Armukadedus ja armastus, intiimsed vaenlased - paar - 2022\nPõhiline - paar - Armukadedus ja armastus, intiimsed vaenlased\nOn ekslik ja sügavalt juurdunud müüt, mis tuvastab armukadeduse armastuse puhtuse ja intensiivsusega. Armukade olemine ei tähenda, et sa armastad kedagi rohkem. "Armastamine tähendab teise isiku austamist ja aktsepteerimist, mis on vastuolus armukadedusega, mis ründavad teiste inimeste õigusi." Need on Pilar Conde, Clínicas Origeni tehnilise direktori sõnad, kelle jaoks võib armukadeduse katkemine suhetes seda negatiivselt mõjutada nii, et see on purunenud.\nArmukade inimene kardab oma partnerit kaotada või ilma põhjuseta, kuid mõlemal juhul tõlgendab armukadedus teda tegelikkust ebakindluse ja hirmu prismana. Kujutlus hakkab järk-järgult kattuma faktidega ja see on siis, kui kahtlused tekitavad nõudmatuid küsimusi, mobiiltelefoni, WhatsAppi, teie e-posti ja teiste erasektori jälgimist. Kuigi see "uurimine" näitab, et teie partner ei ole truudusetu, kui armukadedus on obsessiiv, ei ole midagi tähtsust. Vastupidi, ta arvab, et kõik üksikasjad, vihje või kõne kinnitavad tema kahtlusi.\nArmukadeduses pole see sina, see mina\nArmukade, selgitab ekspert, leiab alati põhjuseid, kus neid ei ole, ning leiavad alati tõendeid, et kinnitada nende halvimat hirmu. Probleem ei ole aga teises, vaid nende sisemuses, enesehinnangu ja nende võimaluste usalduse puudumisel. Kui seda ei hinnata, selgitab Conde, et ta ei saa aru, miks tema partner võib teda armastada. Kõigepealt usaldage, kahtlustate hiljem.\nNeed inimesed kannatavad palju psühholoogiliselt ja tulevad esile füüsilise valu, koos ärevusega, mis takistab neil armastust nautida, kuid elust üldiselt. Nende jaoks soovitab Pilar Conde professionaalset abi, ravi eksperdiga, mis võimaldab neil näha, kus probleem on. Samuti soovitab see noorukite vanematel jälgida sellist käitumist oma lastel ja kui nad jälgivad armukadedusprobleeme, sest selles vanuses on loodud tulevaste suhete suunised.\nTeisest küljest on soovitatav, et paar armukade läheks teraapiasse, kui ta nõustub ja kinnitab jälle käitumist, kas hirmust või tõelisest abistamise soovist.\n6 nõuandeid paari armukadeduse kontrollimiseks ja ületamiseks\n1. Alusta armastades ennast. Hinda oma tugevusi ja tugevusi, otsida hobid ja seadke endale eesmärgid. Mõtle, et enne oma partneri tundmist oli teil sama väärtus nagu inimesel.\n2. Suhtle oma partneriga. Väljenda ennast ja ütle talle, mida te teatud juhtudel tunnete. Teie kahe vahel leiad lahenduse, mis aitab teil oma hirmu kontrollida, ilma et teie partner peaks oma hirmu vältimiseks muutma.\n3. Austa oma ruumi. Püüdes kogu oma aega pühendada, ei väldita võimalikku pettust ja tekitatakse hämmingut.\n4. Ära võrdle seda suhet eelmiste suhetega. Mõtle, et kui olete minevikus pettust elanud, ei pea see nüüd sama juhtuma.\n5. Vältige negatiivseid mõtteid. Armukadedus on ebareaalne ja tuleneb meie enda kujutlusvõimest. Püüdke eristada ja mitte lubada, et need mõtted viiksid armukade käitumisele.\n6. Hoidke rahu. Kui teil on rünnak, hingake ja oodake, kuni see juhtub. Enne oma partneriga rääkimist ja mistahes tegu süüdistamist proovige vähendada oma viha ja närvilisust. Ära lase tal enam minna.\nSooline vägivald ja armukadedus\nArmukadedus ei pruugi tingimata kaasa tuua soolist vägivalda, kuid nagu me teame, on need seotud võimu ja kontrolli olukorraga, mis võivad halveneda agressiivsusteks, rünnakuteks ja muudeks sellisteks ilminguteks. Seetõttu peaks partnerite käitumine, mis hõlmab meie läheduse, meie igapäevaste liikumiste ja sõprussuhete selgitusi, meid kõigepealt kahtlustama ja hoiatama võimaliku vägivaldse käitumise eest tulevikus.\nIsiku kontroll ja manipuleerimine nende sotsiaalse keskkonna isoleerimiseks ei ole ainuüksi füüsilise vägivalla tunnused. Jah, nad on psühholoogiline kuritarvitus ja alati ohu märk.\nNõuanded: Pilar Conde. Clínicas Origeni tehniline direktor\nLasta lapsel ja luba 32 nädalat. Seda nõuavad algatuses rohkem kui 200 000 inimest. Me ütleme teile


Järgmisel kolmapäeval sarnanevad teeolud juba talvistele tingimustele (04.11.2021 15:47)\nIlma ülevaade 5.11.21 - 11.11.2021\nPildistatud 26.09 kuni 31.10 igal pühapäeval. Siit kenasti näha, kuidas loodus muudab värve. Pildistatud Muhus, Pädaste külas\nReede (5.11) öösel liigub Läänemere lõunavete kohalt kiiresti põhja-kirde suunas uus aktiivne madalrõhkkond, jõuab hommikul juba Eesti rannikule ning õhtul Soome. Tihedad vihmapilved jõuavad juba öö hakul Saare- ja Hiiu- ja Pärnumaale ning laieneb kiiresti üle maa. Õhurõhu kiirete muutuste foonil tõuseb tuul tugevaks, kagu- ja lõunatuul tugevneb puhanguti 12, saarte rannikul 14 m/s. Päev jätkub vihmahoogudega, õhtul sajud hõrenevad. Puhub võrdlemisi tugev lõuna- ja edela-, saartel ja rannikul lääne- ja loodetuul. Õhutemperatuur on öösel 3..8°C, hommikuks tõuseb, päeval on 6..9°C.\nNädalavahetusel saab Läänemere ümbruses valitsevaks tugev õhuvool läänekaarest, milles kanduvad üle Eesti vaheldumisi sajusema ilmaga madalrõhulohud ja nende järel muutub ilm üle kiirustavate kõrgrõhuharjade mõjul üürikeseks kuivemaks.\nÖöl vastu laupäeva (6.11) on esialgu sadusid hõredalt, pärast keskööd aga läheneb merelt niiskema õhuga madalrõhulohk, jõuavad sajupilved, liiguvad sisemaale ning päeval sajab laialdaselt vihma, õhtu poole muutuvad sajud harvemaks, aga sekka võib ka lörtsi tulla. Puhub tugev läänekaare tuul. Õhutemperatuur jääb ööpäeva vältel suuremal osal Eestist vahemikku 4..7°C.\nÖöl vastu pühapäeva (7.11) liigub üle selgema taevaga kõrgrõhuhari. Õhutemperatuur langeb sisemaal selgineva taeva korral alla 0°C, rannikul jääb 5°C-st kõrgemale. Läänekaare tuul tõmbub tagasi, aga seda vaid lühiajaliselt. Hommikul saartel ja Liivi lahe ääres pilvisus taas tiheneb ja hakkab vihma sadama. Tuul pöördub lõunasse ja kagusse, põhjarannikul itta ning tugevneb, sest Skandinaaviast on lähenemas uus aktiivne madalrõhkkond. Päevaks laieneb sadu üle Eesti, vihma sekka tuleb sisemaal ka lörtsi. Ilm on kõle, õhutemperatuur valdavalt alla 5°C, saartel ja õhtu poole ka mandri lõunaosas tõuseb 7..10°C-ni.\nEsmaspäeva (8.11) öösel liigub madalrõhkkond Läänemerelt itta, selle täpsem trajektoor vajab veel täpsustamist, sest uute andmete kohaselt on madalrõhkkonna kese taas üle Eesti liikumas. Sel juhul katab Põhja-Eestit madalrõhkkonna külmem põhjaserv ja sadu tuleb alla nii vihma kui lörtsina ning puhub tugev kirdetuul, õhutemperatuur jääb napilt üle 0°C. Lõuna-Eesti aga jääb soojemasse ja vesisemasse lõunatiiba, tuul on tasasem ja valdavalt lõunakaarest, õhutemperatuur on 5°C ümber. Päeval eemaldub madalrõhkkond Venemaale ja selle järel pöördub tuul kõikjal põhjakaarde ja on tõenäoliselt tugev. Põhjakaarest tungib sisse külmem õhumass ja sajuhooge on nii vihma kui lörtsina. Õhutemperatuur on 2..5°C piires.\nTeisipäeval (9.11) eemaldub madalrõhkkond Venemaa keskoblastite poole ja selle järel kandub Läänemere äärde põhjakaarest külma juurde. Tõusva õhurõhu foonil pilved hõrenevad ja saju võimalus väheneb. Üksikuid sajuhooge jõuab mere kohal arenevaist pilvedest eelkõige rannikualadele ja alla tulevad need nii vihmana kui tahkel kujul vesise lume ja lumekruupidena. Põhjakaare tuul on tugevam öösel, päeval rahustab tugevnev kõrgrõhuhari tuule. Õhutemperatuur langeb öösel sisemaal -1..-4°C-ni, rannikul jääb napilt plusspoolele, päeval ulatub napilt üle 0°C, aga õhtu poole langeb kiiresti ning siis tuleb valmis olla libeduseks.\nKolmapäeval (10.11) sarnanevad teeolud talvistele tingimustele. Norra rannikule jõuab uus aktiivne madalrõhkkond, laieneb üle Skandinaavia Läänemere äärde ja tõstab edelatuule tugevaks. Taevas kattub pilvedega ja saabuv sadu algab lume ja lörtsina ning läheb siis saartest alates üle vihmaks, sest õhuvool pöördub edelasse ning saabub soojem õhumass. Öösel on õhutemperatuur suure tõenäosusega mandril veel alla 0°C, saartel ja läänerannikul tõuseb üle 0°C, päeva jooksul jätkub õhutemperatuuri tõus ka mandril.\nNeljapäeval (11.11) katab Läänemere ümbrust madalrõhkkonna sooja õhuga lõunaserv ning õhutemperatuur on ööpäevaringselt üle 0°C. Puhub tugev edelatuul. Aeg-ajalt sajab vihma.\nUue nädala alguses võime jääda madalrõhkkonna külmemasse põhjaserva ja sadu tuleb siis alla nii vihma kui lörtsina (03.11.2021) Loojang Reinevere 29.10.2021 Foto: Ain Avik Ilma ülevaade 4.11.21 - 10.11.2021\nKesknädal tuleb sajune, reede ka tuuline ja uus nädal võib lörtsi tuua (02.11.2021) Hall hommik 30.10.2021 Mädajärv Foto: Birgit Vaarandi Ilma ülevaade 3.11.21 - 9.11.2021\nÕhutemperatuur aegapidi langeb, kuid jääb valdavalt nullist kõrgemale (01.11.2021) Valgepõsk-laglede sügisränne Harku järve ääres 30.10.2021 Foto: Aime Pae Ilma ülevaade 2.11.21 - 5.11.2021\nEes on ilus ja kohati udune nädalavahetus (29.10.2021) Hommik Kukevere alleel. Järvamaa 28.10.2021 Foto: Ain Paloson Ilma ülevaade 30.10.21 - 5.11.2021\nNovembri esimesed päevad tulevad üsna soojad (28.10.2021) Hommikul 09:30 enne udu tekkimist 28.10.2021, Tallinn Foto: Merike Valdlo Ilma ülevaade 29.10.21 - 4.11.2021\nKeskmisest soojemad ilmad jätkuvad (26.10.2021) Sügis meile ei loe 24.10.2021 Muraste Foto: Koidula Kliimann Ilma ülevaade 27.10.21 - 2.11.2021\nOktoobri lõpp tuleb tavatult soe (25.10.2021) Noppimas viimaseid marju 19.10.2021 Mustamäe Foto: Koidula Kliiman Ilma ülevaade 26.10.21 - 1.11.2021\nHeitlikud sügisilmad jätkuvad (22.10.2021) Sügis möllab Meriväljal 22.10.2021 Foto: Päivi Palts Ilma ülevaade 23.10.21 - 29.10.2021\nReede tuleb tormine, laupäeval saabuv jahedus võib lörtsi või lumekruupe tuua (21.10.2021) Tuuline päev Merivälja muuli juures 17.10.2021 Merivälja Foto: Birgit Vaarandi Ilma ülevaade 22.10.21 - 28.10.2021\nIlm läheb tormiseks (21.10.2021) Foto: Merike Valdlo Gotlandi poole liigub uus aktiivne madalrõhuala, mis õhtul kiiresti süveneb ja selle vahetus läheduses algab meil saartel ja Liivi lahe ümbruses jõuline edela- ja lõunatuule tugevnemine. Tulemas on selle sügise esimene tõsisem torm. Vihmasadu ühes tugeva tuulega laieneb üle maa.