Kommentaarid: SURMA-AASTAPÄEV | Suure unistaja armetu lõpp: Toivo Kurmet veetis elu lõpuaastad vanglatrellide taga\nTarmo Urb: „Toivo Kurmet oli Eesti jaoks liiga suur. Talendid koju ja kohe vangi – see on siinne poliitika!“\nSirje Presnal, 13. juuli 2020 14:35\nAikku/ 16. juuli 2019 15:13\n14. juuli 2019 21:17\nJuhani/ 14. juuli 2019 17:05\npätile päti palk!\ndoora/ 14. juuli 2019 14:38\nPuhka rahus!Järel hüüded-kommentaarid osutuvad mõtetuiks,kui elavana teda ei hinnatud!\nannejaana/ 14. juuli 2019 14:25\nTovo Kurmet ei sündinud hõbelusikas suus, tema väga hea meloodiline muusika elab edasi, kes vähegi oma eneseteadvust on tõstnud ja hindab head muusikat , teab , mis on ilus\nannejaana/ 14. juuli 2019 14:19\nInimesed võiksite eneseteadvust tõsta, kes julgeb Toivo Kurmeti kohta ühtegi halba sõna öelda, tegu on/oli legendiga, kes kirjutas väga head meloodilist muusikat ja kes ei sündinud tõesti hõbelusikas suus, Toivo elab paljude inimeste südames edasi, tema muusikat kuuldes mul hing heliseb\nAadu/ 14. juuli 2019 22:10\nMis asi see eneseteadvus on? 😀 See on ikka piinlik, kui rumalad inimesed hakkavad sõnu kasutama, mille tähendus on ebaselge.\nTo Ehh/ 14. juuli 2019 11:58\nArtikkel on tasuline, seega pigem ei toimu ülistamist.\n14. juuli 2019 11:47\nÄrimehena oli ta tavaline püramiidihuijar kellesarnaseid kümnete kaupa vangi läks. Lauljana võib-olla , kui kolleeegid kiidavad. Kas ta oli samas pundis kus Kõmmari pärast mängis?\nNo ja mis siis?/ 17. juuli 2019 05:11\nReformide majanduspoliitika oli kah püramiidskeem!\nKiire tõus ja veel kiirem langus/ 13. juuli 2020 20:19\nReformaritest "riigivara ärikate" kõrval oli Kurmet algaja. https://kaadripoliitika.wordpress.com/2014/11/13/elu-eestis-enne-ja-parast-reformi/\nEhh/ 14. juuli 2019 09:44\nKas midagi lepajõega sarnast, et oli kurikael ja ülistatakse?\nSkeem/ 14. juuli 2019 09:00\nSai laenu, mida poleks pidanud saama, et ehitada hoone, mida poleks pidanud ehitama.\nIga kindsepp jäägu oma liistude juurde!/ 14. juuli 2019 04:12\nÄri on suuresti õnnemäng, et kes kelle üle trumpab. Võidab targem ning jultunum. Alustavad väga paljud, kuid rikkaks saavad vaid üksikud. teised kaotavad oma raha. Nii töötab rahamaailm. Ilmselt pidanuks mees jääma ikka selle juurde, mis oli talle jumalast antud. Heliloojaks. Kui näiteks Mozart oleks hakanud õukonnavarustajaks või valitseja toidumaitsjaks, Beethooven proovinuks kätt sõe- või kangakaupmehena, Valgrest saanuks kolhoosi partorg, Oidist näiteks taksojuht või baarimees, siis oleks meie muusikaelu ju palju vaesemaks jäänud. Seega, tuleb tegelda ikka sellega, milleks on annet.\nOlen kuulnud,et surnutest ei ole viisakas halba rääkida,see võib endaga kaasa tuua ebameeldivusi!/ 14. juuli 2019 01:20\nNo mina kohe ei tea.Minule ei ütle Toivo Kurmet midagi.Ma ausalt öeldes ei teagi temast midagi.Aga noh,puhaku ta siiski rahus.Tegi mis ta tegi,las jäädagi see ajalukku.Elame edasi,kuna aega me nagu nii tagasi keerata ei saa.Elame 21.sajandil ja meie ülesanne on igal aastal mälestada kõiki neid,keda meie hulgas ammugi ei ole.On sünni aastapäevad,leinapäevad ja hingedepäev.\nolev/ 14. juuli 2019 19:11\nkuula you tube st Virmaliste Suvehääl t.\n14. juuli 2019 00:10\nMees/ 14. juuli 2019 00:33\nOled sa kukkunud vms? Kustkohast sa selliseid lambifakte võtad?? Toivo Kurmet suri Rapla haiglas soolevähki. Ja ta polnud mingi rahariisuja, ta pole päevagi Eesti pangas töötanud. Kustkohast küll sinusugused ajukad tulevad, aru ma ei saa..\nReinvest/ 14. juuli 2019 02:09\nRaha riisumiseks on vaja olla pankur ja võtta nõukogusse poliitikuid, kes teeksid finantsiliselt kasulikke otsuseid. Näiteks vabastaksid paljudest maksudest!\nTean/ 14. juuli 2019 08:48\nNii vale infoga küll ei ole mõtet esineda!\noh ja/ 13. juuli 2019 23:03\nsisestage otsingusse Henri Sepp, ettekanne "Eesti rahapoliitika ja korruptsioon Eesti Panga näitel perioodil 1990-2000″\nToivo Kurmeti vaim/ 13. juuli 2019 20:47\n1994 oli Eesti Panga president meie Siim-Aabraham Kallas.Teadagi,mis ta kõikidele teistele raha omistajatele tegi-kohe vangi!\nruudi/ 13. juuli 2019 20:38\nTeadusliku kommunismi loengud olid huvitavad sest seal vaeti põhjalikult kuulsate utopistide elu Kõik need päikeselinna usku mehed lõpetasid elu traagiliselt EL viljeleb praegu kommunismi ehitamist Kreeka Suurbritannia kui liberialismi kants hüppas selle komõõdia pärast EL välja kuigi vanake Juncker tirib neid kuuehõlma pidi tagasi Unistada ju võib aga selle nimel elu anda ei tasu\nKristiina/ 13. juuli 2019 20:34\nMul ka unistused puru kuid ma ei kavatsegi teha midagi sellist mis kinni viiks. Ise põgenes ja tõmbas jama kaela. Tüütu on pättide heroiseerimine.\nrumpumpel/ 13. juuli 2019 22:06\nkas jäid ilma või?\nRita/ 13. juuli 2019 20:08\nEhk oleks õigem öelda,et ta oli lihtsameelne ja idealistlik, mitte tema unistused ei mahtunud Eestisse ära...\ntuleviku ideaalmaailm./ 13. juuli 2019 18:42\nVaat selle üheainsa keelega oleksid kohe maailmatuma suured probleemid. Läänemaailm näeks meelsasti inglise keelt. (aga näiteks paljud prantslased väldivad sihilikult inglise keelt). 1968.a. mõeldi siinmail, et ühiskeel peaks olema vaid "rahvaste vahelise suhtlemise keel" - vene keel. Islamiusulised on veendunud, et see peaks olema araabia keel - prohveti enda ja koraani keel. Hiinlased ilmselt näevad selles rollis hiina keelt. Ning lõuna-ameeriklased leiavad, et hispaania keel on hea küllalt. Ühisreligiooniga küsimust ei tekksi. Kristlased on usuleiged. Seega - ühisusuks saaks islam\nvovtshik/ 13. juuli 2019 21:54\nKeelt sa välja valida ei suutnud? Usu panid kohe paika? Miks mitte ateist? Usk on ikka väga mõttetu teema..... Ma saan aru, et usud Savisaart või Kaja Kallast! Selle asemel tuleb robot - Kersti Kaljulaid ja kogu lugu! :P\nto vovtshik/ 13. juuli 2019 23:33\nKristlus on maailm rahvarohkeim religioon. Kuid see on tänaseks juba killustunud. Tuhandeteks sektideks. Ja tublisti üle 90% suhtub oma religiooni leigelt, formaalselt. Hea kui jõulute aegki kirikusse läheb. Arvukuselt järgmin on islam - umbkaudu miljard moslemit. Aga nende suhtumine on hoopis teine, tõsine ning fanaatiline. Kus surmajärgset paradiisi tõsiselt võetakse, usunõudeid ja palvekordi täht-tähelt täidetakse. kus ollakse valmis ka oma elu usu eest ohverdama. Ja tapetakse usutaganejaid ning lahtiütlejaid. Seega on nemad märksa fanaatilisemad ja kindlameelsemad. seega ka tugevamad.\nto vovtshik/ 14. juuli 2019 19:14\nkuigi kristlaed on arvukaimad, ei ole neist oma usu kaitsjaid. Üle 90% käivad heal juhul ehk jõululaupäeval kirikus. Usuleigus! Ja peale selle on kristlased killunenud mitmeks tuhandeks erinevaks sektiks. Moslemeid on küll veidi vähem, nii miljardi ringis. Kuid nemad on oma usu eest väljas. Muretsevad tõemeeli paradiisi saamise pärast, palvetavad 5 korda päevas, peavad oma paastu. Ja hukkavad oma usutaganejad. Ei lase oma maale misjonäre ega ristikirikuid. Nemad on märksa elujõulisemad. Seega - võit jääb ilmselt nendele.\n13. juuli 2019 17:29\nKas/ 13. juuli 2019 18:11\nPaulsi meloodiad on ikka kõik tema meloodiad?\nkunagi oli üks muusikasaade/ 13. juuli 2019 18:54\nPaulsi muusikutee on ka Eestiga tihedalt seotud. Nimelt tegi hiljem Poolasse läinud eesti näitleja ja muusikamees Bruno Oja noorest peast Riias oma estraadibändi. Aga tal oli puudu klaverimees. Ja seda otsides ta ühe äsja konservatooriumi lõpetanud klimberdaja, kellegi Paulsi otsa sattuski. Ja seal see Pauls oma sõrme viisiloomingule andiski.\nVõi oli midagi teisiti/ 13. juuli 2019 16:33\nÜks ainuke keel, üks ainuke idee. tuleb välja, et SUURE KODUMAA patrioot\naga/ 13. juuli 2019 18:12\nnii ju tegelikult lähebki, ainult et meie ei näe seda\nMulle/ 13. juuli 2019 16:33\nei oleks selline ülemaailmne riik kuidagi istunud ja kindlasti ei oleks seal räägitud üht keelt-eesti keelt!Selline rumalus,nagu ta unistas,ei oleks iialgi võimalik ja juba selle algete tekkimisel peaks neile vastu töötama!\naga/ 13. juuli 2019 18:13\nmiks see peaks olema eesti keel?\noh ja/ 13. juuli 2019 22:48\nsee kõik ju lääne tsivilisatsiooni kontseptuaalse ideoloogia alustalaks olevas piiblis kirjas ning on kristluse tuleviku eesmärk seega siis peaks olema võimalik mingi aja jooksul\nMantra/ 13. juuli 2019 16:27\nKas nüüd jäädaksegi tema elulugu igal surma-aastapäeval meelde tuletama?\nmõtleja/ 13. juuli 2019 16:04\nEnamus inimesi tahab ühel päeval koju tagasi tulla. Seda ei saa küll kellelegi ette heita.\ntundub nomenklatuuri kättemaks/ 13. juuli 2019 15:11\npole siin mingeid sulisid vangi pandud se vist ainuke\nPealkiri/ 13. juuli 2019 14:52\nKuidagi vastik. parastav või ma ei saa aru.\nnõus/ 13. juuli 2019 15:38\nma mõtlesin ka sama\nEino Taruk/ 13. juuli 2019 14:12\nElu ja kaasinimesed materdasid teda rohkem kui väärt oli. Suuremad vargad meil praegu vabaduses, aga temale anti pool aastat täiesti ülekohtuselt (Rootsis istutud poolt aastat ei arvestatud karsituse hulka). Siis tulla suurte lootustega välja ainult selleks, et noorelt vähki surra.\nEino Taruk/ 13. juuli 2019 14:13\nVõi suhtleiselt noorelt, et keegi tähti närima ei hakkaks...\nlol/ 13. juuli 2019 16:04\nise sa neid vargaid ja kolhoosnikke ju valid pidevalt\n13. juuli 2019 13:51\nkui inimest tõmbab kriminaaluse poole, siis tõmbabki. ma vaatan oma lapse pealt. ainult halvad asjad pakuvad huvi. mitte midagi pole teha. ainult pahed. ja ju on vaja.\nmis sul praegu siis toimub. Veel hullem aeg on praegu./ 27. jaanuar 2019 10:51\nKurmeti laulud on super. Ei ole ühtki laulu veel tänapäeval kuulnud, mis vastu saaks. Kahju!/ 27. jaanuar 2019 10:49\n10:49-le!/ 13. juuli 2019 17:32\nNii ongi! "Virmalised" olid omal ajal Eesti teistest puntidest peajagu üle.( Lootsin, et tuled kasvõi kordki, kuid ma näen, et miski on muutunud......)\nJuhan./ 27. jaanuar 2019 08:57\nVanasõna ütleb ka et kala hakkab mädanema peast aga rookima hakatakse sabast.\nmx35/ 26. jaanuar 2019 23:34\nraal võib juhtida küll kui algoritm ei sisalda venemaale omast impeeriumiihalust ja sõda nagu Gruusias Ukrainas ..Krimmis\noh ja/ 13. juuli 2019 22:52\nHiinas toimib tehisintelekt väga hästi nõnda, et minge kogemusi omandama\n26. jaanuar 2019 21:23\nMuusikuna väga hea, aga praktilises elus naivist- üks riik ja üks keel ja elu juhib arvuti- globalisti unenägu\noh ja/ 13. juuli 2019 22:56\nilmselt näib, et globalism on sisuliselt ristiusu piiblis kirjas ning uskujaid on väga palju\nOdin/ täna, 10:26-LE/ 26. jaanuar 2019 19:31\nEi saagi ju kuulda, see oli Venemaa raha!\nKurmetite kooliõde Tallinna 39.keskkoolist-le/ 26. jaanuar 2019 19:23\nTaevake, kas ta käis selles koolis Pihlaka tänaval? Minagi sealt, aga ei mäleta, olen noorem.\nVale valik/ 26. jaanuar 2019 19:15\nAga see valik siin suurärimeest mängida oli tema enda otsus ning valik. Kahjuks, nagu näitas aeg, mitte just kõige õigem ega geniaalsem. Aga üle 40-ne mees otsustab oma asjad juba ise.\nätt./ 26. jaanuar 2019 18:17\nTäiesti Eestlaslikult üks nutulaul teise otsa-õnnetu aeg,pätid valitsejad ja üdini ausad Eestlased !\nmutt. / 13. juuli 2019 21:12\nTäiesti venelaslikult väsimatu vihkamine ja halvustamine, suur vene hing lipuks ja valelikkus juhiuks. Venelased !\nDa zdravstvujet/ 13. juuli 2019 21:14\nÕige, ätt., lubatud on ainult nutulaul Suure Isamaasõja ülistamisest!\nParafraas/ 13. juuli 2019 21:18\nTäiesti Venelaslikult üks nutulaul teise otsa-õnnetu aeg,pätid valitsejad ja üdini ausad Venelased !\nArv / 26. jaanuar 2019 17:43\nAppi, paari lauset kodumaast m o d e r e e r i t a k s e!