arthur von Buxhoeveden lõpetas Kuressaares gümnaasiumi ja seejärel Tveris ratsaväekooli kornetina, võttis tsaariarmees osa I maailmasõjast Saksa-Austria rindel, tõusis rittmeistriks ja teenis välja Püha Georgi IV järgu ohvitseriristi, Püha Anna II klassi ordeni ning Püha Vladimiri IV järgu ordeni mõõkade ja lehviga. 1918. aasta novembris astus Arthur von Buxhoeveden ühe esimese ohvitserina vabatahtlikult Saarte Kaitseliitu, osales Vabadussõjas, oli ratsaväepolkude tagavaraeskadroni ja -divisjoni ülem. Ta ei soovinud Vabadussõja ajal astuda baltisakslastest formeeritud Balti pataljoni, vaid eelistas teenimist eesti väeosas. Juba tsaariaegsesse ohvitseriankeeti oli ta rahvuseks märkinud „estonets“ ehk siis eestlane.\nPärast Vabadussõda oli oma nime eestipäraselt kirjutanud Artur Buxhoevden ratsaväe allohvitseride kooli ja õppeeskadroni ülem, Kindralstaabi Kursuste, hiljem Kõrgema Sõjakooli lektor ja ratsaväe inspektor ning aastatel 1923-1928 sõjaministri vanem käsundusohvitser. Tema atestatsioonis kirjutati: „Distsipliini pidamises nõudja, järjekindel, õiglane ja ühesugune; oskab täpipealselt hinnata temale alluvate ohvitseride ja sõdurite väärtust ja tööd; ise hästi distsiplineeritud. Ümberkäimine sõduritega lahke, sõbralik ja vastutulelik, vahekord viimastega väga hea. Ausus piiramata. Riigivarandusega ümberkäimine aus, kokkuhoidlik ja korra nõudja.“ 1920. aastal ülendati Buxhoevden kolonelleitnandiks ja 1924 koloneliks, talle oli annetatud I liigi 2. järgu Eesti Vabadusrist, Läti Karutapja III järgu orden, samuti Soome Valge Roosi II klassi komandöririst ja Poola „Polonia Restituta“ ohvitseririst.\nKolonel Artur Buxhoevden läks 1928. aastal tervislikel põhjustel erru. Ta valiti Kaitseliidu Tallinna Maleva eskadroni auliikmeks. Baltisakslasest parun von Buxhoeveden, ehk „vana Puks“ nagu kamraadid teda nimetasid, oli üks populaarsemaid Eesti kaitseväe ohvitsere. Tema ärasaatmise peol ohvitseride kasiinos osalesid kindralid Nikolai Reek, Andrus Larka, Ernst Põdder ja paljud teised kaasvõitlejad. Raekoja platsilt kandsid ratsaväeallohvitserid kätel oma endise ülemuse Balti jaama, kust ta Saaremaale sõitis. Vabadusristi kavalerina oli Artur Buxhoevden saanud varem perekonnale kuulunud Muratsi mõisa tagasi autasumaana ja asus seal suure innuga tegelema põllumajanduse ning hobusekasvatusega. Ta oli kirglik loodusesõber, jahi- ja kalamees. Kohaliku rahvaga oli ta väga heades suhetes, eesti keeltki rääkis elu lõpuni Saare murrakus. Ta oli Saare Kaitseliidu kütisalga ja Vabadussõjalaste Liidu Saaremaa osakonna esimees.