\nNeljapäev tuleb soe, reede tuuline ja laupäeval algab jahedama õhu sissetung (20.10.2021) Taevas oli pidevas muutuses 16.10.2021 Raplamaa Foto: Ingrid Tiitre Ilma ülevaade 21.10.21 - 27.10.2021\nKolmapäeval algab soojema õhumassi sissetung ja neljapäeval tõusevad päevased maksimumid 11...15 °C-ni. (19.10.2021) Roosid veel õitsevad 17.10.2021 Toila Foto: Koidula Kliimann Ilma ülevaade 20.10.21 - 26.10.2021\nNädala keskpaik tuleb soe, kuid nädalavahetus kõle (18.10.2021) Lainepüüdja 17.10.2021 Merivälja Foto: Birgit Vaarandi Ilma ülevaade 19.10.21 - 26.10.2021\nSügis süveneb (15.10.2021) Peaaegu lehdedeta 12.10.2021 Raplamaa Foto: Ingrid Tiitre Ilma ülevaade 16.10.21 - 22.10.2021\nReede tuleb tuuline ja vihmane, nädalavahetusel on veel üksikuid sajuhooge (14.10.2021) Sügise värve Kõrvemaal 13.10.2021 Foto: Päivi Palts Ilma ülevaade 15.10.21 - 21.10.2021\nNorra rannikult lähenev aktiivne madalrõhkkond tõstab tuule tugevaks ja reedel laieneb vihmasadu üle maa (13.10.2021) Kuldne sügis 12.10. Muhu Foto: Kalmer Saar Ilma ülevaade 14.10.21 - 20.10.2021\nSisemaal on öökülma tulemas (12.10.2021) Kaks tilka Pildistatud 10.10.2021 Foto: Peep Loorits Ilma ülevaade 13.10.21 - 19.10.2021\nIlm läheb külmemaks (11.10.2021) Rasvatihane 8.10.2021. Laagri Foto: Ain Avik Ilma ülevaade 12.10.21 - 18.10.2021\nKagunurgas on öökülma oodata (08.10.2021) Hommikusöögi otsingul 2.10.2021 Põlvamaa Foto: Kadri Veskioja Ilma ülevaade 9.10.21 - 14.10.2021\nSügisilma ülevaade (07.10.2021) Sügis Pirita jõe ääres 6.10.2021 Foto: Päivi Palts Ilma ülevaade 8.10.21 - 14.10.2021\nLäheb tasapisi jahedamaks (06.10.2021) Punetav taevas 6.10.2021.Laagri Foto: Ain Avik Ilma ülevaade 7.10.21 - 13.10.2021\nSügis läheb rohkem sügise moodi (05.10.2021) Astumine sügisesse 4.10.2021 Läänemaa tervisetee Foto: Ülle Kütsen Ilma ülevaade 6.10.21 - 12.10.2021\nKuni pühapäevani hoiab idapoolne kõrgrõhuala suuremad sajud meist eemal (04.10.2021) Sügis Põlvamaa 30.09.2021 Foto: Kadri Veskioja Ilma ülevaade 5.10.21 - 11.10.2021\nLõunakaarest kandub meile soojemat õhku (01.10.2021) Latvade kirjad 26.09.21 Raplamaal Foto: Anne Aaspõllu Ilma ülevaade 2.10.21 - 8.10.2021\nNädalavahetus tuleb tuuline, kuid soe (30.09.2021) Päevakübar päikeses Kiili vald 27.09.2021 Foto: Helen Jõeorg Ilma ülevaade 1.10.21 - 7.10.2021\nSügis jätkub pilvise ja tuulisena, nädalavahetusel on laiguti ka selgemat taevast (29.09.2021) Metsa vaikuses 23.09.2021 Põlva vald Foto: Kadri Veskioja Ilma ülevaade 30.09.21 - 6.10.2021\nSeptembri lõpp ja oktoobri algus püsivad üsna soojad, vaid selged ööd toovad öökülma (28.09.2021) Sügis maalib 25.09.2021 Raplamaa Foto: Ingrid Tiitre Ilma ülevaade 29.09.21 - 5.10.2021\nTeisipäeval kattub taevas sügisele omaselt õhukese madala pilvekihiga, nädalavahetusel on loota pilvekihi hajumist (27.09.2021) Seal, kus meri muutub taevaks. Klooga-rand 22.09.2021 Foto: Koidula Sippol Ilma ülevaade 28.09.21 - 3.10.2021\nIlm läheb veidi soojemaks (24.09.2021) Joovikas ruskab 18.09.2021 Viru raba Foto: Birgit Vaarandi Ilma ülevaade 25.09.21 - 1.10.2021\nPühapäeval kerkib päevasoe Lääne-Eestis päikese kaasabil kuni 15 °C-ni (23.09.2021) Õitel 18.09.2021. Reinevere Foto: Ain Avik Ilma ülevaade 24.09.21 - 30.09.2021\nPeale külma ööd tõuseb tuul ja vihmapilved jõuavad päeva peale saartele, õhtul mandrile (22.09.2021) Pilves õhtu Klooga rand 18.09.2021 Foto: Koidula Sippol Ilma ülevaade 23.09.21 - 28.09.2021\nReedel kandub meile madalrõhkkonna lõunaserva mööda soojemat õhku (21.09.2021) Taevas 19.09.21Reinevere Foto: Ain Avik Ilma ülevaade 21.09.21 - 28.09.2021\nÖö on õhus nappide plusskraadide ja maapinnal hallaohuga (20.09.2021) Värvilised lehed Pildistatud 19.09.2021 Foto: Peep Loorits Ilma ülevaade 20.09.21 - 26.09.2021\nNädalavahetusel kannab õhuvool kirde poolt külma juurde (17.09.2021) Noorkuu 15.09.2021 Foto: Ain Avik Ilma ülevaade 18.09.21 - 24.09.2021\nIlm jätkab kõledal kursil (16.09.2021) Vaade Pirita poole 14.09.2021, Kadriorg Foto: Merike Valdlo Ilma ülevaade 17.09.21 - 23.09.2021\nIlm läheb kõledaks (15.09.2021) Heinapallid Tartu vald 14.09.21 Foto: Sirjoos Ilma ülevaade 16.09.21 - 22.09.2021\nHomme laieneb Põhja-Euroopa kohal tugevnev kõrgrõhkkond servaga üle Eesti ning rahustab päeva peale tuule. Põhjakaarest jätkub jaheduse sissetung (14.09.2021) Linnuke oksal 10.09.2021 Pärnumaa Foto: Anu Kungla Ilma ülevaade 15.09.21 - 21.09.2021\nIlm läheb jahedaks, selgematel öödel lisandub hallaoht (13.09.2021) 11.09.2021 Jõgevamaal Foto: Peeter Rokk Ilma ülevaade 13.09.21 - 20.09.2021\nTeisipäeval tungib põhjakaarest sisse külm õhumass (11.09.2021) Päevatera vajub üle serva 09.09.2021 Suurupi Foto: Birgit Vaarandi Ilma ülevaade 11.09.21 - 17.09.2021\nJärgmisel nädalal on hallaöid oodata (09.09.2021) Päikeseloojang 04.09.2021 Virtsu Foto: Koidula Kliimann Ilma ülevaade 10.09.21 - 16.09.2021


Bond skyfall esietendus 50. aastapäeva tähistamine | EE.DSK-Support.COM\nHerta Elviste ــ 3 mai 2017\nDaniel Craig ütles teisipäeval oli see olnud "päris au" mängida James Bond frenchise 50. Juubeliaasta, kui ta juhtis viis kuni punane vaip esietendusest "Skyfall" Londonis.\nKarm Craig, muutes oma kolmanda matka James Bond, järgnes filmi teised tähed, sealhulgas Judi Dench uuesti mängides oma kontroller "M" ja hispaania näitleja Javier Bardem, alias spioon uusim Nemesis Raoul Silva.\nPärija Briti troonile Prince Charles osales sõelumine, mis Sobivalt toimus keset Regal hiilgus Royal Albert Hall.\nVabastamist "Skyfall" on eriline resonantsi, sest see on pool sajandit sel kuul kuna Bond sammus stiilselt filmiks esimest korda "Dr. No".\n"See on lihtsalt tõeline au olla osa sellest ja on võimalus teha filmi selles 50. Aastal," Craig ütles Sky News punasel vaibal, kus külalised esitatud viimase tohutu kuld 007 logo ja klassikaline Aston Martin.\n"Ei ole midagi päris meeldib, kuid see tundub veelgi erilisem minu jaoks kui need, mis on läinud enne," Craig ütles esietendus.\nIn "Skyfall", Suurbritannia välisluureteenistus MI6 satub rünnaku alla, jättes Bond jälile ohtu.\nOscari võitnud lavastaja Sam Mendes käed "M" tähtsamat rolli kui viimastel Bond seiklusi, andes Dench võimaluse arendada oma turtsakas isiklik suhe Craig Salapärane 007.\n"Seal oli palju rohkem uurida - jätkamine, mis on toimunud meie mitme aasta jooksul," Dench ütles esietendus. "Ma boss teda kogu aeg."\nTa ütles Bond filmides jäi populaarne 50 aastat, sest "ta (on) lihtsalt väga British" ja "kangelane, et me armastame".\nIsegi veteran kümneid filme, tegutsedes Bond filmi oli ainulaadne kogemus, Dench ütles BBC TV.\n"See on üsna erinev muu film. Ja nad sind väga, väga teretulnud ja nad teevad te tunnete osa frenchise ja osa pere."\nMendes vahepeal kirjeldatud saajaks tema esimene Bond film närvi-wracking kogemus.\n"Sa otsid pärast midagi, mis on avalik omand ja teil on seda ravida korralikult," ütles ta enne seansi algust.\n"Tahtsin teha filmi, mida ma tahaks näha. Kui sa kulutad liiga palju aega muretsemata Bond maailma soovib, ei ole täiuslik Bond. Ja ma lihtsalt tahtsin suunata minu sisemine 13-aastane poiss. "\nMuud valgustite hulka Ralph Fiennes ja Ben Whishaw, mängides noorem versioon Bond vidinaid mees "Q" kui tema eelkäijad Desmond Llewelyn ja John Cleese.\n"Skyfall" avaneb suurejooneline stseen Istanbuli turul, kuid naaseb koju maapinna terrorirünnak Londonis.\nTema kaks eelmist väljasõite "Casino Royale" ja "Quantum of Solace", 44-aastane Craig mänginud Bond kui loomakasvatushooned olemasolu, mis kriitikud ütlevad on palju lähemal agent kujutamise romaanid tema looja Ian Fleming.\nCraig ütles, et ta lootis "Skyfall" näitaks helgemat poolt ka.\n"See on hea, tihe storyline aga see on täiskasvanud mitmel viisil. See sai ka palju nalja, ja inimesed võivad olla üllatunud sellest, et seal on kergus touch filmi, mis ei ole olnud viimase kahe , "ütles ta Time Out ajakiri sel kuul.\nTime Out kriitik leidis, et see "tugev eristusvõime Bond filmi" - kiitust kordas kõige arvustajad.\nThe Daily Telegraph on arvustaja ütles, et kuigi Bond klambrid jäi - kiired autod, ilusad naised, kõrgtehnoloogia vidinaid ja viina Martinis - see oli "villid koomiksiraamat escapade", et ta ennustas on "stratosfäärne hitt".\nBond frenchise on läinud edasi saanud üks edukamaid ajalugu, 22 filmi vabastatakse seni võttes üle viie miljardi dollari (EUR 3, 8 miljardit).\nLa La Land on suur võitja Golden Globe\nTaylor Swift on vastuoluline võrreldes tapetud Nicole Brown Simpsoniga\nKeke Palmer avaneb lapsepõlve moonutamisest\nRomeo Beckham soovib emal lasterõivastust teha\nDenzelil on ikkagi Midasi side!\nKuulsuste intervjuu: Diane Kruger\nNäitleja Thami Mngqolo lööb paberil "vales"\nComedians austab Jay Lenot huumori auhinna üle\nJustin Bieber kõneleb vanast supermodellist!


