Kommentaarid: Õiguskomisjoni esimees: kriitika politseiriigi kohta on naeruväärne\nÕiguskomisjoni esimees: kriitika politseiriigi kohta on naeruväärne\nJuhan./ 26. aprill 2017 09:14\nNiikaua kui alaealisi ei karistata tuleb selliseid mootorratureid ja autojuhte juurde ja katsu neile selgeks teha et neid ei ahistata vaid kutsutakse korrale.\nRatas müüki!/ 25. aprill 2017 21:14\nAsi on ühene, tuleb tunduvalt karmistada politsei märguannetele-korraldustele mitteallumise karistamist, ega muidu rullnokkadele aru pähe ei tule. Korraldustele, märguannetele, käskudele mitteallumine tuleb igal juhul registreerida ja karistus "tööplaani" võtta ka siis kui allumatul õnnestub põgeneda, see peaks karistusastet "muljetavaldavalt" suurendama. Trahviraha peaks olema nii suur, et rikkuja oleks sunnitud oma sõiduvahendi maha müüma - no ikka täiega anda.\niconoclast/ 27. aprill 2017 09:31\nHüpoteetiline arutelu, kui inimene läheb vales kohas üle tee ja politsei vilistab selle rikkumise peatamiseks aga tee ületaja jalutab tuimalt edasi, kas siis on õigustatud see et politsei äsab kumminuiaga üle turja rikkujale?\njah/ 25. aprill 2017 07:23\nküll kohtud asja lahendavad. Küll politseinikud saavad oma karistuse kätte. Savisaarega nad hakkama ei saa, miski asi tuleb ju ära teha.\nmari/ 25. aprill 2017 07:02\nVaatan, et peale on kasvamas põlvkond, kellega saab veel palju muret olema. Nimelt nad lähevad oma hoolivusega üle normaalsete piiride, kusjuures sellega, mille üle nad muretsevad , neil otsest puudet ei ole. Nad on otsustanud, et muretsevad ja on õilsad ning maailm on meie... Küll muretsevad metsade, karusloomade, politsei jne. üle. Ja põhjust on kohati ka aga see kõik on selline emotsioonidel põhinev. Maailma kaitsmine on vajalik aga seda peab tegema mõistusega.\nuhuh/ 25. aprill 2017 07:58\nPolitsei on tubli.Kas te siis ka kirjutaksite ja kiidaksite heaks,kui keegi teie tuttavast oleks surma saanud.Ja yldse,kuidas saab öigustada inimesi,kellel polegi lubasid ja tulevad tänavale .Juba see näitab,et sellistel ei lähe korda mingisugune austus teiste liiklejate vöi söitjate suhtes.See,et Evelin nii rumalat juttu ajab on piinlik.Iga ema -isa mötlevad öudusega,mis oleks vöinud juhuda.\naustuse puudumine/ 25. aprill 2017 00:10\nSelliste juhtumite tõttu nagu kaasreisijaga mootorratturi tahtlik rammimine (ja selle visa nimetamine teelt väljasurumiseks), Tartu Riia mäe politseiniku ilma kohtuta puhtaks pesemine põhjendusega, et "kuigi juht midagi ei märganud, oli ohutus tagatud, sest pimedas hõreda liiklusega ajal on ohutu kihutada" ning Tõstamaa jalgrattatüdruku kohtufarss puudub minus igasugune respekt Eesti politseiametnike, prokuratuuri ja kohtu vastu.\nPõhiasi, mille tõttu Tõstamaa kohtuasi oli mõttetu farss. Autojuhi advokaat tõestas ise ära, et autojuht õnnetuse hetkel sõitis kiirusega 90 km/h (või kiiremini, aga seda ei saa tõestada). Kohus leppis järeldusega, et kuna asulavälisel teel on suurim lubatud kiirus 90 km/h, siis autojuht nagu ei teinudki midagi valesti, kui mitte lugeda tõendamatut joovet ja "šoki" tõttu lahkumist. Ehk siis ühiskonnale anti selge sõnum, et selline asi võib juhtuda igaühega, ka kaine peaga. Tähelepanu ei pööratud sellele, et seadus siiski ei luba sõita igal pool teeoludega arvestamata suurima lubatud kiirusega. Tähelepanu ei pööranud ka sellele, et samal ajal oli teel ka helkurvestiga vanaema, kellest mööduti ühe auto laiusel metsarajal kiirusega 90 km/h nii, et vanaema pidi teelt välja sõitma. Mitte kellelegi ei tulnud pähe, et see kujutab erakordselt jõhkrat nõrgema liikleja ohustamist; sellisel metsateel möödub normaalne inimene jalgratturist või jalakäijast kuni õuealakiirusel. Selline rikkumine näitab, et autojuht ei teinud üldse välja helkurvestiga jalgratturist, mistõttu pole mingit põhjust arvata, et ta oleks teinud välja tüdrukust, isegi kui sellel oleks helkurvest/tuled olnud.\nPõhimõtteliselt järeldub sellest kohtuasjast, et igale metsarajale tuleb panna kiirusepiirangute märgid, sest vastasel juhul Eesti kohtu silmis on täiesti normaalne neil 90ga sõita.\nTartu Riia mäe juhtumi puhul ei selgitatudki justkui välja, mida need jalakäijad siis tegid. Asi suleti matemaatilise põhjendusega, et väga heas (minust paremas) vormis inimene suudab ühe sekundi ehk juhi reageerimisaja jooksul spurtida vasakult ohutussaarelt üle kahe sõiduraja 30 m kaugusel oleva auto parempoolse nurga ette, järelikult polnud juhil midagi teha. Videot ei ole, autojuht ise ei saanud midagi näha, sest tema sai jalakäijatest teadlikuks alla sekundi enne kokkupõrget, asjaolu, et üks noormeestest suutis ohtu märgates eest ära hüpata jms ei loe midagi. Kuna teoreetiliselt on jalakäijal võimalik joosta tema nina all oleva auto ette (miks ta peaks seda tegema, kui ta võib kasvõi peatumata edasi jalutada, kuni auto kaugemal rajal möödub?), siis järelikult nad seda ka tegid.\nTiit/ 25. aprill 2017 05:47\nPolitseil on alati oigus, isegi siis kui tahtliku tapmisega tegeleb.\nProx/ 25. aprill 2017 20:23\nSel juhtumil olid olemas tunnistajad, kes tegelast manitsesid, mitte purjuspeaga sõitma minemast kui istus väliüritusel rooli. Palju oli ka neid kes nägid inimest ennem ohtralt napsitamas....\n25. aprill 2017 23:12\nTõstamaa juhtumil mind kõige rohkem häirib keskendumine joobele. Ükskõik, kas purjus või kaine peaga, autojuhi käitumine oli nii inimlikus kui ka seaduse mõttes 100% lubamatu. Ma olen ka rattaga sellistel metsateedel sõitnud ja neil autosid kohanud. Üksteisest möödumine eeldab koostööd. Jalgrattur jääb seisma, sest nii teeservas ei saa sõita ja autojuht nikerdab kuidagi tasakesti mööda. Selleks tuleb jalgratturile aega anda, ei saa 90ga peale lennata, et küll ta end eest koristab.\nSamasugustes tingimustes mitte ükski normaalne inimene ei saa kedagi alla ajada. Valges kleidis jalgrattur ei ole autotulede valgel nähtamatu vaatamata tulede puudumisele, kui läheneda mõistliku kiirusega helkurvestis inimest märgates. Selline käitumine on niivõrd ebatavaline, et 14-aastane lihtsalt ei tulnud selle peale, et see võib üldse võimalik olla. Arvatavasti oli ta kohalikuna sellel metsateel rattaga sõites küll ja küll kogenud, kuidas näeb välja autoga kohtumine.\n222/ 24. aprill 2017 22:57\nevelin ongi naeruväärne\n22:57-le/ 24. aprill 2017 23:31\nTa on tõepoolest naeruväärne! Hoidku oma suu parem lukus ja ärgu toppigu ennast meediasse eesti rahva NAERUKS!\nReetA/ 25. aprill 2017 08:21\nEvelin ihkab vist Anu Saagimi kohta!? Teine diiva tulekul!\nSander/ 24. aprill 2017 22:19\nEvelini puhul on vabandatav, mida blondilt ikka tahta, kuid, millega vabandavad teised rullnoka käitumise õigustamist?\nSuured manöövrid/ 24. aprill 2017 21:43\nSiin on Riigikogulasi ainagi paar eksemplari ylihelikiirusega vahele jäänud pluss purjakil olekus ei mäleta et politsei oleks joudu tarvitanud. Politseil vedas sest inimesed jäid ellu. Moningatel juhtudel on politsei lohakuse tottu surnud inimesi .kaks viimase aja jooksul. Poiss kartis ilmaasjata oleks ehk rahagi saanud nagu Laiksooga juhtus. Inimesi peaks kohtlema koikki samamoodi.\nPolitseibussis olnud ametnikud väärivad tänu! / 24. aprill 2017 21:03\nKas selle eest, et tahtlikult sõideti teisele tagant sisse? Kui nii, siis on ju pretsedent loodud tagant sisse sõitude kohta.\nveteran/ 24. aprill 2017 20:45\nPüstolid peaksid paukuma pättide püüdmisel, see otsasõit oli liiga leebe.\ngigolo komeedi katuselt/ 24. aprill 2017 20:26\nLeedu tibi ja Tomi ekstibi on nagu kaks tilka vett. Mõttelaadilt ja käitumismustrilt.\ntore elu/ 24. aprill 2017 19:57\nkui rikun seadust ja sõiman politseinikke nagu vangidki, kes kaebavad, et supis on vähe soola ja valgus on liiga tume või kaasvangi varbavahed haisevad ning segavad und. Selline käitumismudel tulebki sellest, kui emmeke´- issike igal juhul vaid oma võsukese käitumist õigustavad enamasti just siis kui viimane ise pahategelane on.\noo/ 25. aprill 2017 07:15\nvist on õige hakata naistele sünnitamise lubasid välja andma. Sünnitada ei nõua tarkust, aga lapsevanem olla - see vajab tarkust. Vähemalt nii palju tarkust, et lapsed kasvaksid kodanikeks, kes oskavad aru saada, mis on inimesele kohane. Politsega vägikaika vedamine liikluses oma ego pärast pole muud kui täielik aju arenematus, kodu puudus.\nFanny/ 24. aprill 2017 18:27\nPurjus mootorattur kihutab mööda öist Tallinnat, hoiatustele ja punase foori tulele ei reageeri, kuuleb tagant häält - sõber, pea kinni ma lähen maha, olen su kaitseingel.\nMaša/ 24. aprill 2017 18:13\narvates on hea, et pr Evelin arstina ei tööta.\nMašale, 18:13/ 24. aprill 2017 20:22\nEga see pole uudis, et BLONDIINIL on ju blondiini ARU...!\n24. aprill 2017 17:58\nArvan, et see otsasõit oli ikka väike äpardus, sest bussi kiirus oli rammimiseks veidi suur. Aga õnneks keegi hinge ei heitnud ja loodan, et motopätt saab õiglase karistuse nende manöövrite eest, mis ta linnas korraldas.\nk/ 24. aprill 2017 17:10\nKui kutil juba selline tsikkel istumise all siis leiab ka nii palju raha,et korralik advokaat palgata ja siis hakkab alles nalja saama.Ratasel ja Karilaiul tuleb ilmselt jälle mingi ümmargune vabandav jutuke välja mõelda.\nä/ 24. aprill 2017 17:46\nKutt õppigu kõigepealt tsikkliga sõitma nii, et pakibussi eest minema saab.\nG/ 24. aprill 2017 16:18\nVäga lohutav oleks lugeda peale seda janti seda, et kaunis kaasreisija lajatas kollanokale panniga aru pähe tagasi. Muidu jääb veel tunne, et kaasreisija veel nautis sellist "vedamist".\n16:18/ 24. aprill 2017 20:23\nKaasreisija on samasugune AJUTA jobu!\nUSA politseinik/ 24. aprill 2017 20:28\nMeil saab ainuüksi ametivõimu sõimamise eest 5 aastat.\nteame/ 24. aprill 2017 15:34\nja kui registreerimata meeleavaldus toimub tuleb tankidega peale minna või koerad lahti lasta\nei tea sa midagi/ 24. aprill 2017 17:50\nkõigepaelt tuleb meeleavaldajal tanki või koera eest ära joosta\nRattas/ 24. aprill 2017 14:45\njalgrattur kihutab mööda kõnniteed, kus ta seda ei tohiks, pisikesed jõnglased jalutavad, näiteks paariaastased. Politsei auto undab sõiduteel ja rattur kihutab edasi väljategemata. Selleks , et hoiduda hullemast rammime ratturit järgmisel ristmikul ja riputame medali politsei rinda, et päästis elusid\nG/ 24. aprill 2017 16:21\nLoe ise ka mida kirjutad. Kas sinu arust patustaja jääb alati õigeks, isegi siis kui ta sinu lapsest üle sõidab? Te olete justkui aru kaotand halli massi sündroomi saanud.\nG/ 24. aprill 2017 16:30\nPidev korrarikkujate õigustamine. Küll on turvamees süüdi kui mingi parmust alaealine tüdruk kusagil lumehanges ära külmub, küll politsei süüdi kui potensiaalne kurjategija - oskusteta motomees kes esmalt ohustab oma kaassõitjat, tahtlikult tekitab eluohtlikke manöövreid,.... Täielik arusaamade peapeale pööramise ajastu.\neesti mees/ 24. aprill 2017 21:26\nTuleb LÕPETAFDA PÄTTIDE kaitsmine! Pättidele MALKA ja politseinikele PALKA!\n24. aprill 2017 18:00\nlihtsalt pea/ 24. aprill 2017 13:49\nKas tõesti oleks üks valus püstolilaeng(ehk mitugi) liiklushuligaani või tema kaassõitja reies neile rohkem meeltmööda, jääb vist saladuseks...:)\nto Kristiina/ 25. aprill 2017 03:31\nAllekõrs, sa ei ole normaalne.\nKristiina / 24. aprill 2017 13:41\nVastik. Palun hoia küüniline eeldamine endale. Ma kohati nutan reformi erakonda taga. See motikas ohustas teisi alles tagaajamisel kui konniteele läks. Enda ohtu panek on suva.Motikas pole auto mis tapab teisi.\nIsaJaan/ 24. aprill 2017 14:09\nIsegi jalgrattaga kokku põrgates võivad olla väga tõsised tagajärjed. Suure kiirusega kihutav mootorrattas on sama hull, kui sõiduauto. Tapab nii, et vähe pole.\nmilline lollus/ 24. aprill 2017 14:28\nmul vend lapsepõlves jäi motorolleri alla, nüüd on eluaegne invaliid, piinleb valudes ja elab vaid tablettide peal, surm oleks ka kergem.\n24. aprill 2017 16:23\nSa, allekõrs, oled tõeline JOBU.\nsaad aru/ 24. aprill 2017 17:56\nhaige on, mutrid logisevad\nG/ 24. aprill 2017 16:24\nKus planeedilt sind siia lasti ja miks sa üldse sõna võtad asjades millest sul aimugi pole. Minu motikas kaalub pea sama palju kui auto ja isegi jube mõelda kui selle ükskõik milline terav nurk kasvõi õrnalt kellegi koljut puudutaks.\nG punkt/ 25. aprill 2017 20:30\nSa oled küll ennast Terminaatoriks mõelnud... Mis planeedilt sa ratta tõid, et kaalub 2000kg!??? No siin on tõesti hullud koos!! :) :)\nõpetaja/ 24. aprill 2017 20:33\nKristiina, vasta, mida tähendab E=mc2 (E ehk energia võrdub m ehk mass korda c ehk kiirus ruudus). Mõtle ja ära pöörita silmi.\nõpilane/ 25. aprill 2017 23:24\nc on valguse kiirus ja see Einsteini valem peaks käima elementaarosakeste kohta. Mida sa mõtled on E = mv2/2, mis on kineetilise energia valem. Sellest valemist järeldub ühtlasi, et samal kiirusel sõites politseibuss kujutab alati suuremat ohtu.\nto Kristiina/ 25. aprill 2017 03:30\nKüll sina olev jälk ja vastik tegelane.\nKristiina / 24. aprill 2017 13:38\nVana kommu. Hakka või refi taga nutma,et eeldamine ja asjade hullemaks mõtlemine lõpeks. Teisi ohustas ta alles tagaajamisel kui konniteele läks. Motikas pole auto.\nökul/ 24. aprill 2017 17:29\nSoovin, allekõrs, et kohtuksid sellise motikaga, kui sa oma ratastooliga teeservas või ülekäigurajal ukerdad.\nNo/ 24. aprill 2017 12:57\nPõhimõtteliselt on nagu kõik õige, aga kui see naine oleks selle bussi all hukkunud, siis oleks see politseil küll suur mõttekoht.\nxxx/ 24. aprill 2017 18:01\nKui see naine naine oleks siis kutt oleks politsei märguandele nõuetekohaselt reageerinud.\nJuku Pupp/ 24. aprill 2017 12:34\nAga kes ennustab Eesti muutumist politseiriigiks - Evelin juu?!\n12:34-le/ 24. aprill 2017 21:30\nEvelin on blondiinist jobu!\npenskar/ 24. aprill 2017 12:34\nSin,kes sa rikkusid igasuguseid liiklusreegleid oled oma käitumisega andnud teada,et oled potensiaalne mõrtsukas.Sul ei oleks isegi õigust nuriseda,sest liiklussituatsioon oli sinu poolt tekitatud.Mis puutub politseisse,siis tema tegi oma tööd kaitstes sind sinu enese eest ja teisi liiklejaid. Nii kaua kui leidub liiklushuligaanide õigustajaid, surem arutute liiklejate tõttu veel palju süütuid inimesi. Võib-olla see juhus tõi sulle liiklushuligaan mõistuse pepust pea poole teele. Miks poolele teele,sest sinu hala politsei töö üle annab mõista,et sa oma lollust ja süüd pole veel täielikult mõistnud. Nii et suu kinni ja mõistuse võiks ikka kahe kõrva vahele tõsta.\nXD/ 24. aprill 2017 12:32\nKas on mõni seadus, mis reuleerib liigset jõukasutust kinnipidamisel? Võiks ju vargaid ja teisigi seaduse rikkujaid autoga otsa sõites kinni pidada, et hiljem ratastoolis oleks raskem seadusi rikkuda.\nja kui/ 24. aprill 2017 14:31\nsee hull oleks 200-ga ennast ja kaassõitja surnuks sõitnud? Nüüd läks ju väga hästi, varsti terved.\n200'ga kihutas korraks sirgel kui politsei hakkas jälitama/ 24. aprill 2017 16:28\nTõenäoliselt jäi ta Politseile silma korraks kiirendamisega.\nSeega turvalisem oleks olnud tagaajamine lõpetada ja see rattur oleks peitu läinud ning hiljem oleks saanud videomaterjaliga kõik menetlused ära teha!\nHei noh/ 24. aprill 2017 18:05\nturvalisem oleks olnud peatuda ja mitte üritada eest ära sõita. Sead enam , et sõidumeest ju tegelikult ei olnud koperdas lihtsalt tagaajajal jalus.\nlugeja/ 24. aprill 2017 12:13\nMa olen enam kui kindel, et kui need tegelased esitavad ametliku kaebuse politsei töö kohta, siis alustatakse distsiplinaarmenetlus ja neid politseinikke kotitakse oi kui kaua. Vaat et veel süüdi ei jää. Ma tunnen seda süsteemi ja seda, kuidas seal inimestega käitutakse.\nonkel/ 24. aprill 2017 14:58\nLoodetavasti saavad, mis tapmiskatse eest ette nähtud, aga vaevalt.\nEestlane/ 24. aprill 2017 12:06\nMootorrattur oleks võinud sõita kõnniteele või bussipeatusse rahva sekka ning siis oleks olnud palju hukkunuid.\n24. aprill 2017 15:15\nSõitiski mitu korda kõnniteele, õnneks sel ajal seal kedagi polnud.\ntan g/ 24. aprill 2017 12:05\nww :_w.yout :_ube.c :_om/watch?v=TyNJt4e-3AA\nvanemlik järelvalve vajalik, võib sisaldada ...\nkolla/ 24. aprill 2017 11:48\nPolitsei peab oma tegemistes tagama kaaskodanike elu ja tervise ja siit küsimus-milles seisnes mootorratturi kaasreisija süü?See tüdruk võib neile veel palju pahandusi tekitada.\ntema/ 24. aprill 2017 12:05\nsüü oli see, et lubadeta huligaaniga sõitma läks!\nUrrr/ 24. aprill 2017 12:05\nSee kaasreisija on selle mehe elukaaslane ja seega teab ta väga hästi, et mehel juhiluba puudub.\nKuskil hõigati ka maha info, et vedas kihla - suudab politsei eest ära sõita.\nkolla/ 24. aprill 2017 12:32\nJuriidiliselt on elukaaslane kaunis laialivalguv mõiste,võib ka öelda nt. toakaaslane ja teda ei saa mingis rikkumises süüdistada.Hõigatud info on ka sarjast nsr(naised saunas rääkisid) ja sellise info peale ei tohi võmmid inimest vigaseks sõita.\n24. aprill 2017 11:53\nsa/ 24. aprill 2017 12:06\ntäna jumalat, et ise selle mootorratta alla ei jäänud...\nhm / 24. aprill 2017 11:41\nkiitus eesti politseile! oleks see tüüp mõne lapse alla ajanud -oleks jälle kisa lahti, miks politsei midagi ei tee! asja eest said. Piinlik peaks olema ja suu kinni hoidma - ise rikub reegleid ja veel õigust küllaga. Pidanud oma tsikkel kinni, kui politsei märguande andis, aga oli vaja mööda kõnniteid edasi kihutada ja teisi ohtu seada. kui kedagi tapmiskatses süüdistada - siis seda süüdimatut juhti, kes enda ja kaasreisija elu ohtu panid.\nolex, polex väidb politsei./ 24. aprill 2017 11:49\nFakt on, et ohvritega liiklusõnnetuse põhjustas järjekordselt politsei, amen.\njep/ 24. aprill 2017 12:07\noleks ka karistus väiksem, kui see, mis nüüd tuleb, lisaks vigastistele ja katkisele rattale. aga täiega välja teenitud, minu poolt paras. ja au kuulub politseile julge otsuse eest.\nKesikud/ 24. aprill 2017 11:37\npeavad ju koonduma\n24. aprill 2017 15:16\nUnes ka näed kesikuid?\nVanaema maalt/ 24. aprill 2017 11:35\nRäägivad need, kellele pätiriik sobivam on. Politseile anda samad õigused, mis on USA-s ja arvajatel mokad maha.\nSam/ 24. aprill 2017 11:39\nUSA's ammu enam ei tohi politsei oma jõudu ebaproportsionaalselt kasutada! Antud juhtumi puhul oleks politsei ohvitser karistada saanud ja riik kannatanule kompensatsiooni maksnud. Samas on USA politseil antud juhtumite jaoks parem väljaõpe ja vahendid. Eesti on eriline babaania, kuula ja imesta mida isegi poliitikud räägivad. Uskumatu!\nise tahtsite Banaania Pätiriiki ja ärge vinguge - ajage ise püksid maha ...\n.../ 24. aprill 2017 11:52\nSee on küll huvitav, et nad ei tohi (ammu?), kuigi seda tehakse pidevalt. Ja kas antud otsasõitmise puhul oleks mingi trahv nääratud, pole veel fakt. Levinum on see, kui asi tuliseks läheb, et politseinik saab puhkusele minna.\nUrrr/ 24. aprill 2017 12:06\nKui sa näeksid USA tagaajamisi siis seal väljarammimised palju julmemad kui see nali siin oli. Seega ära aja loba.\nJep/ 24. aprill 2017 12:11\nRäägivad need poliitikud, kes ise kah ühel või teisel põhjusel roolist tabatud ja neid seal ikka jagub, sest meedia kõikide patte ei kajastagi, ennem sahistatakse all-linnas ja nimeliselt, siis alles meedia vahel ärkab.\n24. aprill 2017 15:17\nSam on rääkinud.Aamen!\nVanaemal öigus/ 24. aprill 2017 11:56\nJa üldse peaksid need kihutajad tänulikud ja önnelikud olema,et politsei nad peatas.Et nad sellega ellu jäid ega ajanud ka kellegi alla. Häbematud vigisejad. Köige karmim karistus neile! Ja Evelin,mida küll mötled? Kui üldse mötled.\nAga milleks/ 24. aprill 2017 11:35\nsise- ja justiitsministrid oma nokad kinni hoiavad kui peaminister on endale prokurõri ja kohtuniku rolli võtnud, Nagu Nõuka aeg.\nvõta teadmiseks/ 24. aprill 2017 12:08\npeaminister räägib kogu valitsuse nimel, seega ka justiitsministri nimel. punkt.\n24. aprill 2017 15:19\nEga tohman sellest aru saa.\nMuud uudist pole?/ 24. aprill 2017 11:33\nMind huvitab--- mitu inimest täna Toompeale tööle jõudis?\nMitu saadikut saalis istub???\n90% ajab oma firmade äriasju/ ja seda raskel töö ajal!\n24. aprill 2017 11:43\nKai/ 24. aprill 2017 11:32\nMõned aastad tagasi nõelus ka mootorrattur Tallinnas autode vahel.Oleksime peaaegu avarii teinud.Mis liikluses juhtuma hakkab kui keegi enam politseid ei kuula.See küsimus on tegelikult liikluseeskirjade rikkuja kaitsjatele ja EVELIN Ilvesele??\nkarmal/ 24. aprill 2017 12:09\non kombeks need õigustajad üles leida\nmaeitea/ 24. aprill 2017 11:28\nOlgu,mis erakonnast ikka ütlevad otseeetris "JUMALA pärast"!\nja siis?/ 24. aprill 2017 12:10\njumal on välja mõeldud muinasjututegelane, vahet ju pole, kui kasutataks näiteks naksitrallide pärast või pipi pikksuka pärast. sõna jumal sobib täpselt sama hästi, nimetame kasvõi metafooriks.\nMari/ 24. aprill 2017 11:25\nKui mingi suvaline mootorrattur kihutab linnas, vahepeal ka vastassuunavööndis, ohtlikke manöövreid tehes, ohutades nii ennast kui teisi, mida siis sellisega teha??? Sama hästi oleks võinud see kutt järgmisel ristmikul mõne autoga kokku põrgata, kuid siis oleks tema ratta kiirus olnud üle 100 km/h ja sellise kiiruse juures on ratturi võimalused ellu jääda väikesed.\nMootorrattur ja ainult mootorrattur oli süüdi, et ta niimoodi põgenes ja kihutas! Ehk nüüd edaspidi natuke ennem mõeldakse, et ega nendega nalja ei tehta. Olen ise küllalt arutult kihutavaid rattureid kirunud, kes kui välk ootamatult välja ilmuvad ja ohtlikke olukordi põhjustavad.\n24. aprill 2017 11:45\nsellised ratturid tuleb koheselt rataste alla ajada\nkas need ühed kihutajad/ 24. aprill 2017 12:12\nkoos surma ei saanud? kurvis vist lendasid välja, toomas oli äkki? naine oli vist helen?\naga see arvamuse valdaja ongi ju naeruväärne/ 24. aprill 2017 11:17\nmaikuu ja suudluste öö aastapäev läheneb. vaja pildil püsida. ja millegi positiivsega silma ei oska paista.\nKüsimus?/ 24. aprill 2017 11:16\nKuidas nimetada juhti kes on roolist kõrvaltatud alkoholi tõttu. Ma arvan, et selliseid leidub isegi valitsuses, kuid selliseid ei karistata. Teeb nutunäo pähe ja palub andeks, kui väike joove siis piirdutakse võib-olla hoiatusega. Sellised tuleks tööpostilt lahti lasta ja 10 -20 aastaks jalameesteks jätta. Meie noored õpivadgi sellest karistamatuse värgist. Kui ikka jääd korra vahele siis tuleb ka suurem karistus aga mitte (MA VABANDAN rahva ees.)\n24. aprill 2017 11:46\naga nende päralt võim ning nad Jumala asemikukesed\nmitte ainult valitsuses/ 24. aprill 2017 12:12\nvaid ka istuv president on meil vahele jäänud roolijoodik, ära kobe pimeduses, loe ekspressist.\nkannatus hakkab katkema/ 24. aprill 2017 11:14\nPalun, koristage ära need süüdimatud ajukääbikutest "staarid" esilehelt!\n24. aprill 2017 11:47\nkes need on ma ei viitsinud vaadata\nys/ 24. aprill 2017 11:13\nKas miskit karistuspunkti pole, mille alusel seda pidevalt meie riiki ja muud halvustav ärmataja karistada saaks?\nanna andeks./ 24. aprill 2017 11:25\nta ju blondiin\nKook/ 24. aprill 2017 11:13\nTõeliselt imekspandav on see tõesti, et äkitselt ilmuvad välja inimesed, kes justkui tahaksid head, aga kipuvad arutult valet osapoolt õigustama. See on see 1/5 inimestest, kes on kõige vastu igal suvalisel ajahetkel. Väga paljude puhul tõsist muret politsei käitumise pärast ei usu, vaid tegemist on lihtsalt enda välja elamisega. Põhjendused on neil puhas idealism, aga ei suudeta näha antud olukorra praktilist poolt, et kuidas oleks siis lihtsam olnud see inimene seisma saada, Kui tahate näha politseiriiki, siis uurige natuke USA lõputuid juhtumeid, kus võib rääkida tuhasjatult tapetud inimestest. Näitena, kus mees astus autost välja ja oli rahakott käes (hoidis käes relvataolist eset), mingut agressiivset käitumist polnud ohvri poolt, äkilisi liigutusi polnud ja üks politseinikest tundis enda elu ohus olevat ja tulistas. Ma usun, et kui asi läheks tõesti selleni, et politsei hakkab vägivallatsema, siis ei jäägi muud üle, kui sellele vastu hakata, aga antud juhul ärge kaitske inimest, kes käitus valesti ja ärge tekitage pretsedenti, kus muutumegi hambutuks ja teovõimetuks.\nOled sa kah!/ 24. aprill 2017 11:31\nAjad mootorratta ja rahakoti segi. Siin oli mootorratas kindlalt surmarelv. Jõudis kohale? Mõnele ei jõua kunagi!\nloe veel/ 24. aprill 2017 11:40\nSa ei saanud kirjutatust aru.\n.../ 24. aprill 2017 11:47\nTõsimeeli, see oli näide, kuidas võib asi eskaleeruda politseiriigis, kus ei peagi provotseerima, et juhtuks midagi. Siin põgenes tegelane mootorrattaga pikalt, mis oleks mõne "triggerhappy" venna harja nii punaseks tõmmanud, et peale mootorratta kättesaamist oleks ta veel ära tapetudki, ehk.\nno aga/ 24. aprill 2017 12:15\nmine ole ise politseinik usas, kus ülisuur oht tööl surma saada. kui inimene oli ähvardava välimuse ja kehakeelega, siis rahakott võiski tunduda relvana. inimene ei tohi autost välja tulla ilma korralduseta usas. seega ei allunud korraldusele ja seadusele, politseinik reageeris. seekord ehk üle, aga oma nahk on ihule lähemal, ju talle tundus oht reaalne.\n.../ 24. aprill 2017 13:15\nMa olen sellest teadlik, et seal on ohtlikum, samas seal on siiski politseiriik. Seda arvamust jagab suur osa inimestest. Usad ja eestit võrrelda pole ju ilus, kui aga räägitakse siin mingist politseiriigist siis tuleks ju teieni tuua mõne näite. Vaadake kasvõi arve, kus inimesed surevad, police brutality on ikkagi reaalsus neile, mitte meile.\nrelvahullus/ 25. aprill 2017 00:14\nUSAs on asi sellega nii hull, sest põhimõtteliselt igaühel on põhiseaduslik õigus relva omada ja kanda ning pooled ameeriklased on sellega väga rahul ja ei taha seda rangemaks muuta. Aga mis sa ise arvad, kes hakkab hambuni relvastuma - kas "hea" või "paha"?\nAB/ 24. aprill 2017 11:08\nMõned "arvamusliidrid " soovivad vist kriminaalse käitumise tavapäraseks ja karistamatuks muuta.Kas neil endil on äkki midagi hinge peal??\notsustab/ 24. aprill 2017 11:35\nmoderaator. Avalda temale meeldivat arvamust, teine arvamus on ebasoovitav.\n" Kaalutletud otsus "/ 24. aprill 2017 11:05\nSõitsid enne ringristmiku seaduserikkujatele otse selga ilma pidurile vajutamata. Karilaid võiks videot vaatata ja liiklusseadusega tutvust teha. Kohtukull jahvatab aeglaselt aga õiglaselt.\nabigail/ 24. aprill 2017 11:08\nTäiesti kaalutletud otsus ja igati õige! Kogu maailmas igapäevane manööver seaduserikkumiste tabamisel. Kohtult tuleb mõnus laks sellele põgenejale.\n24. aprill 2017 11:18\nkohtukull jah on aeglane. aga lollid kommetnaatorid on väga kiired. ja juba on nad jahvatanud, kes süüdi kes mitte.\nära sõida eest ära, kui pärast piss püskis on.\nto 11.05/ 24. aprill 2017 11:59\nSa ajad puhtalt soga. Oleksid nad mootorratturile pidurdamata täiel kiirusel otsa sõitnud, oleksid tagajärjed ikka hoopis teistsugused olnud.\ntüse rullisoenguga roosas kleidis int / 24. aprill 2017 11:03\nkriitika tegija on ise ju naeruväärsem kui naeruväärne. easist riigi raha kantimise kaasosaline. maadam, kes sahkerdas abielumehega ja sai pärast sama abielumehe käest täie rauaga - petismees sahkerdas järgmise kullakaevajaga ja sai sohilapse veel otsagi. petised jäävad petisteks.\nAreneb/ 24. aprill 2017 11:02\nEsimesed õiged sõnad ka selle poliitiku suust.\nEve Võrumaalt:/ 24. aprill 2017 11:01\nsellistele lubadeta kihutajatele tulebki eriti jõuliselt asi selgeks teha - täiesti nõus politseiga !\nmöhh/ 24. aprill 2017 11:00\nja ongi naeruväärne. Noorte kambad linnatänavatel, liiklushuligaanid, narkomaanid, korruptsioon - kus on politsei????\ntont/ 24. aprill 2017 11:39\ntee-äärsed põõsad neid täis.\n24. aprill 2017 11:52\nsiis hirmuga peitu pugenud\ntondile/ 24. aprill 2017 12:01\naga näe ei luba te ju neil linnatänavale tulle, kohe kisa lahti\nkahe näoga Janus/ 24. aprill 2017 10:40\nväike Karihiir peopesal


