Koolivägivald on igasugune soovimatu rünnak koolis (ka ülikoolis) või selle ümbruses, mis on suunatud õpilaste, üliõpilaste või õpetajate vastu ja põhjustab ohvrile vigastusi, kestvat ängi ja hirmu võimalike uute rünnakute ees tulevikus või ka surma. Koolivägivald võib esineda mitmel kujul: see võib olla füüsiline, verbaalne, sotsiaalne või psühholoogiline või ka surmav koolivägivald (inglise keeles lethal school violence).\nKoolivägivalla kokkuleppelised definitsioonid puuduvad, kuid uuringute ja statistika tarbeks võidakse selle kirjeldust vahel vajalikuks ära tuua. Koolivägivalla dimensioonideks on:\nkoolivägivald kui vägivallaohvri isiklik kogemus – koolivägivalla juhtumid (rünnakud, aktid) on iga vägivalla ohvri jaoks tihti isiklikud üleelamised ja nende toimemehhanisme indiviidile, nagu läbielamise intensiivsus ja kestus jm, ei ole võimalik antud artikli raames reastada;\nkoolivägivalda võib vaadelda kogu ühiskonna eetilise ja sotsiaalse probleemina – koolivägivalla määratlused võivad eri riikides küll erineda, kuid sellele vaatamata on mitmed riigid on deklareeritud täielikku sallimatust nii koolivägivalla ohvrite kallal vägivalla tarvitamise kui ka vägivalla kui vägivallaprobleemide lahendamise meetodi suhtes ja mitmes riigis peetakse probleemi oluliseks sotsiaalseks probleemiks;\nkoolivägivald kui tõsine õigusrikkumine – nagu iga teinegi isikuvastane kuritegu on see vägivald, kuna vägivallaaktid (nii psühholoogilised kui füüsilised) võivad ohustada laste heaolu ja põhjustada ohvritele hulgaliselt psüühilisi või terviseprobleeme aga ka varalist kahju;\nkoolivägivald kui uurimisülesanne – on eri teadusharude teadlaste ja praktikute läbiviidud uuringud ja katsed selgitamaks välja koolitegelikkuses ette tulevaid koolivägivalla ilminguid, nende võimalikke põhjuseid, tagajärgi aga ka nende ennetamise viise ja muidugi sellega seotud statistilisi analüüse ja näitajaid.\nMitmesuguseid tavakonflikte ja nende omavahelisi lahendamispüüdlusi end võrdsena tajuvate õpilaste vahel ei loeta kiusamiskäitumiseks koolis.\nSuurem oht sattuda koolivägivalla ohvriks on uutel õpilastel, lastel, kellel on tervisega probleeme (näiteks kannavad prille, ei kuule hästi või on teistest paksemad); neil, kes õpivad väga hästi (või ka väga halvasti), aga kes on füüsiliselt ja psüühiliselt teistest nõrgemad; lapsed, kes erinevad teistest välimuse või käitumise poolest.\nAgressiivse ja negatiivse käitumisega tegelevad sageli need koolilapsed, keda ennast on vägivaldselt koheldud kas kodus, lasteaias või koolis. Samuti lapsed, kes tahavad ennast näidata ja teiste silmis populaarsust võita, kuid nad pole võimelised seda õppimise ega muude oskustega peale vägivalla saavutama. Tavaliselt on nad keskmise või alla keskmise õppeedukusega lapsed. Osadel kiusajatel on ka omal hirm, et keegi hakkab neid endid kiusama.\nTihtipeale kiusatakse kaasõpilast koos teistega, kartes teistest erineda. Bergeni uuringu kohaselt oli ligi 40% kiusamisjuhtumeist õpilaseks-kiusajaks siiski üks õpilane.