Peatükk ilmus raamatus „Imekaunis Antarktika”, Looduse Raamatukogu, 2014, lk. 34-46.\nImetlusväärne, kui karmides tingimustes on mõned elusolendid endale sobiva elupaiga leidnud. Yellowstone’i rahvuspargi (USA) kuumaveeallikatest on avastatud vähemalt +113 °C, Lõuna-mandrilt aga –83 °C juures elavaid mikroorganisme. Madalaim Antarktises ja kogu maakeral mõõdetud maalähedase õhukihi temperatuur on –89,2 °C, kuid mõned sinivetikad on katse-tingimustes kahjustusteta elanud –190 °C juures nädalaid. Ida-Siberi Oimjakoni kiltmaa jakuudid ning Liibüa kõrbete tuareegid on näited äärmuslike temperatuuridega kohastunud inimestest, Siberis näitab kraadiklaas talvel –70 °C ja Põhja–Aafrikas suvel +50 °C. Siiski tuleb meil nõustuda palju-kogenud Roald Amundseniga, et külma ja näljaga inimene ei harju. Erivahendeid kasutades suuda-vad inimesed küll üle elada Antarktise Vostoki jaama talve, kus 6 kuu kestel võib õhutemperatuur langeda alla – 80 °C, kuid tüüpiliselt kaotatakse talvitusega Vostokis 10 kilogrammi kehakaalust ning keegi ei viibi seal korraga üle ühe aasta. Paljudele olenditele on polaaralad aga harjumuspärane kodu, kust lahkumine kujuneks saatuslikuks. Vaatleme, milline on kliima Lõunanabamaadel ja -meredel ning kes ja kuidas seal elab.\nJuunist oktoobrini on Antarktise randu uhtuvate merede pindmine 100 meetri paksune veekiht ühtlaselt külm, alates –1,9 °C mandri lähedal, kus seda jahutab jää, kuni 1–2 °C polaarfrondi juures. See 50–60 kraadi lõunalaiuse vahel asuv 30 - 50 km laiune ala eraldab Lõunaookeani muust maailmamerest. Novembrist märtsini tõuseb ülemise 50-meetrise kihi temperatuur polaarfrondi\nlähedal 4–5 °C, kuid allpool, 100–300 m sügavuses, valitseb aastaringi temperatuur 0 °C ringis. Niisiis on Lõunaookean ühtlaselt külm. Lisaks on kogu lõunapolaarpiirkond, Kesk-Antarktis välja arvatud, väga tuuline.\nLõuna-Georgia, Kergueleni ning Heardi ja McDonaldi saared asuvad antarktilise konvergentsi läheduses. Lõuna-Georgial on augusti keskmine õhutemperatuur –2, veebruaris 5–7 °C, Heardi saarel on suvi mõni kraad külmem. Kuigi Grytvikenis Lõuna-Georgial oli 30 vaatlusaasta abso-luutne maksimum 23,9 ning absoluutne miinimum –13,9 °C, näitab viimanegi arv Lõunaookeani stabiliseerivat mõju saarte kliimale.\nSiia gruppi liigitatakse harilikult Lõuna-Shetlandi, -Orkney, -Sandwichi ja Balleny saarestikud ning Bouvet, Scotti ja Peeter I saared. Keskmine õhutemperatuur on talvel –10 ja suvel 0 °C, enamat ei luba niiske ja pilves suvine ilmastik. Absoluutseks maksimumiks on Lõuna-Orkneyl mõõdetud 14 ja absoluutseks miinimumiks –40 °C.\nAntarktise rannik koos mõne kilomeetri kaugusele jäävate saartega\nSeal on keskmine õhutemperatuur suvel 0 kuni –3 (absoluutne maksimum 10 °C), talvel –16 kuni –18 °C (absoluutne miinimum –40, kaugemal lõunas kuni –60 °C). Suhteliselt soojad suvised tempe-ratuurid tulenevad oaaside lumevaba pinna soojenemisest ööpäevaringselt ergavas päikeses. Külma kõrval teevad elutingimused karmiks tugev tuul ja kuiv õhk, see on polaarkõrb. Järvedes on tüüpi-line veetemperatuur 0–4 °C, harvad äärmused on ulatunud –20 kuni + 25 °C.\nMandril oleneb õhutemperatuur tugevasti sellest, kui kaugel on meri ja kui kõrgel selle pinnast asuda. Vostoki jaamas, mis asub 3500 meetri kõrgusel ja 1500 kilomeetri kaugusel merest on kesk-mine õhutemperatuur jaanuaris –33 (maksimaalne –14) ja augustis –68 (minimaalselt –89,2 kraadi). Keskmiselt vastavalt 5 ja 10 kraadi soojem on 700 meetrit madalamal ja 900 kilomeetri kaugusel rannikust asuvas Amundseni–Scotti poolusejaamas. Ligi 4100 meetri kõrgusel asuva Kunluni jaama lähedal mõõdeti hiljuti satelliidiradiomeetri abil jääpinna temperatuuriks –93 °C, kuid jääpind ongi tavaliselt külmem kui õhk 2 meetri kõrgusel meteoonnis, kus tehakse kliima-uuringute standardvaatlusi. Ere päike soojendab kaljusid ja sulatab nendega külgnevat lund ka mõnesaja kilomeetri kaugusel poolusest. Valdav antitsüklon jahutab veelgi mandri sisealade külma õhku, mis on eriti kuiv, ning külmana muudab väga vingeks ka kerge tuule.\nElu lõunapolaarjoone taga\nVere asemel antifriis\nOokeanis vohab lõunapolaarpiirkonna kõige rikkalikum elu, mis põhineb eelkõige ränivetikate massilisel produktsioonil ülemistes veekihtides ja triivjääs. Neist toituvad vähilaadsed, tähtsaim on hiilgevähk e krill (Euphausia superba), kelle raskesti hinnatav biomass oma 125–750 miljoni ton-niga on tõenäoliselt suurem kui ühelgi teisel loomaliigil Maal.\nHiilgevähi pikkus ulatub 6 sentimeetrini ja kaal 2 grammini. Väike vähike paistab silma pikaea-lisusega, elades kuni 6 aastat vanaks.\nPildil: Krill e. hiilgevähk kasvab kuni 6 cm pikkuseks ja 2 g raskuseks, nende kogubiomass on suurem kui ühelgi teisel loomaliigil Maal. Ta on kalade, pingviinide, hüljeste ja vaalade põhitoidus. VIKIPEDIA\nVähikesed elavad parvedes tihedusega 10 000 kuni 30 000 isendit kuupmeetris. Sobivaim veetem-peratuur on neile –1,3… +3 °C ning nad on ülitähtis toiduallikas kaladele, pingviinidele, hüljestele ja vaaladele. Krill ise toitub olulisel määral jää alapinnal arenevatest vetikatest ning regionaalse klii-masoojenemisega kaasnenud merejää vähenemine Bellingshauseni ja Amundseni meres on vähendanud krilli ja suurendanud vaba vett eelistavate salpide e meritünnikute arvukust.\nLõunaookeani kalad on erakordselt hästi kohastunud eluga jääkülmas vees (kuni –2 °C juures) ning suudavad ilmselt palju tõhusamalt energiat kasutada kui soojemate vete liigid. Nende elu-tegevus on kõige aktiivsem väga kitsas temperatuurivahemikus, sageli veidi alla null kraadi.\nPaljud liigid surevad, kui temperatuur mõne kraadi üle nulli tõuseb. Kehavedeliku külmumist takistab veres leiduv antifriis glükoproteiin, mille liitmolekuli üks pool on valk ja teine suhkur. Viimane seobki veres kasvava jääkristalli, sel ajal kui vett-tõukav valgupool takistab uute vee-molekulide ligipääsu jääkristallile. Nii alaneb vere külmumistäpp.\nImepäraselt erilised on soomusteta ja luustumata ribidega, kuni meetripikkused, värvitu läbi-paistva vere, valgete lõpuste, kahvatukollase südame ja vahakarva põrnaga jääkalad.\nJääkalad on kannatanud ülepüügi all, praegu lubatakse püüda aastas 6000 tonni. Nad on ainsad selgroogsed, kelle veres pole hemoglobiini ega lihastes hapnikku siduvat punast pigmenti, müoglobiini. Tulemusena on selle kala verel õige madal hapniku kandevõime, ent hämmastaval kombel ei jää jääkalade hapnikutarbimine alla teiste kalade omale. Nimelt on nende süda suhteliselt kolm korda suurem ning lööb 10 korda kiiremini kui ülejäänud kaladel, ka ulatub vere maht 10 protsendini keha ruumalast. Osa hapnikku jõuab kala kudedeni otsedifusioonil läbi naha, lisaks on külm vesi õige hapnikurikas ning suviti lisab sinna hapnikku veel fütoplanktoni fotosüntees.\nTähelepanuväärsed on ka maitsvad ja hinnalised kihvkalad, kes kasvavad 50 aastaga 2 m pikaks ja 135 kg raskuseks. See kahest liigist koosnev perekond on samuti kannatanud ülepüügi all, praegu lubab CCAMLR (Antarktika mereliste elusressursside kaitse konventsioon) Lõunaookeani eri piirkondades püüda kokku 16 000 tonni kihvkala aastas. Selle kõikjal maailma peentes restoranides nõutud kala jaemüügihind ulatub 50 USD/kg, mis omakorda toob kaasa röövpüüki, mille ulatust ei tea keegi.\nPildil: Noored isalonthülged Vestfoldi oaasis Ida-Antarktises. Foto: ENN KAUP\nLõunaookean on hiiglaste söödamaa\nVaalad on vaid meres elavad imetajad, vees nad ka paarituvad ja poegivad. Nende täielikult redutseerunud tagajäsemed on muutunud võimsaks horisontaalseks sabauimeks, mis on ka vaala peamine liikumiselund. Näiteks suudab saaki jahtiv mõõkvaal kihutada läbi vee kiirusega kuni 10 meetrit sekundis.\nKülma vastu kaitseb vaala keha paks nahaalune traanikiht (võib liigiti moodustada 30–40 protsenti kehamassist) ning karvkate on hõõrdumise vähendamiseks kadunud. Vaalad võivad pikaks ajaks (kuni 90 min) sukelduda isegi kilomeetri sügavusele, sest neil on lihastes tänu kõrgele müo-globiinisisaldusele suured hapnikuvarud. Muuseas tingib see pigment vaalaliha mustjaspunase värvuse. Vaala sisse- ja väljahingamine (viimast saadab kõrge aurusammas, mille kuju ja kalle lubab vaalaliike eristada) kestab paar sekundit ning vahetab kuni 90 protsenti kopsudes sisalduvast õhust (võrdluseks inimesel vaid 15 protsenti).\nVaalalisi on teada umbes 90 liiki, Antarktika vetes esineb neist 7 liiki kius- ja 12 liiki hammas-vaalu. Suurim viimastest on üksnes suviti sealmail toituv kašelott e võidisvaal. Kuni 20 meetrit pikale ja 50 tonni raskele kerele on iseloomulik suur pea, mille alalõuas on loomariigi suurimad, kuni 25 sentimeetri pikkused hambad. Kašeloti pea sisaldab kuni 5,7 tonni võidist e spermatseeti. Viimast kasutab vaal rõhu reguleerimiseks sukeldumisel, kuid inimene on seda minevikus tarvi-tanud küünalde valmistamiseks ja kasutaks küllap veel nüüdki täppisinstrumentide (sealhulgas rakettide inertsiaaljuhtimissüsteemides) hinnalise määrdeainena kui nende vaalade püüdmine oleks lubatud. Ka on kašelotil maailma suurim, 9 kilogrammi kaaluv, keeruline ja ülimalt arenenud koorega aju, millele on viidatud kui tõendile kõrgest intelligentsusest.\nSuurima iial Maal elanud looma, kiusvaalade hulka kuuluva sinivaala kogukaimad isendid on olnud kuni 34 meetri pikkused ja 190 tonni raskused. Hiigelmõõtmetele vaatamata on sinivaalal sale ja voolujooneline keha, mis lubab ujuda kiirusega kuni 50 kilomeetrit tunnis. Suurimad loomariigis on ka selle vaala kuni 600 kilogrammi raskune süda ja 3 meetri pikkune peenis. Oma peatoitu, krilli ja muid vähilisi, võib ta ööpäevas läbi oma kiuste veest sõeluda kuni 4 tonni. Saja aasta eest ujus Lõunaookeanis ligikaudu 200 000 sinivaala, aastaks 1975 oli neid vaevalt 4000. Aastast 1986 kehtib kõigi vaalade tööndusliku püügi keeld, praeguseks hinnatakse sinivaala arvukust alla 10 000.\nLõunapoolkera vetes elutseb teiste vaalade hulgas ka pool miljonit kääbusvaala, kes on kuni 10 meetrit pikad ja 13 tonni rasked. Jaapani vaalapüüdjatel on neid lubatud küttida nn teadusliku püügi sildi all 850 looma aastas, levinud seisukoht on aga, et tegelik põhjus on jaapanlaste vastupandamatu isu vaalaliha järele.\nMaakeral elab umbes 30–35 miljonit hüljest, nendest poolte kodu asub Antarktikas. Sealse seitsme liigi seas on suurimad lõuna lonthülged, väikseimad aga kahemeetrised ja kuni 200 kilogrammi raskused merikarud. Viimased olid aastaks 1930 oma hinnalise karusnaha pärast peaaegu hävitatud, järel oli mõnisada isendit Lõuna-Georgia saarel. Tänu tõhusale kaitsele ja toidukonkurentide vaala-de hävitamisele oli neid aga aastaks 1982 juba 480 000, tänapäeval 2–4 miljonit isendit, eriti Lõuna-Georgia ja ka Heardi saartel.\nLõuna lonthülgeid on hinnanguliselt ca 700 000 ning Antarktikas paljunevad nad peamiselt Lõuna-Shetlandi, -Orkney, -Georgia, Kergueleni, Prints Edwardi ja Crozet ning Heardi saarel. Mandrile tulevad nad vahel puhkama.