Jalutuskäik ajas: Pension ja 1.detsembri ülestõus\nNad murdes käinud\nteed revolutsioonilist rasket.\nAh, kistes kodanluse masket\nneil murti samm,\nneil murti ramm...\nja surid vahvalt\nkuis võisid timukad neid jätta?\nKõik löödi mätta.\nkes lõvidena võitlesid,\nkes küüntel - hammastel heitlesid...\nAin Rannaleet "Detsembri-kommunaaride mälestuseks"\nMinu 1969.a välja antud kooliõpik 9.-11.klassile ütleb 1924.a 1.detsembri ülestõusu kohta nii:\n"Lüüasaamisele vaatamata on 1.detsembri ülestõus üks kangelaslikumaid lehekülgi eesti töörahva revolutsioonilises võitluses. See oli Euroopas sellal üks otsustavamaid ja julgemaid väljaastumisi kodanluse võimu kukutamiseks. Ülestõus relvastas eesti töölisklassi kogemustega edasiseks võitluseks, kodanliku diktatuuri kukutamiseks Eestis."\nMahalaskmisele mõisteti 145 meest ja 10 naist. Üle 500 kinnivõetu hoiti mitu kuud vahi all, neist 209 mõisteti vangi pikemaks ajaks.\nRiigipöörajate suurimaks saavutuseks oli 1.dets varahommikul 3 tunniks Toompea lossi, riigivanema maja ja postimaja hõivamine. Enne lõunat võeti tagasi mässajate viimane tugipunkt - Lasnamäe lennuväli. Narvas, Pärnus, Viljandis ja Tartus jäid väljaastumised toimumata, Jäneda ja Vasula raudteesildadel korraldatud plahvatused ebaõnnestusid - Jäneda sild parandati mõne tunniga ja Vasula õhtuks.\nRünnatute kaotused olid tapetutena 21 inimest, haavata sai 25 eraisikut ja 16 sõjaväelast.\nVahetult enne ülestõusu, 1924.a novembris oli toimunud 149 kommunisti kohtuprotsess.\n1.detsembri ülestõusust sai alguse Eesti kommunistide allakäik - vanad kommunistid olid vanglas või N Liidus, uusi eriti juurde ei tulnud, sest üldine majanduslik olukord paranes - nagu mujal Euroopas asendus ka Eestis kommunistlik liikumine sotsiaaldemokraatlikuga.\nNeed teadmised sain põhiliselt Jaak Valge raamatust "Punased", väga hea raamat.\nSee paber on leitud vanade dokumentide vahelt.\nKornelius Hõlpus oli sündinud1907.a, nii et 1924.a 1.dets ülestõusu ajal oli ta 16-aastane.\nPostitaja: Aki kell 09:22\nSildid: Dokumendid, Nõukogude aeg


Armastuse ja vihkamise valge saar. Küpros | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Armastuse ja vihkamise valge saar. Küpros\nArmastuse ja vihkamise valge saar. Küpros\nMeile tähistab Küpros enamasti puhkust - sooja lõunamaa merd, liivarandu, veini. Kuid kogu oma 9000 aastase ajaloo jooksul on see väike Vahemere saar olnud nii ühenduseks kui kokkupõrkepiirkonnaks ida ja lääne vahel. See on Kreeka armastusjumalanna Aphrodite sünnisaar. Aga ka vihkamise maa - okastraadiga jagatud maa, kus ühel pool piiri Kreeka, teisel Türgi päritolu küproslased ja kahe vahel ÜRO sõdurid. Kuidas, millest ja milliste lootustega Kreeka elab, sellest pakuvad oma nägemust toimetaja Helle Tiikmaa, režissöör Krista Rannamäe ja operaator Rein Spulge.\n00:00:00 Kaart - poolitatud Küpros + ALGUSTIITER\n00:00:35 Küprose saar (õhuvõte) + KT Helle Tiikmaa\n00:01:11 Helle Tiikmaa - sissejuhatus\n00:01:33 Antiikvaremed + Helle Tiikmaa\n00:02:35 Küpros, Lefkosia e Nikosia linnapilt + KT Helle\n00:03:17 INT LLellos Demetriades (subt: Nicosia linnapea) ingl, tlgsubt - linna nimest\n00:04:09 Lefkosia, Roheline liin (Rohelist joon kahe saare osa vahel, ÜRO poolt kontrollitud demilitariseeritud tsoon) + Helle Tiikmaa + Küprose iseseisvaks kuulutavale lepingule allakirjutamise fotod 16.08.1960.a)\n00:05:29 Rõõmupidu lippudega, Küprose president, istungitesaal. + KT Helle riigikorrast, põhiseadusest\n00:06:34 INT Waldemar Rokoszevski (subt: ÜRO missiooni pressiesindaja), ingl, tlgsubt -\n00:07:29 Fotod 15.07.1974 sõjaväelise riigipöörde sündmustest Kreeka vs Türgi\n00:08:04 INT Christos Lamprias (subt: põgenik Famagusta alalt) ingl, tlgsubt - külaelanikud sunniti lahkuma kui türklased sisse tungisid, alates 1974. aastat pole oma sünnikülas käinud\n00:09:04 Elamud, mälestusmärk, mahajäetud lennuväli, lennuk + KT Helle, et Türgi väed võtsid oma kontrolli alla 37% Küprosest\n00:09:54 ÜRO kontrolli all olev puhvertsoon + Helle Tiikmaa + INT Waldemar Rokoszevski (subt: ÜRO missiooni pressiesindaja), ingl, tlgsubt; + kroonikakaadrid 14.08.1996.a intsidendist. Piiripunkt.\n00:13:56 INT Christos Lamprias (subt: põgenik Famagusta alalt) - EL võib minna igale poole, aga tema 12 km kaugusele oma sünnikoju ei saa . Vahelõik: Helle Tiikmaa kreeklaste õigusest oma varale okupeeritud Türi alal + INT Titina Loizidou (subt: põgenik Kyrenia alalt) ingl, tlgsubt - kaebas Türgi kohtule omandi kättesaamise kohta\n00:15:55 INT LLellos Demetriades (subt: Nicosia linnapea) ingl, tlgsubt - räägib oma poja poolt välja töötatud kontseptsioonist, et piirkonda kontrollib Türgi, kuid vara kuulub endiselt Loizidoule.\n00:17:24 Lefkosia vaated. INT LLellos Demetriades (subt: Nicosia linnapea) ingl, tlgsubt räägib ühisest kanalisatsioonisüsteemist kahel pool Rohelist joont, linna arengust. Linn peab arenema kui üks, mitte nagu Berliin, mis oli nagu 2 eraldi linna.\n00:20:23 ÜRO sõjaväetehnika, sinised baretid, + INT Waldemar Rokoszevski (subt: ÜRO missiooni pressiesindaja), ingl, tlgsubt; - Küprose probleemist, lahenduseks puudub piisav poliitiline tahe, kreeka küproslased ja türgi küproslased ei tunne enam teineteist, eemaldunud\n00:23:09 INT Christos Lamprias (subt: põgenik Famagusta alalt) - kaks kogukonda on teineteisest eemaldunud.\n00:23:55 Küpros: kortermajad, noored + Helle &Tiikmaa: Euroopa on alustanud läbirääkimisi süsteemis 5 sotsialistlikku riiki +1 Küpros. Küprose liitumisest Euroliiduga.\n00:25:01 INT George Vassiliou (subt: ekspresident, Küprose ELi delegatsioonijuht) ingl, tlgsubt.\n00:25:30 INT Andreas Philippou (subt: Küprose Keskpanga juht) ingl, tlgsubt\n00:25:51 Lefkosia kaubatänav, kohvikud jms + KT Helle\n00:26:39 INT Panayiotis Loizides (subt: Küprose kommertskoja peasekretär) ing, tlgsubt - Küprose majandus + INT George Vassiliou (subt: ekspresident, Küprose ELi delegatsioonijuht) ingl, tlgsubt.\n00:28:22 Vahemeri, puhkekeskused + KT Helle - Küprose Türgi okupeeritud alale jäid põllumajandusmaad ja turismikeskused, parimad liivarannad + INT George Vassiliou (subt: ekspresident, Küprose ELi delegatsioonijuht) ingl, tlgsubt.\n00:29:13 Limassol. Helle Tiikmaa räägib linnast. + INT Andreas Philippou (subt: Küprose Keskpanga juht) ingl, tlgsubt + INT Panayiiotis Loizides (subt: Küprose kommertskoja peasekretär) ing, tlgsubt - eri piirkondade arendamisest\n00:31:13 Galatex, ostutänav, turistid, pruutpaar, tänavakohvikud + KT Helle turismist\n00:31:59 Helle: Kas venelased on vallutabud Küprose? + INT Lasissa (subt: võõrtööline) vene, tlgsubt - meie kultuur on sarnane. Vene turistide osakaal langenud, kasukamüük ei õitse + INT George Vassiliou (subt: ekspresident, Küprose ELi delegatsioonijuht) ingl, tlgsubt. - majanduskriis Venemaal on mõjutanud Küprost\n00:34:55 INT Panayiotis Loizides (subt: Küprose kommertskoja peasekretär) ingl, tlgsubt. - võõrtöölised, 99% Küprose firmadest on perefirmad, oodatakse spetsialiste, odavat tööjõudu tuleb vähe.\n00:36:09 Küprose loodus teel mäkke. Helle Tiikmaa tutvustab traditsioonilist külaelu. Turistide meelelahutus,\n00:38:05 Viinamarjakasvatus, tänavakaubandus + INT Andreas Philippou (subt: Küprose Keskpanga juht) INT Panayiotis Loizides (subt: Küprose kommertskoja peasekretär) ingl, tlgsubt - põllumajanduse osa langemine, veepuudus\n00:39:11 Hotell, liivarand, päevitajad + KT Helle\n00:39:37 Küprose saar (õhuvõte) + Helle Tiikmaa lõputekst + LÕPUTIITRID, viimane: Uudisteprogramm 1998


Arutelud - Kolmapäev, 19. jaanuar 2011 - Olukord Valgevenes\nRC-B7-0044/2011B7-0044/2011B7-0046/2011B7-0047/2011B7-0053/2011B7-0055/2011B7-0057/2011Esitatud tekstid :\n12. Olukord ValgevenesSõnavõttude videoPV\nJuhataja. – Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldus olukorra kohta Valgevenes. Catherine Ashton, komisjoni asepresident, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. – Austatud juhataja! Sündmused, mis järgnesid Valgevenes 19. detsembril toimunud valimistele, vapustasid meid kõiki. Ametivõimude jõudemonstratsioon oma kodanike vastu tõi kaasa mureavaldused ja hukkamõistu kogu maailmas.\nOlen koos oma kolleegidega kohtunud paljude kannatanutega: opositsiooniliikumise ja kodanikuühiskonna esindajatega, vangistatute pereliikmetega ja rahvaga üldisemalt. Meil on olnud võimalus avaldada kaastunnet ja solidaarsust ning kuulata. Ent nüüd, lugupeetud parlamendiliikmed, on aeg tegutseda.\nMul on väga hea meel selle üle, et Euroopa Parlamendi liikmed on juba saanud aidata sel teemal kaasa mõelda ja et minu kolleeg, volinik Füle, sai tutvustada meie arusaamu möödunud nädalal väliskomisjonis. Ootan huviga võimalust tutvuda teie arutelude tulemusel valmiva ELi resolutsiooniga. Arvestades käsitletava olukorra kiireloomulisusega, on meie kõigi jaoks oluline koondada oma mõtted võimalikult hästi.\nOlen viibinud Valgevenes mitmete opositsiooni ja laiema üldsuse esindajate, sealhulgas – nagu ma juba nimetasin – vahistatute sugulaste seltsis. Olen kohtunud ka välisminister Martõnoviga. Need vestlused ei jätnud mulle mingitki kahtlust, et sündmused, mille tunnistajaks me olime, olid vastuolus meie ettekujutusega inimõiguste ja põhivabaduste austamisest ning demokraatiast. Ei kasutatud mitte üksnes lubamatuid jõuvõtteid, vaid kodanikuühiskonna ja opositsiooni liikmete arreteerimine kahjustas kogu valimisprotsessi. OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo hinnang toetab seda järeldust.