\n1.1 Füüsiline koolikiusamine\n1.2 Verbaalne koolikiusamine\n1.3 Sotsiaalne koolikiusamine\n1.4 Psühholoogiline koolikiusamine\n1.5 Surmav koolivägivald\n1.6 Kiusamisprotsessis osalejad\n1.7 Kiusajate kiusamistegevus Eesti koolides (2015)\n1.8 Eesti koolides\n2 Kiusamise ohvriks sattumisest teatamine\n3 Alaealiste vägivallakuriteod\n4 Kiusamise uurimislugu\n5 Kiusamise toimed kooliealistel lastel ja noorukitel\n7 Laste ja noorukite tapmised ja enesetapud\n8.1 Olweuse kiusaja/ohvri küsimustik\n9 Erinevused riigiti\nKoolikiusamine on koolivägivalla liik, mis võib avalduda kas füüsilise, verbaalse, sotsiaalse või psüühilise kiusamisena/vägivallana ja on agressiivne koolikäitumine, mida saab seostada koolis tekkinud ja olevate koolisuhetega.\nKuigi koolikiusamise definitsioonis pole eri maade uurijad kokkuleppele jõudnud ja käibel on samaaegselt mitmeid definitsioone, mille konkreetne sisu sõltub kindla riigi eripäradest, on mitmed uurijad üksmeelel, et koolikiusamine on järjepidev klassi- või koolikaaslaste vaheline otsene näost-näkku või ka multimeedia vahendusel (küberkiusamine) toimuv negatiivne käitumine, mille iseloomustavaks teguriks on jõudude tasakaalutus eesmärgiga koolivägivalla ohvrile kas piinlikkust, valu või ebamugavust põhjustada või nende normaalset läbikäimist klassikaaslastega takistada.\nKoolikiusamise osapoolteks võivad olla nii õpilased (õpilane-kiusaja, õpilane-kiusatav, õpilane-pealtvaataja jt), õpetajad kui ka teised koolitööga seotud inimesed. Koolikiusamine ei pruugi alati toimuda vaid koolis või kooliterritooriumil. See võib toimuda ka kooliteel, koolibussis, huviringis, kooli poolt korraldatud väljasõitudel, teatrikülastustel, interneti või mobiiltelefoni teel jne.\nLapse staatuses inimest, kes teisi jätkuvalt kiusab (ühekordset kiusamisakti võidakse mitmes riigis koolikiusamiseks mitte lugeda) võidakse nimetada kiusajaks (täiskasvanuna pigem vägivallatsejaks) ja tema ebaeetilise käitumise osaliseks saavat last kiusatavaks ehk ohvriks. Vältimaks laste negatiivset märgistamist võidakse intsidenti nimetada kiusamiskäitumiseks.\nKoolikiusamine ei piirdu üksnes lapse- ja noorukieaga. Kiusamise kui valdavalt hälbiva käitumise osapoolteks võivad olla ka üliõpilased, st kiusamine on uurijate arvates tavaline ka kõrgkoolides. Ühest Jyväskylä ülikooli uurimusest selgub, et tuhanded tudengid on seda suhteliselt palju kogenud ja kõige tüüpilisem on seejuures grupist eraldamine.\nPole selge, kas personalivahelist ebaeetilist käitumist ülikoolis, kiusamise näol, pidada töö- või koolikiusamiseks.\nKoolikiusamine on näiteks: alandamine, mõnitamine, narrimine, norimine, hirmutamine, ähvardamine, solvamine, ignoreerimine, grupist väljaarvamine, grimassitamine, löömine, peksmine, tõukamine, tutistamine, küünistamine, liikumise takistamine ja kinnihoidmine, eraldamine lukustatud ruumi, laimujuttude, piinlike piltide ja videote levitamine, ebameeldivust tekitavate toitude sööma sundimine, sularaha ja asjade väljapressimine, äravõtmine või lõhkumine, muu tegevus, mis põhjustab piinlikkust, valu ja ebamugavust ja takistab õpilasel õppimist.\nKoolikisamise hulka võidakse arvata ka kaaslas(t)ele keelatud mängude, filmide, kirjanduse ja ainete (tubaka, alkoholi ja psühhotroopse toimega narkootiliste ainete või keelatud ravimite) müüma ja tarbima sundimine jm.\nTäpseid kokkulepitud klassifikatsioone ei tunta, tavaliselt eristatakse füüsilist, verbaalset, psühholoogilist ja küberkiusamist.