\nIsastel on iseloomulik, londiga sarnanev koonukott, mis üle 8 aasta vanustel ripub täisea tunnuse-na üle suu. Need suurimad lihasööjad Maal on kuni 5 meetrit pikad ja 4 tonni rasked. Emased on ligi 9 korda kergemad ning neid on ühe domineeriva isase haaremis mitukümmend. Haaremi-valitsejaks saamise nimel peavad isased vihaseid võitlusi, millest annavad tunnistust ränkade haavade armid kaelal, emaste väikesed armid on mälestused üsna tormilistest paaritumistest. Nn ookeanielevandid toituvad peajalgsetest ja kaladest.\nMaakera kõige lõunapoolsem imetaja weddelli ehk sukelhüljes on 3 meetrit pikk ja kuni 500 kilogrammi raske, sealjuures on emased veidi suuremad. Nende arvukuseks hinnatakse 800 000. Nad asustavad tavaliselt rannikulähedast jääd ümber kogu mandri, tulles hingama läbi omanäritud jääaukude. Vees kaitseb külma eest nahaalune paks pekikiht, mis ulatub kolmandikuni kehakaalust. Jääl võivad sukelhülged lasta oma jäsemetel jahtuda, ka külmuda üsna õhutemperatuuri lähedale, mis aitab oluliselt soojuskadu vähendada. Ujudes on esiloivad tüüriks ja tagaloivad aerudeks, toidujahil kihutavad nad kiirusega 10 meetrit sekundis ja sukelduvad kuni 600 meetri sügavusele. Siin aitab suur veremaht, verd on kehakaaluühiku kohta kaks korda rohkem kui inimesel, lisaks on ka hemoglobiinisisaldus tunduvalt kõrgem. Ka lihaspigmendi, müoglobiini, hapnikusisaldus on märkimisväärne, inimesega võrreldes kümnekordne, ning lihastik saab sukeldumise ajal töötada hapnikureservi arvel.\nPoeg, vahel ka kaks, sünnib jääle tavaliselt oktoobris ja hakkab kiiresti kosuma. Rasvase emapiima toel kasvab hülgeimik 50 päevaga 25–30 kilolt 100 kilo raskuseks (emahüljes kaotab sel ajal oma kehakaalust 150 kilogrammi). Siis on piisavalt suurust ja kaalu, et iseseisvat elu alustada.\nKa merileopardi emased on veidi suuremad kui isased, nende kaal ulatub 600 kilogrammini ja pikkus 3,5 meetrini. Merileopardid, keda on kuni 440 000 isendit, elavad rohkem jääl kui maal ümber kogu Antarktise ranniku ja enamikul lähisantarktilistel saartel. Tegemist on jõulise kiskjaga, kes suudab veest hüpata 2 meetri kõrgusele jääle. Ta jahib teisi hülgeid, pingviine, kalu ja krilli ning ainukene arvestatav vaenlane on talle mõõkvaal. Merileopard on rünnanud inimesi nii vees kui maal, kuid teadaolevalt on vaid üks rünnak lõppenud inimese surmaga.\nKülmavapruse ordeni kavalerid\nAntarktises valitsevad kõige karmimad elutingimused ning ainult vähestes paikades on täielikult maismaalt toituvad loomakesed nendega kohaneda suutnud. Veel Kriidiajastul ja Tertsiaaris asustas Antarktist rikkalik loomastik. Täna leiame sealt vaevalt 150 liiki, kes on tulnud toime praeguses erakordselt külmas, kuivas ja tuulises kliimas. Nendeks on algloomad, keriloomad, ümarussid, loimurid, lestad ja mõned alamad putukad (hooghännalised). Suurim Antarktise maismaaloom on kuni 6 mm pikkune tiivutu (kohastumus tugevate tuultega) sääsk Belgica antarctica.\nHõre loomastik suudab eksisteerida vaid seoses siinse vaese taimkattega ning paikades, kus väljakannatamatu üldkliima foonil esineb pehmem mikrokliima. Pakase üleelamiseks on kaks põhilist strateegiat. Ühe puhul toimub alajahtumine, kusjuures kehavedelikud jäävad kuni –40 °C juures vedelaks polühüdraatsete alkoholide ja suhkrute mõjul. Teised liigid on külmumistolerantsed, mis tähendab, et nad külmuvad täiesti läbi, vähendades näiteks glütserooli abil alajahtumisel toi-muva rakuvälise külmumise kahjustusi.\nPildil: Külmavapruse Ordeni kavalerid: Antarktika loimurid e. veekarud (Tardigrada) on kuni 0,5 mm pikkused, elavad sammmalde ja samblike sees ja söövad taimerakke ning väikesi selgrootuid. VIKIPEDIA.\nLõunamandrit katvas lumes esineb vaid bakteri- ja lumevetikakooslusi. Chlamydomonas nivalis vetikad värvivad vahel suured sulavad lumealad punaseks.\nKivide vahel ja kaljudel kuni 2000 meetri kõrguseni elavad mõned hooghännalised, süües tillukesi seeni, ning mõned lestad toituvad teistest lestadest ja hooghännalistest. Mõlemad tüüpi loomad vajavad niiskust, mis on saadaval vaid savika pinnasega paikades.\nElukoosluse aluseks kuni 1300 meetri kõrguseni esinevates brüosüsteemides on samblad, samb-likud ja õhukesed vetikakiled. Tumedavärvilistel kaljudel kasvavad samblikud soojenevad päikeses tublisti üle õhutemperatuuri, luues ka selgrootutele loomakestele soodsa mikrokliima. Üsna harvad samblad toetavad rikkamat loomastikku. Peale hooghännaliste ja lestade leidub seal ka alg- ja keriloomi, loimureid ja tillukesi ümarusse. Antarktika poolsaarel rikastavad brüosüsteemi maksa-samblad ja kahte liiki õistaimed, rohututtidena kasvav antarktika kastevars Deschampsia antarctica ning nelgiline padjandtaim Colobanthus quitens, kes muudavad omakorda rikkamaks ka loomas-tiku. Kliimasoojenemine Antarktika poolsaarel on nihutanud nelgilise padjandtaime levilaid kau-gemale lõunasse.\nKõige kaugemale lõunasse levinud loomad Maal on hooghännalised, keda on leitud Lõuna-Viktoria maa mägedes 84. laiuskraadil. Suurimal kõrgusel, 3600 meetrit, on leitud elamas loimu-reid, kes on tavaliselt 0,5 mm pikkused, tüsedad olendid nelja paari jalgadega. Need loomakesed tulevad toime 60–65 °C talvepakases. Katsetingimustes on suutnud loimurid päevade kaupa taluda –200 °C temperatuuri. Nad on võimelised vähendama oma veesisaldust alla 3 protsendi ning 10 aastase tardumuse järel rehüdratiseeruma, toituma ja paljunema.\nValge maniski ja musta frakiga rasvahani\nPingviinid on Antarktika kõige levinumad linnud, kes elavad kõige karmimas keskkonnas ja kelle kolooniates on neid vahel kuni miljon paari, rohkem kui mõnes suurlinnas inimesi. Neid sotsiaal-seid olendeid peetakse Antarktika sümboliks. Hinnanguliselt pesitseb lõunapolaarpiirkonnas\numbes 20 miljonit paari pingviine kuuest liigist, ülejäänud 12 pingviiniliigi pesitsuspiirkond ulatub lõunapoolkera jahedatest vetest kuni Galapagose saarteni ekvaatoril.\nKui pingviinid suudakski ületada ekvatoriaalveed ja jõuda Arktikasse, leiaksid nad seal, et vastava ökoloogilise niši on juba hõivanud lunnid, kelle arenenud lennuvõime päästab neid ka maapealsete\nkiskjate käest. Paljunemistsükkel on pingviinidel ajastatud täpselt nii, et pojad kooruvad ja iseseis-vuvad ajal, mil on kõige rohkem toitu. Pesitsemise edukus sõltubki toidu kättesaadavusest ning kui ulatuslik merejää püsib kaua, jääb ellu vähe tibusid. Pingviinid toituvad kaladest, peajalgsetest ja vähilaadsetest, Antarktikas siiski peamiselt krillist. Täiskasvanud pingviinidel pole maapealseid vaenlasi, kuigi nende mune ja poegi jahivad röövännid ja tormilinnud. Vees kütivad pingviine leopardhülged ja mõõkvaalad.\nNimetus pingviin tuleneb ladinakeelsest tüvest, mis tähendab rasvast. Varasemas eesti keeles oligi ta rasvahani. Lennuvõimetuid pingviine peeti kaua kõige primitiivsemateks lindude seas, kuid nüüd teame, et nad on pakase ja merelise eluga kõige paremini kohastunud sulelised. Fossiilid näitavad, et pingviinid lahknesid lendavatest lindudest ca 50 miljoni aasta eest. Vähemalt 25 liiki on tänaseks välja surnud, mõned olid nüüdsetest suuremad. Suurim neist oli kuni 180 sentimeetrit pikk ja ligi 100 kilogrammi raske hiigelpingviin Pachydyptes ponderosus.\nPildil: Eeselpingviin Kuningas George'i saare rannavees. Foto ENN KAUP\nLühikesed suled moodustavad justkui katuselaastud paksu veekindla väliskihi, mille all on sooja-pidavad kohevad suled. Kuni 7 sentimeetri paksune nahaalune rasvamantel on kohane külmas vees ja õhus ning aitab üle elada pikki paastumisi. Soojapidavus võib olla liigagi hea, tekitades ülekuu-menemist suvekuudel.\nPingviinidel on voolujooneline keha ning loibadeks arenenud tiivad, mis lubavad vee all kuni 10 meetrit sekundis ujuda ning kuni 250 meetri sügavusele sukelduda. Erinevalt lendavatest lindudest on neil tihedad luud. Lühikesed jalad on keha tagaosas ja moodustavad koos jäiga sabaga tõhusa veealuse rooli, kuid muudavad maapealse astumise kohmakaks taarumiseks. Üle sileda jää ja lume libisevad nad „kelgutades”, lükates ennast edasi tiibade ja jalgadega. Jalgade ülaosas on soojus-vahetid, mis võtavad soojust jalalabadele voolavalt verelt ja annavad selle sealt naasvale verele. Jalgade verevoolu vähendamine külmas on teiseks nutikaks mooduseks, mis aitab pingviinidel tunde jääl seista.\nAntarktika pingviinid on väga arvukad, eelkõige just sellepärast, et nende elupaik asub kaugel inimasulatest, ning lähemas tulevikus nad otseselt ohustatud ei ole. Siiski on nad väga sõltuvad oma toiduvarude (kalad, peajalgsed, krill) suhtes ning seepärast reguleerib CCAMLR nimetatud liikide püüki. Antarktika poolsaare piirkonna soojenemine viimasel ajal on vähendanud talvise merejää ulatust, mis omakorda on loonud uusi pesitsusalasid vaba vett eelistavatele valjaspingviinidele.\nPildil: Adeeliapingviinil on tavaliselt kaks poega. Foto ENN KAUP\nTriivjääd eelistavad adeeliapingviinid peavad rändama kaugemale lõunasse. Adeeliapingviinid on justkui mehikesed õhtuülikonnas ning näivad pingviinide maailma kärmete koomikutena. Prantsuse Antarktika uurija Jules Dumont d’Urville andis neile nime aastal 1840 oma naise Adele’i järgi. Nad elavad üle 16 aasta vanuseks. Talve veedavad nad triivjääl ja suveks liigu-vad Antarktise rannikule pesitsema. Ranniku jäävabadel aladel ja saartel pesitseb umbes 2,5 miljonit paari, koos keiserpingviinidega on nad kõige lõunapoolsemad pingviinid. Pesad asuvad kolooniates üksteisest nokalöögi kaugusel ja koosnevad kivikestest. Kahe muna ligi 5-nädalasel haudumisel osalevad mõlemad vanemad. Mul oli juhust täheldada, et Maiolli saare koloonias Molodjožnaja jaama lähedal koorusid esimesed tibud 24. detsembril nii 1972. kui ka 1988. aastal. Põnev on istuda koloonia kõrval, jälgida linde ja avastada, et neile pole sugugi võõrad mitmesugused inimestelegi omased kombed, nagu varastamine (varguse objektiks on pesakivid), üleaisalöömine e abielu-rikkumine, homoseksuaalsus (noorte pingviinide hulgas), nekrofiilia ja palju muudki veel.\nValjaspingviinid pesitsevad merelis-antarktilistel saartel ja Antarktika poolsaarel. Ligi 8 miljoni pesitsuspaariga on nad kõige arvukamad Antarktika pingviinid. Nokka ja jalaküüniseid abiks võttes ronivad nad kõrgetele nõlvadele, mis kevadel esmalt lumest vabanevad, ja rajavad sinna oma pesapaigad. Aasta-aastalt pesitsetakse sama partneriga, kellega koos hautakse kordamööda, kokku veidi üle 5 nädala, oma kahte muna. Koloonias on valjaspingviinid väga lärmakad ning ründavad iga inimest, kes nende territooriumile tungib.\nPildil: Sulgivad valjaspingviinid Kuningas George'i saarel. Foto ENN KAUP\nEeselpingviinide pesitsusala oma vaid 300 000 paariga ulatub valjaspingviinidest veidi kaugemale põhja, ka Macquarie, Kergueleni, Prints Edwardi ja Crozet ning Falklandi saarteni. Eeselpingviini tugev saba liigub kõndides küljelt küljele, õigustades ladinakeelset perekonnanime Pygoscelis (harjasaba). Pesamaterjali (kivid, sammal, muda) kogub kokku isane (kena pesakivi aitab emase soosingut võita), pärast paaritumist jääb pesaehitus emase hooleks. Eeselpingviinid on vähem sotsiaalsed ning pesitsevad väikeste gruppidena, ka koos teiste pingviinidega. Vahetustega hau-dumine kestab 5 nädalat, heal aastal jäävad mõlemad tibud ellu, kuid põhjapoolsematel aladel teisena koorunud tibu tavaliselt sureb.