Praeguse Hetke Nimekiri vol 1 - Merili´s Scrapbook\nPraeguse Hetke Nimekiri vol 1\nViimasel ajal on erinevatesse blogidesse tekkinud selline postitus, kus blogija kirjutab ühe kindla tegusõna juurde oma esimese mõtte, mis pähe tuleb. Huvitav oleks seda postitust teha iga mingi aja tagant. Nii oleks endalgi huvitav näha mis vastused aja jooksul muutuvad.\nEsimesena Eesti blogijatest (minu teada) alustas sellega Katre. Tema blogist edasi liikus see postitus ka Pille-Riin'u ja Svea blogidesse, nendest omakorda näppasin idee ka mina. Kindlasti on meie blogimaastikul neid vahvaid blogijaid veel, kes selle ideega kaasa on läinud. Täitsa põnev oleks ka neid lugeda :)\nMinu Praeguse Hetke Nimekiri Vol 1 on aga siin...\nHetkel seda nimekirja ja paari postitust veel samal ajal.\nHea meelega sushit. Iga kell.\nIkka veel liiga vähe vett.\nEt saaks päris oma kodu.\nVäga harva raamatuid.\nKaotada paar kilo.\nLiiga harva oma kallist õde.\nÕhtul viimase asjana Instagrami.\nAutos ühte ja sama playlisti juba kaks aastat.\nOma peas tihti erinevate olukordade erinevaid stsenaariume läbi.\n90% ajast kinniseid juukseid.\nJuba liiga kaua aega, mida oma eluga saavutada tahan.\nEt mul oleks kindel eesmärk kuhu poole liikuda.\nLiiga palju asju.\nHommikuti kaua voodis vedelemist.\nIlmselt liiga palju shopata.\nKülm ilm ja valu.\nKunagi imestasin, et kuidas inimesed autoga sõita oskavad.\nNüüd aga imestan, kui palju lolle inimesi on olemas.\nEt mu tütred kasvavad headeks inimesteks.\nHirmu, et Frodoga (minu armsa lemmikuga) juhtub midagi.\nAlati kui piimapaki külmikust võtan nuusutan selle sisu, olenemata kuupäevast\nLiiga palju halvasti riietuvaid naisi ja kommenteerin neid minu kõrval olevale inimesele.\nEt võiksin olla parem inimene.\nEt kui ma viitsiksin trenni teha, siis saavutaksin parema vormi päris kiiresti.\nLiiga vähe aga kui on hea nali, siis südamest.\nStiilseid ja hästi riietuvaid naisi.\nTags: Loba Jutt/Just Talk\nOOTD #65 08.08.14\nOOTD #64 07.08.14\nTema OOTD #2 08.08.14\nOOTD #63 04.08.14\nOOTD #62 03.08.14\nOOTD # 61 02.08.14\nStarbucks / Happy Joe / Burt´s Bees / The Body Sho...\nMini kruiis Helsingisse\nOOTD #60 29.07.14\nH&M / Monton / Väike Poe Nurgake