\nKüberkiusamine leiab aset, kui lapsed või noored piinavad, haavavad, alandavad, ahistavad, norivad, häbistavad, ähvardavad või märgistavad teisi lapsi, kasutades e-kirju, sõnumeid, jututubasid, mobiiltelefone, muid sotsiaalmeedia kanaleid või muud tehnoloogiat.\nKui selliste tegevuste osatäitjad on täiskasvanud, nimetatakse seda küberahistamiseks või küberjälitamiseks.\nFüüsiline (kooli)kiusamine on eesmärgipärane agressiivne inimtegevus ja füüsilise väärkohtlemise vorm, millel eristatakse mitmeid osapooli ja tegureid. Kui osapoolteks on koolilapsed, nii klassi- kui koolikaaslased, siis on teatavate tunnuste korral tegu eakaaslastepoolse väärkohtlemisega ehk õpilaste vägivaldsusega, mis võib avalduda järgmiste käitumisaktidena:\nkaaslastel e igasuguse kehavigastuse tekitamine\nkaaslaste löömine käe, jala või mingi esemega\nkaaslaste peksmine, sh mingi esemega peksmine\nkaaslaste tõukamine, lükkamine;\nkaaslaste mingi esemega viskamine\nkaaslastest kinni haaramine, raputamine, väänamine\nkaaslas(t)e juustest tirimine\nkaaslas(t)e kriimustamine, näpistamine, küünistamine\nkaaslas(t)e kinnihoidmine, kinnisidumine, luku taha panek\nkaaslas(t)e kägistamine, lämmatamine\nkaaslas(t)el külm- või tulirelva kasutamine\nkaaslas(t)e lemmiklooma julm kohtlemine, isegi tapmine\nkaaslas(t)e füüsiline karistamine\nkaaslas(t)e seksuaalne ahistamine ja ründamine.\nVerbaalsel koolikiusamisel on osade uurijate arvates teatav edumaa tüdrukutel poiste ees, kes on loovamad just füüsilises kiusamiskäitumises. Verbaalne kiusamine on sõimamine, narrimine, ähvardamine, väljapressimine, ahvimine ja kommenteerimine, pilkamine, kuulujuttude levitamine.\nSotsiaalne koolikiusamine ja vägivald võivad sageli märkamatuks jääda või ei oska vanemad, koolitöötajad selle avaldumisvormidele piisavalt tähelepanu pöörata ja sekkuda või on neid viise raskem tõendada, selleks on ignoreerimine, põlastamine, asjade peitmine, rikkumine või varastamine, kuulujuttude ja valede levitamine, rühmast välja tõrjumine, inetute sõnumite edastamine, alandamine jm.\nSotsiaalne koolikiusamise sihtmärgiks on mitmete uurijate arvates inimlaste sotsiaalsuse ja kuuluvusvajaduse väljakujunemise pärssimine ja/või selle tahtlik rikkumine.\nKiusajad võivad tahtlikult manipuleerida või rikkuda ohvriks valitu klassis/koolis tekkinud sõprussuhteid.\nPsühholoogilisel koolikiusamisel on kattuvusi sotsiaalse koolikiusamise liikidega: osad uurijad liigitavad siia suhetega manipuleerimise, kuulujuttude levitamise, kurjade pilkude heitmise ja jälitamise.Need kes kiusavad siis nemad tahavad lihtsalt tähelepanu.\nSurmava koolivägivalla (inglise keeles lethal school violence) all võidakse mitmesuguste uuringute raames pidada inimese surma põhjustanud vägivallategusid, mille toimepanijateks koolis on kooliõpilased. Siia hulka võidakse liigitada koolitulistamised ja -pussitamised.\nSurmav koolivägivald avaldab sellise vägivalla tunnistajaks olijatele või selles koolis õppivatele õpilastele ja õpetavatele õpetajatele rõhuvat hirmu ja ängistust ning sellele võivad järgneda posttraumaatilise stressi ilmingud.\nEsimene tänapäevases mõistes teadaolev koolitulistamine toimus 1850. aastal Rocky Hilli koolimajas, kus 19-aastane õppur lasi maha endast aasta noorema õpetaja.