\nPaljud viimastel nädalatel vahistatutest on vabaks lastud. Märkimisväärselt suurele rühmale – 30 inimesele – on siiski esitatud süüdistus, mis võib kaasa tuua tõsise vanglakaristuse. Nagu lugupeetud parlamendiliikmed teavad, kuuluvad sellesse rühma ka mõned presidendikandidaadid.\nLugupeetud juhataja! Olen juba tauninud Minski ametivõimude võetud repressiivseid meetmeid, olen kutsunud üles vabastama viivitamata kõik poliitilistel põhjustel arreteeritud isikud ja olen teinud ettepaneku avada Minskis uuesti OSCE büroo. Olen korranud seda sõnumit USA välisminister Hillary Clintoniga tehtud ühisavalduses.\nKohtumisel välisminister Martõnoviga toonitasin, et EL ootab Valgevene ametivõimudelt kiiret reageerimist rahvusvahelise üldsuse nõudmistele. Järgmiste sammude kindlaksmääramisel peame lähtuma peamistest põhimõtetest.\nEsiteks peab rahumeelsete aktivistide, sealhulgas presidendikandidaatide julgeolek olema meie mõtetes kogu aeg esikohal.\nTeiseks on valgevenelased meie naabrid ja partnerid ning nende huvid peaksid olema esmatähtsad. Ametivõimudele oma muret väljendades ei saa me jätta kõrvale inimesi.\nKolmandaks on inimõiguste ja põhivabaduste austamine ELi välispoliitika ja idapartnerluse keskmes ning see on osa ühistest väärtustest, mida me jagame oma lähimate partneritega. Teeme nende partneritega koostööd – nagu oleme teinud ka Ameerika Ühendriikidega –, et muuta sõnum, mille rahvusvaheline üldsus on Valgevenele saatnud, võimalikult jõuliseks.\nLugupeetud juhataja! Meie hinnang viib selgele järeldusele: peame kasutama oma kanaleid, et reageerida kindlalt ja kiirelt. Sellega peaksime andma Valgevene ametivõimudele selgelt märku meie vaadetest, jätmata kõrvale kodanikke ja kodanikuühiskonda. Meie reaktsioon peab olema tasakaalustatud. Ühelt poolt peame kaaluma sihipäraseid meetmeid Valgevene ametivõimude suhtes ja minu arvates peaksime üle vaatama ka sanktsioonid. Teiselt poolt vajame elavamat dialoogi kodanikuühiskonna ja kodanikega, et neid toetada. Tegelikkuses tähendab see jätkuvat abi vabaühendustele, meediale ja tudengitele ning vahest ka suuremaid jõupingutusi selle nimel, et parandada Euroopa Liidus reisida soovivate kodanike liikuvust.\nKui vahistatuid ei vabastata, on lähemal ajal kahtlemata üks võimalus taastada president Lukašenka reisikeeld ja laiendada seda keeldu ka teistele isikutele.\nSeoses suurema toetusega kodanikuühiskonnale olen palunud välisteenistusel valmistada koostöös komisjoniga ette valik kiireloomulisi meetmeid, milles keskendutaks vabaühendustele, meediale ja tudengitele. Tean, et Euroopa Parlamendil on voli anda ülikoolist välja visatud tudengitele stipendiumi, ja ma loodan, lugupeetud juhataja, et seda võimalust saab kasutada. Me loomulikult püüame leida lisavahendeid ka mujalt, sealhulgas liikmesriikidest.\nMainisin enne liikuvuse küsimust ja ma pean silmas eeskätt viisarežiimi lihtsustamist. Soovin julgustada Minskis asuvaid liikmesriikide konsulaate hõlbustama ajutise meetmena Valgevene kodanikele viisade väljastamist.\nLugupeetud juhataja! Välisasjade nõukogu peab neid lühiajalisi meetmeid, mida ma just kirjeldasin, 31. jaanuaril loomulikult kaaluma, kuid ei ole liiga vara mõelda ka meie ja Valgevene suhete pikemaajaliste aspektide peale.\nEsiteks ütlesin ma juba, et peame tegema selles valdkonnas koostööd teiste rahvusvaheliste partneritega. See on ka üks põhjus, miks Valgevene peaks jätkama mitmepoolsuse põhimõtte järgimist ja miks me peame tegutsema agaralt koos idapartnerlusega hõlmatud riikidega, et leida selles küsimuses üksmeel.\nTeiseks, mis puudutab Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kaudu eraldatavat kahepoolset rahalist abi, siis peaksime keskenduma rohkem elanikkonna ja kodanikuühiskonna vajadustele.\nLõpetuseks soovin öelda, et koostasime möödunud aastal ühise vaheplaani, milles kaardistasime arengud meie keskpikkades suhetes Valgevenega. Leian, et peame selle protsessi puhul aja maha võtma. See ei tähenda ühisest vaheplaanist loobumist, kuid meil on vaja täiendavaid konsultatsioone, sealhulgas kodanikuühiskonnaga, ja vajaduse korral selle plaani läbivaatamist.\nLugupeetud juhataja, see on raamistik, milles me praegu töötame. Kuulaksin nüüd huviga parlamendiliikmete arvamusi. Jacek Protasiewicz, fraktsiooni PPE nimel. – (PL) Austatud juhataja! Rahvusvahelised vaatlejad on oma seisukohas kindlad ja kindlad peaksime olema oma seisukohas ka meie. Detsembrikuus Valgevenes toimunud hiljutised presidendivalimised ei olnud õiglased. Need ei olnud õiglased ja seepärast ei saa me enam jätkata poliitikat, mida me oleme rakendanud Valgevene ametivõimude suhtes alates 2008. aastast ning mis põhineb dialoogil ja abivalmi käe väljasirutamisel. Praegu ei ole aeg jätkata oma tegevust tavapärasel moel, käes on aeg uuteks otsusteks, uueks poliitikaks ja jäikadeks meetmeteks Valgevene režiimi suhtes, millega ma pean silmas nii poliitilisi sanktsioone kui ka viisasanktsioone ning samuti majandussanktsioone. Me peame kasutama selliseid sanktsioone loomulikult arukalt ja suunama neid nii, et need ei mõjutaks tavaliste valgevenelaste elu, ent me ei tohiks nende kehtestamisel kõhelda ja peaksime muu hulgas peatama Valgevene liikmelisuse idapartnerluses.\nEt valimised olid ebaõiglased, ei ole valimistulemused usaldusväärsed. Seega saame väita rahulikult ja fakte teades, et Valgevene demokraatlik opositsioon saab kuulutada end nendel valimistel moraalselt võitjaks. Seepärast peaksime toetama opositsiooni püüdlusi luua siin Brüsselis oma poliitiline esindus, mis esindaks poliitilisel tasandil asjaajamistes Euroopa Liidu ja liikmesriikidega nii opositsiooni kui ka kogu vaba Valgevene huve. Lõpetuseks peaksime nõudma, et vabastataks kõik arreteeritud: nii presidendikandidaadid ja poliitilised aktivistid kui ka sõltumatud ajakirjanikud, üliõpilased ja õppejõud. Nad kõik tuleb vabastada, enne kui me jätkame edasisi läbirääkimisi Valgevene riigi esindajatega. Kristian Vigenin, fraktsiooni S&D nimel. – (BG) Lugupeetud juhataja, austatud paruness Ashton, head kolleegid! Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis avaldab kahetsust, et nende presidendivalimiste puhul ei õnnestunud Valgevenel taas liikuda kindlalt ja pühendunult demokraatia poole.\nVõime siiski öelda, et põhimõtteliselt on Euroopa Liidu poliitika, haarata Valgevene järk-järgult teatud tingimustel kaasa, andnud teatavaid tulemusi, seega peaksime olema oma poliitika põhjaliku muutmise üleskutsete suhtes ettevaatlikud.\nÜtlen seda seepärast, et tänu meie osalusele tehti presidendivalimistel lõppkokkuvõttes mingeidki edusamme ning võib-olla oli see ka põhjus, miks Minski keskväljakule kogunes märksa rohkem inimesi kui korraldajad olid lootnud. Teisisõnu olime ehk loonud suurema vabaduse õhkkonna, mida valgevenelased tõlgendasid vahest õigesti.\nSiit edasi peame olema siiski eelkõige piisavalt selged ja kindlad Valgevene ametivõimudele esitatavates nõudmistes vabastada vahistatud ja peatada kohe kõikide meeleavaldustes ühel või teisel viisil osalenute või nende korraldajate tagakiusamine. Me ei saa siinkohal järeleandmisi teha, vaid peame oma soovid selgelt välja ütlema.\nTeine küsimus on, mida me saame teha keskpikas ja pikas plaanis. Esiteks peame vältima riigi tagasipaiskamist isolatsiooni, sest Valgevene puhul tähendaks see – nagu rõhutasid opositsiooni ja kodanikuühiskonna esindajad – riigi kodanike isoleerimist.\nKüll aga peame püüdma võtta Valgevene suhtes rakendatava poliitika olemasolevas raamistikus teatud meetmeid oma poliitika kohandamiseks nii, et see toob kasu riigi kodanikele ning toetab selle meediat, kodanikuühiskonda ja opositsiooni. Sel viisil saame luua keskkonna, kus on võimalik korraldada õiglaseid ja demokraatlikke valimisi.\nMinu arvates peame tegutsema selle nimel koos niisuguste ELi mittekuuluvate Valgevene naabritega nagu Venemaa ja Ukraina ning Euroopa Parlamendina peame kasutama idapartnerluse ja Euronesti pakutavaid võimalusi, et kaasata Valgevene demokratiseerimise ühistegevusse partnerluse ülejäänud viis riiki.\n(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.) Marek Henryk Migalski (ECR). – (PL) Austatud juhataja, tean, et mul on ainult 30 sekundit.\nHärra Vigenin, vahest ei olnud tõlge siinkohal päris selge, kuid kas ma tõepoolest kuulsin õigesti, et teie meelest on pärast valimisi toimunud meeleavaldus ehk teisisõnu meeleavaldus, mis toimus tegelikult valimistulemuste võltsimise ja kõigi aset leidnud eeskirjade rikkumiste vastu, tõend sellest, et valimised ja olukord paranevad? Nii see küll kõlas. Mul on väga raske leppida sellega, et teie sõnu tõlgiti tõepoolest õigesti. Kristian Vigenin (S&D). – (BG) Vahest ei väljendanud ma end piisavalt selgelt või läksid mõned peensused tõlkes kaduma. Soovisin öelda seda, et olukord Valgevenes on muutunud ses suhtes, et üha enam inimesi näevad vajadust demokraatia ja selle eest võitlemise järele. Just seoses sellega pean tõsiasja, et Minski keskväljakule kogunes loodetust enam inimesi, heaks märgiks.\nPidasin silmas seda ja mitte mingil juhul ei arva ma, et seda võimaldas Valgevene režiim. Juhataja. – Tundub, et on probleeme ingliskeelse tõlkega. Kas meil on probleem ingliskeelse tõlkega? Palun kontrollige. Ei, asi pole tõlkes. Probleem on mikrofonis. Kas nüüd on korras? Kristian Vigenin (S&D). – Austatud juhataja, ma püüan kõneleda alati oma emakeeles, kuid mõnikord on mul tunne, et selliste tundlike teemade puhul ei peaks ma seda tegema.