\n14. juuli 2019 03:09\nNimesid ei saa kirjutada,tee vahed sisse.\nto 16.03/ 26. jaanuar 2019 17:20\nsellel ,,jubedal nõuka ajal'' tehti geniaalset muusikat,seesama Kurmet,Grapsi igasugused koosseisud,Fix,Radar,Proov 386,Mahavok ja siia võib laduda veel kümneid nimesid.Just lõppes R2-s tund,kus lasti tervet ,,Ewert .......'' selle aasta plaati-ei meloodiat ei rütmi,üks vaikne jauramine-soiumine ja homme ei mäleta enam mitte keegi seda nime..\nKudasiisnii/ 13. juuli 2019 14:43\nKudasiisnii?!???àsja lugesin et teil seal ràpiisa....\nMõtleja joosep/ 26. jaanuar 2019 17:15\nOlen targaks õppinud. Ei topi nina kuhugi. Vegeteerun vaikselt ja mõnulen seltskonnas. Eestis pole kunagi nii hää elada olnud\nKurmetite kooliõde Tallinna 39.keskkoolist/ 26. jaanuar 2019 16:36\nOli au olla tema kooliõde,tema vend ülo käis minuga ühes klassis.tookord terve kool fännas neid,mäletan,kuidas me nende pilte omavahel jagasime.aga tõeliselt sain aimu Toivo geniaalsusest,kui soetasin tema plaadi The visions.See oli ikka tõeline shokk.Olles ise ka klaverit õppinud,ma lausa naudin tema kirjutatud klaveripalu!!!\nkahju/ 26. jaanuar 2019 16:03\nkahju miks ta siia tagasi tuli,aga see on juba olnud ja seda ei muuda, siia kus venevõim ja haiglane kahtlustamine,j oli loomingu surm.jube nõuka aeg ja mentaliteet äärmiselt nüri\nto hm/ 26. jaanuar 2019 15:50\nInternetist võib seda ka ilma rahatagi leida ning kuulata.\nEi maksa kõike mune ühte korvi panna (vanasõna). Ja tules tuleb hoida ikka mitut rauda./ 26. jaanuar 2019 15:46\nMitte kõik. Mina unistan näiteks Eurojackpoti peavõidust. Aga ega ma sellepärast siis miljonitevõidule lootes seni kiirlaene ei võta, luksautot ei liisi. ümbermaailmareisile ja hotellide presidendisviite ei broneeri. Ma saan väga hästi aru, milline on peavõitude tõenäosus ja et seda saada, peaksin vähemasti nii miljon aastat kindlatele numbritele mängima. nii et unistamise asemel olen pigem realist ja kulutan lotodele iga nädal vaid 2-3 eurot, mitte rohkem. Ei tee miljonivõidule plaane, kuid ei välista ka üliõhkõrna lootust, et mõni kopsakam võit võib imekombel tulla ka enne miljonit aastat.\nto 12:58/ 26. jaanuar 2019 15:33\nSuurepärane meditsiinispetsialist oled, kui igaühele nii täpsed diagnoosid paned! Talent ning meditsiinikorüfee! Sina ei peaks siis mitte siin labases kommentaariumis aega raiskama vaid sellise ande ning teadmistega soliidsetes ülikoolides meditsiiniteaduskondades tegutsema ja õpetama. P.S. Paljud on meil siin aastakümneid stressides ja tagakiusatud, aga elavad veel sellegipoolest. Mõni lausa kõrge vanaduseni.\nMeedia sirvija/ 26. jaanuar 2019 15:23\nMillal see suur plahvatus siis seal Raplas käis ja tulesambad ning tükid lendasid? Ma ei mäleta nagu. Seega toimus see "õhkulaskmine" siiski kaudses mõttes, piltlikult, sümboolses tähenduses. Mitte füüsiliselt, tule, suitsu ning suure kõmakaga.\nRaplakas / 13. juuli 2019 16:14\nHollywood l6hati Raplas t6epoolest. Minu meelest 2002.\n14. juuli 2019 03:13\nArvatavasti ti blad lasksid õhku nii kuis nad ta ps id saksa mundris eestlase kes Raplamaal(Marjamaal ?) korraldas paraadi.\ntegelik rahaallikas/ 26. jaanuar 2019 15:03\nnäiteks lätlaste Raimonds Pauls läks oma lauludega hoopis ida poole,Venemaale ja teenis sellega miljonid ja elab siiamaani rahulikult rikkuses oma uhkes majas.\npuhkus jah. nagu ka Beebilõustal oli. Beebilõust kogus ka mõtteid. sai välja. tegi beebi valmis./ 26. jaanuar 2019 14:44\nhm/ 26. jaanuar 2019 14:20\nKurmeti muusikat saab kuulata ja osta siit. jyrilina.com/eesti/toivo-kurmet-heliplaadid/\nheh/ 26. jaanuar 2019 14:17\nKurmet unistas kommunismist? Kus te sellist jama ja otsest laimu võtate? Kurmet tegeles muide nõuka ajal põrandaalustes liikumistes CCCP vastase tegevusega.\n14. juuli 2019 03:15\nNSVL-i hakati reorganiseerima Ko mm u nist liku par tei poolt alates 1960\nLapsepõlveta/ 26. jaanuar 2019 14:06\nMeil puudus lapsepõlv sest meil polnud nututelefone ja muid tilulilusid, pidime jalkat taguma ja suvel kolhoosis raha korjama, rattaga väntamisest rääkimata....:) :)\nnaisuke/ 13. juuli 2019 16:15\nsiis just lapspõlv oligi. Või arvad, et nüüd on lapsepõlv neil, kel kaheaastaselt nutikas taskus ja tahvel põlvedel? Pealekauba kuularid kõrvas. 30 aasta pärast on pooled kurdid ja veerand vaegnägijad...\nmis siin imestada/ 26. jaanuar 2019 13:14\nEestis on seadused vaeste, mitte rikaste jaoks.\nEino Taruk/ 13. juuli 2019 14:38\nNagu ämblikuvõrk: Kärbes jääb kinni, aga herilane läheb läbi\n14. juuli 2019 03:17\nKurjategijate ja vaimuvaeste tarbeks ,rikkaid polegi\nolen nõus/ 26. jaanuar 2019 13:14\nkuid sõna "oli" on vale.See aeg ei ole veel möödas.\n26. jaanuar 2019 12:58\nMehe viis vähk tõesti, kuid millest vähk alguse sai? Eks ikka immuunsüsteemi kulumisest teda kiusanud pahalaste poolt. Edasi mõtleb igaüks ise oma võimete kohaselt.\n26. jaanuar 2019 12:57\nJäg Ub/ 13. juuli 2019 16:16\nvanasõna./ 26. jaanuar 2019 12:51\nSuured sulid sõidavad tõllas ja väikesed ripuvad võllas!\nto kellele tagasi?/ 26. jaanuar 2019 12:47\nAga lõpuks ilmus ikkagi rahale pretendent. Ja mida ütleb seadus leitud vara omastamise kohta? Leidjal on õigus vaid ühele osale, mis eri riigiti on aga üsnagi erinev. mõnes riigis ei saa leidja mitte midagi.\nmine valima/ 26. jaanuar 2019 12:46\nsaavad mehed-naised pappi edasi rullida.\nõige/ 26. jaanuar 2019 12:45\nJust seepärast tänased poliitikud nii andunult ja kül ma kõh uga rahv ast üle sõidavadki. 40 selt peab palju pa ppi tas kus olema.\nõige/ 26. jaanuar 2019 12:44\nJust seepärast tänased poliitikud nii andunult ja külma kõhuga rahvast üle sõidavadki. 40 selt peab palju pappi taskus olema.\nkellele tagasi?/ 26. jaanuar 2019 12:41\nSellel rahal puudus ju omanik.\nEino Taruk/ 13. juuli 2019 14:41\n91 sai raha, mõisteti süüdi peaaegu kümme aastat hiljem riisumises riigilt mida enam polnud olemas.\nTeeline/ 26. jaanuar 2019 11:50\nKui praeguste ärikate-miljonäride lapsed välja arvata, siis tollal oli kindlasti lastel parem lapsepõlv.\nKas ma olen artiklist valesti au saanud või?/ 26. jaanuar 2019 11:34\nNii et ta üldse ei omastanudki seda 189 miljonit ja ei kulutanud ega ei löönudki seda läbi? No miks ta seda siis tagasi ei maksnud, kui seada lõpuks nõudma hakati? Nii palju pahandust oleks ära jäänud.\n???/ 26. jaanuar 2019 11:30\nNoorses? Mees oli tol ajal juba üle 40-ne. Seega juba küpses eas keskealine. Kuidas see ütlus täismehe mõistuse, vara, karjääri ja mõnede muude asjade kohta nüüd oligi? Et kui seda 30-40 -selt veel ei ole, siis seda ei tulegi.\n!!!/ 26. jaanuar 2019 11:24\nAndekas mees oleks pidanudki selle juurde jäämagi, milleks tal tõesti talenti oli. Aga mitte pea ees riskantsetesse äridesse sukelduma, ärihaiks saada üritama. Sest buumiharjal äriedu on väga sarnane kasiinovõiduga. Algul võidad tõesti kuid lõppkokkuvõttes mängid ikkagi kõik maha satud ikkagi pankrotti. Püsivat äriedu on vaid vähestel, ehtsatel ärihaidel. Või väga üksikuil eriti õnneliku käega saatuse pailastel. Ma tundsin 90-ndatel vähemalt poolt tosinat hasartset üritajat. Kes mindi kampa meelitada üritasid. Aga nad kõik lõpetasid puruvaestena ning võlgades.\njoh/ 26. jaanuar 2019 11:13\nKui teemat ei valda, pole mõtet sõna võtta.\n70-ndate noor/ 26. jaanuar 2019 11:06\nKurmet lõi ca 300 laulu ja mitu rocksünfooniat.\n26. jaanuar 2019 11:02\nväga lahe ju. suurepärane. milleks igas uues asjas hirmu ja paanikat külvata. nagunii tuvastatakse sind dokumendi alusel. miks ei võiks siis seda süsteemi ka kasutusele võtta. ja ma arvan, et tegelikult näotuvastus on juba ammu kasutusel ... ainult me ei tea sellest midagi.\ne. / 26. jaanuar 2019 10:38\nNooruses oleme kõik unistajad aga mõnes punktis võime suurelt mööda panna. Nt arvuti abil riigivalitsemisega. Hiinas on see reaalsuseks saamas. Objektiivi kirjeldus kõlab küll väga karmilt: http://objektiiv.ee/tallink-kaalub-naotuvastussusteemi-kasutuselevotmist/\nOdin/ 26. jaanuar 2019 10:26\nKui mingi firma raamatupidaja kellegile "ekslikult" rahaülekande teeb, siis vastutab selle eest raamatupidaja, mitte see kes raha sai. T. Kurmet mõisteti süüdi teo eest, mida ta ei teinud, aga pole kuulnud, et raha ülekandjat oleks karistatud!\nKui/ 26. jaanuar 2019 10:19\nKui teda vangi poleks pandud, oleks ehk Raplas korralik kultuurihall praegugi püsti. Ametnikud oskasid selle üksnes õhku lasta. Miks neid vangi ei pandud?\nKahju, et andekas mees vale karjääri valis!/ 26. jaanuar 2019 10:18\nMees oli suur, andekas muusik. Ja selleks oleks pidanud ta ka jäämagi. Oma annet kasutama ja omas vallas karjääri tegema. Edukaks bisnesmeniks ning ärigeeniuseks ta kahjuks aga ei sobinud. Tema ärid lihtsalt paisusid tollase buumi laineharjal, kuid et rikkaks ning edukaks jäädagi, see nõuab nii ärilist annet kui ka tublisti õnne.\nTöö on edu alus/ 13. juuli 2019 16:02\nEdu äris nõuab suurt tööd!!!!\nvanasõnad/ 26. jaanuar 2019 10:12\n1. Iga kingsepp jäägu ikkagi oma liistde juurde! 2. Enne mõõda 9 korda, alles siis lõika! 3. Suur tükk ajab suu lõhki! 4. Mis kergelt on tulnud, see on ka kergelt läinud! 5. Tahtmine on taevariik!\nidealiseeritud lugu ja loogiline lõpp/ 26. jaanuar 2019 10:08\nMehe viis ikkagi vähk, mitte vangla. Teiseks, ta ju ikkagi pani selle ripakil olnud 189 miljonit rubla võõrast ja kahtlast raha pihta. Ja lõiselle ka läbi. Vaja on ikkagi ka ärilisi teamisi, oskusi, kindlameelsust, seaduste tundmist, situatsioonide äratundmist, asjade arengute prognoosimise võimet ning tublisti ka õnne. Vaid soovist, hasardist ja mütsigalöömisest miljardäriks saamiseks ei piisa. Mees võttis ette asju, mis talle ilmselt üle jõu käisid, riskis ja lootis heale õnnele. Nii et krahh oli kahjuks loogiline. Üritavad ju paljud, kuid multimiljonärideks saavad vaid väga üksikud.\nJust/ 26. jaanuar 2019 09:46\nVähemalt keegi oskab näha "suuremat pilti"...\nPoleks jah pidanud tagasi tulema/ 26. jaanuar 2019 09:08\nJälle üks nõuka okupatsiooni aja ohver,kus materdati üliandekaid loomeinimesi\nMäletaja/ 26. jaanuar 2019 09:08\nNeed tema "Kuldse ringi" sertifikaadid ülemaailmse multimeediakeskuse rajamiseks Raplasse oli kõige tavalisem püramiidskeemi tüüpi pettus. Sellised petised peavadki maailma läbi trellitatud akende vaatama. See, et ta nooruses kommunismist ja globalismist unistas ei muuda tema kriminaalkuritegusid väiksemaks.\n........../ 26. jaanuar 2019 09:04\nOkupatsioonivõim represseeris andekat muusikut ja naastes kodumaale represseeris taas alusetult süüdistatuna "riigivara omastamises" nõuka ajast pärit kohtusüsteem muusikut. Pole tema ainuke keda möödunud saj. 90 endised kameelionitest kommud kohtusüsteemi abil represseerisid. See süsteem toimib siiani ja vajab kardinaalset puhastust.\n26. jaanuar 2019 08:44\nTa oli inimene, kes mõtles suurelt.\nMina/ 26. jaanuar 2019 08:44\nVäga andekas muusik-oli.\ntema sellistest mõtetest küll vaimustust ei tunne,et maailmas on üks riik ja kõik räägivad ühte keelt.See ongi see,mida nimetatakse globaliseerumiseks.\nRiks/ 13. juuli 2019 19:35\nSa ei tunne vaimustust, aga nii see lähebki. Muidugi see üks keel mida hakatakse rääkima ei ole eesti keel. Me ei saa sinna midagi teha, aga õnneks meie ja ka meie lapsed seda veel ei näe.\nkahju ja veelkord kahju/ 26. jaanuar 2019 07:37\nNoormehel on nii väga hea nägu,tõepoolest sellel inimesel olid ilusad ja head mõtted peas,väga kahju temast.aga tigeda ja kuratlikul ajal oli palju ohvreid\n®/ 26. jaanuar 2019 03:26\nTal oli ikka pisut rohkem kui paar lugu. Väga paljud neist muide üsna head...