Tallinna mootorrattahuligaan võttis endale appi kurikuulsa endise kaitsepolitseiniku Indrek Põdra - DELFI\nTallinna mootorrattahuligaan võttis endale appi kurikuulsa endise kaitsepolitseiniku Indrek Põdra\nIndrek PõderFoto: Ilmar Saabas\nTallinna tänavatel hullumeelselt kihutanud Andre Varik võttis vaidluses politseiga endale appi endise kaitsepolitseinik Indrek Põdra, kes tegi peale vanglast väljasaamist omale õigusbüroo.\nOma huve kaitsma võttis Varik Asis Consult OÜ, mida juhib kurikuulus endine kaitsepolitseinik Indrek Põder. Põder sai eelmisel aastal välja vanglast, kus ta istus aastast 2011 seoses korduva altkäemaksu nõudmise ja võtmisega suures ulatuses ajal, kui ta töötas erinevatel ametikohtadel kaitsepolitseis.\n2014. aastal mõisteti Põder veel kolmeks kuuks vangi, sest juba vangis olles avaldas ta talle kapos töötamise ajast teada olevat riigisaladust. Selle eest lisandus ta karistusele veel kolm kuud vangistust.\nPõder kinnitas, et nõustus Varikut esindama. Kas on kavas pöörduda politsei vastu kohtusse või teha mingeid muid samme, Põder ei kommenteerinud.\nPolitsei poolt teelt välja rammitud mootorratturi võiks pokri pista?\nPolitsei täiendab 42 000 euro eest mootorrattaparki\nPolitsei eest ligi 200 km/h põgenenud mees on ka varem kiiruse suure ületamisega vahele...\nPolitsei eest põgenenud ja teelt välja rammitud mootorrattur: kas tõesti oli politseil vaja...\nEkskaitsepolitseinikul ei õnnestunud enne tähtaega vanglast vabaneda\nEkskaitsepolitseinikust vang nõudis politseilt kahju hüvitamist\nÄRILEHE KOMMENTAAR: Eesti pisipangast sai Venemaa suurpankurite tülitanner\nDELFI VIDEO ja FOTOD: Kalle Klandorf meenutab varajasi kohtumisi Indrek Põdraga: võtsin tal...


ABB uue hoone ehitab YIT - Ehitusuudised\nABB uue hoone ehitab YIT\nTootmispinna suurendamiseks ehitab ABB Jüris uue tootmis- ja büroohoone. Uue hoone, mille kogupind on 14 000 m², maksab 13-14 miljonit eurot.\nABB uue tootmis- ja büroohoone projekteeris WSP Talone OÜ ning ehitab AS YIT Ehitus.\n„Uue tootmis- ja bürookompleksi rajamise tingis eelkõige vajadus saada juurde tootmispinda ja –ressursse ning saavutada veelgi suurem sünergia enamiku üksuste asumisega ühes kohas,“ märkis ABB Balti riikide juht Bo Henriksson.\nUues tootmis- ja büroohoones valmib tootmispind komplektalajaamade ja madalpingesüsteemide tehasele, ladu ja kontoriruumid. Koos juba olemasolevate tootmisüksustega tekib Jürisse ABB innovatsioonilinnak OneCampus, mis põhineb ABB Grupi strateegial "One ABB". . Tulevikus on linnakul võimalus laieneda kogupinnale 30 000 m2 ulatuses. Koos uue hoonega on ABB-l Jüris kogupinda umbes 45 000 m2.\nUue hoone rajamine algas tänavu 15. märtsil, ehitustööd kestavad orienteeruvalt 12-13 kuud. Tootmis- ja büroohoone valmib järgmise aasta kevadeks.\nABB uus hoone Jüris


Armastus kas on või ei ole – seal puudub kesktee. : Superlapsehoidja\nArmastus kas on või ei ole – seal puudub kesktee.\nTäpselt nii , nagu ei saa olla natuke rase, sa kas oled seda või mitte, ei saa olla natuke armunud. Sa kas oled armunud või mitte. Sa kas armastad või mitte. Vahepealset varianti ei ole. On teised tunded, nagu austus, lugupidamine, kohustused, millised saavad olla natukese kaupa. Armastus mitte. Sa kas armastad oma lapsi või mitte. Sa kas armastad oma vanemaid või mitte. Sa kas armastad oma tööd või mitte. Sa kas armastad raha või mitte. Sa kas armastad oma partnerit või mitte. Ja jutt sellest, et armastatakse mitut partnerit üheaegselt , on ilmselt samuti võimalik. Ainult, et küsimus on selles, kas selliselt suhtes olles sinu enese Armastuse vägi kasvab või kahaneb. Mina isiklikult ei ole kohanud ühtki inimest, kes suudaks võrse Armastuse väega panustada mitmesse partnerlusse üheaegselt. Varem või hiljem tõuseb üks esile ja teine hääbub. Ehk nagu Jonny Tepp ütles, millele ma kahe käega alla kirjutan, et : ” Kui armastad kahte inimest korraga, vali teine, sest kui sa oleksid esimest tõeliselt armastanud, siis ei oleks teist tekkinudki.”\nInimesed kujutlevad arusaadavalt Armastust erinevalt. Kelle jaoks on Armastus partneri vastu üleseotud materiaalsusega, olgu. See on nende arusaam Armastusest. Ja kui lõpeb raha , lõpeb Armastus. Lihtne. On inimesi, kelle jaoks võrdub Armastus partneri vastu lapsevanemateks olemisega. Olgu – kuna lapsevanemaks olemine ei lõpe, kas sellisel juhul ei lõpe ka armastus? Just – lapsevanematena mitte. Eeldusel, et olete teda lapsevanemana armastanud, mitte muul moel. On mehi , kes armastavad oma tsiklit rohkem, kui elu. Ja kui see neilt ära võetakse, tsikkel nimelt, jääks justkui elu seisma. Võib ka jääda. Ka see on Armastus.\nArmastusel ei ole mõõdet. Armastus on universaalne. Me ise jaotame teda, kui ta meis on. Mõnes rohkem, mõnes vähem, mõnes üldse puudub, mõnes blokeerinud sel määral, et ta arvab, et teda polegi.\nKuid hetkel tahan ma kirjutada Armastusest partneri vastu. Teise inimese armastamisest selles kontekstis, kus puuduvad eelkirjeldatud käega katsutavad mõõtmed. Eeldusel , et kahe Hinge kohtumise eeltingimus on vastastikune Armastus ja sellele rajatud partnerlus elukaaslastena.\nArmastusest, mis paneb hinge helisema ja silma särama. Armastusest, mida ei saa katsuda, kuid mis võib hinge nii haigeks teha, et valus hakkab. Isegi siis, kui tunned, et teine sind armastab. Isegi siis.\nOlen kahjuks tihti kohanud inimesi, kes ei saa aru, millest ma räägin, sest nad ei ole seda tundnud. Jah, ma tänan Universumit, et mind on õnnistatud Armastusega, olen armastanud ja olnud armastatud. Tean, et olen ka hetkel….\nKui teismelisena piisas partneri armastamiseks vaid liblikatest kõhus, südame pekslemisest ja soojast käepigistusest, siis hiljem enam mitte. Jah, need liblikad peavad olema, aga sellest ainult ei piisa. See küpseb ajas, tulenevalt Hinge sügavusest. Ka see on individuaalne. On paare, kes on elanud aastakümneid koos, kuid siis aduvad, et mida ei ole, see on Armastus. On elatud illusioonis Armastusest ja seepärast, et nii oli või on kombeks. Sest kui juba valitud sai, siis las olla. Minu jaoks on Armastus partneri vastu täna hoopis sügavam tunne, kui pelgalt hea seks või soe silmavaade. Ja just seetõttu on teda aina raskem kohata. Seda partnerit, kes tunneks samamoodi. Ja kes panustaks tundesse samamoodi. Need kaks tingimust : vastastikune äratamine ja lõkkele “puude alla panek” peavad eksisteerima üheaegselt, muidu suhe ei tööta ja Armastus hääbub.\nKui ma 6 aastat tagasi oma elukaaslasest lahku läksin, arvas ta, et mul on keegi teine. Ei, mul ei olnud siis ega ei ole ka praegu kedagi teist. Aga ma sain just siis aru, et „ alla Universaalse vastastikuse Armastuse“ ma partnerluses olla ei taha. See oli liialt koormav. Pidurdas mu Hinge.\nMinagi tegin varem valiku nö. tavaliste kriteeriumide alusel, milleks on kirg, atraktiivsus, huumorimeel jpm. tol hetkel ja selles ajas minu jaoks kvaliteetsed omadused , millele arvasin üht kauakestvat partnerlust rajada. Kahjuks see leegike hääbus, sest tegelikkuses olid ootused erinevad, ükskõik, kui palju ma sellele lõkkekesele puid alla ei pannud, midagi ei aidanud. See hääbus.\nJa minult on ikka ja jälle küsitud, et mis mõttes, ideaalne mees ju. Absoluutselt. Ma ei vaidlegi vastu. Aga mina sain aru, et mulle sellest ei piisa. Mina tahan elada Armastuses, mida ei varjuta partneriga kohustuste jagamise koorem, vaid rõõm ega muud eelarvamused.\nMitte , et ma naiivselt avaksin, et enam ei peaks tööd või süüa tegema, aga et järjekord oleks paigas. Kõigepealt tunne ja seejärel kohustused. Mitte vastupidi. Ma tahan tunda ja seejärel teha. Mitte vastupidi.\nMa usun, et paljud, kes on tundud Armastust, teavad, et ka töö edeneb linnutiivul ja söök valmib hõrguna , kuna see kõik sisaldab parajas annuses Armastust. Ka lund saab ajada Armastuses. Mida ma öelda tahan on see, et ma usun, et nähes eakat paari teineteise embuses silma vaatamas, usun, et seal elab Armastus. Kõigi raskuste kiuste. Sest eluraskused käivad ikka inimesi mööda. Kuid kuidagi on nad leidnud oma tasakaalu Elu ja Armastuse vahel, millel on meeletu vägi. See võidabki kõik raskused. Ja just sellepärast ei tee ma täna allahindlust ega müü oma hinge ei kuradile ega ka rikkale üliseksikale plaksuga mehele.\nMa ei olnud nõus elama kellegagi ei laste pärast, ei raha pärast, ei mugavuse ega seksi pärast – vaid ainult Armastuse pärast. Olen kohanud päris mitmeid varakaid abielumehi abielu kõrvalt flirtimas. Ja küsimusele – miks nad seda teevad, kui ise abielus on, vastatakse – enne vanasse kaevu ei sülita, kui uus valmis. Ei ole minu asi kedagi hukka mõista, ega ka võõrast mõista. See on tema elu, tema probleem. Küll aga ise ei tahaks ma selle abielunaise nahas olla. Veel vähem tahaks ma olla selle mehe uus naine. Mustrid kipuvad korduma.\nJa nüüd küsite põhjusega, kas ma liialt naiivne ei ole, uskudes ikka veel Armastusse kahe Hinge vahel? Võib olla olengi. Aga ma usun. Sest alla selle ma enam ei saa. Tahan Armastada ja olla Armastatud kogu hingest, sest tean, et vaid siis on mul vajalik jõud kõigi raskuste ületamiseks.\nJa niikaua võtan ise auto pagasiruumist lumelabida, ajan auto ümbert ise lume ära, teen tööd, teenin ise raha, reisin, mediteerin, teen trenni, tantsin ehk elan täie rinnaga niikaua kui ta tuleb.\nJa mis siis saab, küsite, kui ta tuleb? Kes siis lund ajab või süüa teeb?\nMitte midagi muud, kui et siis teeme kõike koos ja eraldi. Täpselt nii, kuidas otsustame. Sest Hingekaaslasega on lihtne. Me ei pea kumbki teineteisele midagi tõestama, kuna meid ühendab ainult Armastus.\nJa mulle sellest täiesti piisab.