\nPüüdsin selgitada, et minu arvates paraneb olukord ses mõttes, et üha rohkem Valgevene inimesi mõistavad, et Valgevene vajab demokraatiat, ja üha enam inimesi taipab, et neil tuleb Valgevenes demokraatia eest võidelda. Seepärast ütlesin, et minu meelest on hea märk, et Minski keskväljakul oli nii palju inimesi, tunduvalt rohkem kui korraldajad olid lootnud. Loodetavasti on nüüd selge, mida ma silmas pidasin. Kristiina Ojuland, fraktsiooni ALDE nimel. – Austatud juhataja! Hea oli kuulda kõrge esindaja mõtteid ja me nõustume nendega täielikult. On väga tähtis, et Euroopa Liit on suutnud reageerida Valgevene presidendivalimiste luhtumisele.\nSoovin, et meil oleks julgust olla sama jõuline, vankumatu ja põhimõttekindel ka Valgevene naaberriigi puhul, kus demokraatliku opositsiooni mahasurumisest ning õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste rikkumisest on saanud tavapärane nähtus.\nDemokraatia nõrgenemine Venemaal võib olla ka just see põhjus, miks Kreml on tunnustanud Valgevene presidendivalimisi ja nimetanud vägivaldseid repressioone Valgevene siseasjaks. Selline ükskõiksus kohutava olukorra vastu Valgevenes on tähelepanuväärne märk Venemaal valitsevatest suundumustest.\nEuroopa Parlament on koostanud tugeva resolutsiooni, milles tehakse ettepanek Lukašenka kuritegeliku režiimi suhtes rakendatavate sihipäraste viisa- ja majandussanktsioonide kohta. On ülioluline, et Euroopa Liit oleks selles küsimuses ühtne ja et liikmesriigid loobuksid kahepoolsetest ettevõtmistest Lukašenka ja tema režiimiga. Meil tuleb peatada kuni poliitvangide vabastamiseni idapartnerlus ja muu koostöö. Samal ajal peame suurendama toetust Valgevene kodanikuühiskonnale, vabaühendustele ja sõltumatule meediale, et valmistada neid ette Valgevene ülesehitamiseks pärast Lukašenka kukutamist, mis loodetavasti toimub demokraatlike valimiste abil.\nSeepärast, lugupeetud kõrge esindaja, soovin teie toetust ettepanekule kutsuda Valgevene tuleviku küsimuses kokku üleeuroopaline foorum. Heidi Hautala, fraktsiooni Verts/ALE nimel. – Austatud juhataja! Minu meelest peegeldab kõrge esindaja täpselt meie tundeid, öeldes, et ta oli vapustatud.\nMe olime pärast 19. detsembrit kahtlemata kõik vapustatud, sest paljud meist olid juba lootnud, et Valgevene hakkab liikuma samm-sammult Euroopa Liidu poole. Mulle tundub, et suur osa nendest lootustest on mõneks ajaks purunenud. On väga murettekitav kuulda peaaegu iga tund uusi sõnumeid jätkuvatest repressioonidest Minskis ja Valgevene teistes osades.\nAlles eile algas uuesti inimõiguste organisatsiooni Viasna ahistamine koos läbiotsimiste ja vahistamistega. See on organisatsioon, mis on kaitsnud Valgevenes väga vapralt inimõigusi. Ametivõimud ei ole ikka veel lubanud sellel organisatsioonil end registreerida.\nValgevene Helsingi komitee sai hoiatuse pärast ühendusevõtmist ÜRO eriraportööriga, kes tegeleb kohtunike ja juristide sõltumatusega. Sel komiteel on põhjust uskuda, et isikutele, keda süüdistatakse neis rasketes kuritegudes, ei tagata õiglast kohtumõistmist.\nTäna kuulsime uudiseid ka endisest presidendikandidaadist Andrei Sannikovist, tema abikaasast, ajakirjanikust ja Novaja Gazeta korrespondendist Irina Khalipist ja nende lapsest. See oli ülemaailmne sensatsioon. Oleme kuulnud, et lapsel lubatakse ehk jääda oma vanavanemate juurde, aga vanemad on võetud vahi alla. Pean siiski hoiatama, et tegemist ei pruugi olla veel hea uudisega. Vajame sellele kinnitust, mis võib saabuda järgmisel nädalal.\nMiks sellised jõhkrad sündmused Valgevenes aset leiavad? Peame tõepoolest nõudma, et sõltumatu rahvusvaheline komisjon toimunut uuriks, mõistmaks kogu tausta ja seda, kas selle nüüdseks kuritegelikuks kuulutatud vägivalla ajendajateks olid tegelikult provokaatorid, mitte need, kes nõudsid vaid demokraatlikku Valgevenet. Minu arvates oleks kõige sobivam organ sellise uurimise korraldamiseks OSCE või – kui see ei ole võimalik – ÜRO.\nMis saab uute valimistega? Me ei tohiks uute valimiste korraldamise ettepanekuga kiirustada, sest peame tagama tegevuskava, mille eesmärk on demokraatlikud reformid. Tuleb tagada ajakirjandusvabadus ning kogunemis- ja ühinemisvabadus. Ilma selleta ei saavuta me eriti midagi, isegi kui Valgevene peaks täna uued valimised korraldama. ISTUNGI JUHATAJA: STAVROS LAMBRINIDIS asepresident Ryszard Czarnecki, fraktsiooni ECR nimel. – (PL) Lugupeetud juhataja! Räägime olukorrast Valgevenes, kuid ärgem veeretagem vastutust kellegi teise kaela. On lihtne pommitada süüdistustega Lukašenka režiimi, mis on neid süüdistusi väärt, ja me peame loomulikult seda tegema ja selle režiimi avalikult hukka mõistma. Ent ka Euroopa peaks osa süüst enda kanda võtma. Kas pole mitte nii, et Itaalia peaministri Silvio Berlusconi visiit lisas sellele režiimile usaldusväärsust? Kas pole mitte nii, et Leedu presidendi Dalia Grybauskaitė visiit lisas sellele režiimile usaldusväärsust? Kas pole mitte nii, et Saksamaa ja Poola välisministrite, Guido Westerwelle ja Radoslaw Sikorski visiit lisas sellele režiimile usaldusväärsust ja toimus kahtlemata režiimi jaoks väga sobival ajal? Tõde on see, et Euroopa Liidu liikmesriikide poliitikud on andnud Lukašenkale teatava ruumi poliitiliste manöövrite tarvis, ilma et nad oleks midagi vastutasuks küsinud. Praegu peame nõudma inimõiguste austamist, ent me peame ka tunnistama end süüdi seal, kus me seda oleme. Helmut Scholz, fraktsiooni GUE/NGL nimel. – (DE) Lugupeetud juhataja, austatud paruness Ashton! Minu fraktsioon ei kirjutanud alla Valgevenet käsitlevale kompromissresolutsioonile. Ent tahaksin siiski selgelt välja öelda, et seda ei tuleks mõista nii, justkui me kiidaksime heaks valimistulemused ning eriarvamuse esindajate vahistamised ja nende suhtes kohaldatavad surveabinõud. Meie jaoks on õiglased, läbipaistvad ja demokraatlikud valimised – mida Rosa Luxemburg nimetab teisitimõtlejate vabaduseks – Valgevene ja teiste riikidega suhete loomisel põhinõue. See tähendab ka poliitilistel põhjustel kinnipeetute kohest vabastamist.\nKuid ma siiski kahtlen, kas sanktsioonid on ikka tõhus viis, kuidas saavutada poliitvangide viivitamatu vabastamine ja tõsised muutused Valgevene demokraatlikus süsteemis. Minevikus on sanktsioonidest olnud Valgevenes ja mujalgi vähe kasu. Head kolleegid, seda teame sama hästi nii mina kui ka teie. Minu arvates oleks parem lahendus astuda poliitilise võimu juures olevatele isikutele vastu poliitilise dialoogi käigus oma argumentide ja nõuetega ning mitte anda neile võimalust seada halba valgusesse kriitika, mida teevad kodanikuühiskonna liikmed, kes viitavad väljastpoolt tulevale kriitikale. Samuti tuleks luua läbipaistev poliitiline süsteem ja kooskõlastada meie ja kõigi nende jõupingutusi, kes on Valgevenes meie välispoliitikapartnerid. See tundub mulle kõige ausam ka meie enda väidete suhtes, nagu näitas tänahommikune arutelu eesistujariigi Ungari üle. Bastiaan Belder, fraktsiooni EFD nimel. – (NL) Austatud juhataja! President Lukašenka režiimi igasuguse alternatiivi jõhker mahasurumine pärast 19. detsembri 2010. aasta valimisi on vähendanud selgelt Minski manööverdamisruumi välismaailmas. Valgevene on teinud omal algatusel järsult lõpu süstikdiplomaatiale, mida ta oli viimasel kolmel aastal Moskva ja Brüsseli vahel teostanud. Praegu tegeleb president Lukašenka sellega, et säilitada tugevad poliitilised ja majanduslikud sidemed Kremliga. Just selle sõltuvussuhte pärast on vaja Euroopa suuremat sekkumist Valgevene kodanikuühiskonda.\nSeepärast jätkake iga hinna eest mõtteviisi muutmisega, mis on vajalik samm režiimi muutmise suunas. Näidake agaralt üles Euroopa solidaarsust. Näiteks vähendage võimalikult ruttu valgevenelaste viisakulusid. Järgmisena alustage üliolulisi strateegilisi arutelusid Valgevene poliitilise opositsiooniga ja pöörake sama protsessi käigus erilist tähelepanu riigiaparaadi reformimeelsetele jõududele. See on tasakaalukas poliitika. Brüssel ei tohi praegu Minskit üksi jätta. Ärge jätke valgevenelasi Venemaa või Hiina seaduste meelevalda, kaardistage neile sõltumatu tee vaba ühiskonna ja demokraatliku õigusriigi poole. Traian Ungureanu (PPE). – Austatud juhataja! Aleksandr Lukašenka ei ole kunagi jätnud kasutamata võimalust näidata ennast diktaatorina. Detsembrikuised valimised olid tegelikult uuesti ametisse nimetamise rituaal. Ent meie ELis klammerdume pettekujutluse külge, et Lukašenka võib imekombel muutuda. On tõsi, me ütlesime, et ootame ära detsembris toimuvad valimised. Valimised olid ära, Lukašenka on samasugune ja opositsiooni on kas haiglas või vanglas.\nMinu arvates on ELil aeg oma seisukoht Valgevene kohta üle vaadata. On selge, et idapartnerluses ei ole Valgevene jaoks mingit kohta. Valgevene liikmelisus tuleks peatada. Meie ainus partner peaks olema kodanikuühiskond. Jään ootama välisasjade nõukogu 31. jaanuari kohtumise tulemusi ja loodan, et nii paruness Ashton kui ka volinik Füle soovitavad liikmelisuse peatamist.\nLõpetuseks soovin öelda seoses viidetega Euronesti parlamentaarsele assambleele, et me ei saa enam panna Lukašenkale Euronestis vetot. Valgevenet kasutati Euronesti blokeerimiseks. Järelikult tuleks Euronest käivitada kiiremas korras. Justas Vincas Paleckis (S&D). – (LT) Lugupeetud juhataja, austatud kõrge esindaja! Homme hääletusele tuleva Euroopa Parlamendi resolutsiooniga peaksime edastama valgevenelastele, kogu Euroopale ja maailmale jõulise sõnumi Ennekõike on vaja võimalikult kiiret naasmist olukorra juurde, mis valitses enne 19. detsembrit, ja ühiseid jõupingutusi, tagamaks, et Valgevene liigub demokraatia ja inimõiguste tugevdamise poole. Praegu on kõige tähtsam eesmärk poliitvangide vabastamine ja opositsiooni, vabaühenduste ja vaba ajakirjanduse vastu suunatud rünnakute peatamine. Ent ma nõustun siiski kõrge esindajaga selles, et režiimi kõigutades ei tohi me tabada Valgevene kodanikke. Peame arvutama millimeetri täpsusega, ega me ei kahjusta valgevenelasi või vastastikku kasulikke äri-, kultuuri-, haridus- ja turismisidemeid ELi liikmesriikidega, mis on vajalikud selleks, et muuta Valgevene Euroopa jaoks avatuks.