\nArtur Buxhoevden oli nagu teisedki baltisakslased sunnitud Molotov-Ribbentropi paktist tulenevalt Eestist lahkuma, kuid tegi seda alles 1941. aasta talvel järelümberasumise käigus, kui Eesti oli juba Nõukogude Liidu poolt okupeeritud ja annekteeritud ning teda ähvardas arreteerimine. Sõjajärgsel Saksamaal oli ta tegev Eesti sõjapõgenike ja sõdurite abistamisel ja organiseerimisel. Ta osales Saksamaal nii baltisakslastest kui ka eestlastest pagulaste organisatsioonide tegevuses. Parun Arthur von Buxhoeveden suri 27. oktoobril 1964 ja maeti Karlsruhe peakalmistule. Tema abikaasa Kira suri viis aastat hiljem. Nende hauaplatsi renditähtaeg sai täis 2009. aastal ja kuna kohapeal ei olnud perekonnaliikmeid seda pikendamas, siis eemaldati kalmistu administratsiooni korraldusel platsilt hauakivi ja piirded, et valmistada see ette pealematmiseks. Oktoobris 2011 korraldas Eesti Muinsuskaitse Selts ekspeditsiooni Lõuna-Saksamaa kalmistutele. Kuna me ei suutnud kolonel Buxhoevedeni kalmu leida, siis pöördusime Karlsruhe kalmistu administratsiooni poole. Selgus, et kalmu ootab pealematmine. Sellega oldi siiski valmis viivitama, kui olime rääkinud kolonel Buxhoevedeni tähtsast rollist Eesti ajaloos ja pakkusime välja ümbermatmise Eestisse. Nii Eesti Kaitseministeerium kui ka Buxhoevedenite perekond toetasid ümbermatmise ettepanekut. Kolonel Arthur von Buxhoevedeni ja tema abikaasa Kira maised jäänused jõudsid tagasi Eestimaa pinnale 2013. aasta 28. novembril – väga tähenduslikult just Vabadussõja alguse 95. aastapäeval. Eesti Muinsuskaitse Seltsi, Kaitseministeeriumi, Eesti Sõjamuuseumi ja Saksamaa suursaatkonna ühisel korraldusel toimus ümbermatmise tseremoonia 12. septembril 2014 Kaitseväe kalmistul.\nEesti pagulaste väljaandes „Võitleja“ iseloomustati kolonel Buxhoevedenit: „… aumehe, kamraadi ja patrioodi hiilgavaim kehastus. Buxhoevedenite 700-aastane suguvõsa Eestis pärines samanimelise piiskopi liinist, olles generatsioonide jooksul saanud abiellumise kaudu eesti, liivi, rootsi, taani, poola ja šoti verd oma soontesse. Omas olemuses, mõttelaadis ja tegudes saarlaslik-talupoeglik ja seda selle sõna kõige ilusamas ja õilsamas mõttes; Buxhoeveden oli seltskondlikelt kommetelt ja käitumiselt grandsenjoor, omas sisimas kavaluseta talupoeg. Ta austas sügavalt oma esivanemaid ja perekonnatraditsioone, kuid samal ajal tundis ta sama sügavat kuuluvust Eesti ja eestlaste külge.“\nEelmine Eelmine postitus: LODJAKOJAS AVANEB NÄITUS LÄÄNEMEREST MAAILMAS\nJärgmised Järgmine postitus: UKRAINLASED OSALEVAD TARTU MARATONIL TASUTA


praegune kellaaeg 23.04.2019 11:17\nPolegi nagu viimasel ajal tähele pannud, et teisi wazereid enam üldse näidataks. Algusaegadel ikka tulid mõned lutt suus ja teised mõõk püsti vastu, nüüd vist enam kaardile muud ei mahukski, kui kõiki näitama hakataks.\nNeid ikka kuvatakse, aga ise olen maha keeranud teiste wazerite näitamise - mõttetu infomüra enamasti.\n(v.a. olukorras kus tahaks väiksema tee puhul teada, et kas teisi on siit läbi sõitnud ehk kas on lootust, et "ohud" on märgitud või ei ole.)\nVaatasin ka praegu igaks juhuks seaded üle, mul on ainult goodies maha võetud. Aga pole ka nii nagu tõesti ammu teisi näinud. Ma pole küll ammu uuendanud ka, võibolla seepärast ei näidata. Hetkel 4.24.0.2 peal. Pole tahtnud toimivat asja torkida, eriti kuna vahepeal häirivat delay'd kurdeti. On see hetkel korda saanud?