\nKooli- või klassikaaslasi, kes eri põhjustel mitmeid ebaeetilisi või isikuvastaseid tegusid toime panevad, võidakse nimetada kiusajateks, ja neid, kelle suhtes isikuvastaseid tegusid toime pannakse, võidakse nimetada koolivägivalla ohvriteks (ka kiusatud õpilasteks).\nKui valdavalt seostatakse koolikiusamisega kiusatuid ja kiusajaid, siis tegelikkuses osaleb kiusamisolukorras ka teisi õpilasi ja tegu pole üks ühele toimingutega. Sageli on tegu grupiviisilise vägivallaga, millesse võivad osatäitjateks sattuda täiesti tavalised õpilased. Lisaks ohvritele ja kiusajatele on ka kiusajate abilisi ja toetajaid, ohvri kaitsjaid ja kõrvalseisjaid. Salmivalli (2003) uuringu kohaselt on kiusamisprotsessi rollid 10–15-aastaste laste ja noorte vanuserühmas järgmised: kiusatu (korduvalt kiusatud laps), kiusaja (aktiivne, algataja, kiusamise "primus motor"), abistaja (läheb kiusamisega kaasa, aitab kiusajat), õhutaja (tuleb vaatama, naerab, julgustab kiusajat), kaitsja (asetub kiusatu poolele ja toetab teda, püüab teised panna kiusamist lõpetama), vaikiv aktsepteerija (tõmbub kõrvale, teeb näo, et ei märkagi kiusamist).\nKui vägivallateo lapse suhtes paneb koolis toime õpetaja/või lapsevanem ehk täiskasvanu (neid võidakse väärkohtlejaks nimetada) siis on laps (vägivalla ohver) ja tegu võib-olla lastevastase vägivallaga.\nKiusajate kiusamistegevus Eesti koolides (2015)Redigeeri\n2015. aastal avaldatud koolikiusamise anonüümse veebipõhise küsitlus-uuringu kohaselt olid kiusajate kaasõpilaste kiusamise viisid alljärgnevad:\nKiusajate kaasõpilaste kiusamise viisid\nnaersin tema/nende õle või naeruvääristasin teda/neid 52,3% 50,40% 56,30%\nnarrisin homofoobsete sõnade või liigutustega ("homo", "lesbi", imiteerisin samasooliste suguühet jms) 16,6% 16,3% 17,2%\nnarrisin või halvustasin tema/nende välimust 28,0% 20,9% 42,2%\nnarrisin, kuna kaasõpilane oli liiga mehelik/naiselik 14,0% 11,6% 18,8%\nnarrisin õppeedukuse või vaimsete võimete tõttu 23,3% 24,0% 21,9%\nnarrisin või halvustasin sotsiaalmajanduslikel põhjustel (rikas, vaene) 3,1% 1,6% 6,3%\nnarrisin või halvustasin päritolupere tõttu (rahvus, vanemate välimus, amet jms) 8,3% 5,4% 14,1%\nnarrisin mõnel muul põhjusel 25,9% 25,6% 26,6%\njätsin tema/nemad grupist meelega välja või tõrjusin teda/neid 17,1% 16,3% 18,8%\nlevitasin kuulujutte 11,4% 9,3% 15,6%\nlõin teda/neid 15,0% 15,5% 14,1%\ntõukasin teda/neid 26,9% 31,8% 17,2%\nvõtsin temalt/ neilt ära raha või isiklikke esemeid 4,7% 3,1% 7,8%\nähvardasin 10,9% 12,4% 7,8%\nsundisin tegema asju, mida tema/nad teha ei tahtnud 4,7% 3,1% 7,8%\nsaatsin õelaid, haiget tegevaid sõnumeid või e-kirju 3,1% 1,6% 6,3%\ntegin õelaid, haiget tegevaid sotsiaalmeediapostitusi 2,6% 0,8% 6,3%\ntegin õelaid, haiget tegevaid telefonikõnesid 3,1% 1,6% 6,3%\nLastekaitse Liidu poolt põhikoolides 2001. aastal läbi viidud koolivägivalla uuring tõi esile asjaolu, et füüsilise vägivalla kergemaid vorme togimist või tõukamist olid kogenud 46,97% vastanutest, narrimist või pilkamist 39,57% ja asjade äravõtmist või peitmist 34,1% õpilastest. Umbes 16% põhikooli õpilastest aga olid kogenud löömist ja peksmist.\nTallinna Laste Tugikeskuse uuringu andmeil aga võtab kiusamisest osa 40% lastest.