Vaata, millised talud on nädalavahetusel külastajatele avatud - Avatud talude päev - Maa Elu\nVaata, millised talud on nädalavahetusel külastajatele avatud\n21. juuli 2021, 8:13\nAvatud talude päev toimub tavapäraselt juuli lõpus. Arhiivifoto FOTO: Dmitri Kotjuh/Järva Teataja\nTänavu 24. ja 25. juulil avatud talude päeval osalevate talude veebikaardi leiab külastaja ürituse ametlikult veebilehelt www.avatudtalud.ee.\nAvatud talude päeva paberkaarti saab kütusefirma Olerex tanklates üle Eesti alates 17. juulist.\nAvatud talude päeva paberkaardil ja plakatitel on olemas ka avatud talude kaardi veebiaadressiga QR-kood, mis võimaldab talude asukoha info lihtsalt üles leida.\nKaardil on eri värviga tähistatud kas ainult pühapäeval või siis terve nädalavahetuse avatud talud.


Päikesevari BAHAMA D2,7m, valge - Home4you\nPäikesevari BAHAMA D2,7m, valge\nPäikesevari BAHAMA D2,7m, valge. Päikesevari on kaetud valge polüesterkangaga 180g/m². Varjul on 8 terasribi 12x18mm. Alumiiniumist tugijalg on viimistletud hõbedase pulbervärviga. Jala läbimõõt on 38mm. Päikesevarjualus ei kuulu komplekti. HOIATUS: toode ei ole mõeldud kaitseks vihma eest ega kasutamiseks tugeva tuule korral. Sulgege päikesevari alati peale kasutamist. HOIUSTAMINE: suvehooaja lõppedes soovitame päikesevarju hoiustada siseruumides. Puhastage ja kuivatage päikesevari enne hoiule panekut. Kasutage hoiustamiseks kuiva ning hea ventilatsiooniga ruumi.\nPäikesevarjualus D44,5xH33,5cm/10kg, vaik\nPäikesevarjualus D44,5xH33,5cm/12kg, vaik\nPäikesevarjualus 45x45cm/30kg, graniit\nPäikesevarjualus D40cm/20kg, graniit\nPäikesevarjualus D41,5x7cm/20kg, betoon\nPäikesevarjualus D41,5x7cm/15kg, betoon\nPäikesevarjualus 36x36x6cm/12kg, betoon


Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad 2021 kandidaate saab esitada pühapäevani - Häppening\nSandra Leushina mai 1, 2021 Rändom\nEesti Muusikaettevõtluse Auhinnad, mille eesmärk on tunnustada ja motiveerida parimaid Eesti muusikatööstuses tegutsevaid ja selle arengule kaasaaitavaid isikuid, ootab veel viimaseid päevi kandidaate, kelle seast maikuus nominendid välja kuulutatakse. Kandidaatide esitamine kestab pühapäevani, 2. maini ning neid on võimalik üles seada Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad kodulehel.\nEesti Muusikaettevõtluse Auhinnad (EMEA) 2021 eesmärk on Eesti muusikavaldkonna ja selle tugistruktuuride esile toomine ning tunnustuse jagamine silmapaistvatele Eesti muusikaettevõtluse vallas tegutsevatele ja seda valdkonda edendavatele isikutele, manageridest kontserdipaikadeni ja valguskunstnikest muusikaettevõtjateni. Valdkondliku tähtsusega kultuurisündmuse auhindu antakse üle seitsmendat korda ning ühtekokku 17 kategoorias. Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad 2021 peakorraldaja on Eesti muusikaettevõtluse esindusorganisatsioon ja arenduskeskus Music Estonia ning kaaskorraldajad Eesti Fonogrammitootjate Ühing ja Eesti Autorite Ühing. Partneriks on Tallinn Music Week.\nKandidaate esitada ja kandideerida saavad mistahes muusikalises žanris tegutsevad või oma tegevusega Eesti muusikavaldkonda toetavad isikud ja organisatsioonid, sealhulgas raadio- ja telekanalid, kontserdikorraldajad ja kontserdipaigad. Funk Embassy Records, Aasta Muusikatootja 2020 eestvedaja Henrik Ehte sõnul mängib tunnustus kõige suuremat rolli tiimile ja artistidele: “See mõjub motivaatorina ja arusaamana, et ei tehta mingit alternatiivset põrandaalust värki, vaid tegemisi on märgatud. Kuna see on olnud seni muusika sootsiumi siseringi värk, siis on just nö teiste omasuguste seas tunnustuse saamine prestiižne ka selle ringi sees.”\nEhte lisab, et kandidaatide ülesseadmine oluline, sest annab ülevaate kardinatagustest tegijatest. “Muusikatööstuse taustajõud ei ole nii esil kui artistid ja bändid. Me ei näe neid, kes igapäevaselt kontoris või stuudios tegusid teevad selle nimel, et esinejad ja nende muusika silma paistaks. Hallide kardinalide tööst siin ja laias maailmas teavad mõned üksikud. Eriti tore, et sel aastal kogutakse kandidaate ja tehakse EMEA’d avalikus võtmes, sest nii saab sellest ka vahend tõsta teadlikkust muusikaettevõtjatest ka publiku seas.”\nKaarel Seina, Aasta Manager 2020 sõnul on EMEA auhind tunnustus, mida oli au vastu võtta. „Mul oli väga hea meel see auhind saada. See annab sulle teatud paigutuse selles tööstuses. Pärast seda jäi kindlasti muusikatööstuses mu nimi mõne inimese radarile, kes mind varem võibolla ei tundnud ja tänu sellele olen palju põnevaid pakkumisi saanud,“ rääkis Kaarel Sein Raadio 2 hommikuprogrammis.\nNominendid ja võitjad selguvad žürii hääletuse tulemusena ning hääletus toimub kahes voorus. Žürii hääletustulemuste alusel moodustub pingerida, mille esimesed kohad avalikustatakse nominentidena. Žüriisse kuulub ligi poolsada muusika erinevates valdkondades Eestis aktiivselt tegutsevat isikut. Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad 2021 piduliku gala toimumisaeg on planeeritud juunisse.\nKandidaate on oodatud üles seadma kõik muusikatööstuses aktiivselt tegutsevad või selle valdkonnaga hästi kursis olevad isikud.\nKandidaatide esitamine: haaletus.musicestonia.eu\nEesti Muusikaettevõtluse Auhinnad 2021: https://emea.musicestonia.eu/\nPäisefoto: Kalev Lilleorg\neesti muusikaEesti Muusikaettevõtluse Auhinnad


UUS! Mustamäele rajatakse ujulaga spordikeskus – Tervis | GoodNews\nAvaleht Tervis UUS! Mustamäele rajatakse ujulaga spordikeskus\n17. veebr. 2016 0\nUUS! Mustamäele rajatakse ujulaga spordikeskus\nTallinna linnavalitsus kehtestab tänasel istungil detailplaneeringu, mis võimaldab ehitada Mustamäel asuvale maa-alale ujula ja avaliku saunaga spordi- ja vabaajakeskuse.\nDetailplaneering määrab Akadeemia tee 30 kinnistule ehitusõiguse spordi- ja vabaajakeskuse (ujula ja avalik saun) ehitamiseks. Lisaks antakse planeeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.\n„Akadeemia tee 30 kinnistul asus kasutusest välja langenud ja lammutamisele läinud amortiseerunud koolimaja,“ ütles abilinnapea Eha Võrk.\n„Detailplaneeringu koostamine lähtus vajadusest – arvestades kogukonna pikaaegset soovi – rajada Mustamäe linnaossa ujula,“ ütles linnaosa vanem Helle Kalda. „Ujulale lisaks planeeritakse rajatavasse hoonekompleksi spordisaal ja avalik saun.“\nKalda sõnul on kaasaegne ujulaga spordikompleks mustamäelaste ammune unistus. „Detailplaneering annab võimaluse rajada Akadeemia tee 30 kinnistule kuni 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega ujula ning linnasaunaga spordi- ja vabaajakeskus,“ lisas Kalda. „Ehk saame juba tuleval aastal ehitusega algust teha.“\nDetailplaneeringu koostas Tallinna Linnaplaneerimise Ameti tellimusel OÜ Artes Terrae. Detailplaneering hõlmab 1,02 ha suuruse Akadeemia tee, Eduard Vilde tee ja Ehitajate tee vahelise ala.\neelmine PALJU ÕNNE! Viljandimaalt sai riikliku tervisedendaja tunnustuse Urve Tõnisson\njärgmine KUIDAS ÜHISELT MUREST JAGU SAADA? Tallinn soovib sõltuvushaiguste ennetamise tõhustamist


Loe DigiMaa sõsarprojektide käekäigust ja uute otsuste tagamaadest. Lääne maakonna kiire interneti projekt Digikond on külmutatud, Lõuna-Läänemaad hõlmav Digitee tõmbas aga üldse juhtme seinast välja, põlistades Telia monopoli. Alles septembri algul oli Digikonna...\nDigiMaa tegevus peatatakse alates 1. detsembrist 2017. a seoses ettevõtlus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palo otsusega loobuda esialgsest plaanist toetada järgneva kahe aasta jooksul maakondlikke lairibaprojekte kokku 20 miljoni euroga. Ministri uue...\nSotsiaaldemokraadist minister Urve Palo teatas, et on otsustanud loobuda DigiMaa ja teiste omavalitsuste samalaadsete digiprojektide toetamisest ning valitsuse poolt eraldatud 20 miljoni eurone toetus läheb hoopis ühele suurettevõttele. Omavalitsuste plaan arvestas...\n„Tänu Harjumaa omavalitsuste ühisele tööle on lairiba arendamine muutunud nii populaarseks, et äkki tahavad kõik seda teha,“ märkis DigiMaa projektijuht Olav Harjo. Eelmisel nädalal teatas ettevõtlus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palo, et kiire interneti soovijate...\n27. septembril toimunud Harjumaa Omavalitsuste Liidu volikogu koosolekul otsustati asutada OÜ Digimaa. OÜ Digimaa põhikirjalised ülesanded on: elektroonilise side lairibavõrgu kavandamine, planeerimine ja arendamine; elektroonilise side lairibavõrgu opereerimine ning...\nGeenius.ee: Harjumaalased rabavad kiiret internetti, esimesed õnnelikud saavad selle järgmisel suvel\nHarjumaal avaldas 18 000 majapidamist soovi liituda ülikiire internetiga. Sügisel alustatakse võrgu planeerimistöödega, kevadel ehitusega ning suveks on esimesed õnnelikud majapidamised valguskaabli otsas ning kasutavad teenust. “Prognoosisime avaldusi kusagil 15...