\nHiljutine strateegia pidada Valgevenega dialoogi on kandnud pisut vilja: praegu pooldavad ligi pooled valgevenelased tihedamaid suhteid Euroopa Liiduga. Peame reageerima Minski sündmustele nii, et järgmisest aastast saaks see näitaja veelgi kasvada. See oleks 19. detsembri korraldajatele tõeliselt valulik tasu. Lõpetuseks soovin veel kord mainida finantsvaldkonna Berliini müüri, mis on kerkinud seoses viisadega Euroopa Liidu ja tema idanaabrite vahele ja mida on Valgevenes eriti raske ületada. On ülim aeg see müür maha lõhkuda ning võimaldada tavalistel ukrainlastel, valgevenelastel, grusiinidel ja venelastel saada ilma raskusteta Euroopa Liidu viisasid. Need miljonid eurod, mis kogutakse üle mõistuse kõrgete viisatasude näol, ei tasu ennast tegelikult ära, sest need süvendavad lõhet, mis on pärit minevikust, kuid on sel korral tekkinud Euroopa Liidu liikmesriikide ja nende naabrite vahele. See ei peaks tõesti nii olema. Gerben-Jan Gerbrandy (ALDE). – (NL) Austatud juhataja! Lootus on elus ja kahtlemata poliitikas väga tähtis. Lootus annab midagi, mida oodata, lootus laseb inimestel uskuda, et asjad on tulevikus paremad, lootus on miski, mida on pärast 19. detsembrit Valgevenes väga vähe olnud. Lootus, et need valimised on demokraatlikumad kui eelmised. Lootus, et opositsioonil on sel korral suuremad šansid, ja lootus, et Valgevene meedia esitab Valgevene kodanikele tasakaalukama pildi. Kõik need lootused on purunenud.\nJust sel põhjusel peaks Euroopa Liit muutma oma Valgevene poliitikat. ELi ja Lukašenka režiimi vastastikuse lähenemise poliitika pole kahjuks vilja kandnud. EL peab kehtestama Valgevene juhtkonna suhtes sanktsioonid. Sanktsioonid, mis ei mõjutaks riigi kodanikke, vaid selle juhte. Sellised sanktsioonid nagu juhtidelt ja nende pereliikmetelt kõikide viisade äravõtmine. Viimati mainitu on tähtis, kui me tahame purustada Valgevene poliitiliste ja majanduslike jõudude vahelised keerulised sidemed.\nTundub, et paruness Ashton on õnneks õigel teel. Ka komisjon on reageerinud asjakohaselt, nõudes kõikide poliitvangide viivitamatut vabastamist. Euroopa Parlamentki võiks anda oma osa ja saata Valgevenesse võimalikult ruttu missiooni, et väljendada opositsioonile, vabale ajakirjandusele ja vabaühendustele oma toetust. Vaid nende abi ja jõupingutustega saab kujuneda uus Valgevene.\nLõpetuseks peaks EL andma uue hoo naabruspoliitika programmile. Seni pole selle programmi eesmärke küll eriti saavutatud. Me ei peaks toetama arenguküsimustes üksnes Moldova, Ukraina, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaani kodanikke. Me peaksime näitama sama meetodi abil ka valgevenelastele, kui tähtis on nendegi riigi tuleviku jaoks, et nad püüdleksid Euroopaga lähenemise poole. Seda tehes kanname hoolt selle eest, et lootus tuleb Valgevene inimeste juurde tagasi. Werner Schulz (Verts/ALE). – (DE) Austatud juhataja, lugupeetud paruness Ashton! Meie lootused, et Valgevene liigub pärast presidendivalimisi demokraatiale lähemale, on täielikult luhtunud. Hoolimata kõikidest meie ebameeldivatest kogemustest ja kõhklustest seoses Aleksandr Lukašenka valitusega, on EL ulatanud viimastel kuudel Valgevenele oma abikäe. See, mil määral sõltub kavandatav koostöö nendest valimistest, oli kõigile selgeks tehtud ja hetkeks tundus, et valimised kujunevad vähemalt osaliselt õiglasteks, korrektseteks ja vabadeks.\nEnt väikesed järeleandmised on ilmselgelt raputanud repressiivsüsteemi siiski sedavõrd, et president paljastas taas oma tõelise palge ja näitas end armutu diktaatorina. Tema väidetav valimine on kohutav vale, tema võim ei ole seaduslik ja tema vägivald opositsiooni vastu on jõhker kuritegu. Valimispettus ja meeleavalduste mahasurumine on Valgevene jaoks märkimisväärne tagasiminek. Riigis valitseb jällegi hirmu ja repressioonide õhkkond. Petturid viitasid valimiste ajal jultunult välismaiste salateenistuste ja välisdiplomaatide sekkumisele, kui tegelikult olid agitaatorid pärit süsteemist endast. Pöörane on ka see, et salateenistus, mida kontrollib president ja mis nimetab ennast endiselt KGBks, kasutab opositsiooni ja kodanikuühiskonna terroriseerimisel Stalini ajast pärit meetodeid.\nSelline põhiliste inimõiguste rikkumine on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liikme puhul lubamatu. See postkommunistlik režiim on muutunud väljakannatamatuks. Oleme koostanud Euroopa Parlamendi resolutsiooni, mis on hea alus Euroopa välisministrite mõttevahetusteks. Resolutsioonis keskendutakse eeskätt kinnipeetavate viivitamatule vabastamisele, haavatutele arstiabi andmisele, absurdsetest süüdistustest loobumisele ja sõltumatu uurimiskomisjoni moodustamisele, millele lisanduvad sihipärased poliitilised ja majanduslikud sanktsioonid, mis mõjutavad mitte rahvast, vaid neid, kelle käes on võim.\nPeame nüüd toetama selle riigi Euroopa-meelseid jõude, kellele me oleme andnud lootust ja kes andsid oma hääle valitsuse vahetumise poolt. Nad näevad oma riiki tulevikus ELi osana, mitte veelgi tihedamates suhetes Venemaaga. See, et esimesed juhid, kes õnnitlesid Aleksandr Lukašenkat valimisvõidu puhul, olid Venemaa president Dmitri Medvedev, Venemaa välisminister Vladimir Putin ja Ukraina president Viktor Janukovitš, näitab nende ettekujutust demokraatiast ja kahvatuid väljavaateid, mis ootavad Valgevenet selles suunas liikumise korral. Marek Henryk Migalski (ECR). – (PL) Austatud juhataja! Mul on alustuseks mõned uudised Heidi Hautalale. Loodetavasti on ta oma kõrvaklapid taas pähe pannud. Proua Hautala, teie esitatud teabele organisatsiooni Viasna kohta on mul lisada veel üks tähelepanek. Peale selle, et sel organisatsioonil pole lubatud end registreerida, võttis politsei hiljuti neilt ära kõik arvutid. Esmaspäeval – ja see on see uudis, mis mul teile on – hakkasin ma koguma Poolas nende jaoks sülearvuteid.\nLugupeetud volinik, pöördugem nüüd tagasi asja juurde. Alustuseks kordan teie arvamust, et nüüd on aeg tegutseda. See on tõsi. Teine väga tähtis asi, mida te ütlesite, on see, et me ei tohi isoleerida Valgevene ühiskonda. Meetmete võtmisel tuleks seda põhimõtet järgida ja need meetmed peavad olema tõesti leebed ehk peavad teisisõnu olema selleks, et ehitada kodanikuühiskonda, toetada meediat ja tudengeid ning kaotada viisad. Me peame selliseid meetmeid toetama ja eelkõige eraldama nende jaoks rohkem raha. Olen siiski nõus ka sellega, et on vaja ka karmimaid meetmeid, mille kohta tegid ettepanku Jacek Protasiewicz ja Kristiina Ojuland. Antud juhul tuleb kahte liiki meetmed omavahel ühendada. Jacek Saryusz-Wolski (PPE). – Austatud juhataja! Leian, et pandud diagnoos ja kavandatud ravi on õiged. Probleem ei ole mitte selles, et meil oli varem tunduvalt erinev diagnoos ja raviskeem, vaid selles, et me tegime nii vähe. Seega peaksime endalt vahest küsima, kas meis on piisavalt otsusekindlust, et teha sel korral teisiti.\nPeame endastmõistetavalt toimunu hukka mõistma ja nõudma vahistatute vabastamist, kehtestama sanktsioone ja kaaluma liikmelisuse peatamist, ent kui me ei lähe sellest sõnalisest hukkamõistust ja moraalsest toetusest kaugemale, ei tõuse sellest tegevusest tulu. Vajame pikaajalist strateegiat ja tegevust – see oleks tõeline proovikivi uuele välispoliitikale, mille nimel paruness Ashton praegu tööd teeb.\nAsi ei ole üksnes Valgevenes. See, kuidas me käsitleme Valgevene küsimust, määrab poliitilise dünaamika kogu piirkonnas: Moldovas ja Ukrainas, samuti Venemaal ja mujal. Lähtudes geopoliitilisest vaatenurgast, viib praegune sündmuste käik Valgevene Euroopast kaugemale ja Euroopa on taandumas, nagu ta teeb seda ka Ukrainas. Meil on mõistagi õigus soovitada korduval kontrollimisel põhinevat lahendust: kehtestada režiimi suhtes sanktsioonid ja režiim isoleerida ning anda suuremat abi ühiskonnale. Asendagem senine piitsa ja prääniku poliitika põhimõttega piitsa režiimile ja präänikut ühiskonnale. Peaksime veelgi paremini meeles pidama, et meie partner on ühiskond, mitte režiim.\nParuness Ashton üles, et peaksime jätkama abiandmist. Me ei tohiks enam teha nii vähe kui me tegime minevikus. Kas me tegime kõik, mis me oleksime pidanud tegema? Ei. Meie abi oli naeruväärselt tagasihoidlik ja me peame seda olukorda muutma. Richard Howitt (S&D). – Lugupeetud juhataja! Samal ajal kui meie siin mõtteid vahetame, kavandab Aleksandr Lukašenka kiiruga oma reedest ametisse pühitsemist, kuhu ei ole kutsutud ühtki väliskülalist just seepärast, et rahvusvaheline üldsus ei tunnusta Valgevene valimisi vabade, õiglaste ega läbipaistvatena. Kui see sündmus aset leiab, võib selle päeva ristida mustaks reedeks, mis on järg verisele pühapäevale, 19. detsembrile, mil arreteeriti 700 demokraatlikku meeleavaldajat. Nende seas oli üheksa valimistel osalenud presidendikandidaati – ühel neist murti mõlemad jalaluud ja teist peksis märulipolitsei seni, kuni tal tekkis ajukahjustus.\nMa palun asepresidendil ja kõrgel esindajal ning ELi liikmesriikidel ühineda Poola ettepanekuga kehtestada viisakeeld ja – nagu on öeldud selgelt meie resolutsioonis – toetada täiendavate sihipäraste majandussanktsioonide põhimõtet.