\nPerekonda Eudyptes kuuluvatel tuttpingviinidel on oranžid jalad ja nokk ning iseloomuliku tunnusena pikad kolla-oranžid kulmukarvad, mis annavad neile dändiliku välimuse (ingl k macaroni). 12 miljoni pesitsuspaariga on nad üldse arvukaim pingviiniliik, kuid ainult osa neist elab lähisantarktilistel saartel, ülejäänud kaugemal põhjas. Nende tihedate ja lärmakate kolooniate arvukus ulatub 100 000 paarini. Mõistatuseks on, miks esimesena munetud muna on väiksem kui teine, ja miks sellest koorub tibu vaid siis, kui teine muna läheb kaotsi.\nKuni 16 kilogrammi kaaluvatel kuningpingviinidel on toredad oranžid laigud peal, kaelal ja rinnal. Lähisantarktilistel saartel pesitseb kolooniatena kokku üle ühe miljoni paari kuningpingviine.\nPesi need linnud ei ehita. Ligikaudu 300 grammine muna ilmub millal tahes novembrist aprillini ning vanemad hauvad seda vaheldumisi (sest avameri on alati lähedal) jalgadel hoides 8 nädalat. Et poja üleskasvatamine kestab 12–14 kuud, on nihkes paljunemistsükli tulemuseks kaks poega kolme aastaga. Nii võivad aastased tibud olla koloonias kõrvuti hauduvate vanalindudega.\nPildil: Kuningpingviinid Lõuna-Georgia saarel Grytvikenis, endise vaalapüügiasula lähedal. Foto ENN KAUP\nKeiserpingviinid on ühed suurimad linnud üldse, kollased laigud kõrvade juures ja rinnal toovad esile musta pea ja selja ning valge kõhu. Väärikas aeglane samm lisab sarnasust eakate härras-meestega, ka siledal jääl „kelgutades” säilib neil elegants.\nAntarktika pingviinide seas on nad oma 200 000 pesitsuspaariga kõige haruldasemad. Nende kolooniad asuvad kinnisjääl Antarktise ranniku lähedal ning selleks, et pojad saaksid suve lõpul merre sukelduda, ajastub paljunemistsükkel polaaröösse, aega, mil ümberringi paugub kuni – 50 oC pakane ja tuul võib tõusta kuni 50 meetrini sekundis. Soojuse säilitamiseks on keiserpingviinidel nokk ja tiivad suhteliselt lühemad kui teistel pingviinidel, kehatemperatuur on 38 oC. Sulestikus on kuni 15 sulge ruutsentimeetril, rohkem kui ühelgi teisel linnul. Nad võivad sukelduda kuni 500 meetri sügavusele, vähendades selleks tublisti südame löögisagedust ja kasutades oma hemoglobiini ja müoglobiini võimet siduda ja transportida hapnikku ka siis, kui seda on veres vähe.\nEmase munetud 450-grammise muna veeretab isane oma jalgadele ja katab kõhu alaosa paksu rasvavoldiga ning kiigutab end kandadele, toetudes ka sabale. Nii väheneb soojuskadu jääle, teiseks oluliseks kohastumuseks on tihe koondumine koloonias, ühelt ruutmeetrilt võib leida kuni 10 isendit. Emane lahkub munemise järel jääserva äärde kalastama ning naaseb tavaliselt 9-nädalase haudumise lõpuks, et koorunud poeg üle võtta ja seedimata toiduga (erilised antibiootikumid seedetraktis pärsivad seedimist) turgutada. Kui emane hilineb, toidab isane poega söögitorus produtseeritava kohupiimataolise massiga, mida võiks ka linnupiimaks nimetada. Siis lahkub toiduretkele juba 4 kuud paastunud ja kuni 45 protsenti algsest kaalust kaotanud isane, hiljem toidavad vanemad poega vaheldumisi. Kinnisjää lagunemise ajaks detsembris on poja kaal juba 60 protsenti vanalinnu kaalust ning täissulestik lubab alustada iseseisvat toiduotsimist meres. Eluiga ulatub neil majesteetlikel lindudel 20 aastani.\nPildil: Ligemale pooleteisemeetrise tiibade siruulatusega antarktika änn on agressiivne lind, kes võib rünnata isegi inimesi. Foto ENN KAUP\nKarmi keskkonnaga täppiskohastunud keiserpingviinid on liigina tundlikud kliimamuutustele, nii merejää olulisele vähenemisele kui ka suurenemisele.


Jaapanis toodetud kätesoojendaja, mis...\nKätesoojendajad aitavad vähendada külmatunnet. Tegemist on väikeste padjakestega, mis annavad sooja vähemalt seitsmeks tunniks, nad on 100% naturaalsed, ei sisalda ohtlikke kemikaale, pole toksilised ega tekita allergiaid.\nOnly Hot kätesoojendajate omadused:\nsoojendajad on väikeste mõõtudega ning kerged, nad sobivad igasse kindasse või taskusse\n100% naturaalsed ja ei sisalda ohtlikke kemikaale\nannavad soojust vähemalt 10 tunni jooksul (uus mudel)\nei ole toksilised ega hüpoallergilised\n1. Avage pakend ja võtke soojendajad välja. Raputage neid õrnalt.\n2. Laske neil mõni minut õhu käes soojeneda (saavutavad keskmise temperatuuri 57 ° C, kõrgeim saavutatav temperatuur on 69 ° C).\n3. Pange kätesoojendajad kindasse või taskusse. Taskusse pannes pange ka käed tasku soojenema. Kätesoojendajat võib kasutada vahetus kontaktis nahaga. Samas ei soovitata seda hoida pika aja jooksul samas nahapiirkonnas.\nKui teil hakkab kätesoojendaja kasutamise ajal liiga palav, lõpetage selle kasutamine viivitamatult.\nToode võib tekitada põletushaavu. ÄRGE KASUTAGE toodet käte soojendamiseks imikutel, väikelastel ega inimestel, kellel esineb patoloogilisi protsesse, ärge asetage seda otse nahapinnale (toode on ette nähtud kandmiseks riiete välisküljel), põletatud või külmunud kehapiirkondadele ega tundetule nahale, ärge kasutage magamise ajal ning muude kehaosade soojendamiseks peale käte, samuti ärge kasutage, kui teil on diabeet, halb vereringe või raskusi temperatuuride eristamisega. Toote ebaõige kasutamine võib põhjustada põletusi. Ärge kasutage raseduse ajal. Ärge tehke plaastrit katki ega laske sel kokku puutuda silmadega või suu limaskestaga. Allaneelamise korral pidage kindlasti nõu arstiga.\n-17ga oli suureks abiks.\n2,45 € 2,80 € -0,35 €


Kuidas MAX 123-st sai IT-nõustaja | OIXIO\nKuidas MAX 123-st sai IT-nõustaja\nKuidas MAX 123-st sai IT-nõustaja ehk kuidas väga edukast riistvara müüjast sai IT-nõustamise teenuse pakkuja.\nMAX 123 sünniks võib lugeda 1991. aastat. Algul vahendati ja müüdi kõike, mida vaid kontorisse vaja oli – kontoritehnikat, arvuteid, lisaseadmeid jne. Meie Tallinna Teenindusmajas asunud salongi riiulitelt võis leida väga paljude tootjate kaupa. Esindatud olid Virgin, NEC, OKI, Dell, Focus, Primax, Umax jpt. Aastaid andsime välja ka kontoritehnika kataloogi Max & Modem. Kataloogid oli siis popid ja müüsid ka väga hästi! Olime nii mõnegi tootegrupi (LED-printerid, ekraanifiltrid jm) ainuliidrid turul.\nSuured brändid, nii rahvusvahelised kui ka kohalikud tulid ja läksid Eesti turult. Ka meie uksel ja esilehel vahetusid nimed (Poniard, Max & Modem, max.ee) ja ühel hetkel tekkis olukord, kui MAX 123 = DELL. Aga mida aeg edasi, seda selgemaks sai, et selline „vendor lock“ hakkab äri pärssima. Eriti kui kliendid nõudsid lahendusi, mitte kaste ja kogu elu hakkas muutuma teenusepõhiseks.\nKui selle kümnendi esimesel poolel võtsime suuna IT-teenuste arendamisele, hakkas ettevõttes sees kõik väga kiiresti muutuma. Mitte ainult juhtkonnast allapoole läbi strateegiliste ja igapäevast otsuste, vaid ka altpoolt üles – teenuste sisu ja teeninduse tase muutusid ühtäkki kõigi jaoks ülioluliseks, sest kõik nägid, kuidas muutusid klientide vajadused ja mis tegelikult ka omainimestele vorsti leiva peale tõi. Tänaseks oleme kindlalt Eesti kõige kõrgema soovitusindeksiga IT-ettevõte ja ka üldises tabelis esimese 5 hulgas (vaata hetkeseisu Recommy.com).\n2016. aastal tõime turule oma pilveteenused MAX Cloud nime all. Maailma vägevad tegid pilvelahenduste maailmas kogu eeltöö ära ja meil oli vaja vaid oma nišš leida, kus pisut eristuvate teenustega kliente koguda. Tänaseks oleme omaenda pilvekontseptsiooni tublisti muutnud, kuid oma koht IaaS teenuste maailmas on meil täiesti olemas, sest kohalikku eestikeelset tuge ja kiiret teenindust oskavad paljud hinnata.\nEraldi teema on MS Office 365-le juurdepakutavad teenused – vajaduste kaardistusest kuni lõpptarbija juurutuseni välja. Näiteks asendamatud e-maili teenused (MS Exchange) ja muud lisaväärtused, mida Microsoft suudab oma pilveteenuste paketis pakkuda, on ammendamatu varasalv, mille juurutust, haldust ja peenhäälestust võib teha lõputult ja ikka leidub mõni featuur, mida kliendil ilmtingimata vaja on…\nKuna meie põhiklient, kellega käib igapäevane suhtlus, on IT-juht, siis tegime uuringu, mille üldnimetaja oli „kuhu kaob IT-juhi aeg?“. Uurisime, kus on kitsaskohad ja milliseid tegevusi tahetakse meeledi outsource-ida. Sealt kasvas välja IT-juhtimise teenus. Mitte, et oleksime tahtnud oma partnerilt vaipa alt ära tõmmata, vaid selle teenuse pakkumisega aitame tõsta IT-juhtimise efektiivsust ja kvaliteeti. Seda väga laias spektris – kas aitame kokku panna üldpilti või hoopis toetame projektijuhtimise, kompetentsi või nõustamisega.\nKõige alus on turvalisus.\nKuna ettevõtte IT igapäevase tõrgeteta toimimise alus on täna küberturvalisus, mitte enam niiväga taristu ja rakendused (need on meie hinnangul enamikes firmades üsna heas seisukorras või vähemalt täiesti kontrolli all), töötasime välja spetsiaalse küberturbe analüüsi. See on metoodika, kuidas hinnata ettevõtte küberturbe hetkeseisu ja võimekust, ilma et kedagi „võõrast/kontrollijat“ peaks laskma taristusse ringi kondama ja nuhkima. See on paljudes ettevõtetes ka keeruline või suisa keelatud. Aga avatud vestluse-intervjuuga, mis sisaldab kuni 100 küsimust, on võimalik saada ette väga hea pilt hetkeseisust ja tulevikuvajadustest. Analüüs ja ettepanekud on loomulikult samuti selle protsessi osad.\nSuheldes igapäevaselt IT-juhtide ja paljude IT eest vastutavate inimestega (paljudes firmades pole täna siiski veel klassikalist IT-juhti), on selgunud, et kõige olulisem on arusaam, mida edasi teha ja kuidas seda pilti enda jaoks kokku panna. Ühtki operatsiooni ei tehta aga ilma uuringuteta, seega kõige alus on audit. Ainult äriprotsesside, riist- ja tarkvara ning küberturbe audit saavad anda reaalse pildi äriprotsesside ja IT omavahelistest seostest, taristu olukorrast ning vastavusest tänapäeva turvastandarditele. Auditi tulemustele toetudes saab teha konkreetse plaani koos tasuvusanalüüsi ja eelarvega, valida õiged tehnoloogiad ning koostööpartnerid. Näiteks on kiiresti muutuvas maailmas kasvõi ettevõtte jaoks parima pilvelahenduse/teenuse valimine väga keeruline ja ilma kompetentse nõustajata otsuse tegemine väga aja- ja ressursimahukas.\nKuidas teha head plaani?\nOma IT-nõustamise metoodikaga aitamegi IT-juhil/vastutajal koostada tervikpilti, vajadusi ja projektiplaane ning mis kõige olulisem oma ligi 30-aastasele kogemusele toetudes, suudame kõik need ka ellu viia. Me ainult ei teoretiseeri, vaid suudame kõik protsessid ka reaalselt käimas hoida, juhtides projekte ja võttes nende toimimise eest ka vastutuse.\nSee kõik koos ongi IT-nõustamise metoodika, mis peab vastama tänapäeva ettevõtte (IT-juhi) jaoks olulisele neljale küsimusele: „kus me oleme“; „kuhu me tahame minna“; „kuidas me sinna läheme“ ja „kuidas hoida protsessi käimas?“ ja neile küsimusetele on lihtne vastuseid koos kogenud IT-partneriga – MAX 123.\nVaata ka meie paketeeritud nõustamisteenust väike- ja keskettevõtetele >\nKüsige lisa või tellige esmane analüüs kohe siit.