Meniski vigastused – kuidas diagnoosida (2/3) - Reakt Füsioteraapia | Füsioterapeut Tallinnas\nPostituse esimeses osas kirjutasime meniski mehaanilisest rollist põlves, verevarustusest ning paranemispotentsiaalist ( https://reakt.ee/meniski-vigastus-miks-see-tekib-ja-kuidas-sellega-toime-tulla/ ). Teises osas lahkame aga lähemalt meniski vigastamiseks võimalikke mehhanisme, eristame rebendi tüüpe, milline võiks näha eeldatav paranemisprotsess ja sportlaste jaoks kõige tähtsam – millal saab tagasi treeningute juurde naasta ?\nMeniski vigastamise võimalikud mehhanismid\nMeniski fundamentaalne toestav roll on sõltuv inimese biomehaanikast ning vastavast jõu ja koormuse langemisest põlvele, mis võib tekitada ka teatavaid eelsoodumusi vigastuste tekkeks. Kõige rohkem ignoreeritud põhjusena on tõenäoliselt üldine tervis. Juhul kui inimesel on terviseprobleeme siis keha üldine süsteemne võimekus regenereerida kudesid, parandada vigastusi ning omada neuroloogilist kontrolli keha üle on vähenenud. Üldine tervis ei pea tähendama, et probleemid peavad olema drastilised, vaid arvestada võib ka juba halbade toitumisharjumuste, ebapiisava mineraalide ja vitamiinide kontsentratsiooniga, vee tarbivusega, aga loomulikult ka suitsetamisega ning alkoholi kuritarvitamisega. See tähendab, et keha puuduvad ehitusplokid enese ehitamiseks ning taastamiseks. Drastilisemate terviseprobleemide puhul on lisanudvaks murekohaks ka veel pikaajaliselt tarvitatavad ravimid nagu kortikosteroidid, mis hakkavad ühel hetkel liigeste kvaliteeti halvemuse poole mõjutama. Keha eest hoolitsemine on tänamatu tegevus, kuna kui enesetunne on hea, siis selle positiivsest mõjust ei saada aru, kuid tahaksime ikkagi rõhutada, et kõik, mida sisse süüa, peale määrida või mille läheduses olla mõjutab keha kui tervikut süsteemi. Meniski vigastusele on 3 korda suurem risk mõõdukalt ülekaalus olevatel inimestel ning kuni 15x suurem tõenäosus meniski vigastuse tekkimiseks kui inimese BMI on rohkem kui 40. Kui inimese kehakaalule lisandub üleliigseid kilosid, siis iga lisanduv kg = 2-3 kg lisaraskust põlveliigesele, mistõttu kulub ka põlveliiges kiiremini ning igapäeva tegevused võivad tekitada vigastusi. Samuti on teaduslike uuringutega täheldatud soolisi riskifaktoreid. Meestel on 2-3 korda suurem risk meniski vigastuste tekkeks. Põhjuseid on leitud mitmeid, meeste käitumine on üldiselt riskialtim, mis tähendab ka suuremat ohtu, meeste üldine tervis kipub olema halvem, meeste kehakaal on suurem.\nMeneski rebendeid kategoriseeritakse täpsemalt nende asukoha, kuju ning ulatuse järgi. Kuid lihtsustatult saab neid kategoriseerida tekkemehhanismi järgi, kas oli vigastus isoleeritud, tekkis teisele vigastusele lisaks, või tekkis hoopis liigese kulumisest:\nPrimaarne rebend tähendab, et vigastada on saanud ainult menisk. Sellised traumad on vähem sagedased kui järgmises punktis lahatud sekundaarsed vigastused. Primaarne rebend tekib peamiselt keha pööravatel liigutustel raskust kandvas asendis nagu tennise löökidel, ebatasasel pinnal koperdades, golfi lööki tehes, mis panevad ühele meniski sektsioonile raskust kandvas asendis piisavalt suure surve, et põhjustada kõhreline vigastus.\nNäide NBA korvpalli mängust https://www.youtube.com/watch?v=nFPHntPCvEY\nSekundaarne rebend on teise vigastuse kõrvale lisaks tekkiv meniski rebend. Meniskite vigastustest umbes 60% hõlmavad mediaalset meniskit, kuna mediaalne menisk on tihedalt seotud põlve sisekülje sidemega – MCL ning põlve liigeskapsliga.MCL vigastused tekivad tavaliselt põlve tugeval sisse vajumisel, mis võib tekkida kontaktist teise sportlased või piisava kontrolli ning halbade juhuste kokkusattumusena. Ristatisideme rebendiga (ACL) käib 30% - 50% juhtudest kaasas ka meniski rebend. Seda kahel põhjusel. ACL-i üks osa kinnitub meniskite vahetusse lähedusse ning võib seeläbi tüki kaasa tõmmata. Teisalt, kuna ACL hoiab kinni sääreluu ettesuunalist liikuvust reieluu suhtes, siis kui see rebeneb, tekib põlves vägivaldne ettesuunaline liikumine, mis ületab seda, mida põlve ehitus on ette nähtud vastu pidama. Rohke koormus langeb meniskile ning tulemuseks ongi rebend. Seda sorti vigastusi juhtub erinevates sportlikes olukordades, kus võib saada tõuke kehasse, löögi põlve või peab järsult peatuma. Noorte ja eriti tüdrukute puhul võib märgata mehaanilisi probleeme kus maandumise, peatumise ning suuna muutmise tehnika põhjustab suurenenud vigastusriski. Samuti võivad sellised vigastused juhtuda kõrguselt kukkudes või pärast liiklusõnnetusi.\nDegenereeruv vigastus tähendab, et menisk on hakanud juba kergelt kuluma, ning on seetõttu nõrgenenud seisundis ning altim vigastusele. Sellel on geneetilisi komponente, aga vanemas eas illustreerib põlveliigeste tervis ka kindlasti minevikus esinenud traumasid, koormust ning kui lahkelt on inimene on keha aastate jooksul kohelnud. Degenereeruvad vigastused võivad hakata tüli tegema praktiliselt igas olukorras.\nKuidas meniski vigastusi diagnoositakse ?\nPärast vigastust on kõige olulisem täpne diagnoos, mille alusel saab edasist ravi ja taastumist määrata. Pöördudes ortopeedi või füsioterapeudi poole oma murega võetakse vigastuse kohta põhjalik ajalugu. Esmaselt tehakse selgeks, millise mehhanismiga vigastus tekkis, millised on sümptomid, millised tegevused on raskendatud ning milline on inimese meditsiiniline ajalugu (eelnevad vigastused, operatsioonid, ravimid) - selle põhjal saab juba hea arusaama potentsiaaalselt vigastatud struktuuridest. Seejärel viiakse läbi funktsionaalsed testid, mille käigus jälgitakse liigutuse kvaliteeti, sümptomaatikat, kompensatoorseid mustreid ning jõudu. Põlvevigastuse puhul lastakse näiteks 1 jala peal siesta, teha kükki, istuda tooli ning muud sarnast. Funktsionaalsed liigutused toovad veel enam selgust füsioterapeudi hinnangusse, kuid lõpliku arvamuse formuleerimiseks kasutab ta ka mõningaid spetsiaalseid teste, struktuuride kahjustuse ulatuse määramiseks. Meniski testid hõlmavad liigutusi, kus füsioterapeut keerutab, kõverdab ja sirutab jalga erinevate nurkade all, jälgides mis toodab uuesti sümptomeid.\nKui leiud viitavad meniski vigastusele, siis reeglina kontrollitakse füüsilisel läbivaatusel leitu üle ka uuringutega nagu MRT, kompuutertomograafia, ultraheli uuring või röntgen. MRT uuring on kõige parema kvaliteediga hindamaks meniski vigastust, kuid sellegi täpsus on 80-90%, mis tähendab, et enamustel juhtudel on vigastus tuvastatav, kuid jääb ka osa inimesi, kelle kliinilised leiud viitavad meniski vigastusele, ent uuringud seda ei toeta. Kompuutertomograafia on ligilähedale sarnase täpsusega võimeline meniski vigastusi leidma, aga see kasutab rohkelt röngenkiiritust, mille tõttu ei ole see eelistatud esmane vahend uuringu teostamiseks kui on teisi võimalusi. Ultraheli uuring on võimeline meniski rebendeid tuvastama suhteliselt hea täpsusega. Ultraheli aparaadid on tänapäeval pisikesed ning neid on võimalik näiteks spordiüritustele transportida, mis tähendab, et selle kasutamine kiirendab täpse diagnoosi saamist. Tavaline röntgen ei suuda tuvastada meniski rebendeid, küll aga saab seda kasutada, et välistada teisi võimalikke luulisi vigastusi.\nDiagnostika on tänapäeval läinud juba nii täpseks, et tihtipeale tuvatsab see muutusi inimkehas, mis tegelikult probleeme ei tekita. Seega tuleb ka uuirngute osas hoida kriitilist meelt, ning küsida, et kas leitud murekohad võivad tekitada selliseid probleeme nagu sellel inimesel on. Sama kehtib ka juhul, kui uuringuid näitavad kõik ideaalseid tulemusi, ent valu esineb ikka. Arstid ja füsioterapeudid ravivad inimest, mitte nende uuringute tulemusi.\nOsa 3 - Menisk – Operatsioon / füsioteraapia


Nimede määratlemine ja valemites kasutamine - Excel\nNimede haldamine nimehalduri dialoogiboksis\nÜhese tähendusega nimi lihtsustab esmapilgul arusaamatuks jääda võivate lahtriviidete, konstant, valemide või tabelite otstarbe mõistmist. Allpool on toodud levinumad näited nimede kasutamisest ja nende abil töö selgemaks muutmisest.\nIlma nimedeta näide\nMääratud nimi. Nimi, mis tähistab lahtrit, lahtrite vahemikku, valemit või konstantset väärtust. Määratud nime saate ise luua, samuti saab Excel määratud nime luua teie eest (nt prindiala määramisel).\nTabeli nimi Exceli tabeli nimi. Exceli tabel on mingi kindla teema andmete kogum, mida talletatakse kirjetes (ridades) ja väljadel (veergudes). Excel loob iga lisatava Exceli tabeli jaoks vaikenime Tabel1, Tabel2 jne. Nimesid saab tähenduse lisamiseks muuta. Lisateavet Exceli tabelite kohta leiate teemast Liigendatud viidete kasutamine Exceli tabelite abil.\nKõigil nimedel on ulatus, kas kindlal töölehel (ehk kohalikul töölehetasemel) või kogu töövihikus (ehk globaalsel töövihikutasemel). Nime ulatus tähendab asukohta, mille piires nimi on ilma kinnitamiseta tuvastatud. Näide:\nKui olete määratlenud nime (nt Eelarve_FY08) ja selle ulatus on Leht1, tuvastatakse see nimi ainult töölehel Leht1, kuid teistel töölehtedel mitte.\nKohaliku töölehe nime kasutamiseks mõnel muul töölehel saate selle kinnitamiseks lisada selle ette töölehe nime järgmiselt:\nKui olete määratlenud nime (nt Müügiosak_eesmärgid), mille ulatuseks on töövihik, siis tuvastatakse see nimi kõigil selle töövihiku töölehtedel, aga mitte muudes töövihikutes.\nNimi peab oma ulatuses alati kordumatu olema. Excel ei luba teil panna sellist nime, mis on juba kasutusel. Sama nime saate aga kasutada erinevates ulatustes. Näiteks saate määratleda nime (nt Kogutulu), mille ulatus on sama töövihiku Leht1, Leht2 ja Leht3. Kuigi nimi ise on sama, on iga nimi kordumatu oma ulatuses. Selle abil saate näiteks tagada, et valem, mis kasutab nime (Kogutulu), viitaks kohaliku töölehe tasemel alati samadele lahtritele.\nSama nime (Kogutulu) saate määratleda isegi globaalsel töövihikutasemel, kuid ulatus on ikka kordumatu. Sellisel juhul võib aga siiski tekkida nimekonflikt. Konflikti lahendamiseks kasutab Excel vaikimisi töölehel määratud nime, sest kohalik töölehetase kirjutab globaalse töövihikutaseme üle. Kui soovite ülekirjutuse tühistada ja kasutada töövihiku nime, saate muuta nime ühetähenduslikuks, lisades töövihiku nimele eesliite järgmiselt:\nTe saate alistada kohaliku töölehetasandi kõigi töövihiku töölehtede puhul, välja arvatud esimese töölehe puhul, mis kasutab nimekonflikti tekkimisel alati kohalikku nime ning mida ei saa üle kirjutada.\nNimede määramine ja sisestamine\nNime määratlemiseks valige üks järgmistest.\nVäli Määratud nimed valemiribal See sobib eelkõige valitud vahemiku jaoks töövihikutaseme nime loomiseks.\nNime määramine valikust Nimesid saate hõlpsalt luua olemasolevatest rea- ja veerusiltidest, kasutades lahtrivalikut töölehel.\nMärkus. Vaikimisi kasutavad nimed absoluutseid lahtriviiteid.\nTippides – tippige nimi näiteks valemi argumendina.\nKäsuga Kasuta valemis. Valige määratud nimi loendist, mis on saadaval menüü Valemid jaotise Määratud nimed nupuga Kasuta valemis.\nSaate töövihikus luua ka määratud nimede loendi. Leidke töölehel kaks tühja veergu (loendis on kaks veergu, üks nime ja teine nime kirjelduse jaoks). Valige lahter, millest saab loendi vasak ülanurk. Klõpsake menüü Valemid jaotise Määratud nimed nuppu Kasuta valemis klõpsake käsku Kleebi ja seejärel klõpsake dialoogiboksis Nimede kleepimine käsku Kleebi loend.\nSiin on loetletud süntaksireeglid nimede loomiseks ja redigeerimiseks.\nNäpunäide. Määratud nimena ei saa kasutada tähti C, c, R ega r, kuna neid tähti kasutatakse kiirtähisena parajasti aktiivse lahtri rea või veeru valimiseks, kui sisestate need väljale Nimi või Mine.\nTühikud pole lubatud. Tühikuid kasutada ei tohi. Kasutage sõnaeraldajatena allkriipsu (_) ja punkti (.) (nt Käibemaksu_määr või Esimene.kvartal).\nTõstutundlikkus. Nimed võivad sisaldada nii suur- kui ka väiketähti. Excel neid nimedes ei erista. Näiteks kui olete loonud nime Müügitulemused ja loote seejärel samas töövihikus nime MÜÜGITULEMUSED, palub Excel teil valida kordumatu nime.\nKlõpsake välja Nimi, mis on kuvatakse valemiriba vasakus servas.\nTippige nimi, millega soovite oma valikule viidata. Nime pikkus võib olla kuni 255 tärki.\nMärkus. Lahtrile ei saa nime panna lahtri sisu muutmise ajal.\nKlõpsake menüü Valemid jaotises Määratud nimed nuppu Loo valikust.\nMäärake dialoogiboksis Nimede loomine valikust soovitud siltide asukoht, märkides ruudu Ülemises reas, Vasakus veerus, Alumisse ritta või Paremasse veergu. Selle toimingu abil loodud nimi viitab ainult väärtusi sisaldavatele lahtritele. See nimi ei kaasa olemasolevaid rea- ega veerusilte.\nMärkus. Nime pikkus võib olla kuni 255 tärki.\nNäpunäide. Vaikimisi on sisestatud praegune valik. Muude lahtriviidete argumendina sisestamiseks klõpsake nuppu Ahenda dialoogiboks (nii saate dialoogiboksi ajutiselt peita), valige töölehel soovitud lahtrid ja klõpsake siis dialoogiboksi taastamiseks nuppu Laienda dialoogiboks .\nNäpunäide. Dialoogiboksi Uus nimi laiendamiseks või pikendamiseks klõpsake ja lohistage allservas asuvat pidet.\n"Töövihik", kui ulatus on kogu töövihik.\nDialoogiboksis Nimehaldur ei kuvata programmeerimiskeeles Visual Basic for Applications (VBA) määratud nimesid ega peidetud nimesid (nime atribuudi Nähtav väärtuseks on seatud „Väär“).\nAinult teie või Exceli määratud nimed (nt prindiala).\nMääratud nime või tabelinime muutmisel muudetakse nimi läbivalt kogu töövihikus.\nNäpunäide. Võite nime ka topeltklõpsata.\nSoovimatute või ekslike muudatuste tühistamiseks klõpsake nuppu Loobu või vajutage paoklahvi (Esc).\nMuudatuste salvestamiseks klõpsake nuppu Kinnita või vajutage sisestusklahvi (Enter).\nNupu Sule vajutamisel suletakse dialoogiboks Nimehaldur. Juba tehtud muudatusi pole vaja kinnitada.\nKlõpsake nuppu Kustuta. Samuti võite vajutada kustutusklahvi (Delete).


Eksperiment apteegis müüdava rauapreparaadiga - Sisuturundus Apotheka - Tervis\nMilleks on rauda orgamismis vaja, millised tunnused viitavad rauavaegusele ning kuidas sellest kõige kiiremini ja kergemini jagu saada?\nRaud on hemoglobiini peamine komponent, mis transpordib hapnikku kopsudest kudedesse, toetades lihaste tööd. Raual on oluline roll ka neuroloogiliste protsesside talitluses ning mõningate hormoonide sünteesis.\nOrganismis hoiustatakse raua tagavarasid ferritiinina, need on säilitusvalgud, mis asuvad maksas, põrnas ja luuüdis. Väike kogus ferritiini leidub ka vereplasmas, mis ongi üks indikaator aru saamaks, kas organismis on kujunenud rauapuudus või mitte.\nRauda esineb looduslikult mitmetes toiduainetes (punane liha, maks, veretooted, pähklid, oad, juurviljad), samuti kasutatakse rauda ka toidu rikastamiseks. Apteegist on toidulisandina kasutamiseks leitavad ka erinevad rauapreparaadid.\nMitmekülgne toitumine raua lisamanustamist ei vaja, sest liha, maks ja mereannid sisaldavad organismile hästi imenduvat rauda, küll aga on taimsetes toitudes sisalduv raud halvemini omastatav kiudainete ning raua keemilise koostise tõttu.\nVereloomevitamiinid – foolhape ja B12\nLisaks rauale on normaalseks vereloomeks vajalikud ka foolhape ja B12 vitamiin. Viimaste imendumine organismi on tihedalt põimunud. Ühe või teise vitamiini puudumine põhjustab DNA sünteesi häireid, mille tagajärjel tekivad normaalsest suuremad punaverelibled. Sellist seisundit nimetatakse megaloblastiliseks aneemiaks. Juhul, kui verepilt näitab madalat hemoglobiini taset ning pärast mõnenädalast rauapreparaadi tarvitamist hemoglobiin tõusnud ei ole, võib kahtlustada foolhappe ja/või vitamiin B12 madalat taset.\nSagedaseimaks B12 vitamiini vaeguse põhjuseks on imendumishäired, mis on seotud soolestiku haigustega. Nii B12 kui ka foolhappe puudust organismis põhjustab taimetoitlus, alatoitlus, aga ka näiteks alkoholism. Foolhappe vajadus suureneb raseduse ajal ning selle imendumist võivad häirida mitmed ravimid, näiteks beebipillid või antidepressandid.\nKas rauapreparaadist on kasu?\nRauavaeguse tunnusteks on eeskätt kahvatu nahk, tihti ka piinav väsimus, unisus, nõrkus, hingeldus, peavalu. Mõnedel juhtudel võivad suunurkadesse tekkida lõhed. Samas vaid nende sümptomite põhjal ei ole soovitatav rauapreparaate tarbima hakata, sest vaba raua või/ja liigsuse tekitamine on väga kahjulik. Vaba raud tekitab väga tugevat oksüdatiivset stressi ehk olukorda, kus oksüdatiivsete stressorite ja antioksüdantide omavaheline tasakaal on häiritud. See võib tekitada tõsiseid tervisemuresid. Mõistlik on enne rauapreparaadi ostmist kindlasti vastav vereproov teha.\n34-aastane Karin tegeleb aktiivselt kestvusspordialadega (rattasport, suusatamine), tal on aeg-ajalt ette tulnud rauapuudust. Karin andis Synlabis vereproovi. Vaadati nii üldverepilti sh. hemoglobiini näitu kui ka ferritiini, vitamiin B12 ja folaadi taset. Karin võttis kuu aega järjest kord päevas RÕÕM Raud 25mg tablette ning andis seejärel uued vereproovid. Rõõm Raud 25 mg sisaldab rauddiglütsinaati, mis on hästi talutav ning ei põhjusta üldjuhul seedehäireid.\nTulemuste järgi võib öelda, et kuigi hemoglobiin oli Karinil normi piirides 130g/l (referents 118-15g/l) ning jäi samaks ka pärast kuu aega RÕÕM Raud 25 mg tablettide kasutamist, siis ferritiini, ehk raua tagavara organismis tõusis 41%. Samuti tõusid näitajad ka B12 ja foolhappe osas.\nKüll lühikese, aga piisavat tulemust andva eksperimendi kokkuvõtteks võib öelda, et apteegis müüdavad toidulisandid aitavad raua ja teiste vereloomevitamiinide varusid tõsta, kuid seda peab tegema teadlikult konsulteerides arsti ja apteekriga.