ÄP 5 aastat tagasi: Töötute arv kasvas aastaga 18,2 protsenti - Äripäev\nÄP 5 aastat tagasi: Töötute arv kasvas aastaga 18,2 protsenti\nÄP 13. aprill 2006, 00:00\nMärtsis 2001 otsis tööd 58 700 töötut, mis moodustab 6,8% elanikest vanuses 16 aastat kuni pensioniiga. Registreeritud töötute arv kasvas veebruariga võrreldes 3,8%, aastataguse ajaga võrreldes 18,2%, kirjutas Äripäev viis aastat tagasi.\nTöötuse tase oli märtsis kõrgeim Ida-Virumaal - 11,3%, ja madalaim Pärnumaal, 3,4%.\nHetkeseis: 1. aprillil 2006 oli tööturuametis registreeritud 19 489 töötut, mis moodustab 2,3% Eesti tööealisest elanikkonnast. Võrreldes 1. märtsiga oli registreeritud töötuid 1249 inimese võrra vähem (-6,0%), 2005 aasta 1. aprilliga võrreldes vähenes töötute arv 35,7%. Märtsi jooksul otsis tööturuameti vahendusel tööd kokku 22 853 töötut ja 567 tööotsijat. Uute töötutena registreeriti 2518 inimest. See on 42% vähem kui eelmise aasta märtsis ja 0,2% rohkem kui eelmisel kuul. Töötuse tase on endiselt kõrgeim Ida-Virumaal, 5,7%, ja kõige väiksem - 1,2% - Pärnu maakonnas.


Hullumeelsuse mägedes | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Hullumeelsuse mägedes\nKultusliku autori õudusjutt, milles Antarktikas avastatud koopast leitakse ürgsete loomade ja taimede jäänuseid, ent ka kummalisi olevusi. Pärast seda, kui esialgu elutuna näivad olevused on geoloogide laagris tõelise verepulma korraldanud, võtavad kaks ekspeditsiooni liiget ette uurimisreisi hiiglasliku mäeaheliku taha, kus avastatakse varemeis linn, tohutu koobastik ja selles pesitsevad maa-alused elanikud. Tõlkinud Silver Sära. Kirjastus: Kirjastus Fantaasia OÜ,\nKultusliku autori õudusjutt, milles Antarktikas avastatud koopast leitakse ürgsete loomade ja taimede jäänuseid, ent ka kummalisi olevusi. Pärast seda, kui esialgu elutuna näivad olevused on geoloogide laagris tõelise verepulma korraldanud, võtavad kaks ekspeditsiooni liiget ette uurimisreisi hiiglasliku mäeaheliku taha, kus avastatakse varemeis linn, tohutu koobastik ja selles pesitsevad maa-alused elanikud. Tõlkinud Silver Sära. Aasta\nVari aja sügavusest


Halb üllatus Merko Ehituse aktsionäridele - Äripäev\nHalb üllatus Merko Ehituse aktsionäridele\nEelmine artikkel: Pooliku teenuse eest nigel maksta\nJärgmine artikkel: Kristjan Lepik käivitas finantsportaali\nMerko Ehituse aktsionäre tabas eile ebameeldiv üllatus. Aktsia hind kukkus 5,86 protsenti, 228,75 kroonini ehk 14,62 euroni.Maksu- ja tolliamet ning kaitsepolitsei otsisid üleeile läbi Merko Ehituse ruumid. Ettevõte ise leidis aega toimunut kommenteerida alles börsipäeva lõpus."Merko Ehitus peab lubamatuks spekulatsioonide lekitamist avalikkusele, mis heidavad põhjendamatut varju ettevõtte tegevusele ning on mõjutanud aktsionäride vara väärtust," kirjutas Merko Ehituse juhatuse esimees Tõnu Toomik börsiteates.Olen sellega igati nõus. Kuid spekulatsioonide vältimiseks oleks võinud teavitada investoreid toimunust enne kauplemise algust börsil. Sellisel juhul oleks suurem teadmatus ehk ära jäänud.Alternatiiviks oleks paluda börsi peatada kauplemine Merko Ehituse aktsiaga erakorralise sündmuse tõttu (ja seoses teadmatusega ettevõtte sees), kuni oluline informatsioon avalikustatakse - täpselt samuti, nagu seda tehakse aktsionäride üldkoosoleku korral.Kui uudised läbiotsimisest hakkasid meedias levima, oli investorite seas tunda kõhklust. Alguses ei toimunud ühtegi tehingut - justkui kaheldi teadetes või oodati täiendavat informatsiooni. Seejärel tõmmati aktsia hinna müügiäärt madalamale, ostuhuvi kahanes järsult ja läkski tehinguteks. Kuna investorid olid teadmatuses, peeti ilmselt mõistlikumaks müüa ja küsida küsimusi hiljem. Et meie investorid on passiivsed ja likviidsus börsil ülimadal, tuligi aktsia käibeks 1,7 mln krooni, tehinguid tehti 65. Muide, suurim omanikku vahetanud aktsiakogus, oli vaid 1000 aktsiat. Seega peaksid suuremate summade investeerijad enne kümme korda mõtlema, kui kohalikke aktsiaid ostavad - kas aktsiale ka kiire müügivajaduse korral turgu on? See viimane pole muidugi üksnes Merko Ehituse probleem.Nagu juba tavaks on saanud, oli suurima käibega Baltika aktsia.


Erinevus merevee ja magevee krokodillide vahel | 2020\nErinevus merevee ja magevee krokodillide vahel\nSoolvesi vs magevee krokodillid\nNende nimede kõlade järgi muutuvad soolase ja magevee krokodillide erinevused ilmsemaks. Kõigepealt eristataks nende elupaiku, milleks on meri soolase veega liikidele ja siseveekogude märgalad magevee liikidele. Lisaks nende elupaikadele võivad kodukaugused, keha suurus, omadused ja muud bioloogilised aspektid nende kahe väga olulise liigi vahel erinevad olla ja see artikkel räägib neist kõigist.\nSoolase veega krokodill\nSoolane on soolase vee krokodilli, Crocodylus porosus, sagedamini viidatud nimi. See on kõigi praeguste roomajate seas suurim liige. Täiskasvanud tervel mehel võiks olla umbes 600 - 1000 kilogrammi kaalu ja keskmine pikkus umbes 4 - 5,5 meetrit. Nad elavad rannikualade elupaikades Põhja-Austraalia vahel Australaasia saarte ning Ida-India ja Sri Lanka kaudu, kuna nende eelistatud elupaigad on seal olemas. Soolase veega krokodillidel on pikk koon ja kaelas on vähe soomusplaate. Emane on tunduvalt väiksem kui mees. Nad näitavad silmapaistvat seksuaalset dimorfismi, mis on fenotüübiline erinevus meeste ja naiste vahel. Merevee krookid veedavad troopilist niisket aastaaega tavaliselt magevee soodes ja jõgedes ning liiguvad seejärel allavoolu kuiva vööndi suudmealadele. Nad on toidukile tipu röövloomad, s.t krokodillidele on ette nähtud röövloomad. Krokid on aga letargilised loomad ja nad saavad mitu kuud ilma toitu veeta. Päikeselistel päevadel eelistavad nad puhata päeval ja öösel aktiivsed.\nTeaduslikult nimetatud Crocodylus johnsoni on Austraalia magevee krokodill, mida tavaliselt tuntakse kui värskust. See on endeemiline liik Austraaliasse. Magevee krokodillid on väiksemad ja terve isase keskmine pikkus on umbes kolm meetrit. Nad eelistavad väikseid saakloomi ja pole sööjate seas kurikuulsad. Kuid need võivad vastiku hammustuse kätte anda isegi inimesele. Nende kärss on väike ja sale ning kogu keha on helepruun, tumedamate ribadega. Nende kehakaalud on suhteliselt suured ja laiad. Lisaks on neil seljas tihedalt silmkoelised soomustatud plaadid. Freshiesi kodulinn on peamiselt Austraalia põhjaosa magevee märgalad, sealhulgas Queenslandi ja Lääne-Austraalia mõned põhjaosad.\nMis vahe on merevee ja magevee krokodillidel? • Esimene vastandlik erinevus on nende elupaikades, kuna soolased elavad Põhja-Austraalia, Australaasia saarte, Ida-India ja Sri Lanka soovetes. Vastupidiselt soolasele levialale on värskuse levik Austraalias endeemiline. • Soolasel on värskega võrreldes suurem keha. • Soolane on kurikuulus rünnaku pärast ja seda peetakse inimeste sööjaks, samas kui värskus ei ole inimeste jaoks tõsine ründaja. • Soolase veega krokodillil on väga pikk kärss, kuid kas see on magevee krokodillides lühike ja sale. • Soolasel on värskusega võrreldes kaelas vähe soomusplaate. • Freshy'l on tihedalt silmkoelised soomustatud taldrikud seljas, soolased aga mitte. • Lisaks on värskusel soolasega võrreldes suured ja laiad kehakaalud.


Tööpakkumise number #455984\nKinnisvara24 otsib oma tiimi tulevikku vaatavat turundusjuhti, kes omab pigem liidri, mitte spetsialisti, omadusi. Ülesastumised ajakirjanduses, suhtlemine klientide, partnerite ja ajakirjanikega kuuluvad igapäevase töö hulka. Tuleb osata Wiedemanni vääriliselt sõnu seada ja Cicero stiilis kõnesid pidada. Töö on raske, aga lõbus!\nMaksimum tuleb võtta ettevõtte olemasolevatest kanalitest ja panna tööle uued. Eesmärk on viia massidesse teadmine, et Kinnisvara24 on koht, kus saab abi nii kodu sisustamiseks kui ka vahetamiseks.\nEi otsi palgatöötaja mentaliteediga inimest, vaid kaasaegselt mõtlevat ja motiveeritud inimest. Kandidaat peab tundma Facebook Business Manageri, Google Ad-s ja e-maili turunduse võimalusi ning olema neid enne ka ise kasutanud. Tööriistade hulka kuuluvad ka Google DFP reklaamiserver, Google Analytics, AdWords. Huvi või varasem kokkupuude kinnisvaravaldkonna ja/ või sisustusteemadega tuleb kasuks.\nPakume omalt poolt võimalust lüüa kaasa täiesti uutmoodi portaali näo kujundamisel ja arendamisel. Loomulikult käib töö juurde meeldiv meeskond, tänapäevased töövahendid ja vastutusele vastav tasu. Motivatsioonipakett koosneb lühi- ja pikaajalistest eesmärkidest, mille täitmine paneb särama nii näo kui rahakoti ja toob hinge mõnusa rahulolutunde.\nKinnisvara24 on Eesti kõige kiiremini kasvav kinnisvaraportaal, mis ühendab klassikalise kinnisvaraportaali sisustusblogiga ja pakub kasutajatele uudseid tehnilisi võimalusi. Kinnisvara ost-müük-üürimine, kasulikud sisustusnipid, ideed ning tohutult inspiratsiooni.