Kuukirjutaja: mai 2013\nEilne päev mulle meeldis. Esiteks seetõttu, et oli pühapäev. Pühapäevad kuluvad marjaks ära, kui sul on tükike maad, mida harida ja kodu, mille kallal nokitseda.\nKäisingi maal, rohisin ära kasvuhoone, pistsin mulda umbes 60 kurgiseemet ja poolt nii palju ube. Oad said koha sellesse punutud suurde õunapuualusesse korvi, mis eelmisel aastal pudelkõrvitsaid kasvatas. Tänavu ei ole pudelkõrvitsaid aiapoodides näinudki. Eks seepärast, et ma neist vähestes käinud olen.\nHiljutine vihmaperiood on aias abis olnud. Kõik tärkab. Redised ja peedid ja herned. Ja umbrohi muidugi ka.\nMullaste varvastega koju jõudes oli mul mitu head plaani. Mõtlesin õmblemisele, mida ei ole kaua teha saanud. Ja koristamisele mõtlesin. Viimasega puutun sageli kokku, aga ikka kipub nii olema, et toad nagu iseenesest sassi pööravad.\nSegadus on tegelikult hea - sageli tekivad nõnda põnevad mõtted. Eile tekkis minul vastupandamatu soov ehitada üks tõhus kingariiul, et esikus valitsevat segadust pisutki ohjata.\nPoest olen kingariiuleid vaadanud. 35€ kanti jäävat rauast laia riiulit, millel vaid üks kingarida, ei tahtnud. Ei sobinud sellise hind ega mõõdud. Ja nii tuli tuulata oma magamistoas, mis tänaseni täiesti garaazi või kuuri väljanägemisega on, otsida sealt mõned lahedad lauajupid... No küll on ikka hea, kui sinu tagatoas leidub pisutki sobivat kingariiulimaterjali, 34 35-millimeetrist puidukruvi, käsisaag (tikksae andsin vennale tagasi), üks ekstsentriklihvija ja akudrell. Ja kui sul on 2 tundi vaba aega. Mõõtsin koha, kuhu riiul pidi tulema, tegin ehitusjoonise (njajah :D) ja saagisin jupid välja. Siis lihvisin pisut ja 13-aastase poja abiga kruvisin riiuli kokku.\nKui Markus koju jõudis, oli ta natuke nukker, et mind mööbli ehitamise juures aidata ei saanud. Ei uskunud tükk aega, et tema ema ise mööblitüki ehitas.\nÕhtul, kui tema hambad puhtad olid ja mina köögis rahulikult viimaseid taldrikuid pesin, tuli ja ütles mulle: "Emme, sa tegid meile väga ilusa riiuli!" Ja siis me kallistasime.\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 12:27 1 kommentaar:\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 12:06 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 11:06 Kommentaare ei ole:


Muutmine ja muutumine | Vertex Consulting\nMuutmine ja muutumine\nKas muutmine ja muutumine on sama asi? Usun, et vastate ei, sest muutmisega ei ole veel kindlasti tagatud muutumine. Oleme välja töötanud spetsiaalse koolituse, mis järgneb ettevõtte eelanalüüsile, mille käigus selgub, kas on vajalik midagi muuta selleks, et tulemused paraneksid. Osalejad täidavad koolituse käigus Vertexi koostatud muutumise õnnestumise testi, mille tulemusel selguvad kiiresti muutmisprojekti ohukohad. Test on koostatud alloleva presentatsiooni põhjal.\nVõtmeisikud, kes tegelevad organisatsioonisisese infovahetuse ja personali arendamisega, samuti kõik teised töötajad, kes osalevad ladusa organisatsioonikultuuri loomises.\nKoolitusel osaleja mõistab muutmise ja muutumise erinevust ning omab head ettevalmistust panustamiseks muutmisprotsessi selliselt, et tagatud oleks organisatsiooni muutumine soovitud suunas.\nKoolituse tulemusena suudab meeskond strateegilisemalt ja teadlikumalt muutuseid planeerida ja neid ellu viia.\nMuutuste projekti etapid\nMuutuse vajaduse tuvastamine\nMuutuste projekti järeltegevused\nInimeste muutumise eeldused\nAeg kokkuleppel koolituse tellijaga, maht kuni 2 päeva. Järelanalüüs 6 kuud hiljem 1 päev.\nVastavalt koolituse tellija soovidele ja võimalustele\nAndro on Vertex Consulting juht ning tema üheks nõustamisvaldkonnaks on muutmisvajaduste tuvastamine ja muutmise planeerimine ning elluviimine. Andro on uurinud organisatsioonide funktsioneerimist juba 1996. aastast ning teeb aktiivset koostööd selle ala spetsialistidega rahvusvaheliselt.\nKoolitus toimub ühe ettevõtte põhiselt. Sellel osalejad peavad olema erinevate tasandite juhid ja võtmeisikud.\nToimub koolituseelne oragnisatsiooni hetkeolukorraga tutvumine. Leitud kitsaskohad ja potentsiaalne muutmise vajadus tõstatataks ekoolitusel hüpoteesina, mida siis ühiselt ümber proovitakse lükata. Lisaks oimub interaktiivne loeng ja arutelud ning metoodilised mõtlemisharjutused. Vajadusel jätkab Andro koolitusjärgse nõustamisega.\nHuvi korral küsi hinda\nKoolitus sisaldab koolituse ettevalmistust vastavalt konkreetse ettevõtte vajadustele, koolitust, õppematerjale.\nVaata presentatsiooni "Kas muutmine ja muutumine on sama asi?"


Kui ei ole soovitatav ženšenni süüa - toitumine ja toitumine 2022\nThe ženšennijuur Sellel on palju omadusi ja seda on kasutatud inimeste tervise parandamiseks, need on mitmed eelised ja omadused, millest mõned on tunnustatud meditsiiniteadlaste ja teiste poolt, pigem populaarseks traditsiooniks, kui legendid, mida inimesed on rääkinud selle võimsa juurega aja möödudes.\nŽenšenn on efektiivne füüsilise ja vaimse jõudluse suurendamiseks (vaimse ja mälu funktsioone stimuleerides, kui vaimne ja füüsiline ületöötamine on vajalik), aktiveerib immuunsüsteemi ja võitleb vananemisega (pikendab organismi funktsionaalsust eakatel inimestel tänu oma mõju immuunsüsteemile ja mälule).\nKuid need ei ole ainukesed omadused, kuna see on kasulik ka südame-veresoonkonna süsteemi kaitsmiseks (teatud hulga panax ginsengi manustamine vähendab vererõhku ja südame löögisagedust), suurendab insuliini taset ja takistab ka stressi põhjustatud haavandite teket. Ka pärast mitmeid uuringuid järeldati, et see võitleb erektsioonihäirete ja enneaegse ejakulatsiooniga.\nSeda võib tarbida väga erinevatel viisidel: toores, triibuline, kapslites, isegi maitsvates retseptides (näiteks Hiinas on selle tarbimine väga populaarne). Kuid pole kahtlust, et ženšenn tee See on üks levinumaid ja traditsioonilisemaid viise.\nKuigi enamik neist on testitud, pole 100%, et ženšennil on tegelikult kõik eespool loetletud eelised, kuigi tulevikus on tõenäolisem, et need kinnitatakse.\nKuigi ženšennil on kõik need eelised, on sellel ka mitmeid vastunäidustusi, mis võivad viidata sellele, et selle manustamine teatud inimestel võib olla kahjulik, mitte kasulik, selles artiklis anname teile vastunäidustused selle juure nimetamiseks ženšenniks, nii et Kui tegemist on selle tarbimisega, ärge sattuge ootamatutesse sündmustesse, mis võivad teie tervist tõsiselt mõjutada.\nVastunäidustused ženšenni tarbimisel\nOlge ettevaatlik, kui kannate neid seisundeid või haigusi\nGinsengi mõju diabeetikule võib võimendada hüpoglükeemilisi ravimeid, mida ta võtab oma haiguse tõrjeks. Seetõttu, See ei ole sobiv toit ega soovita diabeediga inimestele.\nGinsengi kasutamine patsientidel on tugevalt keelatud hüpertensiivne ja need, kes võtavad kasutusele ravimeid, mis suurendavad südame kokkutõmbumisjõudu, kuna sellistel juhtudel võib see olla väga ohtlik ja seda tuleks iga hinna eest vältida.\nKuna immuunsüsteemil on üsna märkimisväärne tegevus, võib see oluliselt mõjutada inimesi autoimmuunhaigusednagu lupus, hulgiskleroos või reumatoidartriit, seetõttu on nende haiguste all kannatavate patsientide tarbimine rangelt keelatud.\nSeda ei saa kasutada inimesed, kellel on olnud või on östrogeeniga otseselt seotud haigusednagu rinnavähk ja günekoloogilised haigused, sest ginsenosiidid, mis esinevad ženšennis, toimivad nagu organismis leiduvad östrogeenid.\nEi sobi teatud ravimite tarbimiseks\nŽenšenn võib mõjutada ka teatud ravimeid, nagu depressiooni, insuliini ja ravimeid, mis toimivad immuunsüsteemi nõrgendamise teel. Inimesed, kes kasutavad trombotsüütide vastase toimega ravimeid, ei saa kasutada ka ženšenni.\nEi soovitatud toitu ega jooke koos ženšennide tarbimisega\nMõned toidud ja joogid on väga ohtlikud koos ženšenniga, nagu kohv, tee, alkohol, mõru apelsin ja köögiviljad, nagu efedraad ja harja. Miks? Väga lihtne: need toidud kiirendavad närvisüsteemi ja südame löögisagedust, nii et see võib olla potentsiaalne oht, kui seda kombineeritakse ženšenn rootiga.\nAlla 12-aastaste laste ja rasedate naiste puhul on selle kasutamine äärmiselt halb. Seetõttu veenduge enne selle tarbimist veenduge, et isik on toote tarbimiseks sobiv vanus või et ta ei ole rasedas riigis naine.\nLõpuks tuleb märkida, et Ženšenn ei ole pidevaks kasutamiseks kus seda tarbitakse aastaringselt. Seetõttu on soovitatav seda pidevalt mitte võtta, kuid tsüklilisel viisil tähendab see, et peate oma tarbimist vahelduma mitte rohkem kui kolme kuu järjestikuste perioodide vahel ja seejärel ülejäänud 2 kuud.\nKuigi ženšenn on ülalnimetatud omadustega inimeste poolt tarbitav, on sellel mitmeid eeliseid, mida peaksid kasutama inimesed, kes seda tarbivad, sest ženšenn on juur, mis võib aidata parandada tervist. inimesed See artikkel avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil. Te ei saa ega peaks asendama konsultatsiooni toitumisspetsialistiga. Soovitame konsulteerida oma usaldusväärse toitumisspetsialistiga.TeemadToit\nKuidas seletuskirja saada! [ Ei ole soovitatav! ] (Mai 2022)