Marimaal jagati riiklikke preemiaid - Fenno-Ugria\nMari Vabariigis kultuuriministeeriumis anti jaanuari lõpul üle riiklikud preemiaid kirjanduse, kunsti, arhitektuuri, teaduse ja tehnika valdkonna silmapaistvatele tegijatele. Preemiaid jagatakse kord kahe aasta tagant. Laureaate autasustatakse diplomi, aumärgi ja rahalise preemiaga.\n2020.-2021. aasta lõikes jagati tunnustus ühtekokku üheksas kategoorias, laureaate oli kokku 37. Riikliku preemia suurus on 50 000 rubla ehk umbes 600 eurot.\nKirjandus: mari kirjandusklassiku Sergei Tšavaini nimelise preemia pälvis Aleksander Petrov, raamatu Саликан пиалже (tõlkes Salika õnn) eest.\nKujutav kunst: mari kunstniku ja kunstimuuseumi rajaja Aleksander Grigorjevi nimelise preemia anti Gennadi Pethovile tema 2016. aastal valminud maali Утка (tõlkes part) ning aasta hiljem loodud triptühhoni Пеледыш пайрем: Марла гармонь, Шӱвыр, Тӱмыр (2017, tõlkes lillepidu, mari karmoška, Šüvõr, Tümõr) eest.\nMuusika ja rahvakunst: esimese mari helilooja Ivan Pallantai nimelisee preemia pälvisid dirigent Lilija Semjonovale, Oksana Nehajevale, Aleksander Maikovile ja Nikolai Mantusovile ning kontsertmeister Larissa Juškovale mari laste ühendkoori ning mari laste sümfoonia- ja rahvapilliorkestrite loomise eest. Samas valdkonnas anti välja preemia ka folklooriansambli Марий мурсем (Mari mursem) kunstilisele juhile Rodion Aleksejevile, kes tõi publiku ette loomingulise kontserdi Илыш икте (tõlkes elu on üks).\nTeatrikunst: mari teatri rajaja Maiorov-Šketani nimelise preemia pälvisid lavastaja Roman Aleksejevile, kunstnik Sergei Tanõginile ja näitletrupp koosseisus Artjom Asmajev, Marina Vorontsova, Akpars Ivanov lavastuse eest Илена-йӱлена, mis põhineb ungari kirjaniku Csaba Székely teosel Цветок шахт (tõlkes kaevanduse lilleke).\nTeaduspreemia: mari geograafi, etnograafi ja ajaloolase Mihhail Jantemiri nimeline preemia pälvisid Ljubov Abukajeva, Andrei Tšemõšev ja Angelika Mitruskova mari keele võrdleva sõnaraamatu eest.\nВ Марий Эл наградили лауреатов госпремии (Министерство культуры, печати и по делам национальностей Республики Марий Эл)\nВ Марий Эл вручили государственные премии (kidsher.ru)


Mägisibul: meeste armastatud taim.\nAvaldamise kuup�ev: 17/09/2006\nMeeste psühholoogia mõistatus.\nIsiklikult öeldes, mingit teaduslikku seletust sellele faktile ei ole, kuid statistika- kangekaelne asi. Kõik kümme kõige erinevamat meest, kes olid aiandusest väga kaugel, seisatasid ja hämmeldusid, nähes alpinaariumis seda piisavalt tagasihoidlikku ja miniatüürset taime. Tavaliselt eelistavad mehed, vastupidi, efektsete ja erksate õitega väga suuri taimi, näiteks pojenge või daaliaid!\nTaolist meeste üksmeelt, nagu suhtumises mägisibulasse, täheldatakse ainult suvilaelu kolme koostisosa: muru, saun ja sašlõkk, suhtes. See tähendab, sisuliselt seda, et suvila paradiis meestele on kaseviha ja õluga saun, suur muruplats söepanniga ja kiviktaimla (muide, kive armastavad nad ka väga!), kus on rohkearvuliselt mägisibulate sorte. Muide, seda paradiisi luua polegi nii raske!\nMiks ometi mehed "langevad" nende tagasihoidliku rosettide võrku? Ent, kuidas saada mõnelt mehelt veenev vastus küsimusele, mis neid köidab mägisibulas. Tavaliselt on nende vastus taoline: "Ta on nii ebatavaline!", "Teda tahaks kohe katsuda!", "Ei usu, et tegemist on elusa taimega!" jne. Aga äkki tajuvad mehed mingi kuuenda meelega mägisibula unikaalset tagasihoidlikkust ja mõistavad, et nende kasvatamine on jõukohane isegi neile?\nKuid milles ka ei seisneks meeste armastus selle taime vastu, nende tutvumine üksteisega toimub tavaliselt ühe ja sama skeemi järgi... Kujutage endale ette meest, kellele puhkepäevadel ei võimaldatud korralikult välja puhata ja õlut juua, vaid tiriti kellegi suvilasse. Ta ootab juba värisedes, kuidas tema naine või sõbranna hakkab ohhetama ja ahhetama kõikide tulikate ja karikakarde peale, ning nõudma, et ta kaevaks ka oma suvilas kümmekond ruutmeetrit üles, sest tema tahab endale ka samasugust peenart. Nüüd aga kujutlege ette ta nägu: tusk õlu pärast segunenud kurbade mõtetega tagasitee perspektiivist koos tulevase ebamaise iluga suursuguse lillepeenra rajamisest, millest tal pole sooja ega külma. Hukkumisele määratult langetab ta pea, teeb näo, et hoolikalt jälgib ekskursiooni aias... ning järsku veetleb teda miski ebatavaline.\nEriti huvitav on jälgida seda, kuidas mehed peavad ennast üleval mägisibulat esmakordselt nähes. Alguses püüavad nad teda millegipärast puudutada, nagu ei usuks nad oma silmi. Peale seda, isegi need, kes pole oma elu jooksul midagi istutanud, hakkavad nad huvi tundma, kuidas ta paljuneb, kuidas tema järele hoolitseda jne. Müstika missugune!\nEi, loomulikult, mitte kõik mehed ei tunne mägisibula vastu sellist meeletut vaimustust. Kuid tähelepanu pööravad talle praktiliselt kõik! Ausalt öeldes, tahaks leida kuskilt spetsialisti, kes töötaks bioloogia ja psühholoogia alal ja oleks uurinud taimede mõju inimestele, spetsialisti, kes oskaks seletada seda fenomeni.\nSelle lüürilise kõrvalepõikega lõpetame meestega ja pöörame tähelepanu mägisibulale.\nMis looduse ime ta on?\nTegelikult pole ta mingi ime, lihtsalt meile harjumuspärased aiataimed ei sarnane mägisibulaga. Looduses on teda peaaegu kõikjal Euroopas, samuti Kesk- ja Lääne-Aafrikas. Seda taime kutsutakse veel kiviroosiks ja jänesekapsaks, ladinakeelne nimetus on aga Sempervivum, mis tõlkes tähendab "alati elus". Kuulub paksuleheliste perekonda (Crassulaceae), ning tal on umbes 40 liiki ja arvutu hulk sorte. Muide, sinna perekonda kuulub ka enamus tubaseid tuntud sukulente, seepärast võib ka mägisibulat edukalt toas kasvatada. Kuid sellest pisut hiljem...\nMuide, tänapäeva mehed pole esimesed, kellele see taim mõju avaldab. Juba Karl Suure seadustes kohtab meeldetuletusi, et kasvatada mägisibulat katustel (talle piisab kõigest mõnest sentimeetrist mullast!)... piksekaitsena. Asi selles, et sel ajal peeti mägisibulat taimeks, mis oli pühendatud piksejumalale Toorale. Ei, temas on ilmselt midagi kättesaamatut, midagi meestele omast! Sest mitte ühelegi naisele ei tuleks pähe pühendada seda armsat ja naljakat rosetikest piksejumalale!\nSelle taime vastupidavus ja vähenõudlikkus on seotud selle taime originaalse ehitusega. Iga tema rosett koosneb 30-80 paksust, lihakast lehest, mis on lühikesel varrel. Vegetatsiooniperioodi jooksul kasvavad spiraalselt uued lehed. Vanad lebavad mullal, kuivavad aeglaselt ja surevad. mägisibul talletab lehtedesse niiskust ja toitaineid. Mõned liigid on varustatud valgete karvakeste võrguga, millel udu ajal kondenseerub õhuniiskus. Selleks pole taimedele ka raske suvine põud. Kõigi liikide lehed on kaetud tiheda, väheste õhulõhedega nahaga, mis samuti takistab niiskuskadu.\nPaljuneb mägisibul samuti väga ebatavaliselt : lehekaenaldes moodustuvad väikesed järeltulijad- "peakesed", mis on ühendatud emataimega tugevate, peenikeste vartega. Varreke kasvab seni, kuni tütartaim ulatub mullani ja hakkab juurduma. Kõrge õhuniiskuse korral hakkavad moodustuma õhujuured. Lühikese aja jooksul moodustub ümber emataime terve pesakond tütartaimi. Nende hulk, sõltuvalt liigist on 3-10.\nUued rosetid õitsevad tavaliselt teisel-kolmandal eluaastal. Umbes juuni lõpus lõpeb kõige suuremate rosettide kasv, lehtede keskelt tõuseb üles õisikuvars,mille kõrgus on 10-25cm. Kogu pikkuses on ta kaetud peenikeste, külgnevate lehtedega, tipus on kuni 2cm läbimõõduga pöörisõisik, mis koosneb 40-120 valgest, roosast, punasest, purpursest, kollasest, või rohekas-kollasest õiest, sõltuvalt liigist. Kuigi, minu pärast võiksid nad mitte õitseda, kuna erilist ilu selles pole, samas lõhub õitsemine taime kompaktsust ja ebareaalset korrapärasust.\nSeda enam, et juba viie päeva pärast hakkab õisik kuivama, roseti lehed, millest ta kasvas, muutuvad pruuniks ja kuivavad hiljem samuti. Vabanenud koha hõivavad "lapsed", seepärast õigeaegsel õisiku eemaldamisel koos rosetijäänustega, on taim alati esteetilise väljanägemisega.\nNagu alati, on võimalusi mitmeid. Kõige lihtsam: kevadel või suve alguses minna mõnda suuremasse aiakeskusesse: mägisibula sortide rikkalikkusest hakkab teil silme ees virvendama. Üldjuhul, müüakse taime erinevates suurustes. On odavamaid ja kallimaid, olenevalt suurusest. Võib kokku hoida ja osta kõige odavama variandi. Ühe suvega kasvab mägisibul tavaliselt 2-3 korda, ning juba aasta pärast saate te kõige kallima eksemplari.\nKui teil on siiski rahast kahju, otsige kiviktaimlaga tuttavaid. Kuna mägisibul paljuneb väga kiiresti, näpistab iga selle taime omanik tõenäoliselt teile mõne roseti.\nJäljekütile-asjaarmastajale veel üks soovitus- otsige seda taime loodusest. Tegelikult üle paari liigi teil leida ei õnnestu. Enamik kaasaegseid sorte on aretatud selektsionääride poolt, kuid loodulikke liike võib Eestis kohata vaid mõnda. Ja sedagi, kui veab. Neile, kellele mõte leida mägisibulat nende loomulikus kasvukeskkonnas tundub huvitav, on suurim tõenäosus leida neid jõgede või järvede kallastel, kus on liivane muld, kasvavad männid ja praktiliselt puuduvad rohttaimed.\nKõigepealt teeme selgeks, mida mägisibul armastab ja mida mitte.\n*Kerget liivast mulda\n*Väetisi (rosetid võivad olla küll suuremad, kuid värvilt kahvatumad ja väiksema talvekindlusega)\nIsegi kui teil pole alpiaeda, saate mägisibulat kasvatada milleski sarnases. Selleks valige kõige päikesepaistelisem koht, rajage sinna peenar liivase mullaga ja hea drenaažiga. Pidage meeles, et varjus kasvades kaotavad taimed kompaktsuse, lehed muutuvad kahvatu-roheliseks, ning venivad välja. Seejärel tuleb liivasele pinnasele asetada mõned kivid, nende vahele aga istutada mägisibula rosetid. Seda võib teha varakevadest septembri lõpuni, kuid enne külmi peavad nad jõudma juurduda.\nKui te ostate taimed koos potiga aiakeskusest, raputage ta ettevaatlikult sellest välja, mullapalli rikkumata, ning istutage väljavalitud kohta. Kui te saite eraldi rosetikesed, vajutage nad tihedalt vastu mulda ja kastke korralikult. Taimed istutatakse nii, et suurte liikide puhul oleks vahekaugus 10-15cm, väikeste liikide puhul 3-5cm. Aasta pärast katavad tütarrosetid vabaks jäänud mullapinna.\nKastetakse ainult peale istutamist või siis, kui on väga pikalt kuiv olnud. Niiskes mullas hakkavad alumised lehed mädanema. See on esimene liigniiskuse tunnus.\nKui te olete otsinud taime, mis ei vaja hooldust- olete te selle lõpuks leidnud! Kasta pole teda praktiliselt vaja. Väetamine pole mitte ainult vajalik, vaid on isegi kahjulik. Rohida pole samuti vaja, sest läbi tihedalt istuvate rosettide vaevalt mõni umbrohi läbi kasvab. Kuigi värsked istutused siiski vajavad rohimist. Kuid nii kui mägisibul on suureks kasvanud, hoolitseb ta ise enda eest. Isegi haigused ja kahjurid lähevad sellest taimest kaarega mööda! Talvitub meie kliimas ilma katteta, isegi lumeta ja käreda talve korral ei külmu. Ainult väga hilja (oktoobris) istutatud taimed võiks esimesel talvel katta kuuseokstega.\nAinus, mida peate igaaastaselt tegema, on eemaldada äraõitsenud õisikud, kuna nad rikuvad taime välimust. Kuid, esiteks, võtab see kolm minutit aastas, teiseks, õitsevad mägisibulad alles mõni aasta peale istutamist.\nMägisibul - suurepärane taim kollektsionääridele. Ta on väga dekoratiivne lume sulamisest kuni uue lumeni, ei vaja hooldust, võtab suhteliselt vähe ruumi ja ei kasva liiga kiiresti. Muide, kui ta võtab rohkem ruumi, kui talle on määratud, tuleb ainult üleliigsed rosetid ära näpistada ja sõpradele jagada.\nKuid kõige tähtsam- on lihtsalt loendamatu hulk liike ja sorte, seepärast võib kollektsionäär korjata neid terve elu, saamata siiski kogu kollektsiooni.\nSiin on vaid mõned neist, mida te võite tõenäoliselt kohata aianduskeskustes või sõprade juures.\nVõsu-mägisibul, või võsu-liivsibul (Sempervivum soboliferum)- roheline rosett, äärtest ja seest punakas, kuni 8cm läbimõõduga. Tütarrosetid hoiavad kinni nõrkadest, peenikestest vartest, nad pudenevad kergesti maha ja juurduvad kergelt. Just seda liiki on kõige suurem tõenäosus kohata meie männimetsades. Igal juhul oli minu esimene mägisibul Seligeri järve ääres just seda liiki.\nVõrk-mägisibul (Sempervivum arachnoideum)- pisitillukeste rosettide läbimõõt 1-2cm. Lehed helerohelised, keskelt valgete karvakestega, mis meenutavad ämblikuvõrku.\nKatus-mägisibul (Sempervivum tectorum)- üks kõige levinumatest liikidest. Roseti diameeter 7-10cm. Lehed elliptilised, aluselt sageli punakad. Sellest liigist on saadud palju vorme, mis erinevad õite ja lehtede värvuse poolest.\nHarilik mägisibul (Sempervivum montanum)- väga suured, roheliste lehtedega rosetid.\nRuteeni mägisibul (Sempervivum ruthenicum)- roheliste lehtedega, mis on mõlemalt poolt karvased, roseti diameeter 5-6cm. Seda liiki võite samuti looduses kohata. Kohtab Venemaa Euroopaosa metsastepivööndi liivaste muldadega männimetsas.\nKarvane liivsibul (Sempervivum globiferum)- roheliste lehtedega, mille tipud on punakad, roseti läbimõõt kuni 3cm, teda võite leida Kaukaasia mägede kivikaljudel kuni 3km kõrguselt.\nMarmor-mägisibul, teisend punaselehine (Sempervivum marmoreum var. rubrifolium)- suurte rosettidega, mille läbimõõt võib ulatuda kuni 12cm-ni. Lehed laiad, punakas-rohelised, tipud roosad. Eredas päikeses on värvus intensiivsem.\nSempervivum smoggridgei - tiheda rosettiga, mille läbimõõt on kuni 5cm. Lehed helerohelised, äärtes valgete karvadega, pealtpoolt kaetud väikeste punakate täppidega. Kuival suvel omandavad lehed punaka tooni.\nSempervivum arenaricum - väga suurte rosettidega, mille läbimõõt on kuni 14cm ja kõrgus kuni 2cm. Lehed kuni 2cm laiused, siledad, punakate tippudega. Moodustab rohkelt tütartaimi.\nAretatud sortidest võib nimetada punaste lehtedega "Othello"´t, pruunikate lehtedega "Alfa"´t ja "Betha"`t, tumepruunide lehtedega "Gamma"´t ja tumepunaste lehtedega "Topaas"´i.\nTa on ka toataim!\nMägisibul - see harv juhus, kui taim tunneb ennast ühtviisi hästi nii õues, kui ka toas. Selleks tuleb, ükskõik mis ajal, kevadest sügiseni, aiakeskusest või oma aiast soetatud taimed istutada potti, või koostada mitmest rosetist kompositsioon ja istutada see laia kaussi, mida täiendatakse mõnede kivikestega, imiteerides mägist maastikku.\nPott või kauss peab omama kindlasti drenaažiava, ning sisaldama 1/3 keramsiiti. Mullaks kasutatakse poest ostetud kaktustele mõeldud mullasegu, lisades sellele väikeseteralist keramsiiti ja puusütt (sobib ka sašlõki küpsetamiseks mõeldud süsi, kuid seda peab väikesteks tükkideks peenestama), süsi ei lase taimedel mädanema minna, kui te näiteks kastmisega üle pingutate.\nTalvel kasta taimi kord 2-3 nädala tagant, võib ka harvemini, jälgides, et vesi ei satuks lehekaenaldesse. Kevadel võib kasta pisut sagedamini ja tõsta taimed rõdule, kus neil on mõnusam ja valgem, kui toas.\nPotis mägisibul aknalaual ei näe halvem välja kui alpinaariumis!