Kõiksugu tegemisi! - Eva Herrera\nPrevEelmineVedru talu silt\nJärgmineTemp ja VempNext\nMul on siin vahepeal kogunenud kõiksuguseid asju, mida ma polegi teile veel näidata jõudnud! See viga tuleb vähemalt servast parandada 😀\nNii! Kõigepealt on õige mitu vahvat poissi saanud endale nimetahvlikesed. Iga pilt on sündinud personaalselt just lapse enda ja tema või ta lähedaste lemmikute ja eelistuste põhjal. See on alati pikk ja põhjalik protsess, aga tulemus on minu meelest alati nii haaravalt armas:\nJa särgijuttu ka sekka!\nGregor on yks vahva pisike poiss. Heledapäine ja helge, nagu pisike telepoiss. Vaatab uudsihimulikult ja lehvitab rõõmsalt. Ja yhel korralikule poisile meeldivad kindlasti autod – yks selline on end parkinud Gregori särgile 😀\nAndreas on oma pisikese õe suur vend. Talle meeldivad igasugused asjad, aga kui kuulsin, et tema yks lemmikutest on ka meri, siis ei suutnud ma vastu panna soovile joonistada yks mereteemaline särk. Nii palju kui ma olen merd ja hullavate laste rannapilte joonistanud, ei ole ykski neist kunagi särgile jõudnud. Nyyd siis olen joonistanud ka yhe mereteemalise särgi. Mõnus tuuleõhk sasib juukseid ja lõbus naeratus ja lehvitus Andrease esituses 😀\nEnelis on pisike tydruk. Väike Pöial-Liisi. Ta elab lille sees ja tal on hästi pikad juuksed ja pisikesed tiivad. Ta on hästi armas ja nunnu, noh, nagu yks tõeline pisike tydruk ikka. Tal on pisikesed tiibadega sõbrad ka – liblikas ja mesimumm ja varrukale on roninud ka yks lepatriinu 😀\nPrintsess Karolin on alles hästi pisike. Ta alles syndis. Pole teada, milliseks ta tulevikus täpselt sirgub, aga kindlasti saab ta olema hästi ilus ja armas – ikka tõeline printsess. Ja yhe õige muinasjutuprintsessi jaoks on lillelõhnaline aas kindlasti meelispaik. Ja pisikesed liblikad tantsivad printsessile rõõmutantsu 😀\nJa hetkel lõpetuseks ka kaks kelmikat istumise kohta. Sellise pildi peal ei saagi vist kaua istuda. Igati tervilikud ja silmale rõõmu pakkuvad, eks ju?! 😀\n8 thoughts on “Kõiksugu tegemisi!”\n22nd July 2007 at 17:41\nJuhuuuuu-meie pluus see kõige esimene.Kanname seda rõõmuga,keegi enam ei tule lapse nime kysima-kõik ju must-valgelt kirjas:)P\n22nd July 2007 at 17:58\nVahvad pluusid 🙂\n22nd July 2007 at 18:14\nnagu ikka – SUUREPÄRASED TÖÖD.\n22nd July 2007 at 19:37\nVäga armsad pluusikesed 🙂\n22nd July 2007 at 19:43\nMa tahab kaaaaaaaaa………aga nyyd kyssa….hmm..et siis kumba tahta …Pipikat ,või Mummukat:P….ja nr võix naaaaaaaaaaaaaaaaatukene suurem olla:D…….ja alt nööbiga ei pea särk kinni käima:D:D:D………ja sa peaxid endale siilikese särgi tegema;)…ihhiiiiiiiiu…..sa oled Võrratult andekas mu kallike:D…..Muah…\n23rd July 2007 at 08:45\nKylaline, Pipi-Mumm, te pole normaalne 😀\nAga kõigile teile teistele: suured tänud, te ei tea tõenäoliselt ise ka, kui tähtsad te mulle olete. Aitäh teile! :))\n24th July 2007 at 10:24\n24th July 2007 at 14:51\nMeie särgid ka siin – need keskmised siis 😉 No ma ikka nii õnnelik selle üle 🙂 Tänud veelkord!


Saarekülade selts hakkab puhkeala rajama - Saarte Hääl\nSaarekülade selts hakkab puhkeala rajama\nEelmise aasta novembris panid Saareküla ja Saaremetsa küla elanikud aluse ühise omakandiseltsi loomisele. 14. detsembril 2006 kanti MTÜ Saarekülade Selts täieõigusliku juriidilise isikuna mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse. Vastloodud seltsi juhatus on kolmeliikmeline. Sinna kuuluvad Eha Ennemuist, Tiiu Riis ja Raivo Reinart.\nSeltsi esimeseks peaeesmärgiks on puhkeala rajamine Luhina säärele. Selle tarvis on selts teinud Laimjala vallavalitsusele ettepaneku Luhina säärel asuv riigi reservmaa munitsipaliseerida.\nPuhkealale kavatseb selts ehitada külakiige, rajada jaanituleplatsi ja pallimänguväljakud. Reedel takseerisid seltsi kümmekond liiget kauni mereäärse maa-ala üle ja sündisid esimesed kujutelmad, kuhu midagi võiks rajada.\nPärast mereäärset jalutuskäiku ja metsamaaga tutvumist võeti aruteluteemaks seltsi perspektiivid. Kavas on koostada külade arengukava. Seltsi juhatuse liige Eha Ennemuist on selle kohta juba Saaremaa Kodukandi eestvedajalt Elvi Viiralt vastavaid juhiseid ja trükiseid saanud.\nKülaelanikke ja sealhulgas seltsi liikmeid häirib laokile jäänud Saareküla mõisakompleks, mis kuulub eesti ühele tuntumale seltskonnadaamile Anu Saagimile.\nÜldiselt aga vaatavad Saarekülade seltsi liikmed tulevikku optimistlikult. Piirkonna elu edendamiseks toob selts välja oma nägemuse. Saareküla ja Saaremetsa looduslik potentsiaal loob aluse laiapõhjaliseks turismialaseks arenguks. Ettevõtlikud seltsi liikmed tuginevad oma kodukandi omapärale, tutvustades seda nii oma maakonnas kui ka kaugemal.\nJõudumööda püütakse sekkuda kohalike probleemide lahendamisse. Seltsi märtsikuus ilmunud esimeses infolehes lubab juhatus: „Meie ilusasse loodusesse on aga raske tulla ja meil endil siit välja sõita, kuna kruusatee on sageli väga kehvas seisus, lisaks meeletu tolm. Püüame ka selle probleemi kiirele lahendamisele kaasa aidata.”\nPikemalt seltsi ettevõtmistest edaspidi rubriigis Genius loci.


Ulmekirjanduse BAAS - Nick Perumov - Ne vremja dlja drakonov\nElfiiski klinok (1993)\nTshornoje kopjo (1993)\nGibel Bogov: Kniga Hagena (1994)\nAdamant Hennõ (1995)\nVoin Velikoi Tmõ: Kniga Arjatõ i Trogvara (1995)\nZemlja bez radosti: Kniga Eltarõ i Argnista (1995)\nRazreshonnoje volshebstvo (1996)\nOdin na odin (1997)\nAlmaznõi Metsh, Derevjannõi Metsh [2 toma] (1998)\nRozhdenije Maga (1999)\nLords of Terror (2000)\nStranstvija Maga [2 toma] (2000)\nDotsh nekromanta (2000)\nOdinotshestvo Maga [2 toma] (2001)\nVoina Maga (2002)\nTsherep na rukave (2002)\nTserep v nebesah (2004)\nMlava krasnaja (2012)\nVernut posohh (2000)\nRusski metsh (1996)\nVõpar zhelezo iz krovi (1997)\n· Sergei Lukjanenko · Nick Perumov ·\nNe vremja dlja drakonov\n9.11.1999, kell 19:24\nÜldkontseptsioon on korralik. On Pahupool (=Iznanka), st. meie maailm. Pahupooles ei ole maagiat, valitseb teadus ja ratsionalism. On Keskmaa – maailm, kus on nii maagiat kui ka meie mõistes tehnikat (raudteed, metallurgia, elekter). Keskmaal elavad elfid, kääbikud, päkapikud ja võlurid (=maagid). Maagid on kunagi ammu ühiselt kukutanud Keskmaad valitsenud lohe. Lohe mitte ainult ei valitsenud, vaid ka kaitses Keskmaad. Meie maailmast suudavad sellele võlumaale siirduda vaid need, kes tunnevad end siin võõrastena. Nemad ei kujuta ohtu Keskmaale, nad kohanevad ja leiavad seal rakendust. Kuid on olemas ka kolmas maailm, maailm, kus toimib üksnes maagia ja nõidus. Heidikud sellest maailmas rakendavad Keskmaal maagiat. Võlurid ja maagid on pärit tollest kolmandast maailmast. Tolle kolmanda maailma elanikud on püüdnud korduvalt vallutada Keskmaad, kuid ühisel jõul on lohe ja maagid kõik vallutuskatsed tagasi löönud.\nRomaan algab sellega, kus üks tavaline noor Moskva arst ei kohane kohe mitte igapäevaeluga. Asjad lihtsalt ei allu talle. Teejuht viib ta siit maailmast Keskmaale. Viktorit ründavad millegipärast mitmesugused maagid. Selgub, et ta ei ole tavaline Pahupoolelt lahkunu. Tal on üllatavaid võimeid, millega nurjab kõik maagide rünnakud. Romaani algul selgub, et Keskmaad ähvardab hirmus rünnak sellest Kolmandast maagia maailmast. Osa maage on appi kutsunud lohe. Teised on Lohe vastased ja on Pahupoolelt kutsunud Lohetapja.Endalegi üllatuseks selgub Viktorile, et temast peab saama Lohetapja. Ka raamatu esimene viiendik, mida siinkohal lühidalt refereerisin, on meeldiv.\nÜldkokkuvõttes annan hindeks siiski nelja, sest mind kui paadunud realisti ei köitnud need imelised muutused Viktoris. Saan küll aru, et muinasjutt ja puha, aga... ei tundnud imetlust ega vaimustust. Neli, mis neli.\n31.05.2000, kell 21:58\nSisust Arvi juba rääkis päris põhjalikult. Lisaks siia, et Keskmaa maagid on jaotatud klannideks: neli stiihiate (õhk, tuli, vesi, maa), ülejäänud tootemite (kassid, karud jne.) järgi ning oskused on seotud eeskätt klannide eripäradega. Kui stiihiate maagide omadused olid esitatud küllaltki sirgjooneliselt (st. Õhu klann valitses just õhku, tuuli jne), siis loomade klannidega korral tulid esile just antud loomadele iseäralikud omadused. Kasside klanni juht õnnestus autoril minu meelest erakordselt ilusti.\nTorkas silma vihje Amberi üheksale printsile - õhu sõjameeste juhid olid Eric ja Korwin (kes enne lahingut pani selga musta-hõbedased riided!), hiljem kutsuti appi ka veel seitse venda (kelle nimed suurelt jaolt langesid kokku või olid seotud Amberi printside nimedega). Sellega vihje ka piirdus ja selle eesmärk jäigi mulle arusaamatuks. Igatahes paistab, et Venemaal Zheljazny`t tuntakse, olen varemgi kohanud taolisi seoseid tänapäeva vene ulmes.\nKokkuvõttes igati tubli, lausa plussiga neli, viiest jääb siiski midagi puudu.\n7.01.2001, kell 21:48\n9.11.2001, kell 12:27\nTükk aega hoidsin eemale sellest teosest, kuigi mõlemad autorid kuuluvad mu lemmikute hulka. Ilmselt kartsin pettuda, sest ootused olid suured.\nRaamat hakkas kuidagi aeglaselt pihta ja lõpp läks IMHO natuke liiga kiireks. Aga muidu olid ilusasti tasakaalus aeglased unenägude osad ja kiiremad action stseenid.\nAmberi vihjet ma tähele ei pannud, aga toses oli ka küllaltki lõbus vihje (IMHO) JRRT loomingule. Sarnaseid lühivihjeid lääne klassikutele on vähemalt Lukjanenko hiljemgi kasutanud, näiteks "Genomis" Bujoldile.\nHuvitava maailmaga, aga natuke liiga etteaimatava lõpuga teos. Teosega sarnast maailma (tööstusrevolutsioon fantasy maailmas) on kasutatud ka mujal, näiteks arvutimängude loomisel ("Arcanum")\n30.03.2002, kell 11:52\nMaailm kus tegevus toimus oli huvitav aga mingit põnevat tegevust ei toimunud. Algus kuni rongi peale minekuni tundus justkui lubavat kiiret ja põnevat seiklust aga edasi jäi asi kuidagi staatiliseks. Mingeid pöördeid tegevuses ei toimunud, kõik sujus rahulikult oma ettemääratud lõpuni. Igav.


Reuzel Red High Sheen Pomade Kõrgläiget andev pumat 340g\nKõrgläiget andev, kontsentreeritud koostisega pumat on valmistatud vee baasil. Annab püsiva, samas kontrollitava hoiaku ja läike, mida on kerge juustelt välja pesta. Reuzeli pumat annab tugevaima hoiaku kuivadel juustel peale föönitamist. Kergema hoiaku saamiseks kanna toode rätikukuivadesse juustesse. See pumat on sobiv kõigile juuksetüüpidele ja tekstuuridele, aidates viimistleda igat stiili ning andes mängleva hoiaku terveks päevaks, juukseid jäigaks muutmata.\n• püsiva hoiakuga nagu juuksevaha\n• jätab juuksed pehmeks\n• kõrgläiget andev\nMeestele, Juuksehooldus meestele, Stiliseerivad\nVärvimine Kammid ja harjad Šampoonid, balsamid Juukse seerumid Juuste väljalangemise vastu Kõõmavastane\nReuzel meestele Reuzel juuksehooldus meestele Reuzel stiliseerivad Reuzel rasvad Reuzel meestele kõikidele juustetüüpidele Reuzel juuksehooldus meestele kõikidele juustetüüpidele Reuzel stiliseerivad kõikidele juustetüüpidele Reuzel rasvad kõikidele juustetüüpidele


Rae valla ujumisvõistlus tõi taaskord osalejate rekordi\nsport, ujumine, spordikeskus\nTänavusel Rae valla lahtistel meistrivõistlustel ujumises lõi kaasa üle 200 ujuja, mis on läbi aegade suurim osavõtjate arv siin vallas toimunud ametlikel ujumisvõistlusel. Peamiseks põhjuseks on asjaolu, et sel korral panid oma esinduse välja kõik Rae vallas treeninguid tegevad klubid. Samuti on meie noorte ujujate arvu suurendanud Järveküla ujula valmimine.\n31. märtsil Jüri ujulas peetud võistlusel jagati välja kokku 26 medalikomplekti ja võistluste peakorraldaja Indrek Raig Rae Spordikeskusest tõdes, et eriline rõõm oli näha ka stardis lapsi, kellele see oli esimeseks võistluskogemuseks elus üldse.\n„Loodame, et esimene võistlus jättis igale lapsele hea emotsiooni ning innustas ka edasi trennis käima. Samuti on hea meel, et esimest korda tõid oma hoolealused välja kõik siin tegutsevad ujumisklubid, võistlema tulid paljud lapsevanemad ja andsid sedaviisi head eeskuju. Märtsi alguses toimunud Eesti omavalitsuste mängudel oli Rae vald ujumises ülekaalukalt kõigist teistest parim ning seda võistlust vaadates võib vist tõdeda, et ujumise tase ja järelkasv on meil vallas spordialadest vaata, et kõige tugevam ja elujõulisem,“ lisas Raig.\nOma vanuserühma parimad olid:\nLoona Raig, Meribel Sepp, Sten Bauman, Timo Võsokovski, Sarah Marie Kaare, Jaanika Lutsar, Daniel Kuusik, Emma Kivimäe, Garita-Beth Puusepp, Joonas Koppen, Jorke Patrick Raadik, Mark Sumenkov, Kertu Kaare, Philip Paškov, Isabel Sarap. Kõikide täpsemate tulemustega saab tutvuda Rae Spordikeskuse kodulehel.\nKlubidest olid esindatud Orca, Fortuna, Keila Swim Club, Vesi ja Tervis ning Audentes ja täpsemad tulemused on leitavad siit: https://jyri2018.tumblr.com/\nAitäh kõigile tublidele osalejatele ja auhindadega ergutust toonud Kalevile!\nFotol: Noorema vanuserühma seliliujumise parimad tüdrukud. Vasakult: Loona Raig (Audentes), Meribell Sepp (Fortuna), Laura Leben (Orca).\nFoto autor: Indrek Raig