Tutvuge ettevõtjaga, kes kaupleb maja jaoks Bobby Piniga (ja dokumenteerib selle kõik TikTokis) - Artikkel\nOberlo on esinenud palju aastate jooksul hämmastavaid ettevõtjaid.\nOleme kirjutanud inimestest, kes on avastanud uusi kirgi, vabastanud võlad, leidnud uue eluviisi ja proovile pannud ennast viisil, mida nad pole kunagi ette kujutanud.\nKuid isegi kõigi nende lugude hulgas pole me kunagi rääkinud sellise ettevõtjaga nagu Demi Skipper.\nKuigi pole mingit kahtlust, et San Franciscos asuv Demi on poodettevõtja - ja kelle rihma all on väga edukaid ettevõtmisi -, on tema praegune projekt veidi tavapärasest erinev.\nKarantiinist tüdinenud ja uue projekti järele kihelev Demi kaupleb ühest bobby-pinist majani.\nJa kuigi see võib tunduda hullumeelsena, on ta õigel teel oma eesmärgi saavutamiseks 2020. aasta lõpuks.\nTutvuge Demi ja Trade Me projektiga\nEsmakordselt avastasin Demi projekti, kuidas üle 3,8 miljoni inimese on - kerides TikTok For You lehte. Tavaliste videote seas tantsudest, koertest ja igavlevatest teismelistest tutvustas algoritm mind projekti Trade Me.\nBobby nööpnõela kauplemine maja külge #dtp\n♬ originaalne heli - Demi Skipper\nkuidas teha vinge youtube'i kanal\nIgas Demi videos on välja toodud tema kõrge eesmärk: kaubelda pisikesest bobby-pinist tegeliku majani. Reeglid on lihtsad: raha ei tohi käest lasta, kõik tuleb saavutada tehingutega.\nDemi inspiratsioon tuli sarnasest projektist, mille ta võttis blogija Kyle MacDonald kellel õnnestus üle aasta vaid 14 vahetusega kaubelda punasest kirjaklambrist koju. Kuna Kyle'i eksperiment oli alanud 15 aastat tagasi, arvas Demi, et ta võib korrata tema edu 2020. aastal - eriti sotsiaalmeedias.\nSelleks ajaks, kui avastasin projekti Trade Me, oli Demi juba mitme tehingu sügavusel ja lendude alguseni jõudnud. Ta jõudis bobi nööpnõelast iPhone 11 Pro Maxi. Kuid kuna tehingud muutusid väärtuslikumaks, oli ta silmitsi üha uute väljakutsetega.\nMul oli vaja sellest meeletult ambitsioonikast projektist rohkem kuulda, nii et helistasin Demile. Vestluse käigus arutasime tema teisi poodiga seotud ettevõtmisi, miks see viimane projekt ühtegi tema sõpra ei üllatanud ja mida ta plaanib maja juurde sattudes teha.\nEepiliste proportsioonide karantiiniprojekt\nmis on hashtagide mõte\nArvestades, et ta elab San Franciscos, pole ilmselt üllatus kuulda, et Demi töötab tehnikas. Töötades täiskohaga rakenduses OpenTable - rakenduses, mis aitab kasutajatel veebipõhiseid restoranibroneeringuid teha ja arvustusi lugeda, pole talle võõras linnas ja selle ümbruses domineerivate idufirmade sagin ja uuenduslikkus.\nKuid lisaks uuendusliku ettevõtte heaks töötamisele on Demi olnud ka ise kõrvalhüppaja. Aastate jooksul on tal olnud palju loomingulisi jõupingutusi, sealhulgas emaili nööpnõelte veebipood, mis müüs poe elu jooksul peaaegu 100 000 tihvti. Ja hiljuti, pärast pulmi, alustas ta Tangerine'i laenutus , pulmakleitide rentimise ettevõte.\nKuid kui California jõustas mais üsna range sulgemise, leidis Demi end äkki rohkem aega oma kätes. Ta töötas kodus, pulmakleitide rendipoes oli pulmade tühistamise tõttu aeglane töö ja ta vaatas palju TEDi kõnelused ja Internetis kerimine. Siis taasavastas ta Kyle MacDonald’s One Red Paperclip projekti ja hakkas mõtlema.\n'Selle tegemisest oleks tõenäoliselt möödas umbes 15 aastat ja ikkagi kõlas see mulle. Ma võtsin seda justkui väljakutseks. Ma googeldasin ja keegi teine polnud seda pärast seda teinud - ükski naine polnud seda kindlasti teinud -, nii et ma olin selline: 'See on vinge, ma saaksin seda täiesti teha.' '\nDemi käivitas idee mõne sõbra poolt ja kuigi nad kõik nõustusid, et see on hull, ei olnud nad üllatunud, et see oli projekt, mida seeriaettevõtja kaalus. Sõbrad, kes soovisid talle õnne, leidis ta väikseima asja, mille ta pidi kätte andma, - bobby pin - ja alustas oma teekonda.\n3,8 miljoni suurune meeskond\nSoovides dokumenteerida metsikut sõitu, tegi Demi video, milles selgitas tema eesmärki ja viskas selle TikTokile üles . Tema videod hakkasid plahvatama, meelitades üha uusi jälgijaid, mis kõik investeerisid tema loosse.\n'Ma lõin TikToki konto ja mõtlesin, et oi, ma lihtsalt jälgin seda enda jaoks, see saab olema minu jaoks tõeliselt lõbus projekt. umbes kahe või kolme päeva jooksul oli see üle miljoni [jälgija] ja ma olin nagu: 'See on metsik!' Siis oli see kaks miljonit - ja siis on see kolm miljonit. '\nNagu tema Tikk-takk konto saanud jälgijaid, suutis Demi vahetada oma nööpnõela kõrvarõngaste vastu, enne kui need nelja margaritaklaasi vastu vahetada. Kui ta leidis margaritaklaasidele kodu - vahetades need tolmuimeja vastu -, hakkas talle kohale jõudma, kui hull kogu asi oli.\n'Me kohtusime ja tal oli nii hea meel neid saada - ja mul oli nii hea meel vaakumi üle. Ma olin nagu: 'See on kõige naeruväärsem asi ...' ja tal polnud Trade Me projektist aimugi. '\nEsimese viie või kuue tehingu puhul arvas Demi, et tema plaan on liiga veider, et selgitada inimestele, kellega ta kaupleb. Kuid kui vahetustehingute väärtus kasvas, võttis ta potentsiaalsetele kauplejatele oma julge plaanist teada. Nagu selgub, leidsid mõned varajased kauplejad hiljem tema TikToki videod ja neid õhutati, et teada saada, et nad olid projektis osalenud.\nKui Demi kaubandus muutus suuremaks ja paremaks, hakkas rohkem inimesi tema teekonda jälgima. Pärast lumelaua vahetamist Apple TV 4K vastu sisenes ta elektroonikasse nišš . Vahetustehingutel võistles ta igal tunnil linnas ringi, see ei olnud kerge saavutus ainult rattaga sõitvale inimesele. Seitsmenda kaubanduse - Xbox One ja lisavarustuse - lõpuleviimine oli eriti raske töö, kuid pani teda mõistma, et on projektist täiesti sõltuvuses.\n'See Xbox oli spetsiaalselt nii raske. Ja ma olin oma rattal selle peal, et ta lihtsalt higistas. See oli nagu siin, kus see hull vaim on, kus sa sõna otseses mõttes jalgrattaga otse mäest üles sõidad, hiiglaslik Xbox kotis. Ja teil on sellega kõik korras. '\nTahtlike kauplejate leidmine ja takistuste leidmine\nProjekti jätkudes hakkas Demi areng veidi aeglustuma. See oli mõistlik, keegi ilmselt ei hooli alla 100 dollari suuruste esemete vahetamisest, kuid pärast seda muutub see raskemaks.\nVaatamata miljonitele jälgijatele on TikToki demograafiline suund noor ja Demi leidis suurema osa oma tehingutest Facebookis, eBay ja Craigslist. Kuid ka nendel saitidel on vaja palju küsida ja veenda, et saada valmis osaleja.\npole ühtegi postitust, mida facebooki uudisvoos näidata\n'Olen tõesti käinud ja pöördunud nende inimeste poole, kellel on juba asju müügil. Ja paljudel juhtudel on neil midagi müügiks näiteks 1000 dollari eest ja ma ütlen: 'Mul pole raha, mida teile anda, aga mul on see.' Ja pool ajast nad on nagu '. Sa oled hull. Miks ma võtaksin selle teie käes oleva eseme? ”Ja siis on iga 5000 inimese seast üks selline:“ Tead, mida. See kõlab hästi! Mul on vaja, mida iganes sul on. ””\nPärast lühikest elektroonikatööstusse jõudmist astus Demi tossumängu ja just siis tabas ta oma esimest suuremat väljakutset: kadunud pakki. Tema jälgijad märkasid kiiresti, et tema värskendused olid lakanud ja isegi ema küsis, mis juhtus. Siis ta sai uskumatult õnne .\n'Oh mu jumal! Tundub, et kui ükskord saite hea sammu, siis loomulikult juhtub teetõke ja meiliga oli punkt, kuhu ma olin helistanud ilmselt kümme korda. Ma arvasin, et see on kadunud. Püüdsin aru saada, mida edasi teha, kuidas seda lugu keerutada? Ja see ilmus üles. [TikToki video] ei näita tegelikult, kui palju juhtus, kuid mingil hetkel kandsin mitu tundi maski väljaspool oma maja tänaval ja lihtsalt ootasin. Ja kui see nii läks, siis ma arvasin, et ma hirmutasin postitust, sest ta oli selline: 'Mis toimub?' '\nKäed jalanõudel õppis ta väärtuslike tossude kohta kõik, mis võimalik, ja sattus paariks ametiks tossunišši. See ei olnud lihtne, ta liitus tossuhuvilistega hulga Facebooki gruppidega ja tema projekti kohta jõudis kiiresti teada.\n'Ma saadaksin kellelegi tossudes sõnumi ja oleksin selline:' Hei. 'Ja nad on nagu:' Oh, me oleme juba sinust kuulnud. Proovite meile seda anda. 'Ja ma olen nagu:' Kust te juba teate? 'Ja nad on nagu:' Noh, inimesed räägivad ja me oleme kuulnud, mida teete, eriti San Franciscos. Paljud inimesed teavad. ”\nKuid pärast Nike Blazersi vahetamist Nike Hyperdunksi ja Air Jordansi vastu vahetamise järele soovis Demi innukalt tossumängust välja tulla. Õnneks õnnestus tal oma kolmas kingapaar vahetada rahapajaga iPhone 11 Pro Maxi vastu. Ta kauples nüüd üle 1000 dollari väärtuses esemeid.\nVarsti pärast iPhone'i kindlustas Demi oma järgmise tehingu, 2008. aasta Dodge Caravani. Auto tuli Minnesotast, kuid kui see saabus, pöörati palju kiiret mehaanilist tähelepanu. Ja veelgi suurema surve lisamiseks, ilma auto parkimisloata, oli Demil järgmise vahetuse lõpuleviimiseks vaid kolm päeva.\nBobby pin'iga kauplemine maja jaoks. Murdmaakaubandus on lõppenud! #fyp #trademeproject #tmp\n♬ Üksinda - väike küpsis\nAsjad tulid traadini, kuid tal õnnestus auto vahetada 1400 dollari suuruse Boosted Board V3 Plus vastu. Ehkki auto mehaanilisi probleeme arvestades võib see tunduda alandamisena, oli elektrooniline rula palju parem variant. Lisaks ei olnud selleks vaja parkimisluba, mis andis Demile rohkem aega järgmise kaubanduse jaoks.\nKui Boosted Board on tagatud, astus järgmine kaubandus tagasi elektroonikanišši ja eseme uuendamine, millega ta oma projektis varem kaubandus. Seekord pakkus Demi kotti 2017. aasta 15-tollise MacBook Pro, mis on endiselt karbis. See uusim MacBook on palju rohkem väärt kui esimene, mille vastu ta vahetas, jätkates oma tõusutrendi.