\nAntud olukorras on üks asi, mida Euroopa Liit saab teha, esitada selged ja lihtsad nõudmised, et vabastataks kõik poliitvangid, et ametivõimud kaotaksid igasuguse Valgevene Helsingi komitee keelustamise või selle tegevuse piiramise ohu ning et astutaks kiireid samme uute valimiste korraldamise suunas.\nTuleviku puhul nõustun ma sellega, mida ütlesid täna nii Catherine Ashton kui ka minu fraktsioon, et peame säilitama mitmepoolsuse põhimõtte ning et meil tuleb panna rõhku kodanikuühiskonnale ja selle toetamisele. Ent pean ütlema, et see ei ole lihtsalt pöördeline hetk demokraatia ja inimõiguste jaoks Valgevenes, see on Euroopa naabruspoliitika proovikivi. Soovime tõepoolest selget ja tihedamat koostööd ja partnerlust oma naabritega, et julgustada üha suuremat ühildumist oma piiridel seal, kus selle nimel võetakse tõelisi vastastikuseid kohustusi. Paraku ei tule sellest midagi välja, kui puuduvad meetmed juhuks, kui asjad lähevad nende vastastikuste kohustuste puudumisel valesti.\nValu, mille pärast me peaksime selle arutelu käigus muretsema, ei ole see valu, mis kaasneb Euroopa kavandatavate arukate sanktsioonidega Valgevene suhtes, vaid peksmisel tuntav füüsiline valu, mida on tekitatud inimestele, kes on pühendunud sarnaselt Euroopale demokraatiale ja inimõigustele ning kes vajavad meie solidaarsust, et aastaid kestnud valu saaks Valgevenes ükskord ometi lõppeda. Elisabeth Schroedter (Verts/ALE). – (DE) Lugupeetud juhataja! Austatud paruness Ashton, tahan teid tänada kiire reageerimise eest sündmustele Minskis. Imetlen ka käsitust, mille te esitasite. Selles on olemas hea tasakaal inimõiguste tõsiste rikkumiste eest vastutavate isikute suhtes rakendatavate sanktsioonide ja Valgevene rahva toetamise meetmete vahel.\nSoovin tänada ka Müncheni julgeolekukonverentsi, kes tühistas Aleksandr Lukašenka kutse. Sellega edastati selge sõnum, et diktaatoritel ei ole rahvusvahelistes komisjonides kohta ja neid ei tohiks tunnustada kutsetega selliste komisjonide kokkusaamistele.\nRahvusvahelise tunnustuse andmine end ise ametisse kuulutanud presidendile nõrgendab asjaomase riigi opositsiooni ja seda võib käsitleda ka mittedemokraatlikele valimistele rahvusvahelise tunnustuse andmisena. Seepärast oli konverentsi reaktsioon just õige.\nMe teame, et meil tuleb kaua oodata, enne kui näeme selles riigis mingeidki poliitilisi muudatusi. Oleme teadlikud ka sellest, et Aleksandr Lukašenka on olnud võimul pikka aega ja et tema reaktsioon on tavapärane. Ent, lugupeetud paruness Ashton, me ei saa siiski oodata seni, kuni Valgevenes tekib humanitaarkriis. Peame reageerima väga ruttu ja kandma hoolt selle eest, et poliitvangid vabastatakse ning vanemad lubatakse tagasi oma laste ja lapsed oma vanemate juurde. Nad ei teinud muud, kui avaldasid meelt oma demokraatlike õiguste toetuseks ja väljendasid tänavatel selgelt oma tundeid. Reaktsioon nende tegevusele oli põhjendamatu.\nParuness Ashton, kutsun teid üles kiiresti tegutsema ja andma igas avalduses selgelt mõista, et tegemist on poliitvangide, mitte kurjategijatega. Soovin saata tervisi Andrei Sannikovile ja teistele vangistatutele. Nad peaksid meie solidaarsusest teadlikud olema. Edvard Kožušník (ECR). – (CS) Austatud juhataja! Eelmisel kuul keeldus Kuuba totalitaarne režiim lubamast Sahharovi auhinna laureaadil Guillermo Farinasel sõita Strasbourgi. Mõni päev hiljem olime tunnistajaks arvukatele repressioonidele, mis järgnesid Valgevene presidendivalimistele. Ilmselt ei kahtle keegi, et Lukašenka režiim on autoritaarne, ent see on ka totalitaarne, nagu on Castro režiim Kuubas.\nArutleme täna selle üle, kas takistada Lukašenka režiimi kõrgemate esindajate sisenemist Euroopa Liitu. Mina pooldan seda, et oleksime avatumad tavaliste Valgevene kodanike jaoks, kes pole kunagi tunda saanud vabadust ja demokraatiat. Igasuguse poliitilise isolatsiooniga mängime üksnes Lukašenkale trumbid kätte. Valgevene kodanikud peaksid olema liidus teretulnud. Seevastu Lukašenka totalitaarse režiimi esindajad tuleks külma dušiga üle lasta. Peaksime olema nendega väga karmid. Inimestele, kes ei austa demokraatlikke väärtusi, lihtsalt ei ole korralikus ühiskonnas kohta. Jacek Olgierd Kurski (ECR). – (PL) Lugupeetud juhataja! Poliitika, mida teatud Euroopa valitsused, sealhulgas kahjuks ka minu kodumaa Poola valitsus, on viimasel ajal Valgevene puhul teostanud, on viinud täieliku katastroofini. Aleksandr Lukašenka, Euroopa viimane diktaator, naerab meie üle ning kiusab meie osavõtmatusest kannustatuna taga oma poliitilisi oponente ja paneb neid vangi. Kokkulepete ja sallivuse poliitikal ei ole olnud soovitud mõju. On taas selgunud, et meie läbirääkimisi diktatuuriga on tõlgendatud Valgevenes toetusena Aleksandr Lukašenkale. Meie illusioonid purunesid detsembris koos sadade opositsiooniaktivistide jõhkra peksmise, ründamise ja vahistamisega.\nOn ülitähtis, et me saadaksime Euroopa Parlamendi liikmetena Valgevenele selge sõnumi. Euroopa ei luba Valgevene diktatuuril suruda maha vabadust. Sanktsioonid peavad olema hästi eesmärgistatud ja need peavad mõjutama režiimi esindajaid, mitte tavalisi kodanikke. Vastupidi, rahvas vajab meie abi ja seda vajavad ka kogukondlikud organisatsioonid, sõltumatu meedia ja opositsioon. Saame anda tõelist abi hariduse ja viisasüsteemi lihtsustamise vallas. Idapartnerluse liikmelisus tuleb Valgevene puhul peatada või seda tuleb kitsendada, et režiimi kätte ei satuks ühtki eurot. Mida rohkem on Valgevenes Euroopat, seda kiiremini langeb meie maailmajao viimane diktaator. Seán Kelly (PPE). – Austatud juhataja! Tänapäeva maailmas on minu arvates üks suuremaid arenguid Ida-Euroopa riikide üleminek totalitarismilt demokraatiale. Ungari, kelle pöördelise eesistumisperioodi teemal me täna hommikul arutlesime, ja meie oma president Jerzy Buzek on hiilgav näide sellest.\nEnt on ka riike, kus see üleminek pole olnud nii sujuv. Üks näide on kahjuks Valgevene. Paruness Ashton võttis eriti hästi kokku, mida tuleb selle olukorra lahendamiseks ette võtta.\nParimal juhul on nad astunud demokraatia omaksvõtmisel kaks sammu edasi ja ühe tagasi. Hiljutistel valimistel astusid nad tõenäoliselt kolm sammu tagasi ja ei ühtki edasi, kuid minu meelest on Catherine Ashtonil õigus, kui ta ütleb, et peame tegema koostööd kodanikuühiskonna, vabaühenduste ja oma rahvusvaheliste partneritega, et avaldada survet president Lukašenkale eesmärgiga teha lõpp tema repressioonidele ja diktatuurile. Andrzej Grzyb (PPE). – (PL) Austatud juhataja! See, mis juhtus 19. detsembril Valgevenes, oli vabaduse ja demokraatlike õiguste jäme rikkumine. 700 inimese, sealhulgas kõikide presidendikandidaatide, vahistamise kirjeldamiseks puuduvad sõnad. Valimised olid ebaõiglased. Euroopa Liit ja ka need riigid, kellega ELil on eriline suhe – näiteks Venemaa, kes on tunnustanud nende valimiste tulemusi – seisavad nüüd silmitsi tõelise katsumusega.\nMe peame toetama opositsiooni ja edastama selge sõnumi selle kohta, et vangid tuleb vabastada, enne kui me hakkame üldse arutamagi suhteid Valgevenega, eriti Valgevene valitsusega. Kehtestatavad piirangud ei tohi siiski mõjutada selle riigi kodanikke. Peame käima Poola jälgedes ja lihtsustama viisakorda. Peame andma abi nendele, kes on kaotanud töö, ja võimaldama tudengitel, kes on ülikoolist välja visatud, õppida teistes riikides. Meie toetust vajab sõltumatu meedia, nii raadiojaamad kui ka Belsati telekanal. See ei ole vaid Leedu ja Poola ülesanne, aitama peavad ka teised liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid. Panen seda teile väga südamele. Kyriakos Mavronikolas (S&D). – (EL) Austatud juhataja! Meie põhimõtetest ja tõekspidamistest lähtudes on asjad arenenud Valgevenes ilmselgelt väga halvasti. Riiki juhib Lukašenka ja opositsioon on vangis. Inimesed ootavad meilt, et me toetaksime kodanikuühiskonda, mis – nagu varemgi õigesti märgiti – hindab kõrgelt Euroopa Liitu ja selle põhimõtteid, et me nõuaksime ajakirjandusvabadust ja vangistatud opositsioonijuhtide vabastamist ning, mis kõige tähtsam, et me kujundaksime poliitika – millele viitas paruness Ashton ja millega ma täielikult nõus olen –, millega luuakse Valgevenega suhete taastamiseks uued tingimused. Charles Tannock (ECR). – Austatud juhataja! Valgevene presidendivalimised valmistasid sügava pettumuse neile meie seast, kes on jälginud seda riiki aastaid. Kohtusin Londonis Valgevene suursaadikuga, kes kinnitas mulle, et sel korral on kõik teistmoodi, et kõik vastab rahvusvahelistele standarditele ning et OSCE saab öelda, et valimised olid õiglased ja vabad.\nNõukogude inimese instinktid osutusid kahjuks Lukašenka puhul vastupidavamaks kui miski muu. Tema enda kõrgemad ametnikud, sealhulgas saadikud, ei suutnud tema isepäist tegutsemist ette näha. Ka mina ühinen nüüd üleskutsega vabastada kohe kõik poliitvangid ning korrata valimisi ELi vaatlusmissiooni pikaajalisel juuresviibimisel ja OSCE täielikul kinnitusel, et valimised on kõikide nõutavate standardite kohaselt põhimõtteliselt vabad ja õiglased.