Arutelu:Jaan Tõnisson – Vikipeedia\nSee materjal peaks olema artikli tekstiga integreeritud:\nTõnisson, Jaan (22.XII 1868 Tänassilma läh., Viljandi vald – surmaaeg ja -koht teadmata), riigitegelane, poliitik ja õigusteadlane, Tartu Ülikooli audoktor (1928), ühistegevuse professor (1935). Lõpetas 1892 Tartu ülikooli õigusteaduskonna cand. jur. kraadiga. Oli 1891–92 Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees, 1905–17 Eesti Rahvameelse Eduerakonna, 1917–19 Eesti Demokraatliku Erakonna, 1919–32 Eesti Rahvaerakonna ja 1932–35 Rahvusliku Keskerakonna juht. Andis 1896–1930 välja enda juhitud erakondade häälekandjat ajalehte "Postimees" ning oli 1896–1935 (vaheaegadega) selle peatoimetaja. Oli Eesti rahvusluse ideoloogia loojaid ja selle mõõduka suuna juht, õhutas väärtustama eestlust ning tuginema oma jõule, võitles venestamise ja saksastamise vastu. Valiti 1906 Liivimaa talupoegade saadikuna I Riigiduumasse, tegutses seal autonomistide rühmas. Oli Eesti Ajutise Maanõukogu, Eesti Asutava Kogu ja I–VI Riigikogu liige; juhtis 1917–18 Eesti välisdelegatsiooni, oli 1918–19 portfellita minister, 1919–20 peaminister, 1923–25 ja 1932–33 Riigikogu esimees, 1927–28 ja 1933 riigivanem ning 1930–32 välisminister. Läks 1930. aastate teisel poolel vastuollu K. Pätsi autoritaarsusse kalduva valitsusega, kõrvaldati 1935 poliitilistel põhjustel "Postimehe" peatoimetaja kohalt. Oli 1898–1918 Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees, propageeris ühistegevust. Tõnissoni algatusel asutati 1902 Tartus Eesti Laenu- ja Hoiuühisus. Õpetas 1935–39 Tartu Ülikoolis ühistegevust. Vabadusristi III liigi 1. järk. Kui NSV Liit Eesti okupeeris, vahistati Tõnisson detsembris 1940. Tema edaspidise saatuse kohta kindlaid andmeid ei ole.\nMa olen ysna, ysna kindel, et Tõnisson ei olnud "1891–1992 Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees". Niivõrd kui mina tean, EYSis postuumseid ameteid ei esine. Äkki 1892? --Oop 13:41, 18 august 2005 (UTC)\nVõib-olla hoopis 92. a. eKr? ;-) (vt all-olevat pilti) --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 15:50 (EEST)\n"1919-1920 Asutava Kogu" misasi? liige või mingi asjapulk? --Oop 13:46, 18 august 2005 (UTC)\nvõiks ak lisada, et JT kinkis EÜS-ile nonde oma maja.\nKas ikka oli nii?\nPilt:Oma-maja-1.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus I\nPilt:Oma-maja-2.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus II\nPilt:Jaan-Tonisson.png|Jaan Tõnisson, esimees 1891. II — 92. II\n--Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 16:22 (EEST)\ntuntud ka kui Tjoška\nJäetud välja, sest pole arusaadav, kellele ta selle nime all tuntud on. Andres 3. märts 2006, kell 06.23 (UTC)\nMa ei hakka küsima, miks minu täiendused maha võeti. Arusaadav. Topeltstandardid. Kahepalgelisus. Mida oligi tarvis tõestada... Konstantin Pätsi suhtes on kõik võtted ja terminid (Moskva agent, riigipööre, autoritaarsus, diktatuur...) lubatud, aga kui Tõnissonu isikut ja tegevust sama mõõdupuuga kohelda, on see pühaduseteotus.\n11. augustil 1933 sooritas Tõnisson koos Gustav Jonsoniga riigipöörde, kehtestades üleriikliku sõjaseisukorra ja ajalehtede tsensuuri, mille järel tema valitsust ja selle tegevust hakati ajakirjanduses ignoreerima. Pärast 1933. aasta rahvahääletuse tulemuste selgumist pidi ta oma diktatuurist häbistatult loobuma.\n1930. aastate teisel poolel muutus Tõnisson järjest seniilsemaks, lastes end värvata Tjoška nime all Nõukogude agendiks. Oma pimedas vihas Konstantin Pätsi valitsuse vastu ei põlanud ta ära ühtegi vahendit Eesti Vabariigi õõnestamiseks oma kommunistidest sõprade kätega, kutsudes üles asutama Eestisse Nõukogude sõjaväebaase. Aeg-ajalt luges ta Riigivolikogus ette kõnesid, mille tekstid olid talle saadetud Nõukogude saatkonnast.\nTõnissonu majanduslik mõtlemine ei olnud kunagi tugev. Pärast seda, kui ta oli Postimehe pankrotti ajanud, pandi see hoolduse alla ja Tõnisson eemaldati peatoimetaja kohalt.\nVälja on jäetud veel järgmine lause.\nSeejuures oli ta äärmiselt sallimatu oma oponentide (sealhulgas Konstantin Päts) ja oma partei siseopositsiooni vastu, kannatamata vähimatki vasturääkimist.\nVikipeedia põhimõte on erapooletu esitus. Ühtki fakti maha vaikida me ei taha. Kui tegemist on vaieldava faktiga, siis tuleb ära tuua ka allikas. Hinnanguid ei tohi esitada enda nimel, vaid ainult kirjeldada teiste poolt antud hinnanguid.\nPraegu on artikkel alles algfaasis. Lõpuks tuleb siia kõik kirja panna. Keegi ei ole selle artikli kallal veel tõsiselt töötanud. Las Sinu täiendused jäävad praegu siia, hiljem saab neid arvestada. Pikema jututa kustutamine ei olnud õige. Mina lugesin algusest "tuntud ka kui Tjoška" ega saanud midagi aru. Ma ei ole küll asjatundja, kuid arvan, et pole tõestatud, et ta agent oli. Andres 3. märts 2006, kell 09.41 (UTC)\nMis puutub Pätsisse, siis artiklis Konstantin Päts midagi taolist, mida võiks võrrelda Sinu täiendustega siin, kirjutatud ei ole. Andres 3. märts 2006, kell 09.43 (UTC)\nKas keegi siinsest seltskonnast teab kuidas sa JT endle hüüdnime Koodi-Jaan? Kui jah, siis selline värvikas hüüdnimi võiks kuuluda artikli juurde.\nSuhtun väidetesse, et keegi on olnud võõrriigi luure-ja terroriorganisatsioonide käsilane vägagi ettevaatlikult. Niipalju kui mina olen aru saanud võidi Venemaa organite dokumentides kõike võltsida. Seega vajaks iga üksikisiku kohta käiv väide pikka ja põhjalikku uurimistööd, mille väited peaksid olema mingil arvestataval ajalootöö tasemel kaitstud. --Suwa 3. märts 2006, kell 20.11 (UTC)\n...kõrvaldati 1935 poliitilistel põhjustel "Postimehe" peatoimetaja kohalt.\nSee on vale. Postimees läks Tõnissoni ebamajandusliku tegevuse järel pankrotti (mida oli oodata juba aastaid) ja võeti Eesti ühe vanima ja suurima ajalehena riikliku hooldamise alla, et seda mitte lihtsalt sulgeda. Muide, sulgemise korral näägutataks seda sündmust samamoodi. --Christopher Robin 20. juuli 2006, kell 07.29 (UTC)\nSaan aru, miks see tsitaat on toodud, aga kui artiklis on kõigist võimalikest tsitaatidest just see, siis jääb mulje tendentslikkusest. Andres 20. juuli 2006, kell 18.43 (UTC)\n1 Picture of memorial in Tartu\n2 Kysitav tsitaat\n3 Jaan Tõnisson ei võtnud vastu olümpiaordenit.\n4 Samanimeline isik? esperanto viki\nPicture of memorial in TartuRedigeeri\nHi, I have added a picture of Jaan Tõnissons memorial in Tartu. As I don´t speak any Estonian somebody should control the description. Thanks, --Mghamburg 26. august 2006, kell 00:23 (UTC)\nLisan artiklis oleva tsitaadi allika:\nN. Liidu saadik Tallinnas K. Nikitin kirjutas päevikusse, et vestluses 15. aprillil 1939 ütles Jaan Tõnisson: „Luban endale avaldada teie ees Eesti rahva arvamust, et me oleme kogu hingest koos Nõukogude Liiduga. Me teame, et ainult koos Nõukogude Liiduga saame me hoida oma iseseisvust. Kui tahate võtta me sadamad, siis palun.“ (J. Ant, „Saadiku päevik“). Loomulikult ei saa võtta seda tõepärase avaldusena, isegi mitte siis, kui J. T. tõesti midagi sarnast ütles. Kuid Ilmjärv rajab oma süüdistused Pätsi vastu suures osas just sellisele küsitava väärtusega nõukogude dokumentatsioonile. (H.Grabbi)\nYhtlasi teen ettepaneku see tsitaat artiklist sellisel kujul eemaldada kui ebausaldusväärne. --Lulu 26. august 2006, kell 10:09 (UTC)\nTõstan selle lõigu praegu siia:\nTsitaat Luban endale avaldada teie ees Eesti rahva arvamust, et me oleme kogu hingest koos Nõukogude Liiduga. Me teame, et ainult koos Nõukogude Liiduga saame me hoida oma iseseisvust. Kui tahate võtta me sadamad, siis palun.\n(Vestluses Nõukogude Liidu saadiku Kuzma Nikitiniga 15. aprillil 1939 )\n--Lulu 26. august 2006, kell 10:11 (UTC)\nKas neutraalsusmärke võib maha võtta? Andres 26. august 2006, kell 10:12 (UTC)\nJah, võtsin maha. --Lulu 26. august 2006, kell 10:17 (UTC)\nMuide, Teataja-nimelisi ajalehti on olnud teisigi, mitte ainult Pätsi oma.\nSamuti suutis Tõnisson moraalselt ja materiaalselt hävitada Hendrik Laasi, tagades, et Tartusse ei jäänud enam ühtegi Tõnissoni eestlasest oponenti.\nSelle väitega seostuvat tuleks lähemalt uurida. Athanasius Soter 28. oktoober 2006, kell 21:45 (UTC)\nkaasaegse Eesti rahvusliku ideoloogia\nSee on ebamäärane. Kelle mille kaasaegse? Andres 28. oktoober 2006, kell 23:49 (UTC)\n"Tartu renessanssi" ehk rahvusliikumise hoogustumise teket.\nKas Tartu renessanss on ... hoogustumise teke? Või ehk hoogustumine? Andres 28. oktoober 2006, kell 23:51 (UTC)\nsai Tõnissoni erakond teatud määral jätkata oma tegevust ka pärast revolutsiooni, kuna esindas mittesotsialistlikke ning reserveeritud vaateid.\nMillisest revolutsioonist on jutt? See seos vajab selgitust. Andres 28. oktoober 2006, kell 23:53 (UTC)\nEt jutt on jaotuse 1905. aasta revolutsioon all, siis peaks lugejale selge olema, et mõeldakse just seda revolutsiooni. Kui seal käsitletaks mõnda teist, siis tuleks see mõistagi selgelt välja tuua. Athanasius Soter 29. oktoober 2006, kell 10:13 (UTC)\nEelmine lause lõpeb sõnadega: mille juhiks oli ta aastatel 1905–1917. Seetõttu tundub, nagu räägiks järgmine lause 1917. aasta revolutsioonile järgnevast ajast. Ära ütle, et Sulle ei tundu. Sõnastust tuleks parandada. Andres 29. oktoober 2006, kell 10:26 (UTC)\nKonstantin Pätsi teise valitsuse portfellita minister\nKas see oli siis esimene või teine Pätsi valitsus? Andres 28. oktoober 2006, kell 23:57 (UTC)\nkõik parlamentaarse demokraatliku riigikorra institutsioonid jäid täies mahus alles ning toimisid analoogselt edasi\nMis tähendab "analoogselt"? Andres 29. oktoober 2006, kell 00:01 (UTC)\nLisaks PC huvides artiklist kaotatud faktidele tuleks lisada, et Vabariigi Presidendi valimiskoosolekul 24. aprillil 1938 oli JT ainus, kes Konstantin Pätsi austamiseks püsti ei tõusnud.\nPalun loetle siin faktid, mis on artiklist kaotatud. Andres 31. oktoober 2006, kell 12:13 (UTC)\nTavaliselt on Postimehe ja Teataja vastuolu üle hinnatud, kujutades seda tagantjärele "kahe suure" omavahelise suure heitlusena. Tegelikult oli ajalehtede sisu suhteliselt sarnane, kuid Teataja rõhutas enam sotsiaalprobleeme, sest Tallinnas asus palju tööstustöölisi ning talurahvas oli Eestimaa kubermangus üldiselt vaesem kui Liivimaal.\nSee võib muidugi tõsi olla, kuid see kõlab seisukohavõtuna vaidluses. Andres 31. oktoober 2006, kell 12:16 (UTC)\nKas see 1917. aasta sündmus toimus vana või uue kalendri järgi 30. märtsil? Andres 1. november 2006, kell 22:35 (UTC)\nJaan Tõnissoni valitsuse fiasko viis tema maine niivõrd alla, et järgmised seitse aastat teda valitsusse enam ei lastud.\nAastail 1920–1927 ei juhtinud Jaan Tõnisson ühtegi valitsust. See on fakt. Samasugust pausi Konstantin Pätsi puhul aastail 1924–1931 on küll tema paikapanemiseks ära kasutatud.\nHästi, see on fakt, et ta ei juhtinud ühtegi valitsust. Seda, et põhjuseks on tema halb maine tema valitsuse fiasko tõttu, on palju raskem tõendada. Vikipeedia artikli eesmärk ei ole kellegi paikapanemine. Kas artiklis Konstantin Päts on Konstantin Päts säärasel viisil paika pandud? Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:49 (UTC)\nTõnissoni ettevõtmised viisid tema maine niivõrd alla, et ta ei saanud lootagi rahva poolt uue põhiseaduse alusel riigivanemaks valimist, nii väga kui ta seda ka tahtnud oleks. Seetõttu toetas ta poliitikas kogenematu kindral Johan Laidoneri kandidatuuri, et tema selja tagant ise valitseda.\nSuur rahvajuht, Rahvaerakonna isevalitseja, esimene eesti rahvusest Jumal ja Eesti demokraatia isa Koodi-Jaan (Nuustaku hertsog) ei kandideerinud 1934. aastal riigivanemaks. Ka see on fakt. Kui vapside epigoonid loevad kandidaatidele antud toetusallkirju ja teevad neist sügavmõttelise järelduse, et Larko võit oli möödapääsematu ja ainuõige (ja Päts poleks mingil juhul riigivanemaks saanud), siis Tõnisson ei saanud ühtegi toetusallkirja. Mis sellest järeldub, kui hinnata Larko'd, Laidoneri, Pätsi, Reid ja Tõnissoni sama mõõdupuu järgi?\nKui selline argument ei ole sobiv Pätsi puhul, miks peaks seda siis kasutatama Tõnissoni puhul? Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:49 (UTC)\nLajataks siis juba igaühele. Ad absurdum. Igatahes, on fakt, et Tõnisson ei olnud riigivanem kuni 1927. aastani ja et ta ei kandideerinud 1934. aasta riigivanema valimistel. Seda ei ole mina välja mõelnud. Kui väita, et rahvas oli Pätsi vastu, miks ta siis oma suurele juhile ja demokraatia isehakanud maskotile Tõnissonile sedagi toetust (allkirjade arv) ei andnud, mis Pätsile? Mõlemad väljatõstetud faktid tuleks kindlasti ära märkida, muidu jääb pilt Tõnissonist ebatäielikuks ja idealiseerituks.\nImelik on kirjutada sellest, mida ta ei teinud. Seda, et ta seitse aastat riigivanem ei olnud, on tekstist ka näha. Neis lõikudes, mis ma kõrvaldasin, oli fakt ja kommentaar segamini. Võib ju kirjutada, et ta ei kandideerinud 1934. aastal ning toetas Laidoneri kandidatuuri (tuleb täpsustada, kuidas nimelt ta seda toetas). Aga seda, et tema toetus rahva seas oli lootusetult väike ning et ta lootis Laidoneri selja tagant valitseda, on palju keerulisem tõendada.\nMuidugi tuleb Tõnissonist anda igakülgne pilt, selleks aga peaks artikkel olema palju detailsem. Võib ka kirjutada konkreetsetest hinnangutest Tõnissonile ja tema tegevusele ning ajaloolaste spekulatsioonidest. Artikli autor ise ei tohi hinnanguid anda ega spekuleerida. Andres 27. jaanuar 2007, kell 12:12 (UTC)\nKuidas selliseid väiteid tõendada? Võtan nad parem esialgu välja. Andres 25. jaanuar 2007, kell 17:36 (UTC)\nIlmselt ei tasu neid teateid väga tõsiselt võtta, ent need näitavad, kuivõrd oluline oli Jaan Tõnisson eestlastele rahvusliku iseseisvuse sümbolina.\nSee on hinnang. Andres 28. august 2007, kell 11:57 (UTC)\nKas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:09 (UTC)\nSamal aastal oli ta Riigivolikogus presidendivalimistel ainus Konstantin Pätsi vastaskandidaat, kes seal ettearvatult suure häälteenamusega kaotas. See lause ei ole üheselt mõistetav. --Metsavend 20. november 2008, kell 20:29 (UTC)\nSõjainvaliidide suuraktus Tartus. Vaba Maa, 21. jaanuar 1935, nr. 18, lk. 6. Mulle on üllatuseks, et Jaan Tõnissonil lubati 1935. aastal avalikult kõnet pidada ja see kõne avaldati isegi ajalehes. Järelikult on mulle valetatud. --Kontra 22. jaanuar 2010, kell 09:47 (UTC)\nJaan Tõnisson ei võtnud vastu olümpiaordenit.Redigeeri\nSaksa asekonsul Tartus Hermann tegi prof. Jaan Tõnissonile teatavaks, et Saksa riigijuht ja kantsler Adolf Hitler on otsustanud annetada temale olümpiaordeni. Selle ordeni on seni Eestis saanud mõned meie nimekamaid tegelasi.n Prof. Jaan Tõnisson keeldus tähendatud aumärgi vastuvõtmisest. Omas äraütlemiskirjas ta ei maini keeldumise põhjusi.\nVaba Maa, 15. märts 1937, nr. 60, lk. 1. --Kontra 8. veebruar 2010, kell 14:48 (UTC)\nallikas veebis ka: http://dea.nlib.ee/fullview.php?pid=s217367&nid=62039&frameset=1\nsuwa 8. veebruar 2010, kell 16:45 (UTC)\nEesti Ajutise Valitsuse otsus 7. detsembrist 1918:  --Õli (arutelu) 17. detsember 2012, kell 15:29 (EET)\nMinu meelest peaks ajaleheartiklid olema muu kirjandusega koos. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 21:36 (EET)\nKas Jaan Tõnissoni noorim poeg oli Rein või Lembit? --IFrank (arutelu) 26. jaanuar 2014, kell 00:00 (EET)\nJ. Tõnisson loobub peale valimisi poliitikast. = Eilasest tänaseni. Rahvaleht, 22. aprill 1926, nr. 47, lk. 2. --IFrank (arutelu) 29. märts 2014, kell 01:06 (EET)\nSamanimeline isik? esperanto vikiRedigeeri\nEsperanto vikis on isik eo:Jaan Tenisson, kes tolle viki järgi sündinud 1864 ja samuti Viljandimaal. Kas seal vikis on ehk midagi valesti, sama isik?--Estopedist1 (arutelu) 27. juuni 2015, kell 12:53 (EEST)\nJaan Tõnissoni ( Jaan TENISSON ) , estono , endinerätsep , nüüdpõllumajandustootja . Birth . 30. september 1864 aastal Viljandimaa . Nagu pastoraalne poiss õppinud Volapük . E - töötaja 1891. Üks esimesi e - pioneerid Eestis . Algatatudliikumine Narva ja kogu riigis . Postitatud soetusmaksumuses E - asjad ja propilojn , toetabavaldamine õpikuid . Asutatud Narvaesimene e - raamatupood ,printer , jaraamatukogu . Vastas Z. KuigiEesti - Vene sõda 1919. aastal tulekahju hävitas kogu oma domeen,E printer ja nii edasi . Siis kolis ta riigis keelatud, kaotada katastroof oma energia ja hea tuju .\nNähtavasti on teine isik. Andres (arutelu) 27. juuni 2015, kell 16:38 (EEST)\nTõlge oleks niisugune:\n"Jaan Tõnisson (Jaan Tenisson), eestlane, varem rätsep, praegu põllumees. Sündinud 30. septembril 1864 Vijandimaal. Karjapoisina õppis volapükki. Esperantist 1891. aastast. Üks esimesi esperanto pioneere Eestis. Algatas esperantoliikumise Narvas ja kogu maal. Andis omal kulul välja esperantokirjandust ja ... (?), toetas õpikute väljaandmist. Asutas Narvas esimese esperantokeelsete raamatute kaupluse, trükikoja ja raamatukogu. Oli Zamenhofiga kirjavahetuses. Eesti-Vene sõja ajal 1919 hävitas suur tulekahju kogu tema vara, esperantotrükikoja jne, seejärel asus ta maale elama, lõpetas tegevuse, kaotades õnnetuse tõttu oma energia ja rõõmsameelsuse." Andres (arutelu) 28. juuni 2015, kell 02:05 (EEST)\nneid on vist mitmeid olnud, ntx:\ns. 1864 http://www.geni.com/people/Jaan-T%C3%B5nisson/6000000010310161847\ns. 1874 http://www.mihklepp.eu/family/individual.php?pid=I09266&\nsuwa 29. juuni 2015, kell 13:49 (EEST)\nJaan Tõnissoni kõrkuseni küündiv isekus, põikpäisus ja agressiivselt ründav esinemismaneer tõid talle vastaseid igal sammul.\nSee ei tohiks nii lihtsalt siin seista, isegi kui on viide. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 15:47 (EEST)\nKodus valitsesid vennastekogude kasin ja kompromissitu vaim ning rahvuslik meelsus.\nSama lugu. 15. oktoober 2016, kell 16:09 (EEST)\nSissejuhatuse kolmandas lõigus on halb süntaks ja kõik, mida nimetatakse, ei ole organisatsiooni liikmeks olemine.\nMinu meelest riigivanemaks olemist tuleks kohe alguses mainida, nagu enne oligi. Andres (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 18:26 (EEST)\nKa lisatud lõik hulluse kohta ei sobi niisugusel kujul. Andres (arutelu) 19. detsember 2017, kell 19:50 (EET)\nTõnisson oli hull (paranoia) järgmiste selgete sümptoomidega: suuruse hullustus, huumori absoluutne puudumine, ebaausus ja silmakirjalikkus, mis aga olid n.-ö. siirad, sest seda tüüpi hullud peavad enda suhtes kõike lubatuks, kuna nende arvates ei maksa nende kohta need normid, millede täitmist nad karmilt nõuavad teistelt. See hull oli ümbritsetud kaasajooksjatest, kellel samuti oli vähe ausust ja tarkust, kuid kes kasutasid võimalust sõita tarmuka „rahvajuhi” – tegelikult hullu (kõik niisugused hullud on erakordselt tarmukad [oma] sõiduvees). Kõik see lõppes lihtsa reetmisega ja enamlastele Eesti – aga ka iseenda – kättemängimisega. Need tema jüngrid teevad nüüd valjult häält Rootsis. Mulle pakub teatavat rahuldust see „skandaali” tegemine ja pättide rahurikkumine ning nende poolt hoolega ülespuhutud õhupalli läbitorkamine. Kellelgi pidi kord julgust olema ja see siis olin mina. Selteril endal see julgus puudus. Oskar Öpik, kiri Karl Pärlile, 19. detsember 1958, lk. 464.\nväärib kustutamist. Igasugused viited puuduvad, tekst on täis kellegi isiklikke hinnanguid, takkapihta mina-vormis kirjutatud. Sellised sissekanded tasuks kirja panna isiklikku päevikusse, mitte Vikipeediasse kõigile lugeda.– Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Maritsk (arutelu • kaastöö).\nKeegi Oskar Öpik. Viide on antud lõpus, raamatust Sajandi eesti perekond.– Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 193.40.110.5 (arutelu • kaastöö).\nTõstsin anonüümse jaurami segast päritolu tsitaadi rahvusmüüdi alla, seal on sel vähemalt mingi tasakaalustav roll. Tõsi, tegelikult tuleks tsitaati kas kärpida või, vastupidi, kontekstiga pikendada. Praegu jääb täiesti arusaamatuks, milles seisnes "õhupalli läbitorkamine", kui Tõnisson on endiselt müütiline tegelane ja Öpikust ei tea eriti keegi peale süvenenud huviliste. Üldiselt ma küll arvan pigem, et Vikipeedia võiks tõnissonlaste ja pätsistide jätkuvat ajaloolist heitlust refereerida, ent võitluse artiklitesse kandumise korral mõlemad pooled kiirelt utreerida. Kui inimestel tõesti midagi muud teha pole kui sajanditaguse ajaloo üle kakelda, siis tehku seda mujal. Kindlasti leiaks ka paremaid Tõnissoni suhtes kriitilisi tsitaate, mille autorit ei vaeva suuruse hullustus, huumori absoluutne puudumine, ebaausus ja silmakirjalikkus. --Ehitaja (arutelu) 14. detsember 2018, kell 12:41 (EET)\nTeen ettepaneku asendada neutraalsusvaidlustus märkega allikanappuse kohta. Alati leidub kuskil mõni vahutava suuga jauram, kelle meelest ei ole artikkel neutraalne, kuni inimest pole kuulutatud kartuliks, aga see ei tähenda, et neutraalsuses oleks tegelikult põhjust kahelda. Ka eelnevad vaidlused siin on käinud mitte faktide, vaid hinnangute teemal - ja sedagi peamiselt ärapanemisena laadis "aga Pätsi kohta on pahasti öeldud, Tõnissoni kohta peab ka pahasti ütlema!". Mis on, põhimõtteliselt, jama. Allikate puudumine seevastu on tõsine probleem. --Ehitaja (arutelu) 14. detsember 2018, kell 13:24 (EET)\nNõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. detsember 2018, kell 13:26 (EET)\nGustav Suits on öelnud: "Eesti vanasõna ütleb – eest kui ora, keskelt kui kera, tagant lai kui labidas. Mis see on? See on Jaan Tõnisson."\nHuvitav, aga kuidagi kontekstita. Andres (arutelu) 17. juuni 2019, kell 10:06 (EEST)\n↑ Voldemar Kures. Seitsme lukuga suletud raamat. III köide. Ilmamaa, 2007, lk 449.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Jaan_Tõnisson&oldid=5356695"\nNaase leheküljele "Jaan Tõnisson".\nLehekülje viimane muutmine: 17. juuni 2019, 10:06\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:06, 17. juuni 2019.