\n2015. aastal avaldatud koolikiusamise anonüümne veebipõhine küsitlus-uuring, mille viis läbi Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut (ERSI), eesotsas uurijate Lauraliisa Marki, Merike Sisaski, Joosep Vaikma, Peeter Värniku ja Airi Värnikuga, ajavahemikul 23.03–17.04.2015 koolide poolt määratud kontaktisikute abiga (koolide arvutiklassides) tõi esile kiusamiskogemusega õpilaste kirjeldused koolikiusamise kohta.\nKvantitatiivse uuringu lõpliku valimi moodustasid 2057 5.-9. klassi õpilast.\nFookusgruppides intervjuusid andnud õpilased kirjeldasid koolikiusamist kaasõpilasele vaimse ja/või füüsilise valu tekitamisena ja tõid välja erinevaid kiusamise väljendusvorme nagu näiteks:\npõlgav suhtumine kaasõpilasse, tema üle naermine\nkaasõpilase kohta kuulujuttude levitamine,\nraha / isiklike esemete välja pressimine\nkaasõpilase sõimamine, narrimine inetute sõnadega\nkaasõpilase mõnitamine, alandamine\nkogu klassi ässitamine ühe õpilase vastu\nkaasõpilase löömine, peksmine, tõukamine, asjadega (sh toiduga) loopimine\nkaasõpilase kinni hoidmine\nkaasõpilase lukustamine tema tahte vastaselt mõnda ruumi\nisiklike esemete ära võtmine ja lõhkumine.\nAnkeetküsimustikus kasutati kogetud kiusamisviiside sageduse välja selgitamiseks mitmeid küsimusi, nii näiteks paluti õpilasel vastata küsimustele "Kas sind on viimase 12 kuu jooksul kiusatud?" ning "Kas sa (üksi või koos teistega) oled viimase 12 kuu jooksul mõnda kaasõpilast kiusanud?" jne.\nKogetud kiusamisviisid viimase 12 kuu jooksul kiusatud õpilaste hulgas\nminu üle on naerdud / mind on naeruvääristatud 62,3% 65,2% 59,4%\nmind on narritud homofoobsete sõnade või liigutustega ("homo", "lesbi", imiteeritud samasooliste suguühet jms) 21,8% 25,1% 18,3%\nmind on narritud või halvustatud minu välimuse tõttu 40,8% 34,8% 46,7%\nmind on narritud, kuna mind ei peeta piisavalt mehelikuks/naiselikuks 13,0% 17,1% 9,1%\nmind on narritud õppeedukuse või vaimsete võimete tõttu 21,0% 21,4% 20,3%\nmind on narritud või halvustatud sotsiaalmajanduslikel põhjustel (rikas, vaene) 9,9% 13,4% 6,6%\nmind on narritud või halvustatud päritolupere tõttu (rahvus, vanemate välimus, amet jms) 8,1% 8,6% 7,6%\nmind on narritud mõnel muul põhjusel 33,5% 31,6% 35,5%\nmind on grupist välja jäetud või grupist tõrjutud 34,8% 36,4% 33,5%\nminu kohta on levitatud kuulujutte 40,8% 31,0% 48,7%\nmind on löödud 26,0% 38,0% 14,7%\nmind on tõugatud 35,3% 50,3% 21,3%\nminult on raha või isiklikke esemeid ära võetud 9,4% 9,6% 9,1%\nmind on ähvardatud 20,5% 21,9% 19,3%\nmind on sunnitud tegema asju, mida ma teha ei tahtnud 9,9% 12,3% 7,6%\nmulle on saadetud õelaid, haiget tegevaid sõnumeid või e-kirju 11,7% 9,1% 14,2%\nminu kohta on tehtud õelaid, haiget tegevaid sotsiaalmeediapostitusi 5,7% 4,3% 7,1%\nmulle on tehtud õelaid, haiget tegevaid telefonikõnesid 5,5% 4,8% 6,1%\nKiusamise ohvriks sattumisest teatamineRedigeeri\nKindlad kokkulepped ja protseduurid alaealise lapse või ka üliõpilase kiusamise ohvriks sattumise teatamise kohta puuduvad. Arvatakse, et kõikidest juhtumitest peaks laps kodus vanemaid teavitama, või kui see pole võimalik, siis mõnda teist täiskasvanud inimest, keda ta usaldab.