\nKõige värskem sai mul eile peale ja hommikul tööle sõites tundus küll toimivat.\nMillal viimati see viite jama esines - ei mäletagi enam.\nKäisin Riias ja sai kasutatud Waze. Toimis hästi Algul ehmatas kui ütles, "keera paremale ja siis tee tagasipööre" Mida see nüüd siis on Aga see on selleks, et vasakpööret ei saa teha.\nega siinne politsei põtkis ka kunagi sama asja vastu ju, nad lihtsalt praegu meelt muutnud.\nKahe käega poolt, jääd vahele, siis asja pärast.\nMa imestan ka, et meie politseid nii nõus on sellega.\nJu siis ei ole ebaseaduslik\nEbaseaduslik või mitte - see käidi läbi vist siis juba kui Skyplus kunagi alustas raadios patrullide asukohtade edastamist.\nEi ole ebaseaduslik.\nEetiline või mitte, see on vaieldav.\nKindlasti on minu hinnangul ebaeetiline puhumisreididest teavitamine.\nLihtsalt kiirust mõõtev patrull omab tänu waze'le tegelikult laiemat mõju - muidu võetakse kiirus maha patrulli nägemisulatuses, waze kasutades usun, et paljud võtavad kiiruse maha juba siis kui politsei ikoon ekraanile ilmub - ehk siis liiklust rahustav täiendav mõju on saavutatud.\nPigem mängivad leplike, kuna teavad, et nad selle vastu niikuinii ei saa.\nMa uuendasin ka nüüd üle varsti juba pea aasta. Tundub värvilisem ja ümaram.\n... nii ja naa, ma pigem arvan, et üldises plaanis on liiklusjärelvalvet tegevate patrullide näitamine hea, sest hoiab juhtide teadvuses, et kontroll on ikka olemas. Tallinnas see vast nii suureks probleemiks pole, kuid Tartus võib küll jääda mulje, et järelvalvet viiakse läbi lihtsalt linnukese kirja saamiseks või juhuslikult kampaania korras, sest linnapildis on seda äärmiselt vähe näha. Paraku peegeldab see üsna selgelt ka juhtide sõidumaneeris, kui üldisest linnas kehtivast kiirusest peetakse veel kinni, siis 20-30 alades peavad piirangust kinni vaid vähesed ja isegi linnaliini bussid ületavad ristmikke üsna tumeda roosaga. Parkimiskultuurist ei maksa üldse rääkidagi, kohati tekib tunne, et pealinna mupsikute ülbet pedantlust oleks vaja natuke ka Taaralinna importida ...\nKui viimati Tartus käidud sai, tundus see ikka täielik uimavate maakate pesa, nii et ära muretse, et Tallinnas kuidagi "parem" on.\nAga tegelikult ei tasu vist siin teemas otsest liikluskultuuri(tuse)kiunu üles tõmmata, seda on väga raske pidama saada...\n... ma ei tea, mul pole õnnestunud Tallinnas nii käia, et läheduses ühtegi politsei ikooni ei näeks, Tartus võib aga nädal otsa ringi sõita ja ei näe kordagi. Samas ringi sõitvaid wazereid näib nagu piisavalt olevat, seega kasutajate puudust, kes politseid märkida võiks, ei tohiks nagu olla ...\nArtiklit lugedes jäi mulje, et uus võimalus tekkinud ja saab märkida ka ringi liikuvaid patrulle... tundub, et siiski mitte\nNew Yorgi politsei saatis Waze'i mobiilirakendust haldavale Google'ile kirja, milles palus rakendusest eemaldada funktsiooni, mis näitab ringi liikuvaid politseipatrulle, kuna see takistab korra hoidmist.