Kuidas toimida: Bossy Girlfriendiga - Karjäär Ja Raha\nKujutage ette stseeni: näete ilusat tüdrukut üksi baaris, lähete üles jooma ja ta räägib teiega. Järgmine asi, mida teate, on ta teiega õnnelikult vestelnud ja asjad lähevad ujuvalt. Kiired eessõnad ja järgmine asi, mida teate, et olete täielikus suhtes tüdrukuga, kellel esmapilgul näib olevat kõike - ambitsioon, välimus, hea vestlus. Kindlasti ei saa see nii täiuslik olla, eks? Siis hakkavad märgid arenema.\nTal on kindel viis, kuidas ta toiduga virnastatud kappi tahab, paneb sind alati sõitma, ta pole mõne su sõbraga liiga rahul. Nüüd on asjad tõesti mõistlikud. Mõtlete tagasi esimesele kohtumisele, kui nägite seda kuuma tüdrukut üksi baaris. Hoiatussignaalid oleksid pidanud juba siis algama. Ta on üks neist. Ta on halvem kui teie juhendaja tööl, ta on halvem kui pahur vanaproua, kes elab kõrvalmajas. Ta on bossy tüdruksõber ja sa oled temaga ummikus. Kui satute sellisesse olukorda, on teil ainult kaks võimalust: muuta oma nimi või lahkuda tööst ja joosta küngastele, lootes, et ta ei leia, et te ütlete teile ära, kui jätate ta üksi kõigega tegelema. Või võite pöörduda selle juhendi poole, et aidata teil sõbraliku sõbrannaga hakkama saada.\nLihtsaim viis domineeriva tüdruksõbraga suhelda on see, kui ta ei käi kohtamas. On mõningaid märgulampe, mis näitavad, et temast saab bossy saapad. Esiteks olge ettevaatlik tüdrukute suhtes, kes teie poole pöörduvad. Selle enesekindluse tasemega ei näe see hästi välja. Teiseks vaadake tema sõbrarühma. Kas ta ütleb neile, mida kogu aeg teha? Kui jah, siis on see peaaegu surnud sert. Lõpuks on kõige parem otsida tema esmast suhtlemist teiega. Kui ta kunagi seda liini kasutab, kas seda ei peaks siis tegema? või selle teisendit, siis vihjab ta kindlasti ülemuse olemuse omamisele. Jookse, kuni saate!\nSa oled iseenda suurim vaenlane\nKui jääte mõne tüdruku juurde, kes on ülemuselt veennud, või olete leidnud pooleldi täiusliku tüdruku (peale juhtimise on kõik suurepärane), pole kõik veel päris kadunud. Tõsi on see, et üheksa korda kümnest loome ülemuse. Tüdrukutele ei meeldi kutt, kellega nad saavad kõikjal käia, kuid üritavad pidevalt. Neile meeldib piire nihutada, et näha, kui palju nad pääsevad. Ära lase neil! Pidage meeles, et ülemuse varajane etapp ei ole tõenäoliselt liiga otsene. Tõenäoliselt annab ta teile soovitusi, et asju aetakse tema moodi. See on ahvatlev möönma, kuid ärge tehke seda. Suhte alguses oma koha peal püsimine muudab tema hilisema juhtimise raskemaks.\nTehke ülemuse sõbrannaga valitsust valitsedes ...


Mida tähendab Reformierakond Sinu jaoks? | Reformierakond\nErakonna 2005.a programm\nUus Põhjamaa 2015\nMida tähendab Reformierakond Sinu jaoks?\nReformierakond on juba üle kahekümne aasta olnud Eestile edu toonud eesmärkide sõnastaja. Meie otsa vaadatakse, kui läheb aruteluks tuleviku üle. Meilt oodatakse lahendusi, mis Eesti elu edasi viivad. Paljudest teistest eristab meid seegi, et viime seatud eesmärgid ellu, olgu tegemist ettevõtete tulumaksuvabastuse, inimeste tulumaksumäära alandamise, vanemahüvitise kehtestamise, euro kasutuselevõtu, peretoetuste suurendamise, haldusreformi või pensionitõusuga.\nAlanud on erakonna programmi uuendamine ning 2019. aasta Riigikogu valimisplatvormi koostamine, milles kutsume kaasa lööma ka Sind. Mis on Reformierakond, keda ta ühendab, mida taotleb ja mille eest seisab majanduses, hariduses, pere- ja välispoliitikas ning paljudes muudes eluvaldkondades nii nagu 21. sajandile kohane?\nJaga oma mõtteid programmitoimkonnaga ja kirjuta neist allolevasse tekstilahtrisse.\nVali valdkond * - Vali -riiklus, Euroopa Liitõigus, siseturvalisusvälis, kaitsemajandus, rahandusharidus, töö, rahvastikupoliitikakultuur, sportmaaelu, keskkond, omavalitsusede-riik, jagamismajandussotsiaalvaldkond\nSinu mõtted: *\n(nime lisamine vabatahtlik)\nKui jätad oma meiliaadressi, siis saame sind programmiloomega paremini kursis hoida.