\nERSI (2015) koolikiusamise uuringu kohaselt Eesti koolide õpilaste näitel rääkis kiusamisjuhtumist mõnele teisele isikule 59% õpilastest, kõige sagedamini räägiti vanematele (72%) ja sõbrale (49%), seejärel õpetajatele (37%) ja õele-vennale (37%).\nViimase 12 kuu jooksul kiusatud õpilastest vaid 20% ütles, et kool oli nende arvates kiusamisele reageerinud.\nKui ilmneb Eesti Politsei töötajate kaasamise vajadus siis võidakse koolivägivalla intsidenti käsitleda alaealiste poolt ja alaealiste suhtes toime pandud süüteona ja õpilast võidakse kannatajaks (kannatanuks), tegevusetult pealtvaatajaid kaasosalisteks ning vägivallatsejat toimepanijaks või kahtlusaluseks nimetada.\nPolitsei infosüsteemi andmetel on kehalise vägivalla juhtumid kuriteod.\nKuigi kool on avalik koht, registreeriti 2008. aastal enamik (74%) Eesti koolides toime pandud vägivallajuhtumeid kehalise väärkohtlemisena, seda ilmselt seetõttu, et paljudel juhtumitel puuduvad pealtnägijad ning seetõttu ei tule tegu kvalifitseerida avaliku korra raske rikkumisena. 2008. aasta jooksul toime pandud 579s vägivallakuriteos kuulati kahtlustatavana üle 584 alaealist (kuni 17-aastane toimepanija).\nArvatakse, et termini "mobbing" võttis esmakodselt kasutusele Rootsis elav arst dr. Peter Paul Heinemann 1969. aastal.\nTema töötas "bullying" teooria välja isiklike vaatluste põhjal, mille tunnistajaks ta oli ja mis seisnes kohaliku kogukonna vihameelsuses tema mustanahalise kasupoja Davidi suhtes, keda koolis tõrjuti ja kiusati.\nHeinemann vaatles loomade käitumist, just "mobbing" käitumist, vägivaldset, instinktiivset lindude käitumist, kes ahistasid oma nõrgemat liigikaaslast ja kohandas selle kontseptsiooni rühmaagressiooniks teatud kindla lapse vastu.\nTeise uurijate arvates sai Heinemann inspiratsiooni etoloogi Konrad Lorenzi "mob" käitumist kirjeldavatest töödest, kus Lorenz kirjeldas "mobbing"ut sellise käitumisaktina kus röövloomad löövad kampa selleks, et peletada suuremad ja tugevamad loomad eemale. Lorenz olevat raamatus kasutanud terminit ka sõjaväes aset leidva vägivallatsemise kohta.\nHeinemann sidus selle käitumise rassismiga ja liigitas agressiooniks, tema jaoks oli "mobbing" 'kõik-ühe vastu' käitumisviis, mille hilisemaks sünonüümiks sai grupivägivald.\nNoor Rootsi akadeemik Dan Olweus võttis Heinemanni teooria kaalumisele, kuid jäi eriarvamusele selles osas mis puudutas ideed "mobbing'u" kui paljalt rühmakäitumise fenomeni kohta.\n1978. aastal tõlkis Olweus oma rootsikeelse raamatu inglise keelde "Aggression in the Schools" ja jäi termini "bullying" juurde.\nNorras olid selleks ajaks juba mitme aasta jooksul ajakirjanduses, vanemate ja õpetajate hulgas liikumas arutelud kiusajate/ohvrite lugude kohta, kuid koolijuhid ei olnud nähtavasti selle fenomeniga ametkondlikult tegelenud. 1982. aasta lõpu poole ilmus ajalehtedes lugu kolme 10–14-aastase norra poisi enesetapu kohta Norra põhjaosas, mille põhjuseks peeti suure tõenäosusega raskekujulist eakaaslastepoolset kiusamist. Need lood kruvisid avalikkuses pingeid ja võisid viia üleriigilise kiusamisvastase kampaania läbiviimiseni Norra koolides (1.–9. klassis) 1983. aastal.\nSõna "bully" oli kasutusel juba 1530. aastal.