E V Kaitseminister saatis tervituse vabadusvõitlejate liidu kokkutulekule - Estonian World Review\nE V Kaitseminister saatis tervituse vabadusvõitlejate liidu kokkutulekule\nKaitseminister Reinsalu nentis oma tervituses, et kõik Eestis elanud rahvad kandsid Teises maailmasõjas Eestit okupeerinud kommunistliku Nõukogude Liidu ja natsionaalsotsialistliku Saksamaa totalitaarsete režiimide tõttu kohutavaid kaotusi.\n«Eesti kaotas sõja ja okupatsioonide tagajärjel pea neljandiku oma sõjaeelsest elanikkonnast, mille poolest oleme üks enim Teises maailmasõjas kannatanud Euroopa riikidest. Seetõttu on Eesti korduvalt ja ühemõtteliselt mõistnud hukka Nõukogude Liidu ja natsionaalsotsialistliku Saksamaa repressiivse poliitika ning nende isikute tegevuse, kes on toime pannud inimsusevastaseid kuritegusid,» seisab kaitseministri tervituses.\nSamas ei katkenud Reinsalu sõnul rahvusvahelise õiguse seisukohast kunagi Eesti riiklik järjepidevus. «Kümned tuhanded Eesti mehed ja naised hoidsid vabadusaadet elus ka rasketel okupatsiooni-aastatel, avaldasid nii sõna kui teoga vastupanu okupatsioonirežiimidele, olles seda muude võimaluste puudumisel sunnitud tegema ka võõras mundris,» ütles Reinsalu tervituses.\n«Lähtudes ülalmainitud kahest põhimõttest – Eesti Vabariigi õigusliku järjepidevuse säilimine ning Eestit okupeerinud režiimide inimsusevastaste kuritegude hukkamõistmine – avaldas ka riigikogu 2012. aasta 14. veebruaril tunnustust Eesti Vabariigi kodanikele, kes tegutsesid Nõukogude Liidu või natsionaalsotsialistliku Saksamaa okupatsiooni aastatel Eesti Vabariigi de facto taastamise nimel,» kirjutas kaitseminister.


Kuidas saada linnas Tallinn asukohta J.Smuuli Tee: Buss, Raudtee või Tramm\nJ.Smuuli Tee, Tallinn\nKuidas saada linnas Tallinn asukohta J.Smuuli Tee: Buss, Raudtee või Tramm?\nVaata J.Smuuli Tee, Tallinn kaardil\nSuunajuhised asukohta J.Smuuli Tee, Tallinn, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad J.Smuuli Tee lähedusest\nBuss: 12, 13, 66\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti J.Smuuli Tee?\nKuidas saada Raudtee abil sihtpunkti J.Smuuli Tee?\nMillised Buss liinid peatuvad J.Smuuli Tee juures?\nNeed Buss liinid peatuvad J.Smuuli Tee juures: 12, 13, 66.\nMillised Raudtee liinid peatuvad J.Smuuli Tee juures?\nNeed Raudtee liinid peatuvad J.Smuuli Tee juures: R31.\nÜhistransport sihtkohta J.Smuuli Tee linnas Tallinn\nTahad teada, kuidas saada linnas Tallinn, Eesti sihtpunkti J.Smuuli Tee? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti J.Smuuli Tee pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti J.Smuuli Tee jõudmiseks.\nSihtpunkti J.Smuuli Tee jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss, Raudtee või Tramm. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 12, 13, 66 Raudtee: R31\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast J.Smuuli Tee.\nMuudame sihtpunkti J.Smuuli Tee sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 930 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tallinn, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti J.Smuuli Tee, Tallinn läheduses olevad vaatamisväärsused\nLihtsam saada J.Smuuli Tee kasutades app!


Saudi Araabiat ähvardab hiiglaslik bensiini hinnatõus - ärileht.ee\nSaudi Araabiat ähvardab hiiglaslik bensiini hinnatõus\nSaudi autojuhtFoto: Scanpix/ AFP\nSaudi Araabia kaalub kava lõpetada novembris bensiinile ja lennukikütusele peale maksmine, kirjutab Bloomberg.\nKavas on tõsta bensiinihind samale tasemele välismaise hinnaga. Võrreldes praeguse bensiinihinnaga tähendaks see umbes 80 protsendist hinnatõusu, kuid ka siis maksaks 91 oktaanarvuga bensiiniliiter kõigest 1,35 riaali ehk 36 USA senti. Teiste kütusehindade tõusu on plaanis valitsusel pidurdada kuni 2018. aasta alguseni.\nKütusesubsiidiumite reform on võtmetähtsusega Saudi Araabia majanduse reformimise kavast, mis eeldab ka osaluste müümist ettevõtetes. Viimaste seas ka maailma suurimas kütuseeksportööris Saudi Aramco.\nPärsia lahe koostöömaades on kütuse hinna tõstmine poliitiliselt väga tundlik teema, kuna paljud kodanikud on harjunud riigi poolt heldete soodustustega. Kuna naftatulud on kokku kuivanud, on valitsustel vähe võimalusi võitlemaks kasvava eelarvepuudujäägiga.\nPiirkonna pääsuke kütusesubsiidiumite kaotamise osas oli Araabia Ühendemiraadid, kes sidus bensiini ja diislihinnad maailmaturu naftahinnaga 2015. aasta augustis.


PM: Põhja vajunud kaubalaev võis tekitada suure merereostuse - Äripäev\nPM: Põhja vajunud kaubalaev võis tekitada suure merereostuse\n13. märts 2006, 07:34\nÜlo Toomsalu 13. märts 2006, 07:34\nNädal tagasi Vaindloo saare juures uppunud kaubalaev Runner 4 lekitas vette tõenäoliselt kuni 40 tonni rasket kütteõli.\nSee avastati juhuslikult laupäeval Purekkari neemest loodes merejäält, kirjutab Postimees.\nKui veel laupäeval tulid ametlikud teated, et nädal tagasi karavanis sõites teise kaubalaevaga kokku põrganud ja uppunud Runner 4 pardalt pääses vette väga vähe õli, siis eile info muutus.\nNimelt leidis piirivalve kopter peaaegu juhuslikult Eesti kõige põhjapoolsemast maismaatipust, Purekkari neemest nelja-viie kilomeetri kauguselt merejäält poolhangunud masuudijärve.\nLahemaa rahvuspargi maalilisest rannast lahutas masuuti vaid poolemeetrine jääkaas.\nSellele, et naftareostus pärineb Runnerilt, viitab kaks asjaolu. Õlilaigu sees vedelesid Runneri päästepoi ja oranžid päästeparved.\nLisaks selgus laupäeval Soome päästelaeva Merikarhu allveeroboti tehtud videopildilt, et põhja vajudes on alumiiniumilastis Runner 4 saanud kõva löögi ja pardas on suur pragu.\n«Veealust videot tehes selgus, et laeva keskosas on suur pragu, see annab tõestust versioonile, et ühe kütusetanki sisu on veepinnale tulnud,» ütles keskkonnainspektsiooni juhtivinspektor Toomas Liidja.\nLiidja sõnul võis merre voolata 20–40 tonni laevakütust ehk rasket kütteõli. Seni oli leitud Vaindloo lähedalt merelt üks triip ehk umbes 600 liitrit läbitöötatud masinaõli, mis Runner 4 uppumisel lekkis.


November 30, 2020, 09:07:10\nAuthor Topic: Rinnalihas naisterahval (Read 15300 times)\nRe: Rinnalihas naisterahval\n« Reply #30 on: August 06, 2011, 18:05:33 »\nQuote from: Annika Summel on August 03, 2011, 14:26:30\nTeema on rinnalihaselt luuhaigustele kuidagi üle läinud....\nNjah, mina pole süüdi, et nii juhtus Ma vaid vastasin isikut huitavale küsimusele, aga ega seepärast treeningud lõpe.\n« Reply #31 on: August 06, 2011, 18:29:12 »\nMa usun et sinu huvi nendes küsimustes võiks suurem olla kui minu oma\nModeraator saab teemasid mitmeks eraldi teemaks lõigata kui vaja.\n« Reply #32 on: August 08, 2011, 15:40:36 »\nQuote from: AlanBStard on August 06, 2011, 18:29:12\nHuvi kui haiguse koha pealt on suht keskmine hetkel, söön rohtusid, samal ajal aga ka ise uurides võimalusi ma sellega elanud juba 10+ a, kuid kahjuks see on progresseeruv, ei tea kuidas teistel, aga mul viimasel ajal vahelduva eduga kiiremini kui varem, samas olen ülimotiveeritud trennilainel ka ja keegi ei saagi aru, kuidas ma saan trenni teha. Iga venituse ajal kolisevad liikuvad kohad, et öeldi juba, et ah, jäta oma kondid siia, korja pärast kokku\nMa ütlen küsijatele, et tahe ja ravi ja mõistuse töö peavad käima käsikäes ja kuna liikumine on esmatähtis, siis mina ei suuda piirduda vaid postkastini käimisega. Kehahoiakud ja toitumised ja kui aus olla, siis siinses kliimas ei saagi hea olla. Vähemalt mul. Niiske kliima ei sobi. Ja ma kuulun nende 1% inimeste hulka, kel soojade ilmadega valud suuremad ja ka paistetused. Valutavad nad aastaringi, aga soojad ilmad on täitsa nuhtlus, kuigi armastan sooja ja olen nõus olema suuremates valudes, aga tahan sooja! Enamikul soojaga parem tunne. Aga ilma ma elada ei oskagi, mis tunne see küll olla võiks, ei tea. Nüüd viimase seljaopi ajal sai kannatada jalanärv (jalg hüppeliigese kohal juba 1,5a paistes, sain Kenalog süsti, mis toimis 2 näd ja otsast peale ja teeb hullu valu) ja varasemaga võrreldes see hullem ja seljaga ka miskit mäda. Terve mu parem kehapool nii eest kui tagant on turses ja peeglist vaadates on selja paremal küljel muhk ning eestpoolt on parem pool rindkerest kõrgemal kui vasak. Ma vaatan, mis see teeb aasta lõpuks, kui ei alane, siis epan kontakteeruma Tartuga, kas nii jääbki või muud varianti pole. Kui nii, siis las olla, seljavalu selle koha pealt on igatahes natuke väiksem.\nSamas huvitab mind endiselt rinnalihase teema...Teen, mis suudan niipalju kui naisolevusel normaalne oleks. Reumatoloog ootab mind 16.08, siis jälle arutame asju temaga, kas jätta või muuta ja analüüsid jne.\n« Reply #33 on: August 08, 2011, 15:44:14 »\nKadi, Sa oma blogi ei tahaks teha sel teemal? Siia jätaks siiski rinnalihase arendmisega seotud küsimused.\n« Reply #34 on: August 08, 2011, 18:18:06 »\nQuote from: Annika Summel on August 08, 2011, 15:44:14\nEe, ma vist pole ikka nii tasemel nagu teised siin, et oleks blogimist väärt.\n« Reply #35 on: August 08, 2011, 18:32:48 »\nQuote from: Kadi on August 08, 2011, 18:18:06\nEgas blogi ajaoks pe olema tipptegija (neid meil siin riigis polegi...). Saaksid lihtsalt palju paremini kajastada oma asju ja võibolla mõni, keda vaevavad näiteks samad probleemid või küsimused, saab abigi, või vähemalt kinnitust, et kui tahta trennida, siis seda ei takista ka ükski haigus- tuleb lihtsalt olla arukas ja uurida, kuidas mis ja miks.\nBlogis oleks Su teemad kõik koos ja oleks lihtsam nõu ka anda kui vaja\n« Reply #36 on: August 08, 2011, 18:40:05 »\nJah. Blogimine ei eelda mingit kindlat taset või kuulsust või mida iganes.\nBlogi aga julgelt. Endalgi pärast huvitav lugeda oma vanu heietusi.\n« Reply #37 on: August 08, 2011, 20:03:49 »\nQuote from: Kadi on August 08, 2011, 15:40:36\nSöö fenugreeki siis kasvab pehme lihas ka :p\nReumatoloogi abiga järgi läheb asi täpselt samamoodi edasi. Tavameditsiinis mingeid uudiseid minu teada pole. Ravimid, ka see Kenalog, ei ole palju parema mõjuga kui see mille vastu neid kasutatakse. Immuunosakesi blokeeriv "bioloogiline" ravi on natuke mahedam aga ka mitte imetegu.\n« Last Edit: August 08, 2011, 20:16:00 by AlanBStard »\n« Reply #38 on: August 09, 2011, 19:07:15 »\nQuote from: AlanBStard on August 08, 2011, 20:03:49\nEi taha pehmet lihast Ikka kõva nagu kivi.\n« Reply #39 on: August 09, 2011, 21:45:03 »\nLäheb keeruliseks... aga plekist rinnahoidjad annavad peaaegu sama tulemuse\nÜks kõvanagukivi variant on veel, et see kivi on soki sees. Aga see pole väga populaarne :p