\nÜks küsimus on ka, kas ma olen ainuke kellel Waze pikemal sõidul kokku jookseb? Teekonnaks umbes 200km ja peale 1,5h sõitu jookseb Waze kokku. Pole vist kordagi õnnestunud ühe äpi käivitusega kohale sõita. Telefoniks OnePlus 3.\nSõbra Sony Androidil näen ka tihti sellist cräshi. Ise õuna kasutaja, tripin iga päev lühemaid ja pikemaid otsi ja kokkujooksmisi 0.\nKäisin Tartus ja minnes ei juhtunud midagi, aga naastes jooksis küll enne Tallinna Waze kokku. Mine võta nüüd kinni.\non püsinud avatuna 4 tundi ning on ka peale 5 minutit crashi pannud... Et võta nüüd kinni.\nTartu Tallinn sõidul REEGLINA kukub waze kokku natuke enne kohale jõudmist. Nii on olnud viimased paar aastat. Seda kõikide meie perest läbi käinud android mobladega.\nMul oli vist eelmisest suvest saati veel 4.24.0.2 ja sellega crash'e polnud, paar päeva tagasi uuendasin (4.47.0.3) ja on hakanud pange panema.\nTundub, et uus on juba 16:9 asemel 18:9 või veel suurema suhtega ekraanile optimeeritud, kuna vaheleht, kust saad "stop/go now" vajutada, jätab mõnikord need nupud kuskile "find the best time to leave" jura alla varju. Selle "find the best time to leave" jama võiks saada seadetest välja lülitada - ma ei hakka tõesti autos enne sõitu aega parajaks tegema ja toas olles ma oskan veel päris hästi end sõiduaja järgi minema sättida. Samas helbekesed ehk enam ei oska? Oli ju just uudis, et koolidest korjatakse analoogkellad ära, kuna lapsed ei oska neid enam lugeda...\nVahepeal tekkinud "overview" on hea lisa - varem kasutasin pidevalt "routes > map view" vaadet, et näha, ega mind väga idiootselt suure ringiga suunata soovita (tuleb vahel ette).\nSeadmeks hetkel SGS7.\nPole kokku jooksnud yhelgi tartu pärnu riia ega palanga otsa waze\nSony Z3 compact, S7 EDGE, XZ1 - pole täheldanud, et pikem sõit stabiilsusele mõjuks.\nOsade telefonide puhul on probleemiks olnud päike, mis kütab telefoni kuumaks. S7 siis loobub laadimisest näiteks.\nKuid see pole Waze'i spetsiifiline probleem.\nÕnneks aitab päikesepoolse ülekuumenemise vastu kas telefoni jahutusava ette paigutamine või veel parem - Android Auto / Apple Car Play.\n... natuke enne sihtkohta jõudmist kokku jooksmine on minuteada habemega probleem ja olen kohanud seda mitmetel erinevatel seadmetel. Paraku see ei juhtu alati ja ma nii palju pikki otsi ei sõida, et mingit põhjalikumat statistikat teha, kuid kindlasti ei tulene see seadmest, vaid see on mingi üldisem navigeerimise kala, mis mingite tingimuste kokku langemisel esineb ...\nEi ole hetkel paraku seda päikese ja liigse kuumuse probleemi. Mingil lambihetkel, isegi mitte pikal distantsil, viskab "Waze has stopped / close/open again" ette. Telefon pole sel hetkel üldse kuum. Muud asjad toimivad anomaaliateta.\nMa ei ole kordagi täheldanud et erinevad s6-d ja s7-d oleks päikse käes tõrkunud laadimast. waze töötab, laadimine käib kas juhtmega või juhtmevabalt ja alati on toiminud.\nHinnavaatlus » Mobiiltelefonid/ GPS seadmed / Muu tehnika » WAZE 4.x - tasuta community based navi nutikatele mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 67, 68, 69 järgmine