(Harper, 2008)\n1) Kiusamine leiab aset, kui üks või enam indiviidi on allutatud negatiivsetele toimingutele mitmel korral, pikema ajaperioodi jooksul ühe või enama indiviidi poolt.\nNegatiivsete toimingute või negatiivsuse väljendamine on Olweuse arust see, kui keegi tahtlikult tekitab või proovib teisele tekitada kas vigastust või ebamugavust – mida tegelikult peetakse silmas ka agressiivse käitumisena (Olweus 1973b). Negatiivseid tegevusi võidakse viia läbi sõnade abiga (verbaalselt), näiteks ähvardades, mõnitades, kiusates ja nimesid pannes. Negatiivsed on sellised tegevused, kui keegi lööb, lükkab, nügib, näpistab või piirab teist füüsilise kontakti näol.\nNegatiivseid tegevusi võib korda saata ka füüsiliste ja verbaalsete juhtumiteta, nägude ja nõmedate žestide tegemine või teise tahtlik grupist väljaarvamine või tema soovidega mittearvestamine.\nKiusamist võib toime panna kas üks inimene-kiusaja või ka terve rühm. Kiusamise sihtmärk võib samuti olla kas üksainus õpilane – ohver, või kogu rühm. Uuringute alusel on valdavalt sihtmärgiks üks õpilane.\nKiusamise alla ei arvata kahe enam-vähem võrdse tugevusega (füüsiline või psüühiline) õpilaste omavahelisi kaklusi. Selleks, et rakendada terminit kiusamine, peab esinema jõudude ebavõrdsus (asümmeetrilised võimusuhted). Õpilasel, keda allutatakse negatiivsetele toimingutele (kiusatakse), on raske kiusajatele vastu siesta, ta võib-olla võimetu end kiusaja(te) vastu kaitsma.\nOn kasulik eristada 'otsest kiusamist', kui kiusajad ründavad võrdlemisi avalikult ja 'kaudset kiusamist' kui õpilane tahtlikult sotsiaalsesse isolatsiooni jäetakse.\nKiusamise toimed kooliealistel lastel ja noorukitelRedigeeri\nÜhe kiusamisakti või ka pikemaajalise koolivägivalla mõju kiusatavate õpilaste heaolule ja tervisele on vähe uuritud.\nÜhe 1997.–1998. aasta uurimuse käigus uuriti kiusamise ning füüsiliste ja psüühiliste sümptomite seoseid 28. riigi õpilaste hulgas. Uurimuse meetodiks oli vaatlusuuring (cross-sectional survey) ning uuritavateks olid Euroopa ja Põhja-Ameerika koolide 123 227 õpilast vanuses 11, 13 ja 15 aastat.\nHiljutistes uurimustes on välja pakutud, et lapsepõlves aset leidev kiusamine on mitmesuguste terviseprobleemide väljakujunemisel üks soodustavaid tegureid.\nMõned suuremad terviseprobleemid lastel on seotud vigastustega ja tervistkahjustava käitumise väljakujunemisega. Traagilised vägivallaintsidendid mitme riigi koolides on tõstnud koolivägivalla juhtumid kõrgendatud mureprobleemide hulka kooliõpilaste seas ja jätnud paljud õpilased aastateks kiusamisohvriteks.\nUuringud, millele ligipääs tagatud, on vaatluse alla võtnud kas üksnes mõningad psüühilised tervisemured, nagu depressiivsed sümptomid, psüühikahäired ja enesetapu mõtted, või on vaadeldud üksnes kindlat piirkonda või rahvust, näiteks Inglismaa, Soome, Austraalia, Taani või USA. Kuivõrd neid uuringutulemusi saab üldistada eri kultuurides aset leidvate ja avalduvate füüsiliste ja psüühiliste sümptomitega, eriti väljaspool lääneriike, on käesoleval ajal teadmata.