\nOn äärmiselt vähetõenäoline, et Minsk sellega nõustub, ent peame vähemalt proovima. Vastasel korral tuleb taas viivitamata rakendada karmimaid, sihipäraseid sanktsioone, külmutada Aleksandr Lukašenka varad – kui me suudame neid leida – ja kehtestada talle ja tema kõrgematele ametnikele sissesõidukeeld. Alfreds Rubiks (GUE/NGL) . – (LV) Lugupeetud juhataja! Soovin toetada Catherine Ashtoni aruannet mõõduka seisukoha tõttu, mis selles Valgevene sündmuste suhtes võetakse. Me piirdume sageli vaid puhtemotsionaalsete hinnangutega. Me räägime poliitvangidest, kes tuleb vabastada. Ent enne on oodata kohtumõistmist. Me ei tea veel, milliseks kujuneb kohtuotsus. Seepärast palun ma kolleegidel võtta seda liiki sündmuse suhtes jällegi väga tasakaalukas seisukoht. Kahe aasta eest juhtus sama asi Lätis. Korraldati koosolek – koosolekute pidamist ei keelatud kellelegi. Kui aga jõudis kohale ilmselgelt agitaatori jõul üles ässitatud rahvahulk ja hakkas pommitama kividega parlamendihoonet, tuli sekkuda politseil. Nii ka Valgevenes. Tahaksin väga teada – ma kohe lõpetan –, kust tuleb Valgevene opositsiooni toetuseks raha. See on viis, kuidas me neid aidata saaksime. Tänan teid. Andreas Mölzer (NI). – (DE) Austatud juhataja! Ajakirjandusväljaannetest saab pidevalt lugeda, et kui me kehtestame Valgevene presidendi Lukašenka suhtes uuesti sanktsioonid, mida me rohkem kui kaks aastat tagasi leevendasime, oleks see samaväärne tunnistamisega, et meie pikaajalised lähenemisele suunatud jõupingutused on läinud vett vedama.\nMinu arvates sai nende jõupingutuste luhtumine ilmseks juba hiljemalt presidendivalimiste või Minskis asuvate Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni büroode sulgemise ajal.\nEuroopa viimase diktaatori käitumine näitab taas, et ELil läheb inimõiguste rikkumise korral raskeks. CIA lendudega seotud skandaal või ebajärjekindel suhtumine riikide territoriaalse terviklikkuse ja rahvaste enesemääramisõiguse vahelisse konflikti näiteks Balkani maades on kahjustanud ELi kui inimõiguste eest võitleja kuvandit. Euroopa Liidu usaldusväärsust kahjustab ka see, kui liit tegutseb vastuolus Kopenhaageni imetlusväärsete põhimõtetega ja peab ühinemisläbirääkimisi Türgiga, kus inimõiguste olukord on halb.\nValgevenes on liisk – kahtlemata Aleksandr Lukašenka enda abiga – siiski langenud. Jarosław Kalinowski (PPE). – (PL) Austatud juhataja! Võttes arvesse Lukašenka režiimi üha suurenevaid repressioone, on solidaarsus Valgevene rahvaga meie kohustus. Peaksime toetama oma abiga sõltumatut meediat, võimaldades neil muu hulgas tegutseda ELi territooriumil – hea näide sellest on Poolas tegutsev Belsati telekanal. Stipendiumid tudengitele ja õpilastele on samuti hea viis abiandmiseks, sest niinimetatud opositsioonilise tegevuse pärast on ülikoolidest ja koolidest välja visatud suur hulk noori. Sama kehtib viisade puhul, mis on praegu valgevenelaste jaoks lihtsalt liiga kallid – seda olukorda tuleks kohe parandada. Valgevene kodanikel, välja arvatud loomulikult režiimi esindajatel, peaks olema täielik vabadus reisida Euroopa Liitu. Kodanikuühiskonna toetamine on esmatähtis ülesanne, sest tõeline kodanikuühiskond toob Valgevenes kaasa muutused ja tagab seal kõigile parema tuleviku. Elena Băsescu (PPE). – (RO) Lugupeetud juhataja! 19. detsembri presidendivalimised olid samm tagasi nii Valgevene demokraatia arengus kui ka ELi ja Valgevene suhetes. Jõu kasutamine ja opositsiooni esindajate arreteerimine ei ole mingil juhul vahendid poliitiliste konfliktide lahendamiseks. Vastupidi, eitades opositsiooni õigust olla parlamendis esindatud, süvendatakse sotsiaalseid pingeid.\nSelle taustal tundub mulle, et Minski autoritaarsel režiimil ei ole õigust nautida idapartnerlusest tulenevaid hüvesid. Pealegi pole Valgevene erinevalt teistest antud piirkonna riikidest, eriti Gruusiast ja Moldova Vabariigist, kinnitanud enda sidumist selle poliitikaga. Idapartnerluse liikmelisuse peatamine oleks Valgevene puhul otsene, käegakatsutav valitsusvastane sanktsioon. Loodan, et välisasjade nõukogu järgmise kohtumise ühises seisukohas mainitakse selliseid sanktsioone. Krzysztof Lisek (PPE). – (PL) Lugupeetud juhataja! Paruness Ashton, soovin esitada teile ühe mõnevõrra ebadiskreetse küsimuse. Kas te teate, mida tegi Jerzy Buzek 1982. aastal õhtuti? Või mida tegi Janusz Lewandowski või Donald Tusk? Nad kõik lülitasid sisse oma raadio ja kuulasid Raadio Vaba Euroopat või Ameerika Häält või BBCd, et kuulda tõtt sündmuste kohta Poolas. Mul on teile teinegi tähtis küsimus. Kuidas sai hakkama Lech Wałęsa ja kuidas sai hakkama ükskõik milline teine opositsiooni aktivist pärast seda, kui Poola kommunistlik režiim oli neile sule sappa pannud? Nad kõik jäid ellu tänu sellele, et Ameerika ametiühinguliikmed saatsid rahalist abi. Need, kes kuulasid raadiot, said hakkama, sest toetuse ja rahalise abi vahendajateks olid raadiojaamad. Praegu on meie kohustus kanda hoolt selle eest, et tõde jõuaks valgevenelasteni ja et rahaline abi jõuaks Valgevene opositsioonini. Peter Šťastný (PPE). – Austatud juhataja! Olen täielikult nõus kolleegidega, kes soovitavad rakendada Lukašenka suurimate semude suhtes sanktsioone ning pakkuda Valgevene opositsioonile, vabaühendustele ja tavalistele kodanikele toetust ja abi.\nResolutsiooni ühisettepanekus nimetatakse võimalust viia 2014. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused Valgevenest mujale, kui poliitvange ei vabastata. See on mõistlik ja väga tõhus samm. Aleksandr Lukašenka on suur jäähokifanaatik ja seda on ka Valgevene kodanikud. Selline samm tekitaks kindlasti tähelepanu ja tõstataks palju küsimusi terves riigis.\nSelliseid otsuseid langetab Rahvusvaheline Hokiliit. See võiks olla nende jaoks võimalus parandada oma kuvandit, mis sai rüvetatud, kui USAs võeti Rahvusvahelise Hokiliidu nõukogusse endine KGB kõrge ohvitser ja kommunistide spioon ning isik, kes aitas petta sadadelt tuhandetelt kodanikelt välja miljardeid dollareid. Loodetavasti teeb Rahvusvaheline Hokiliit aja saabudes õige otsuse. Sari Essayah (PPE). – (FI) Austatud juhataja! On hea, et paljud meist on avalikult tunnistanud ELi ja mitme liikmesriigi niinimetatud poliitilise dialoogi ebaõnnestumist. Lukašenkal on kavala poliitilise mängurina õnnestunud kasutada partnerlusprogrammi, ta on nautinud kõiki poliitilisi ja majanduslikke hüvesid ning on samal ajal jätkanud demokraatia ja inimõiguste vähendamist. Tal on õnnestunud võluda mõnda poliitikut siingi, näiteks Alfreds Rubiksit, kelle suurim mure antud olukorras tundub olevat see, kas opositsioon saab abi välismaalt.\nResolutsioonis nõutavaid sanktsioone tuleb kindlasti rakendada poliitiliste juhtide suhtes. Samas tuleb siiski kanda hoolt selle eest, et aidataks neid tavalisi inimesi, kes on kaotanud demokraatia lootuses töö või õppekoha. Praegu on ELil tõesti viimane võimalus näidata oma tõelist palet ja tõestada, et me toetame Valgevene rahvast nende võitluses demokraatia eest ja et me tahame Euroopa viimasest diktaatorist lahti saada. Juhataja. – Head kolleegid, lubage mul öelda, et oleks väga teretulnud, kui need, kes soovivad sõna võtta eelnevalt registreerimata, oleksid kohal kogu arutelu vältel. See muudaks sellele elavale mõttevahetusele reageerimise märksa lihtsamaks. Piotr Borys (PPE). – (PL) Lugupeetud juhataja! Täna on käes tõehetk meie solidaarsuses Valgevenega. Nagu me kõik teame, valitseb Valgevenes Euroopa viimane diktaator ja me peaksime näitama üles täielikku solidaarsust. Teame ka seda, et USA eraldab selles valdkonnas vaid piiratud rahalisi vahendeid. Ettepanek, mille me soovime täna esitada, käsitleb väga olulist rahastamisprogrammi, mille eesmärk on toetada nii opositsiooni, meediat kui ka vabaühendusi, ent eeskätt silmapaistvaid noori. Kõnelen siinkohal eelkõige sadadest või isegi tuhandetest Valgevene tudengitest, kel ei ole praegu võimalik oma õpinguid jätkata. Tahan teha väga konkreetse ettepaneku valmistada juba toimiva Erasmuse süsteemi raames ette spetsiaalne Erasmuse programm, mille sihtrühm on üksnes Valgevene üliõpilased. Me teame, et selle programmi kasutamise abil on võimalik tohutult kokku hoida ning et see ei nõua erilisi pingutusi, kuid ühe demokraatliku riigi jaoks tänapäevaste tulevikku suunatud noorte kujundamine võib olla pikas perspektiivis tulutoov ja ma palun volinikku kanda hoolt selle eest, et see osutuks võimalikuks. Catherine Ashton, komisjoni asepresident, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. – Austatud juhataja! Soovin väga tänada teid ja kõiki lugupeetud parlamendiliikmeid, kes on osalenud tänasel väga kaalukal, eesmärgipärasel ja hästi läbimõeldud arutelul. Mul on loomulikult kavas seda tähtsat ja keerulist teemat käsitlevat Euroopa Parlamendi resolutsiooni põhjalikult uurida.\nKriisi puhkemisest on möödunud vaid kuu ja sündmused arenevad kiiresti. Mina muidugi loodan, et nad liiguvad nüüd rõõmustavas suunas, kooskõlas meie ühiste sihtidega. Vahistatud tuleks vabastada ja Valgevene peaks laduma vundamendi, et alustada kõikehõlmava reformimisega. Rõhutan oma lootust, et selles protsessis jääb parlamentaarsele koostööle endiselt tähtis roll.\nMitu lugupeetud parlamendiliiget on kiitnud heaks mõtted, mida ma alguses väljendasin: vajaduse olla täiesti veendunud toimunu lubamatuses, vajaduse olla kindlad oma soovis võtta selles suhtes meetmeid ja toetada kodanikuühiskonda, noori, meediat ja tudengeid – neid, kellest kõnelesid mitmed austatud parlamendiliikmed.\nVõtan tehtud märkusi väga tõsiselt. Liigume nüüd edasi ja püüame kanda hoolt selle eest, et me kõike seda teeme.\nLõpetuseks soovin öelda seda, et kohtumisel minu poole pöördunud Valgevene perede ja opositsiooni juhtidega olime täiesti kindlad oma soovis näha inimeste vangist vabastamist ja Valgevene liikumist – nagu me kõik soovime – tõelise demokraatia poole.\nTegin ka väga otseseid märkusi välisministrile. Oma seisukoha muutmine on nende enda kätes, nagu ka see, et teha seda, mille vajalikkusest nad on teadlikud. Kui nad seda ei tee, peab ja hakkab tegutsema rahvusvaheline üldsus. Juhataja. – Kodukorra artikli 110 lõike 2 kohaselt olen saanud kuus resolutsiooniettepanekut.