Eesti Rohelise Liikumise filmikuu Kumu Dokumentaalil pakub teadmisi koos filmielamusega | Bioneer\nEesti Rohelise Liikumise filmikuu Kumu Dokumentaalil pakub teadmisi koos filmielamusega\nMTÜ Eesti Roheline Liikumine teeb kingituse kõigile keskkonnateemadel kaasamõtlevatele inimestele, pakkudes jaanuarikuu kolmapäevadel võimalust heita pilk globaalse maailma erinevatele probleemsõlmedele.\nÜhiskonna arengut käsitletakse tihti üheselt positiivses võtmes ja üleilmastumist kui positiivset mõju ühiskonnale. Valitud filmid diskuteerivad globaliseerumise üle ning annavad põhjuse meeldivaks mõtteharjutuseks - milline on meie roll selles protsessis. Olgu teemaks Hiina keskkonnaaktivistid, Keenia tulbikasvatajad või ookeanidel seilavad konteinerlaevad, on just inimesed filmide kangelased ja antikangelased.\nKõigil filmiõhtutel avatud õiglase kaubanduse kohvik. Pakume enne ja pärast filmi sooja jooki ja toredat seltskonda.\nEesti Roheline Liikumine on 1988. aastal asutatud keskkonnaorganisatsioon, mille sisuline tegevus toimub kahel suunal: keskkonnapoliitika ja keskkonnateadlikkus. Liikumise tegevus põhineb suuresti liikmete algatusel ja vabatahtlikkusel.\nFilme näidatakse Kumu Kunstimuuseumis. Sissepääs on tasuta. Levitage infot ka headele sõpradele! Filmide kohta saab lisainfot KumuDokumentaali kodulehelt kumu.poff.ee\n11.01 kell 18:00 Blooming Business / Õitsev äri\nRežissöör Ton van Zantvoort Holland, 2009, 52 miutit.\nHolland on oma lillede poolest kuulus. Lisaks tulpidele imporditakse sinna ka laevatäite kaupa roose Aafrika lillefarmidest. Romantilise lillelõhna taga luurab aga midagi palju jubedamat.\nOma poeetilises dokfilmis näitab hollandlane Ton von Zantvoort igapäevaelu Keenia suurimas "lillelinnas" Naivashas. Naivasha järve ümber ehitatud lillefarmides töötavad tuhanded inimesed allpool igasuguse inimväärikuse ja toimetuleku piiri. Saab selgeks, et 400 miljardise aastakäibega äri põhineb tegelikult orjandusel: elu Naivashas iseloomustavad inimõiguste puudumine, keskkonnakuriteod, reostatud vesi, olematud ohutusreeglid ja isegi vägistamine.\nHääbuva järve kaldal üritavad kohalikud endist moodi edasi elada, aga see muutub iga päevaga üha võimatumaks. Julge sammuna on režissöör kauni fassaadi taha peituva koleduse avalikkuse ette tirinud ja näidanud, et lilledel võib lisaks argisümbolismile olla ka teine tähendus.\n18.01 kell 18:00 Rainmakers / Vihmategijad\nRežissöör Floris-Jan van Luyn Holland, 2010, 73 minutit.\nLihtsa klassikalise jutustamisstiiliga dokumentaalfilm rabab oma südika sisuga, sest filmi lugu on tähtis ja üllatavalt aus. Üllatav seepärast, et see tuleb totalitaarsest, kuid majanduslikult mühisevast Hiina rahvavabariigist. See on riik, mille keskkonnakaitse põhimõtted pole teadaolevalt just maailma eesrindlikumad. Me näeme Pekingi ja Changsha saastatud õhku, Qiantangi jõe räpast vett ja üha laienevat Tengeri kõrbe, mis kokku räägib sümboolse loo nn vihmategijaist, kes vanade sootsiumite šamaanide kombel püüavad hoida tasakaalu ülemise ja alumise ilma, taeva ja maa vahel.\nSee tugev Floris-Jan Van Luyni film räägib neljast vapustavalt julgest keskkonnaaktivistist, kes püüavad kiirelt areneva majandusega riigis koputada natukenegi oma riigi loodusest hoolivale südametunnistusele. Vaatamata raskustele, mõistmatusele ja ka tagakiusamistele, jätkavad nad tegutsemist ning nende vaikides sooritatud protestid saavad tänu filmile õigustatult jõulise ja hääleka üldistusvõime. See on inimlik ja mitmekihiline film, mis ei kasuta ainult mustvalget üldistuspilti, vaid maalib elupilte sujuvate üleminekutoonidega.\n25.01 kell 18:00 The Forgotten Space / Unustatud ruum\nRežissöörid Allan Sekula & Noël Burch Holland, Austria, 2010 116 min.\nAllan Sekula ja Noël Burchi auhinnatud dokumentaalfilm räägib põhjaliku süvitsiminekuga loo globaliseeruvast maailmast. Filmitud on üle maailma keskendudes peamiselt neljale sadamalinnale, Rotterdam, Los Angelses, Hong Kong ja Bilbao ning nende omavahelisele ühendustele.\nÜleilmastumise teemat avavaks lähenemisnurgaks on valitud maailmamerel toimuv transpordisüsteem, mis on selles esseistlikus dokfilmis justkui erinevaid kultuure kokku ühendavaks lõimelõngaks. Tsiteerides filmitegijaid endid: "Filmi teemaks on globaliseerumine merel, see on meie modernse maailma nn. "unustatud ruum". Filmi eelduseks on, et ookean on jäänud tähtsaimaks globaliseerumise paigaks: mitte kuskil mujal pole globaalse kapitalistliku süsteemi peataolek, vägivald ja võõrdumine paremini portreteeritavad. Aga kõik see pole iseenesest selge ja seepärast tuleb antud probleemile läheneda kui puzlele või müsteeriumile." Tõepoolest, hiiglaslikud kaubakonteinerid on tegelikult ju kõikjal, nad on nagu anonüümsed ilmetud kirstud mis sisaldavad justkui nähtamatute töötajate kaupu ning liiguvad aeglaselt ühest maailma äärest teise.\nMeie ees on pigem globaalse industraliseerumise ohtude (või juba tagajärgede?) eest hoiatav, kui seda ülistav film, kuid ometi on see industriaalne süsteem üles filmitud nõnda kaunilt, et seda võib tegelikult pidada ka omamoodi kauniks globaalpoeesiaks. 'Unustatud ruum' võitis Orizzonti eriauhinna 2010.a. Veneetsia filmifestivalil ning zhürii põhjendas oma otsust filmist järgnevalt: "Eeposlik sissevaade ja ajakohane analüüs globaalse kapitalismi näidendist. "Unustatud ruum" on parim näide esseistlikust ja poliitilisest kinost, mis loob keerulise maali nii võimsate pildikujundite kui sõnaga."


Intervjuu: Laila Pakalniņa mustvalge muinasjutt | Müürileht\nLäti iseseisvuspäeval, 18. novembril toimus meie lõunanaabrite ühe rahvusvaheliselt tuntuima režissööri Laila Pakalniņa Läti-Eesti-Poola ühistööna valminud filmi „Koidik” („Dawn”, 2015) maailma esilinastus. Groteskne „Koidik” on Pakalniņa sõnul nõukogude muinasjutt. Sõnast „muinasjutt” ei tohiks end siiski eksitada lubada, sest linateoselt printsesse ja pöialpoisse oodata, on liig. Küll aga pakub hüperekspressiivne film mustvalge pildi kaudu lummavaid lähikaadreid ja detailipuhtaid stseene. Massivõtted annavad visuaalile jõulisust ning kohati õõvastav lugu ei luba korrakski kinotooli sügavusse vajuda. „Koidiku” post-production’iga tegeles Kaspar Kallas, kellega Pakalniņa on koostööd teinud alates 2003. aastast.\nLaila Pakalniņa. Foto: Kaader YouTube'ist.\nLaila, olete üks tuntumaid Läti naisrežissööre. Milline on naisrežissööri positsioon filmimaailmas?\nMul pole töös selle pärast küll ühtegi takistust esinenud. Võib-olla ainus, mis mulle sooga seoses silma on jäänud, kuid see polegi jällegi kirjutatud reegel, olid filmirežissööride vastuvõtukatsed Moskvas, Ülevenemaalises Riikliku Kinematograafia Ülikoolis, mida ei läbinud tavaliselt üle kahe tüdruku, ülejäänud kaheksa olid poisid. Aga see oli lihtsalt statistika. Me ei võtnud seda diskrimineerimisena, aga samas see ikkagi näitas midagi. Tundub, et praeguseks on see seaduspära muutunud. Ma arvan, et isegi liiga palju. Vastuvõetavate õpilaste arv peaks olema tasakaalus. Muidugi mitte viis ja viis, sest kui on rohkem andekaid neiusid, siis miks mitte neil õppida lasta, kuid ma arvan, et elu vajab tasakaalu.\nTeie viimane film, mida just nägime, pole kindlasti peavoolu film. Kuidas te oma teoste jaoks ainest ja inspiratsiooni kogute?\nSee lihtsalt tuleb. Oleneb filmist, aga muusika või kunst mind ei inspireeri. Filmi idee on tavaliselt seotud reaalsete asjadega. Või nagu mu esimene film „King” („Kurpe”, 1998), mis on saanud suuresti ainest mu ema nooruspõlve lugudest. Viimase linateose idee tekkis, kui lugesin Sergei Eisensteini käsikirja. Siiani on viiest ulmefilmist kaks olnud mustvalged, aga see oleneb sellest, kuidas ma neid näen. Isegi käsikirja kirjutades tean, kas film on pigem värviline või mustvalge. „Koidiku” puhul olin kindel, et see saab olema just viimane.\nAga mälestused? On need pigem värvilised või mustvalged?\nÜldiselt on mälestused minu jaoks värvilised, aga huvitav on see, et kogu „Koidiku” filmimisperioodi mäletan ma mustvalgena. Võib-olla seepärast, et vaatasime nii palju filmitut üle ja suur osa sellest oli mustvalge. Pealegi oli kogu võtteperiood peamiselt külm, mis mängib ilmselt samuti oma osa.\nKui kaua võtteperiood kestis?\nOn see selle filmi puhul pigem lühike või pikk?\nFilmimise jaoks kindlasti pikk ja arvestada tuleb sellega, et iga päev on kallis. Mu eelmise filmi võtteperiood oli poole lühem.\nNiisuguse linateose tegemine paistab keeruline – millised olid raskused, mida pidid seljatama?\nRaskused? Iga päev oli omaette raskus.\nAga nii suure hulga lastega töötamine?\nProovivõttel, kus 220 last koolimajast välja jooksevad ning siis pioneeritervituse saatel „Labdien!” (läti keeles „Head päeva” – toim.) pidid ütlema, tegid pool neist natsitervitust ja pooled Stalini oma. Püüdsime neile siis selgitada, et mitte ainult natsitervitus pole halb, vaid samuti Stalini oma. Päris võttel tegid kõik 220 selle õigesti. Meile tundus, et neile meeldis teha keelatut ja nad tegid seda päris suure innuga.\nTeine intsident oli kahe väikse lapsega. Meil oli vaja, et üks neist karjuks ja ta tõesti karjuski, kuid vahepeal oli seda isegi liiga palju. Samas oli meil nende lastega väga vedanud. Too esimene, kes karjuma pidi, oli tegelikult ühe näitlejanna oma. Teine laps, kes meil mängis, pidi vastupidiselt esimesele olema vaikne ja rahulik ning me tegelikult väga kartsime, kuidas sellega läheb. Aga ta oli väga rahulik, kõik võisid teda sülle võtta ning mõne võtte mitmekordne filmimine ei häirinud teda üldse. Erinevus, mis me nende laste puhul lõpuks avastasime, oli see, et nuttev beebi oli paari esimene laps ja tahtis kogu aeg oma ema süles olla. Rahulik beebi oli oma vanematele aga juba neljas, nii et tundub, et neljanda lapse puhul on vanemad vähem ülehoolitsevad.\nTeie viimane film on nõukogude ajast. Selle õnnestumiseks on vaja teatud distantseeritud pilku, mida ka filmis selgelt näha oli. Oli teil see läbinägelikkus juba lapsena välja kujunenud?\nKui laps on väike, siis ta ei mõista. Lapsepõlv on lapsepõlv. Mul on siiani meeles need luuletused, mida meile lasteaias õpetati, neis oli minu jaoks alati mingi vastuoksus. Esimene asi, mida ma mäletan päriselt vale või väga kahtlasena tunduvat, olid oktoobrilapse reeglid. Kui nende üle pikemalt mõtlema jääda, siis leidus neis konflikte. Heitsin veel oma noorema venna üle nalja. Nimelt oli ta väga uhke, kui oktoobrilapseks sai ja reeglites oli kirjas, et kõik oktoobrilapsed on Lenini lapselapsed. Pärisin talt, kas ta on nüüd oktoobrilaps ning ta vastas jaatavalt. Küsisin seepeale, et kes on oktoobrilapsed. Vend vastas sõnakuulelikult, et oktoobrilapsed on Lenini lapselapsed. Küsisin siis edasi, et kas sel juhul on Lenin tema vanaisa. Ja mu vennal polnud selle peale enam midagi öelda.\nRäägime Läti filmiskeenest. Millised on sealsed tendentsid?\nMa ei tea, kui palju see pilt Eestit iseloomustab, aga Läti filmitööstust on keeruline kirjeldada, kuna see on väike. Viimase kümne aasta jooksul on see samas küll suuremaid mõõtmeid võtnud. Mäletan hetke, kui Lätis tehti aasta jooksul kaks filmi, nendest üks oli minu ulmefilm. Olin ühel festivalil, kus sain samalaadse küsimuse ning vastasin, et olgu – mina olen 50% Läti filmitööstusest. Nüüd on olukord paranenud, kuid palju filme ikkagi ei toodeta. Kui me vaatame viimaseid aastaid, siis praegu on välja tulnud päris mitu filmi, mille peategelaseks on algkooli- või murdeealine poiss, kes peab hakkama saama suureks kasvamise probleemidega. Selliseid on tehtud kolm-neli, kuid need ei näe samalaadsed välja, ainult teema on sarnane.\nMilline teie järgmine film on?\nPean kõigepealt mainima, et mu praegust filmi pole keeruline vaadata, vaid keeruline on minu arvates see tunne, mis pärast filmi hinges on. See nagu suruks natuke vastu maad. Seega järgmise osas – ma ei tee komöödiat, aga kes teab (naerab), tahan ehk teha lastefilmi. Praegu on mul idee luua mitte nii raskepärast muinasjuttu, vaid pigem fantaasiafilmi. Kutsungi seda praegu „Muinasjutuks”, aga ilmselt saab selle nimeks „Tõenäoliselt viimane bandiit” („Possibly the Last Bandit”). Filmi tegevus toimub maailmas, kus kõik täiskasvanud on bandiidid ja kannavad bandiidi maske ning kõik lapsed on maskideta ja elavad lastekodudes. Filmi lõpp on võrreldes „Koidikuga” õnnelik – täiskasvanud rebivad maskid eest ning tervel maailmal on lõpuks näod. „Tõenäoliselt” on pealkirjas seepärast, et võib-olla on kusagile ikkagi mõni bandiit alles jäänud.\nIntervjuu toimus 20. novembril pärast Tartu Elektriteatris toimunud „Koidiku” seanssi.\nKolme südame keerdkäigud\nPÖFF-il maailma esilinastuse teinud „Arrrrmastus” on noore india filmirežissööri esimene täispikk mängufilm, mis jutustab vaatajale siira ja elulise loo kolme mehe vahelisest armukolmnurgast.