ESPN Plus jäähokile: NHL-i vaatamine sellel hooajal (2021)\n2021. aasta NHL-i hooaeg langeb 13. jaanuaril ja seda paremat kohta pole ESPN + kogu tegevus, mis toob välja terve hulga regulaarse hooaja mänge, mis aitavad teil turumänge sisse ja välja vaadata. Jagunemise ümberkorraldamise, 56 mängu kokkuvõtliku hooaja ja kõigi divisjonide ajakava korral loevad kõik mängud eelseisval hooajal veelgi rohkem. Lisaks on esmakordselt olemas kogu Kanada divisjon (põhi), mis peaks tooma palju intriigi ja sisaldama palju rivaalitsusi.\nPunkt tühi: ESPN + abil näete tippmängijaid ja parimaid meeskondi ning muid programmeerimisvõimalusi hokifännidele. ESPN + eetrisse jõuab mitte ainult kuni 14 mängu nädalas, vaid igapäevaseid tipphetki saab vaadata Kortsus.\nTunnistagem, et hokifänn on vahel raske olla. Kuna NHL-i mänge ei edastata regulaarselt riiklikult, jääb kahjuks nägemata seal kiireim (ja vaieldamatult ka kõige lõbusam) spordiala. Ärritumise asemel on aga aeg endale ESPN Plusi tellimus noppida, nii et te ei jätaks enam kunagi ühtegi lööki, uskumatut salvestust ega hämmastavat eesmärki. Ja kogu hooaja vältel ESPN + voogedastavate NHL-i mängudega saate valida, milliseid mänge vaadata.\nIga päev vähemalt kahe NHL-i mänguga ESPN + on sel aastal NHL-i mängude peamine sihtkoht - isegi kui see on tavahooajal 56 mänguga lühendatud.\nLisaks nädala jooksul otseülekandes toimuvatele NHL-i otseülekannetele ESPN + saavad voogedastusteenuse tellijad ka hulgaliselt lisasid. Siin on mõned võimalused ESPN-i tellimuse korral, mis maksab 59,99 dollarit aastas .\nKortsus - eksklusiivne öine tipphetk Linda Cohni ja Barry Melrose'iga\nLavatagused intervjuud liiga mängijate ja treeneritega, ESPN.com NHL-i kirjutajatega ja külalisesinemised Spordikeskus ankrud Steve Levy ja John Buccigross\nStreaming juurdepääs eelmise hooaja telgitagustele dokumentaalsarjadele, Stanley karika otsimine, mis annab vaatajatele juurdepääsupääsme kõrge panusega Stanley Cupi playoffide ajal ja Stanley Cupi jälitamise ajal\nLisaks koos ESPN + tellimusel saavad fännid juurdepääsu paljudele muudele spordisisu ja otseülekannetele MLB-st, kolledži jalgpallist, MLS-ist, UFC-st, tipp-poksi, rahvusvahelisest jalgpallist, Championship Tennisest ja muust. Sel sügisel ja talvel saabuvate külmemate ilmadega ei pruugi te enam kunagi oma diivanilt lahkuda.\nOlgu selleks siis NHL-i parimate mängude vaatamine kogu hooaja vältel või palju tipptasemel spordisisu võtmine, ESPN + on teie jaoks sihtkoht.\nKogu kataloogist 30 30-le dokumentaalfilmide, otseülekannete või originaalsarjade jaoks SneakerCenter või Peytoni kohad muu hulgas peaks iga üksik spordisõber voogesitusteenuse oma kuueelarvesse lisama.\nDOOM -i pettused ja koodid PlayStationile\nKaks kolledži üliõpilast armusid Snapchati tõttu ja nende kolleegid Wisconsini mägrad kaotasid selle\nCorny Dad naljad, mida meil on piinlik tunnistada, panid meid naerma\nSasha Banksil on parim reaktsioon nõbu Snoop Doggi trossi pritsmetele AEW dünamiidil\n18 parimat lastele mõeldud koomiksiraamatut\nNapoleoni dünamiidi hinnapakkumised\nPaula Patton väidab, et Robin Thicke kuritarvitas teda füüsiliselt, kirjeldas arvukalt petmise juhtumeid ja tema narkosõltuvust\n12 aastane mma võitleja\nAnthony Barr tabas larry donnelli\ntory päästis kelluke\navatud varbaga kontsad sukkpükstega\nstandardvarre pikkus triikraudadele


Volvo FMX – kõige äärmuslikumateks tingimusteks konstrueeritud raam | Volvo Trucks\nLoodud ehitustöödeks. Vaadake, kuidas me konstrueerisime sellise raami ja õhkvedrustuse, mis suudavad toimida maailma kõige raskemates töötingimustes.\nLoodud tööks karmides tingimustes\nVolvo FMX eksisteerib ühel eesmärgil – olla parim ja sobivaim veok ehitustööde jaoks. Seepärast oleme konstrueerinud raami ja õhkvedrustuse, mis suudavad toime tulla raskeimate töötingimustega.\nTutvuge Volvo FMX-i raami tehniliste andmetega\nTagumine õhkvedrustus minimeerib vibratsiooni, teeb murrangulisi muudatusi sõidumugavuses ja minimeerib veoki kulumist. Automaatne veojõukontrollisüsteem tagab täisveo siis, kui seda vajate ning parandab manööverdamisvõimet ja kütusesäästlikkust, kui täisvedu ei ole vaja.\nTandemtelje tõstuk annab vedava tandemtelje veojõu ja kandevõime koos ühe vedava telje juhitavuse ja säästlikkusega. Kõige raskemate tööde jaoks on Volvo FMX nüüd saadaval tehases paigaldatud viie teljega – nii säästate aega ja pealisehitise kulusid.\nTutvuge Volvo FMX-i kõigi omadustega\n1. Akukast (BBOX-L)\nPaigutatud eelmise disainiga võrreldes 300 mm ettepoole, pakkudes 100–120 liitrit lisaruumi kütuse jaoks.\n50-liitrise paagi saab paigaldada raami peale, kabiini taha. See võimaldab suuremat kütusevaru (ADTP-BC).\nSee paikneb raamitalade vahel, et jätta rohkem ruumi raamile paigaldatava varustuse (nt kütusepaagid) jaoks. Valikuline asukoht taga raami talade vahel.\n4. Õhkvedrustus taga koos lühikese tagaülendiga\nUue disainiga ette paigaldatud stabilisaator vähendab tagaülendit – see on eeliseks ehitusrakendustele, lihtsustub asfaldilaoturite ja vahetuskerede paigaldamine.\nAinuke võimalus Volvo FMX-i raami tõeliselt tunnetada on sellega töötada. Teie kohalikul Volvo Trucksi müügiesindajal on võtmed.


Kuidas puhastada oma ATV Karburaator vähem kui $ 3 - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas puhastada oma ATV Karburaator vähem kui $ 3\nSee on mõeldud selleks, et algaja mehaanik võta oma karburaatori ja puhastage seda vaid paar dollarit.Tuleb võtta 30-60 minutit algaja seda teha.\nsuruõhk (ei ole kohustuslik)\nEsimene samm on välja selgitada, kus oma karburaator asub.On ATV, et ma seda müüa alla jäävat istme paremal peal mootor.See on kõige tavalisem koht et otsida seal esimene.\nJärgmiseks peame lahti vooliku klambrid, et lisada see mootor ja õhuvõtuava.Nüüd peaks olema vaba piisavalt väänata külgsuunas ja keerake gaasitross.Kiire märkus kõigile inimestele uus siin: Ma kasutan oma kaameraga telefon pildistada kui ma lähen nii et kui ma saan segaduses paneb selle tagasi koos võin vaadata pilte.Nüüd eemaldage ettevaatlikult voolikud märgistus igaüks teibiga SM (ma kasutan numbrid), et kindlaks teha, kus nad lähevad, kui tagasi panna.\nMe peame klapp karburaatori assebly üle nii me praegu kaussi.Järgmine asetam\ne kaltsu all terve koguduse püüda mis tahes gaasi, mis voolab välja ja kõik väikesed osad, mis võivad kukkuda.Meil on vaja keerata karburaatori kaussi ja eemaldage see.Vastavalt kauss on kaks väikest kruvi pea poole vaadates sind.Need on joad ka nõelu.\nMeil on vaja kõrvaldada neid ükshaaval ja tõmmake need välja.Kasutades oma carb puhastuspihusti juga välja.Samuti kasutavad suruõhku välja puhuda.Kui sa hoiad seda valgusallikas siis peaks olema võimalik näha selgelt läbi.Kui see on endiselt ühendatud, siis kasuta väikest vasktraadist unclog augud.Nüüd joad välja Lõigata carb cleaner auku, kus joad minna.Nüüd reistall see jet ja eemaldada kõrval üks puhastada.\nNüüd tuleb kokku panna kaussi ja lisada kõik voolikud ja gaasitross nagu see tuli.\nSeejuures kord aastas võib oluliselt mõjutada tulemuslikkust oma ATV ja aitab mootoril kauem\nCarb Cleaner on väga mürgine ... loe hoiatust saab enne kasutamist.


Lastefond soovitab: raamatu „Autismi logistika“ esmatutvustus homme kell 17:30 Tartu Herbert Masingu Koolis - Lastefond\nLastefond > Uudised > Lastefond soovitab: raamatu „Autismi logistika“ esmatutvustus homme kell 17:30 Tartu Herbert Masingu Koolis\nMöödunud aastal rahastas TÜ Kliinikumi Lastefond heade annetajate toel autistlike laste toimetuleku suurendamisele suunatud Son-Rise programmi pädevuse Eestisse toomist. Koolitusel osalejad tõid kaasa autistlike laste vanematele ja spetsialistidele suunatud Kate C. Wilde sisuka ja konkreetsete praktiliste soovitustega raamatu „Autismi logistika“, mille tõlkisid eesti keelde ja mille esmatutvustus toimub homme, 12. detsembril kell 17:30 Tartu Herbert Masingu Koolis (Vanemuise 33, Tartu). Kohapeal on võimalik omale raamat soetada soodushinnaga.\nEesti Autismiühingu juhatuse esimees ning raamatu tõlkimise ja toimetamise eestvedaja Marianne Kuzemtšenko kirjutab:\nEesti Autismiühing on seadnud üheks eesmärgiks pakkuda autismispektri häirega laste vanematele ja kogu võrgustikule praktilist ja asjatundlikku eestikeelset materjali. Kuna aasta algul olime just otsimas uut raamatut, mis oleks suunatud seekord peamiselt just lapsevanematele, siis olime rõõmsad, kui tutvusime Kate C.Wilde raamatuga “Autismi logistika”, sest see osutus just meie otsituks. Eesti Autismiühingu juhina olen väga rõõmus, et meil õnnestus saada õigus raamatu väljaandmiseks.\nKate C. Wilde on Son-Rise Programmi direktor ja töötanud praktiliselt ise üle 20 aasta autismispektri häirega lastega, seega ootasime sellelt raamatult just vägagi praktilisi suuniseid. Meie ootused osutusid tõeks ja raamat ongi väga konkreetsete juhistega ning seejuures ääretult positiivne ja julgustav.\nTänasel päeval pakub internet ääretult palju infot, mis erineb seinast-seina ja millest on ühel segaduses lapsevanemal raske leida üles see info, millest ta tõesti abi saaks. Ka on võõrkeelne info siiski mitte väga täpselt sõnastatud ja emakeele nüansirohkus ja täpsus lähevad sageli kaotsi. Seetõttu peame vajalikuks, et oluline materjal oleks siiski olemas ka eestikeelsena ja kättesaadav-arusaadav kõigile.\nOlles ise lapsevanem, siis tean, kui raske oli elementaarseid oskusi treenida väiksel lapsel. Sageli ei jätku meil lapsevanematena vajalikku järjepidevust ja ei leia ka kusagilt julgustust jätkata, sest näiteks lihtne potitreening võib kesta kuid. Tänapäeval on ju lihtne käega lüüa ja treening asendada mähkmetega, aga lapse tulevikule mõeldes peab siiski kuidagi sihile jõudma ja mähkmetest vabanema. „Autismi logistika“ on just selline julgustaja ja inspireerija, mis ergutab vanemaid käega mitte lööma, vaid jätkama alustatut. Küllap oleks ka paljude igapäevatoimingute õpetamine olnud ka minu enda jaoks väga palju lihtsam, kui oleks olnud kasutada selline käsiraamat.\nOluline on selle raamatu juures see, et autor julgustab vanemaid uskuma oma lapse õppimisvõimesse, leidma motivatsiooni, seadma kindlaid piire ning kindlasti rääkima lapsega ja talle selgitama tehtavat – küsima lapse nõusolekut kõigeks, mida te talle õpetada soovite. Peamised valdkonnad, milles raamatus juhendust antakse, on: potitreeningud, magamine, löömine ja energiasööstud, provotseerimine ja jonnimine, uute toitude tutvustamine ning igapäevased eneseabioskused.\nKui raamatu esmatutvustusele ei ole võimalik tulla, saab raamatu tellida ka Eesti Autismiühingu kaudu: https://www.autismeesti.ee/publikatsioon/raamatud/. Samuti on raamatut võimalik laenutada valitud raamatukogudest.


Raimond Kaljulaid eeldas Kaja Kallase kinnitamist linnapeakandidaadiks - Uudised.tv3.ee\n12:01 08. detsember 2019\nTallinna linnavolikogu sotsiaaldemokraatliku erakonna (SDE) fraktsiooni liige Raimond Kaljulaid kommenteeris sotsiaalmeedias, et ei mõista, miks Reformierakond soovib Tallinna linnapeakandidaadina näha Kristen Michalit – Kaljulaid oleks eeldanud, et linnapeakandidaadiks kinnitatakse Kaja Kallas.\nKaljulaidi sõnul on arusaadav, et Reformierakonnal ei ole viimastel aastakümnetel olnud eriti võimalust Tallinna juhtimises osaleda ning seetõttu ei olda ka linna arengu tegeliku kitsaskohtadega hästi kursis. Sellele vaatamata on tema hinnangul kummaline, et Reformierakonna Tallinna piirkond seab eesmärgiks teha hea tulemus valimistel.\n"Kas tõesti mõtleb Reformierakond ainult ja ainult sellest, kuidas saada võimule? Mina usun, et Tallinna inimesed ootavad erakondadelt seda, et nad seaksid eesmärgiks tallinlaste heaolu ning Tallinna arendamise elu- ja ettevõtluskeskkonnana," kirjutab Kaljulaid.\nKaljulaidi sõnul tuleb Tallinna linnavalitsusel alati silmas pidada, et Tallinnast ja selle lähiümbrusest tuleb väga suur osa Eesti sisemajanduse kogutoodangust.\n"Tallinna kiirest arengust sõltub olulisel määral ka Eesti majandusedu – ka ettevõtete võime suurendada inimeste palkasid, riigi suutlikkus maksta kõrgemaid pensione ning pakkuda paremat arstiabi, omavalitsuste võime pakkuda häid ja kaasaegseid teenuseid," märgib Kaljulaid.\nKaljulaidi sõnul on kahetsusväärne, et Reformierakonna esinumber Tallinnas kavatseb ka järgmiste valimiste kampaania ehitada suuresti rahvuspõhisele vastandumisele.\n"See strateegia ei ole neile seni edu toonud, miks peaks sel korral? Milliseid probleeme see lahendab? Tallinn on sajandeid olnud ja saab alati olema linn, kus elab paljude erinevate rahvuste esindajaid. Eesti pealinnas peavad end mugavalt ja koduselt tundma kõik," kirjutab Kaljulaid.\nSDE valib oma Tallinna piirkonnale uue juhi 6. jaanuaril, kuid erinevalt Reformierakonnast ei ole piirkonna liider automaatselt linnapeakandidaat. Viimase seisuga ei ole veel teada, kes piirkonna juhi kohale kandideerivad.