\nProjekti Trade Me tulevik\nKuusteist kaupleb Trade Me projektiga, Demi teab, et siit läheb ainult raskemaks. Kui Kyle MacDonald oma projekti tegi, muutusid tema ametid üha kummalisemaks, sealhulgas kohtumine ja tervitus Alice Cooperiga ning filmis osalev osa. Neid kogemusi oli raske dollarites kokku panna, andes talle kauplemisega veidi ruumi. Praegu on Demi suutnud suhteliselt selge dollari väärtusega asjad vahetada, kuid ta pole kindel, kuidas tema tehingud tulevikus välja näevad. Teda on enamasti üllatanud, kui valmis inimesed on üldse tema projektiga kaubelnud ja sellega liitunud.\n'Ma arvan, et ka hull asi on: rohkem inimesi on valmis neid tehinguid tegema kui arvate, ja inimesed, kes on valmis kauplema, on ühed toredamad inimesed.'\n'Sa ei saa aru, mida sa saad, kui oled nagu' ma hakkan kauplema bobby piniga 'ja isegi nüüd on mõned sõprused ja inimesed, kellega olen kohtunud, inimesed, keda ma kunagi ei sooviks on kohtunud. Jah, see on olnud lihtsalt vinge. '\nKuna kaubandus on kiiresti väärtust kogunud, pole Demi kahtlustki, et ta jõuab oma eesmärgi saavutamiseni, kuid ta pole üldse vaevatud selle üksikasjalikumate detailide üle, kus või millal see juhtub.\nvõtme võtmine heast suureni\n'Ma arvan, et küsimus, mis mul alati tekib, on:' Kus maja saab olema? 'Ja siinkohal on see olnud selline seiklus, et mind see tegelikult ei huvita. Ma arvan, et mul on lihtsalt hea meel saada maja ja vaadata, kus see saab olema. See on pigem sinna jõudmise ja sellega hakkama saamise teekond. Ja lihtsalt tõestades, et see on võimalik. Mida ma majaga teen, arvan, et saan aru, kui sinna jõuan. '\nTa teab küll, et tahab kutsuda kõik, kes said projekti Trade Me võimalikuks, majja pidulikule peole.\n'Eesmärk on, et iga inimene, kellega olen kaubelnud - koos nagu käputäis teisi -, kui karantiin on läbi, oleks majas, mis minu arvates oleks kirss peal. Tüdrukul, kellel on nööpnõel, olen palunud tal hoida seda kindlas kohas ja külili, nii et kui maja kätte saame, oleks meil ka nööpnõel seal. '\nDemi's Trade Me Project Progress seni\n0. Üks bobby pin - väärtus: 0,01 dollarit\n1. Uus kõrvarõngapaar - väärtus: 10 dollarit\n2. Komplekt neljast margariitklaasist - väärtus: 24 dollarit\n3. Bisselli tolmuimeja - väärtus: 60 dollarit\n4. Köidetega lumelaud - väärtus: 90 dollarit\n5. Apple TV 4K - väärtus: 180 dollarit\n6. Bose'i mürasummutavad kõrvaklapid - väärtus: 220 dollarit\n7. Xbox One, kaks mängu, kaks kontrollerit, Kinecti anduririba - väärtus: 320 dollarit\n8. 2011 MacBook Pro - väärtus: 400 dollarit\n9. 2016. aasta kaamerakomplekt Canon T6 - väärtus: 550 dollarit\n10. Valge Nike Blazers (suurus 9 meeste) - väärtus: 750 dollarit\n11. Valge Nike Hyperdunks - väärtus: ???\n12. Air Jordan 1 Reverse Shattered Backboards - väärtus: ???\n13. iPhone 11 Pro Max - väärtus: 1095 dollarit\n14. 2008 Dodge Caravan - väärtus: ???\n15. Boosted Board V3 Plus - väärtus: 1400 dollarit\n16. 2017 MacBook Pro 15 ”- väärtus: ???\nKui ta on edenenud, leidis Demi’s palju teisi noori ettevõtjaid, kes proovisid oma projekti Trade Me projekti oma versioone. Ettevõtjaks olemine võib olla üksildane tee, nii et projekti inspireerimine teiste jaoks on olnud uskumatult tasuv.\n„Olen näinud Trade Me projekti Berliini, Trade Me projekti Belgiat, Trade Me projekti Indiat. Ja see on päris lahe, kui näen peaaegu kogu maailmas toimuvat nähtust, kus inimesed on nagu: 'Oh, nagu maja tundub tõesti hull. Kuid mul on see väike asi ja võib-olla võiksin sinna jõuda. ”On lahe näha teisi inimesi tõesti proovimas. Ja isegi siis, kui nad ei kavatse maja, siis Xboxi või mida iganes. On hämmastav, kui inimesed mõistavad, et see on täiesti võimalik. ””\nKasutage TikToki müügi saamiseks [kursus]\nMuinasjutud algaja dropperilt: Algaja poe alustamise tipphetked ja mõõnad\nPoodide mõtteviis: kui edukad poeomanikud mõtlevad\nkuidas saada rohkem podcasti kuulajaid\nmis on reklaamikonto facebookis\nmis juhtus facebookis jagama\nkuidas twitteris säutsuma panna\nkuidas Photoshopis pilti moonutamata muuta\nkuidas luua facebooki grupi lehte


Kinokontsert “Ménilmontant” Kultuurikatlas — Sirp\nKinokontsert “Ménilmontant” Kultuurikatlas\nKultuurikatlas linastub 9. novembril eesti päritolu režissööri Dimitri Kirsanoffi tummfilm „Ménilmontant“. Filmile improviseerivad heli prantslane Lê Quan Ninh ja eestlane Rainer Jancis.\nTummfilm „Ménilmontant“; mis jõudis esmakordselt publiku ette 1926. aastal, tõi Dimitri Kirsanoffile laiema tuntuse Pariisi avangardistlikul filmimaastikul. Kuigi Kirsanoff ja tema film on prantslastele tuntud filmiklassika, ilmnesid tema eesti juured alles nüüd. Dimitri Kirsanoff sündis 1899. aastal Tartus ning lõpetas seal kooli, peale Esimest maailmasõda elas ja töötas ta aga peamiselt Pariisis. Pariisis resideerunud geeniuse eesti päritolu avastas juhuslikult Balti Filmi- ja Meediakooli audio-ja visuaalkunsti lektor Dirk Hoyer, kelle sõnul oli tegemist väga andeka ja oma ajast ees olnud režissööriga. Dirk Hoyer on öelnud: “Film „Ménilmontant“ on Dimitri Kirsanoffi võtmeteos, mis annab hästi edasi režissööri oskuse limiteeritud eelarve ja piiratud tehniliste võimaluste juures kaamerat innovaatiliselt rakendada, luues tolle aja kohta visuaalselt suurepärase teose”.\nTummfilm „Ménilmontant“ koosneb staatilistest kaadritest, kombineerides nõukogude stiilis montaaži, käsi-kaameraga filmimise eripära ning lüüriliselt seatud staatilised võtted. Filmi keskmes on Pariisi töölisklassi perekonna kaks õde, kelle eluteed peale vanemate mõrva lahku lähevad, kuid siis teatud asjaoludel uuesti kokku saavad.\nTummfilmi kadunud partituuri asemel loovad kohapeal improviseerides heli prantslasest pianist ja perkussionist Lê Quan Ninh ning ansambli Metro Luminal asutaja Rainer Jancis Eestist. Lê Quan Ninh’i suureks kireks on improvisatsioon ning muusik kuulub improvisatsiooni organiseerimise ja arendamisega tegelevasse ühendusse Association la Flibuste, olles ühtlasi selle asutajaliige aastal 1992. Rainer Jancis on eesti helilooja ja muusik, kes on eelkõige tuntud kui populaarse rock-ansambli Metro Luminal asutaja. Rainer on mänginud veel ansamblites Felis Ultramarinus, Ükskõik, Modern Ethic ning kirjutanud muusika Ilmar Raagi filmile „Mina olin siin“.\nFilm jõuab Eestisse filmi koopia restaureerinud Prantsuse Kinoarhiivi vahendusel, ning Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli õppejõu Dirk Hoyeri algatusel. Sündmus toimubPrantsuse kultuurifestivali ACCORD! 2014 (Prantsuse Instituut Eestis) ja Stalker Festivali (SA Tallinna Kultuurikatel) koostöös.\nPrantsuse kultuurifestivali ACCORD! 2014 sündmused leiavad tee publikuni väga erinevate kanalite ja sündmuste kaudu kogu novembrikuu jooksul. ACCORD! 2014 programm avalikustatakse 27. oktoobril. Stalker festival toimub 4.-6. detsembril Kultuurikatlas.


10.–14. veebruarini toimub teist korda festival „Virmalised“, mis on pühendatud Eesti Interpreetide Liidu 20. aasta juubelile. Neljale õhtule koonduva festivali kava on pidulik, väärikas ja üllatusterohke ning pakub kindlasti huvi igale muusikamaitsele. Festivalil astub üles eesti interpreetide paremik – üle 80 liidu liikme.\nFestivali kontserdid toimuvad Mustpeade Majas, Niguliste muuseumis, Kultuurikatlas ja Estonia kontserdisaalis. Iga kontserdi esinejate valik ja kava on inspireeritud vastava paiga atmosfäärist. „Kui näiteks Mustpeade maja, Niguliste muuseum ja Estonia kontserdisaal on harjumuspärased klassikalised kammermuusika kontsertide saalid, siis sel korral jõuab kammermuusika ka Kultuurikatla põnevasse keskkonda,“ sõnab Mihkel Poll, festivali üks kunstilistest juhtidest. Nii on festivali avakontserdi „Poeetilised kammermeeleolud“ fookuses kammeransamblid ning heliteosed, mis sobituvad oma tundevarjundite poolest suurepäraselt Mustpeade Maja Valge saali ajaloolisesse ja erilise akustikaga kontserdimiljöösse. „Kaasaja värvid” toob Kultuurikatla intrigeerivasse õhustikku 20. ja 21. sajandi erinevad muusikastiilid ning interpreedid, kelle tegevus tihti žanripiire ületab. Robert Jürjendal, Madis Metsamart, Silvia Ilves, Marten Altrov, Johan Randvere on vaid mõned nimed, kes sel õhtul publiku ette astuvad. Õhtusse toob kindlasti põnevust pianisti ja helilooja Rein Rannapi teose esiettekanne, mis kõlab autori esituses. Niguliste muuseumis toimuv „Sädelev barokk ja põhja vaim” ühendab eesti muusikakultuuris omapärase sulandumise leidnud euroopaliku vaimulaadi ja karged põhjamaised meeleolud. Kontserdil esinevad teiste seas Risto Joost, kes pärjati hiljuti Aasta Muusiku tiitliga, vioolavirtuoos Johanna Vahermägi, organistid Aare-Paul Lattik, Andres Uibo ning erinevad vanamuusika ja kammerkoosseisud. Festivali lõppkontserdil „Torm ja tung” Estonia kontserdisaalis kõlavad hinnatud eesti interpreetide Ivari Ilja, Marcel Johannes Kitse, Sten Heinoja, Anna-Liisa Bezrodny, Toomas Vavilovi ja teiste esituses armastatud teosed instrumentaalkammermuusika kuldvarast.\nEesti interpretatsioonikunst on heal järjel ning meie pillimängijate, lauljate ja dirigentide tase erakordselt kõrge. Eesti Interpreetide Liidu juhatuse esimees Ivari Ilja: „Suurt rõõmu valmistab meie noorte interpreetide põlvkond, kelle kunstilised ja professionaalsed püüdlused on toonud edu nii Eesti kui ka maailma kontserdilavadel, samuti rahvusvahelistel konkurssidel.” Kunstiliste juhtide Mihkel Polli ja Henry-David Varema sõnul on sünnipäevale pühendatud festivali üheks eesmärgiks publikuni tuua võimalikult paljude erinevate erialade esindajad ja pakkuda ülevaadet eesti kõrgetasemelise interpretatsioonikunsti eri tahkudest. „Kindlasti soovime tutvustada kuulajatele Eesti Interpreetide Liidu mitmekesist liikmeskonda, kuhu kuuluvad eranditult eesti muusika silmapaistvad interpreedid.“