Pohjused sorme liigesevalu - Millised liigesehaigused meid vaevavad ja kuidas saab ise end aidata - Eesti Naine\nViirushaigusest paranedes möödub tavaliselt ka liigesevalu. Inimene saab selliseid vigastusi, kui ta langeb sirgele käsivarrele, tugevale suunalöögile või verevalumile. Luude ja kõhrkoe kaasasündinud väärarendite korral suureneb osteoartroosi tekkimise risk. Näiteks jooksid 20 km või tegid kükitades või põlvili tööd ja pärast seda algas põlvevalu.\nTulevikus tuleks seda teha retsidiivi ennetamiseks. Radiaalse tunneli sündroom Radiaaltunneli sündroom tekib tänu mehaanilise mõju suurenemisele radiaalsele närvile, mis läbib kogu käsivart.\nSõrmede tuimus pole selle sündroomi jaoks tüüpiline, valu on palju tugevam ja sellega ei kaasne kipitust. Radiaalse tunneli sündroomi ravi Ravi sarnaneb suuresti ulnar-tunneli sündroomi ravile. Arst määrab põletikuvastaseid ravimeid: salve ja süste, et leevendada mitte ainult väliseid sümptomeid, vaid ka ravida põletikulisi kohti, mis põhjustasid häirivad sümptomid. Rakendatakse füsioterapeutilisi toimeid, terapeutilisi harjutusi. Operatsiooni abil lahendatakse neoplasmidega seotud probleemid või need juhtumid, kus konservatiivne ravi on osutunud ebaefektiivseks.\nTavaliselt eiratakse algstaadiumis haiguse tunnuseid - see on tõmbevalu õlas, sõrmede jäikus ja randme perioodiline paistetus.\nOsteokondroos mõjutab paremat või vasakut kätt, tavaliselt ühte. Järk-järgult levivad välistingimused õlast kaugemale, kattes kaela, küünarnuki, randme ja sõrmed. Valu kasvab ebaolulisest kuni õmblemiseni ja väga teravaks, seda on juba võimatu taluda.\nDiagnoosimine ja ravi Osteokondroosi oht seisneb selles, et väljastpoolt varjab end paljude haigustena, diagnoosi teeb keeruliseks sümptomite sarnasus teiste vaevustega. Patsient võib hakata ravima midagi, mis teda tegelikult ei häiri, kuid selgroo kaelaosa kahjustus võib muutuda krooniliseks staadiumiks.\nOsteokondroosist tasub mõelda, kui lisaks käe ja sõrmede valulikele aistingutele täheldatakse järgmisi sümptomeid: peavalu, "lendab" silmade ees, vererõhu probleemid; jäsemete nõrkus, suutmatus selle tõttu mõnikord lihtsamaid toiminguid teha; südamevalu, südamepekslemine; reaktsioonikiiruse, nägemisteravuse, kuulmise langus. Osteokondroosi kahtluse korral tuleb külastada arsti.\nKogenud arst teeb palpeerimise abil kindlaks valu ligikaudse asukoha ja olemuse ning annab suuna osteopaadile ja neuroloogile. On märgata, et inimesed, kellel on väike parema käe sõrm, pöörduvad kiiremini spetsialistide poole, sest vähene liikuvus ja valu jäsemes häirivad nende normaalset elu.\nNeed, kellel hakkab vasak käsi haigestuma, ei pöördu sageli terapeudi, vaid kardioloogi poole, kuna segavad seljaaju probleeme südamehaigustega ja neid hakatakse uurima mitte seal, kus vaja. Kinnitatud diagnoosiga on ette nähtud kompleksravi.\nKõigepealt kirjutatakse patsiendile välja põletikuvastased ja valuvaigistavad ravimid, mille eesmärk on leevendada valu sündroomi ja ravida põletiku fookust. Lisaks on soovitatav füsioteraapia ja füsioteraapia; arst rõhutab, et käe normaalse vereringe taastamiseks ei tohi harjutada karpaal laiendajaga.\nKui rõhk suurendab ebamugavustunnet, võib liigesevalu olla problemaatilisem, kui algselt arvati, ja see võib vajada spetsiaalset ravi.\nTavalised on sõrme nikastused või tüved. Nikastumine toimub siis, kui sõrme sidemed on venitatud või rebenenud. Tüvi esineb siis, kui teie lihaste või kõõluste muutub venitatud.\nNeed võivad ilmneda spordi, kukkumise, millegi ebamugaval viisil tõstmise ja muude tegevuste ajal. Podagra on kusihappe ainevahetuse häire, mille korral veres esinev liigne kusihape hakkab soolasid moodustama ja kristallidena verest välja sadenema, põhjustades liigestes turset ja tugevat valu.\nPodagra põhjuseks on sageli valkude, alkoholi ja magusate jookidega liialdamine. Ka mõningad ravimid võivad seda põhjustada. Patoloogia progresseerumise vältimiseks on vaja teha täpne diagnoos ja selleks läbida asjakohane uuring. Sagedamini valutavad sõrmed hommikul erineva päritoluga artriidiga.


Urmas Klaas lubab jääda linnapeaks järgmiste kohalike valimisteni - Uudised - Tartu Postimees\nUrmas Klaas lubab jääda linnapeaks järgmiste kohalike valimisteni\n26. märts 2014, 9:17\nLoe ka Tõnis Lukase, Rein Kilgi ja Triin Anette Kaasiku arvamusi\nReformierakonda kuuluv Urmas Klaas on olnud Põlva maavanem ning aastast 2007 riigikogu liige. FOTO: Peeter Langovits\nTartu reformierakondlased esitasid ministriks siirduva Urmas Kruuse asemele linnapeakandidaadiks riigikogu liikme ja kultuurikomisjoni esimehe Urmas Klaasi.\nMiks te nõustusite selle koha vastu võtma?\nTartu on mulle alati korda läinud, olen ju põline lõunaeestlane ja Tartu hea käekäik on mulle väga tähtis olnud. Ma leian, et oma panuse andmine on väga oluline.\nSeda kohta pakuti teile ka seitse aastat tagasi ja siis te keeldusite, öeldes, et peate esindama Kagu-Eesti huve riigikogus. Praegu on ju olukord sama?\nJah, 2007. aastal valiti mind tõepoolest riigikogusse. Ma sain väga tugeva mandaadi ja ütlesin toona, et kuna olen selgelt lubanud, et lähen riigikogusse Kagu-Eestit esindama, siis ma seda ka tegin.\nPraegu on minu teistkordne mandaat lõppemas. Riigikogu valimisteni on vähem kui aasta ja ma leian, et sellises olukorras on täiesti kohane võtta vastu uus ülesanne.\nTeie jaoks «pehme maandumine»?\nKuna riigikogu töö saab nagunii läbi, siis ...\nKüllap ma võiksin riigikokku uuesti kandideerida ja ma usun, et mul on palju toetajaid, aga küsimus on selles, et Tartu on väga tähtis Eesti keskus ja Tartu hea käekäik on mulle alati korda läinud. Ma olen valmis oma panust andma.\nSee on minu jaoks suur väljakutse. Tahan teha sellel ametikohal tööd, andes endast maksimumi.\nKaotate selle sammuga oma palgas päris palju?\nJah, aga kõike ei saa ja polegi tarvis rahas mõõta. Tähtsad on ka ideaalid.\nOlete mitmes nõukogus, kas neist tuleb nüüd loobuda?\nMa pole selle peale isegi veel mõelnud.\nKas plaanite linnavalitsusse tuua ka mõne oma inimese?\nTartus on väga palju võimekaid inimesi ja Tartu linna on väga hästi juhitud. Kindlasti tahan seda traditsiooni jätkata. Kas tuleb uusi inimesi, on vara öelda. Üks abilinnapea lahkub nagunii lapsepuhkusele ja tema asemele tuleb uus abilinnapea leida. Aga kes, seda peab otsustama koos erakonnakaaslastega. Ma olen alati meeskonnamängija olnud.\nMis on praegu Tartu linna suurim valupunkt?\nTartut on väga hästi juhitud ja seda arengujoont tuleb jätkata. Üks teema on kindlasti see, et Tartus peab olema turvaline liigelda nii jalgrattaga, lapsevankriga kui lihtsalt jalgsi. Turvaline liikluskorraldus on ka koalitsioonilepingus sees.\nKindlasti on võimalik rohkem kaasata ka ülikoolid linna arendamisse ja juhtimisse.\nKui hästi Tartu linnaeluga kursis olete?\nOlen ju Tartus elanud ja Tartu on ka praegu poolenisti minu kodu. Nädalas paar korda olen ikka Tartus. Ma arvan, et tunnen Tartu olukorda päris hästi.\nKuidas te Reformierakonna seisu Tartus hindate?\nVäga tugev ja ühtne meeskond.\nKohalikel valimistel on Reformierakond järjest kohti kaotanud.\nTeised erakonnad on tublilt kõrvale kasvanud. See on reaalsus ja ma ei vaata seda mitte kaotusena, vaid et linna juhtimine on laiapõhjalisem ja ma usun, et see on hea.\nMilline on teie enda maine avalikkuse ees?\nMa ei saa sellest küsimusest hästi aru.\nTeil on värskelt seljataga Sirbi skandaal, kus te ei jätnud väga usaldusväärset muljet.\nTeate, eks poliitiku usaldusväärsusele annavad hinnangu ikkagi tema valijad. Mis puudutab Sirbi lugu, siis Sirbis on vaatamata nendele probleemidele peatoimetaja kenasti ametis ja asjad arenevad minu hinnangul hästi.\nKas aasta pärast lähete riigikokku tagasi?\nKui mind linnapeaks valitakse, siis teen seda tööd südamega ja mitte lühiajaliselt. Ütlen kindlalt, et 2015. aastal ma riigikogusse ei lähe. Püüan pälvida linlaste usalduse ka 2017. aasta kohalikel valimistel.\nUrmas Klaas on järjekindel ja mõtlik mees. Ma ei ole tema kui juhi käe all töötanud ja ei oska seetõttu öelda, kui tugev ta juhina on, aga tean, et ta armastab rõhutada institutsioonide väärikust. Kindlasti on rõhutatud väärikus ka tema enda peamine kuvand ja pärisosa.\nOotan huviga, mida linnapea Klaas Tartus ette võtab. Ta on Tartus õppinud ja töötanud. Aga kas ma toetan tema kandidatuuri, sõltub sellest, mida ta volikogus ütleb, mida teha lubab ja kas ta ka kõigist lugu peab.\nEks ta natukene üllatav on. Eelmine kord tõi Reformierakond Elvast Urmas Kruuse, sest erakonna sees olid kahe leeri vahel vastuolud ja siis oli see sundkäik. Praegu on Reformierakond üsna üksmeelne ja ka volikogus on rahulik.\nMa eeldasin, et nüüd antakse vastavalt pagunitele, näiteks Verni Loodmaa või Toomas Kapp. Et võetakse see, kes on selle koha välja teeninud. Teisest küljest, miks mitte. Tal on väljast tulev pilk ja opositsioonist ei tohiks ta vastuhääli saada. See on tegelikult Klaasil esimene kord, kus ta saab tõeliselt silma torgata ja mina lausa ootan, kuidas ta plaanib linna elu käima tõmmata. Võib-olla on just tema see mees, kes lööb aknad puhtaks-säravaks ja paneb elu käima.\nMa pole Urmas Klaasiga kui linnapeakandidaadiga veel kohtunud ja ei oska praegu hinnangut anda, aga arvan, et ta on igati väärikas inimene Tartut juhtima. Kõigepealt tuleb Klaasil siiski ennast kohalikele reformierakondlastele tutvustada ja alles siis kujundan ma oma arvamuse. Aga usun, et olen tema poolt.\nSeda kohta pakuti ka mulle, aga ma tunnen ennast eraettevõtluses palju kodusemalt. Ma arvan, et olen veel liiga noor ka. Urmas Klaas on poliitika valinud ja tema jaoks on see normaalne areng. Mina ei näe ennast eluaeg poliitikas, ja korraks linnapeaks minna ei tundunud hea mõte.\nKahjuks loobusid paljud põlised tartlased, kellele ettepanek tehti, sest nad ei taha saada avalikuks süljetopsiks. Minna ja olla kõigile näägutamisobjektiks ei tundu hea mõte.