\n– Lugupeetud asepresident ja kõrge esindaja, nagu ma aru saan, olete olnud istungisaalis alates kella kolmest pärastlõunal ja praegu on kell veerand seitse. Kas te soovite, et teeksime lõõgastumiseks viieminutilise pausi? See sõltub teist, võime ka jätkata. Catherine Ashton, komisjoni asepresident, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. – Lugupeetud juhataja, pean lahkuma, et hakata sõitma läbirääkimisteks Iraaniga Türki. Seega osaleb selle arutelu viimases osas minu hea kolleeg ja sõber Štefan Füle. Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149) Indrek Tarand (Verts/ALE), kirjalikult. – (FR) Olukord Valgevenes on äärmiselt murettekitav ja EL peab võtma asjakohaseid meetmeid. Seoses sellega soovin rääkida teile ühest ringlevast vandenõuteooriast, mida ma kuulsin eile ühe Valgevene ärimehe käest.\nTa väitis, et praegune olukord ei ole see, mida tahtis pärast valimist näha president Lukašenka, vaid selleni viis Valgevene ja Venemaa salateenistuste ühistegevus, mille eesmärk oli õõnestada igasugust ELi ja Valgevene koostöökatset.\nSelliseid teooriaid ei ole loomulikult võimalik tõestada, kuid me peaksime sellegipoolest võtma arvesse seda, et sanktsioonidega Valgevene vastutavatele parteidele võime kahjustada ka Valgevene kodanikke, kodanikuühiskonda ja teisigi. Arvestades Venemaa tõenäolist, kuigi vaikset osa selle olukorra kujunemisel, tahan korrata sõnu, mida ma olen siin parlamendis varem juba öelnud: ceterum censeo. Prantsusmaa otsustas müüa Venemaale ühe Mistrali tüüpi sõjalaeva ja ma olen veendunud, et ta kahetseb oma tegu. Viimane päevakajastamine: 20. mai 2011Õigusalane teave


WABALINN » 2014 » jaanuar\nMari Pokineni kontsert\nNeljapäeval 13.veebruaril kell 19:00 annab Wabalinna maja õdusas miljöös kontserdi muusik ja näitleja MARI POKINEN.\nMari poolt viljeletav akustiline helikeel ja personaalselt lähenev lüürika said laiemale avalikkusele tuntuks peale debüütalbumi “22” ilmumist.\nKäesoleval aastal nägi ilmavalgust lauljatari uus heliplaat “Maa saab taevani” ning samuti on Mari Pokinen nominent 3 kategoorias Eesti Muusikaauhinnad 2014 raames.\nMari Pokinen “Laps” http://www.youtube.com/watch?v=6oDO8CKPvdk\n7 eurot Wabalinna majas eelmüügist (E-N kell 10-16). Eelmüük toimub 12. veebruarini\n8 eurot Piletilevist\n10 eurot kontserdi toimumise päeval, tund enne kontserdi algust\nHobuse aasta ja ponid\nEsmaspäeval, 27. jaanuaril külastavad Paidet Hobuse Aasta alguse puhul kaks väikest poni. Tulevad nad MTÜ Equilibre Hobukooli Pargist, mis asub üsna Paide külje all, Koordi külas.\nPonid külastavad lasteaedu ja pärast seda, kell 12-14 “pargivad” nad Wabalinna maja hoovis, kus saab nendega tutvust teha ja kuulata, mida koos ponidega Hobukooli Pargis teha saab.\nWabalinna majas on avatud ka väike kohvik, saab sooja jooki ja suupisteid.\nÕhtul kell 7 näeb Wabalinna maja wabakinos filmi Samsara.\n27. jaanuaril kell 19 näeb Wabalinna majas jälle kino. Koostöös Kinobussiga näitab wabakino dokfilmi “Samsara“.\nPilet 2 eurot või 2 P.A.I.d.\nRohkem infot: wabalinn@weissenstein.ee\nWabakino on osa Kinobussi Kinokoja võrgustikust.\n“Projekti toetab Eesti-Šveitsi koostööprogrammi Vabaühenduste Fond ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital 40 000 euroga.”\nLisa saab siit: http://kinokoda.kinobuss.ee/tegemised\n23. jaanuaril kell 18 toimub Wabalinna majas Iiri õhtu.\nRäägime ja näitame pilte rahvusvahelisest ravimtaimeprojektist PLANT, milles osaleme ja selle esimest külastusest 2013 sügisel Iirimaale, Bridget’ Gardenisse.\nToimub väike ravimtaimetöötuba.\nKülas on lugudevestja Piret Päär.\nKõlab Iiri muusika, avatud on wabakohvik.


Alari Kivisaar telekanalite aastavahetuse programmidest: igal pool olid ühed ja samad inimesed - Kroonika\nRaadiohääl Alari Kivisaar analüüsis hommikuprogrammis erinevate telekanalite aastalõpuprogramme ja palju kiidusõnu tal jagada ei olnud.\nKivisaar tõi välja, et üleaastate oli tal taaskord võimalus aastavahetusel rohkem telekat vaadata, kuna lapsed on juba suuremad ning lauad oli lookas, mis andis ka põhjust istuda.\n"Vaatasin väga palju kõiki kanaleid, mis on ka märk, et ei olnud kanalit, millesse sa oleksid suutnud kinni jääda, sest varem või hiljem ei suutnud sa seda enam vaadata ja hakkasid otsima, kas kuskilt mujalt tuleb midagi paremat. Ausalt öeldes tundus, et kõik kanalid olid sama vitsaga löödud sel aastal," sõnas Kivisaar.\n"Ja mis oli lausa jabur, siis igal pool olid ühed ja samad inimesed. Kõikides kanalites oli Sepo Seeman, Anu Saagim, Ivo Linna ja Koit Toome. See oli küll natuke liiga palju," tõi Kivisaar välja.\nRaadiohääl tõi ka välja, et kui tal oleks olnud viitsimist, siis ta oleks teinud statistika, kes ja kui palju kuskil oli. Eriti meeldejääv oli Anu Saagim, kes Kivisaare sõnul ühe kanali peal mängis politseid, teisel maitses veini ning kolmandal tegi hoopis midagi kolmandat.\nKivisaar aga ei kritiseeri niisama, vaid pakub välja, et selle aasta lõpus võiksid kõik kolm kanalit ETV, Kanal2 ja TV3 ühise aastavahetuse saate teha. "Tulge üks kord aastas kokku ja tehke üks programm. Pange raha ja mõistus kokku, sest kõik on niikuinii üks ja sama," arvas ta.\nKivisaar kommenteeris ka Henrik Normanni "Edekabelit", mis oli tema arvates okei. "Arvestades, mida sealt vaadata oli, siis oli see okei," sõnas raadiohääl.


Looduslik sääsetõrje @ NATURALOvE Looduselt Sinule!\nEsileht » Looduslik sääsetõrje\nSÄÄSETÕRJEVAHEND VÕIB OLLA TÕHUS JA SAMAS OHUTU SINU JA SU PERE TERVISELE!\nSääskede vastu leiab küll poest järjest rohkem ja nn tõhusamaid vahendeid, kuid teadlikumal tarbijal hakkavad nende koostist lugedes käed värisema. Kõige levinum aine, mida sääsetõrjes kasutatakse, on DEET ehk N,N-dietüül-m-toluamiid. Seda kurjakuulutava nimega sünteetilist ainet peeti seni ohutuks ja oma ülesannet putukatõrjevahendina täidab ta suurepäraselt – DEET mõjub sääskede tundlikkusele ning muudab inimesed seeläbi nende jaoks nii nähtamatuks kui ka maitsetuks.\nOHUTU ABI LOODUSELT\nRIZES CRETE on selle töö meie eest ära teinud ja pakub ohutut kuid tõhusat sääsepeletajat ja ka leevendavat geeli putukahammustustele.


Mida on vaja veebipiltide töötlemiseks? Viis tasuta tööriista | Digigeenius\nVeebipildid on küll artikli juures näha, kuid enamasti kuvatakse neid ka kuskil ülevaadetes, nimekirjades, esilehe päiseplokis või mujal, kus pildi suurus on hoopis teine. Sel puhul on hea teada, mis kuvasuhtes need pildid peavad olema. Võid seda proovida nii katse-eksituse meetudil, vaadates, mismoodi pilt erinevates kohtades artikli juures välja näeb või veel parem – küsi otse kodulehe tegijalt.\nMärksõnad: fototöötlus, pilditöötlus, veebiarendus


Lineaarvõrrandite, lineaarvõrratuste ja lineaarsete võrrandisüsteemide lahendamine interaktiivses õpikeskkonnas\nEttekanne toimub sama pealkirjaga doktoriväitekirja põhjal, mille sisukokkuvõte on toodud allpool.\nAlgebralised ülesanded (sh. lineaarvõrrandite, lineaarvõrratuste ja lineaarsete võrrandisüsteemide lahendamine) on matemaatika ainekavas teema, mis tekitab paljudele õpilastele raskusi ja mis on küllalt töömahukas õpetajate jaoks. On aga mitmeid põhjusi, miks siin võiks loota abi arvutite kasutamisest. Õpilastel ülesannete lahendamise ajal tekkivad probleemid on küllalt erinevad ja vajavad õpetajalt pikemat süvenemist, et detailidest aru saada. Traditsioonilise õppetehnoloogia korral ei jõua õpetaja anda kogu klassile õigeaegselt nõuandeid ega juhtida tähelepanu tehtud vigadele. Olemasolevad süsteemid ei vasta kõikidele nõuetele korraga. Mõnesid süsteeme võib kasutada ainult õpetuseks (need süsteemid ei lase teha palju vigu), teisi ainult kontrollimiseks (need süsteemid ei paku abi ja vigade diagnoosi). Praeguseks praktiliselt veel polegi maailmas lahendamise keskkondi, mis vastaksid kõikidele nõuetele täielikult.\nKäesoleva väitekirja eesmärk ongi disainida, realiseerida ja testida uut liiki keskkonda, mis aitaks õppida lineaarvõrrandite, lineaarvõrratuste ja lineaarsete võrrandisüsteemide lahendamist ning hinnata ja diagnoosida lünkasid õpilaste teadmistes ja oskustes.\nVäitekiri on üks osa suuremast projektist, milles on loodud uudse disainiga interaktiivne õpisüsteem T-algebra. Disain on uudne, sest see kombineerib kahte varasemat lähenemist: reeglipõhist ja sisestamispõhist. Väitekirja autori peamine panus selle projekti jaoks on lineaarvõrrandite, lineaarvõrratuste ja lineaarsete võrrandisüsteemide valdkonna reeglite dialoogide ja ülesannete tüüpide disainimine koos vigade diagnoosiga, programmeerimine ja katsetamine. Reeglite ning reeglite dialoogide disain on kõige tähtsam osa T-algebras, mis eristab teda teistest keskkondadest. Disainitud kolmeetapiline dialoog T-algebras annab õpilasele võimaluse teha samu vigu nagu ka paberil lahendades ja annab programmile piisavalt informatsiooni, et diagnoosida tehtud vigu ning pakkuda arusaadavat tagasisidet ja abi.\nVäitekirja autor korraldas ka mitu eksperimenti, mis näitasid, et T-algebrat on lihtne õppida ning lihtne kasutada. Dialoogi õppimiseks vajalik aeg on üsna lühike ja lahendusdialoog on õpilasele intuitiivselt arusaadav. Eksperimendid näitasid, et õpilased lahendavad sama ajaga arvuti taga rohkem ülesandeid kui paberil ja jõuavad selle aja jooksul ise kõik vead ära parandada. Eksperimendid näitasid samuti, et isegi T-algebra lühike kasutamine (2 tundi) täiendõppeks mõjutab õppetulemusi ja vähendab teatud tüüpi vigu.


Piimatootjate jaoks oleks Maagi ja Tere koondumine oodatud samm - Maaleht\nTere tehasehoone PõlvasFoto: Anni Õnneleid\nSuured piimatootjad leiavad, et Maag Grupi ja Tere koondumine oleks positiivne samm ja tooks selgust nii poekettidele kui farmeritele, tarbijaid ei tohiks selline muudatus aga märkimisväärselt mõjutada.\nValio tegevdirektor Maido Solovjov ütles ERR Uudistele, et seda tehingut on turg kaua oodanud ja nüüd tundub see lõpule jõudvat.\n"Kindlasti see korrastab piimaturgu," usub ta. "Arvan, et see toob kõigi jaoks selguse majja - nii kettide jaoks, farmerite kui ka muude partnerite jaoks".\nKa Saaremaa Piimatööstuse juhatuse esimees Ülo Kivine oli seda meelt, et muudatus on piimatootjatele positiivne, kuid ta arvas, et kohe ei juhtu midagi.\n"Maag Grupp peab näitama, millised on tema tulevased arengud Eesti piimaturul ja kindlasti peavad nad tõestama, et saavad uue situatsiooniga hakkama. Kui nad näitavad arengut ja edasiliikumist, siis kindlasti on see piimatootjatele positiivne," lausus Kivine.\nE-piima juhatuse esimees Jaanus Murakas märkis, et asi on alles poole peal, sest Maag alles omandas panga käest nõuded Tere vastu ning teiste võlausaldajate nõudeid ja Tere aktsiapakki neil veel ei ole. "Maag on võtnud julge sammu, pool tehingut on sõlmitud ja pool sõlmimata," nentis ta.\nMaagi juht: eesmärk on Terega ühte heita\nTere uus juht Margit Talts: Soovin, et lepingud piimatootjatega ikka jätkuksid\nTere müük ajab võlausaldajad ärevile


Nii juhtus, et Maal on ainult kaks sugupoolt - mees ja naine. Tuhandeid aastaid on inimesed ise küsinud: kas on muid seoseid Mehe ja Naise vahel, kui armastus? Näiteks, kas mees ja naine võivad olla sõbrad?\npsühholoogia tõlgendab sõprust mehe ja naise vahel kui negatiivset ja olematu fenomeni, sest sugudevahelisi seoseid võib nende arvates esineda ainult sugu. Proovime välja mõelda, kas see on tõesti nii.\nHunter ja Game\nNagu kirjanik Oscar Wilde kord ütles, on mehe ja naise vahelised suhted, "kuid see pole sõprus".Ja tõepoolest näib meile alati, et võib olla sõber oma suguvõsade esindajatega ja vastupidi, et kogeda ainult teatud tüüpi atraktiivsust. Sõbraga saate rääkida südamest südamest, arutleda puhtalt naiste probleemidest, mis on meestele arusaamatuks.\nBioloogiliste ja psühholoogiliste uuringute andmed näitavad, et Mees ja Naine on korraldatud täiesti erineval moel: nad erinevalt tajuvad välismaailma teavet, suhtlevad erinevalt, lahendavad probleeme erineval viisil. Sõprus tähendab siiski, et teil ja inimesel on probleemide lahendamisel sama lähenemisviis, sama nägemus antud olukorrast, sama tegevusprogramm rõõmu, mure, ärevus.\nÜhesõnaga on sinu sõber alati üksmeelne. Mees, kellel on oma nägemus olukorrast ja mille on tinginud teine, mitte naissoost psüühika tüüp, ei sobiks sõbra rolli üldse.\nAjalooliselt on mees mees, vaenlane ja naine on saak, ohver. Kas need kaks katsetavad üksteist midagi muud kui selline tugev suhe nagu armastus või vihkamine?Õiglane vastus on "ei", kuid. .. paljud on ikka veel küsimuses, kas naise ja mehe vahel on võimalik sõprus olla, ausalt vastata, et jah. Ja isegi viia mõned tüüpilised olukorrad.\nOlen sinuga sõber, kui. ..\nOlukord on esimene: lapsepõlve sõbrad. Oletame, et Masha ja Petja sündisid ja kasvasid samal õuel, mängisid koos, läksid ühte lasteaeda ja siis kooli sisenesid samasse asutusse. Loomulikult jäävad nad pärast lõpetamist kurssi, sest nad teavad nii palju üksteisega. Neil on alati midagi rääkida, mäletan lõbusaid hetki laste elust.\nTeine olukord: kolleegid tööl. Tihti juhtub, et mees ja naine töötavad ühe organisatsiooni kõrvuti. Võibolla nad isegi istuda samas ruumis, samal korrusel, osalevad ühes projektis ja sageli lahkuvad järgmisest tähtajast koos. Kuidas sa ei saa sõpru teha?\nLisaks, kui mitmed inimesed, kellel on sama professionaalne tase, on alati valmis raskesse hetke õlga panema, millele saate alati tugineda - see on suurepärased sõbralikke suhteid!\nKolmandaks ja enim levinud olukorraks: meesil ja naist oli kunagi intiimne suhe, kuid nüüd on kõik minevikus. Sellise probleemiga on sageli psühholoogiline nõustamine. Ja küsimus: mida tähendab see, kui mees pakub sõprust kõige sagedamini naisi.\nMehed mõtlevad mõnevõrra veidi sellise sõpruse sisust. Neile on piisav, kui üks lähedane naine on lähedal. Psühholoogid kipuvad uskuma, et selline käitumine on meeleheitlik katse säilitada vähemalt mingisugune suhe kirgliku objektiga, kui tunded pole täielikult kadedanud. Sellisel juhul peaks naine hoolikalt mõtlema, kas anda sellisele sõprusele nõusolek.\nJa üldiselt - mehe ja naise vaheline sõprus on loomulikult sõbralike suhete liiga libe versioon ning ühelt sujuvast arengust romantilisse, mitte ükski pool ei ole kindlustatud.\nKuidas naine mõista: kuidas õppida, et mõista, mida naine tahab\nKuidas saada mugavustsoonist välja - mugavus tsoon


Urmas Sukles tahab Haapsallu kohaliku toidu poodi - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Urmas Sukles tahab Haapsallu kohaliku toidu poodi\nUrmas Sukles tahab Haapsallu kohaliku toidu poodi\n12. aprill 2018 13:29\nHaapsalu turg. Foto: Urmas Lauri\nHaapsalu linnapea Urmas Sukles lubas Läänemaa toidutootjatele, et linnavalitsus toetab neid, kui nad panevad linnas käima kohaliku toidu poe.\nEelmine artikkelUus isikuandmete kaitse üldmäärus annab inimestele suurema kontrolli oma andmete üle\nJärgmine artikkelRimi palub kliendikaardi kasutajatel seaduse muutuse tõttu oma andmeid uuendada\nKalevi jahtklubi avab Haapsalus purjespordikooli\nEI TEA KAS TALU OLTSI KA SAAB SIIS?\nNõus alustama poeprojektiga. Läänemaal on väiketootjaid ja toodangut piisavalt. Ostan hetkel seda ise ja olen rahul. Hinnatase on oluline, kuid maitseelamus ja kvaliteet koos värskuse ja ülepakkimiseta annavad ostjale valikud, keda ta ostuga toetab. Jaama tänava A ja O väga hea asukoht. Kui linnapeal tõsi taga, siis minu kontakt 53285190\nRIMI koridoris on ajuti näha suitsuliha, suitsuvorsti, pirukaid jms. Vahest ka juustu. Päris maitsvad, kuid – kauba hind väga kõrge. Arvata on, et kaup läbi mitme vahendaja ja kokkuostu kaudu kohale jõudnud, müüja kurdab, et siia pole mõtet tulla, rahvas ei osta. Oletada võib, et minekut oleks odavamal kaubal kui poes ja mitmekesisemal valikul kodusel kaubal, See kõik tahaks suurt organiseerimist – kui kohest ja kindlat tulemust pole ja ei tule, kesse viitsib …\nIdeaalne pood kohalikele talunikele olnuks endine Jaama A & O (praegune Kangadžungel). Pole seal kõrgeid treppe, turg ja parkla kah lähedal. Ehk pakuks linn hoopis Kangadžunglile sobivaid ruume?\nHaapsalule oma LIPO. Huvitav. Tallinnas justkui järgi proovitud ja pilte edukast lõpust võis hiljuti meedias näha.\nasjal on jumet. Ma ka FB-s kommenteerisin ägedalt enne kui artiklit lugesin. Nüüd häbi silmad täis. Vabandust!\nKas Suku tahab turuplatsi maalapi sõpradele maha müüa?\non üks #kohalik# toidupood, ja mis tähendab vabakaubanduse tingimustes ” kohalik”, maakond, eesti, EL?, oleks sellel kohalikul minekut, toimiks ta juba ammu, muidu saab olema üks poola ja tyrgi basaar ja ei midagi. need kes kohalikku müüvad , neil ammu käpp siin toidumajanduses sees ja tootja ei taha maksta igasugu rentijatele, vahendajatele jne.\nReply to turupeal\nEi tea kas Jaanus pani selle mõtte talle pähe. Tallinna linnal ju oli ka oma pood. Teadagi kuhu see välja jõudis. No vähemalt mingi mõte on pähe turgatanud.\nReply to pood\nLoetakse artiklit ikka ka või?? Mis vahendajad, mis rentijad, mis linna pood?? Jutt selge ja arusaadav, pakutakse talunikele endile teha pood, linn aitaks omalt poolt hoonega. Mis selles nüüd halba siis jälle oleks? Tonti pole igal pool, ei pea ka otsima siis.\nReply to plaan hea\nturul ju puha linna hooned ja müüakse nii toidukaupa kui kala ja tühja ruumi küll, millest need pisarad, terve Posti tn. äär igasugu mahedaid ja muud imelikku täis. Kes on tahtnud, on teinud,


EKRE toetab peapiiskop Urmas Viilma ettepanekut osaliselt • Objektiiv\nEesti » EKRE toetab peapiiskop Urmas Viilma ettepanekut osaliselt\nEKRE esimees Mart Helme Toompea lossi Valges saalis. Foto: Scanpix\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) on nõus, et abielu võiks defineerida põhiseaduses ühe mehe ja ühe naise liiduna, kuid ei toeta Eesti luterliku kiriku peapiiskopi Urmas Viilma ettepaneku teist poolt, mille kohaselt võiks pärast reguleerida eriseadusega ülejäänud koos- ja ühiseluviisid.\n“EKRE on alati olnud seisukohal, et kõikidel inimestel on võimalik reguleerida oma majanduslikke suhteid olemasolevate seaduste alusel ka praeguses õiguslikus keskkonnas,” vahendab portaal Uued Uudised EKRE esimehe Mart Helme sõnu.\nHelme lisas, et selleks ei ole vaja ühtki eriseadust ega kooseluseadust. EKRE esimehe sõnul on järeleandmised kõikvõimalike kooselude osas hiljem homoabieludeks vormistatud.\nKüll aga pooldab Konservatiivne Rahvaerakond peapiiskop Viilma ettepaneku esimest poolt ehk ettepanekut täiendada põhiseadust sättega, mis sõnastab selgelt abielu ainult ühe mehe ja ühe naise vahel sõlmitud liiduna.\n“Peapiiskop Urmas Viilma ettepanek on meie erakonnale sümpaatne ja vastuvõetav. Sarnaselt peapiiskopile on ka meie erakond kogu aeg seisnud kristlike väärtuste ja traditsioonide elujõulisuse eest,” sõnas Helme.\nMöödunud nädalal tegi peapiiskop Urmas Viilma Toomkirikus kõneledes ettepaneku sõlmida erakondade ja teiste ühenduste vahel ühiskondlik kokkulepe, mis sisaldaks põhiseaduse täiendamist sättega, mis sõnastab selgelt abielu ainult ühe mehe ja ühe naise vahel sõlmitud liiduna, ja seejärel võimaldaks astuda järgmise sammu ning reguleerida kasvõi eriseaduse tasemel ülejäänud koos- ja ühiseluviisid.\n“Ühiskondlik kokkulepe võimaldab tuua ühiskonda rahu nõnda, et traditsioonilise abielu mõiste hägustumise pärast kartjad ei pea enam muretsema ning samal ajal ei ole seksuaalvähemustel põhjust ennast tunda ühiskonnas teisejärguliste kodanikena, kuna saavad kindlusetunde, et nende kooselu saab juriidiliselt kehtivaks ning neile tagatakse tsiviilõiguseid, mille järele nad oma kooselu turvaliseks korraldamiseks seni on tarvidust tundnud,” ütles peapiiskop Urmas Viilma.\nSildid abielu EELK EKRE homoabielu Mart Helme põhiseadus Urmas Viilma