\nTervislik seisund kaardistati õpilaste endi poolt teadaantud 12 sümptomi esinemissageduse lõikes. Kaheksa sümptomi (peavalu, kõhuvalu, seljavalu, halb enesetunne (feeling low), vihatunne (bad temper), närvilisus, raskused magama jäämisel ja peapööritus) teadaantud esinemissagedus jagati kaheks kas iga päeva/rohkem kui korra nädalas/igal nädalal või igal kuul/harva/mitte kunagi. Üksindus (loneliness) liigitati samuti kaheks väga sageli/pigem sageli (very often / rather) või vahetevahel/mitte kunagi (sometimes/ never). Hommikune väsimus (tired in the morning) liigitati kaheks: kord nädalas/rohkem või vähem. Järelejäänud kaks sümptomit 'tunne, et mind ei kaasata' (feeling left out of things) ja 'abitustunne' (feeling helpless) rühmitati kaheks: alati/sageli või vahetevahel/harva/mitte kunagi.\nKiusamisohvritel võib esineda hirmu ja depressiooni tõttu õppimisel mitmeid erisusi ja nende kognitiivsed mehhanismid (mälu, tähelepanu, taju ja mõtlemine) ja õpetatu taasmeenutamine võivad aju füsioloogilistest muutustest (kui koolikiusamine on kestnud pikemat aega) või ka kiusaja (nii õpilase kui õpetaja) kohalolust tingituna tugevasti häiritud olla.\nNeil, keda kiusatakse aga kes ei lepi ohvriks allutamisega võivad mitmed negatiivsed mõtted kuhjuda ja õppimine samuti takistatud saada.\nLaste ja noorukite tapmised ja enesetapudRedigeeri\nEriti ekstreemsetel juhtudel võib koolivägivald kulmineeruda ka tapmise ja/või enesetapuga, kui ohver otsustab koolivägivalla toimel kiusajatele kätte maksta (tagasi teha) ja/või iseendalt elu võtta.\nHaiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse infovoldiku andmetel alusel toimus USA-s 2012. aasta jooksul koolides 12–18-aastaste laste seas 749 200 mittefataalset vägivaldse suunitlusega intsidenti ja vaid 1% noorte tapmisjuhtumeist leidis aset koolis.\nOlweuse kiusaja/ohvri küsimustikRedigeeri\nOlweus kasutas oma esimese kiusamisalase uurimistöö tarbeks 900 õpilase, kes esimese uurimise ajal olid 13–15-aastased, kohta nii õpetajate kui ka eakaaslaste iseloomustusi, et klassifitseerida õpilasi ohvriteks, kiusajateks ja "teiste kontrolli all hoidjateks". (Olweus 1973,1978)\nOlweuse kiusaja/ohvri küsimustik\nMitte kõikides riikides ja piirkondades ei vaadelda koolivägivalda samade tegurite ja printsiipide valguses. Nii on paljudes Lääne- ja Kesk-Aafrika riikides õpilaste distsiplineerimise sildi all kasutusel õpetajatepoolsed (nii nais- kui meesõpetajate) karistusmeetodid, nagu kaardikepi või rihmaga löömine, tutistamne jpm. Uuringute alusel on rohkem kui pooled põhikooli lapsed Beninis, Senegalis, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Gambias olnud koolis õpetajapoolse karistamise ohvrid.\nNende piirkondade koolides on levinud enamik koolivägivalla vorme, rohkelt esineb seksuaalset ärakasutamist, seda võidakse toime panna nii tualeti-, klassi- kui ametiruumides, teel kooli või koolist koju või ka õpetajate kodudes.\nMidlarsky ja Klain (2005) kirjutavad Vana-Mesopotaamia savitahvlitest, millel kirjas õpilaste kõrvalekalduv käitumine ja mida võidakse koolivägivallaks pidada.\nMitmed õppeprotsessidega seotud koolivägivallaaktid on teada 17. sajandi Prantsusmaalt, need kirjeldavad relvastatud õpilasi, duelle ja õpetajate peksmisi. Esimene koolitulistamine leidis tõenäoliselt aset 1646. aastal, kui karistuse saanud õpilase vabastamiseks rünnati kolledžit. 1646. aastal said Prantsusmaal Aix College'i humanitaar- ja filosoofiaklassi üliõpilaste vahelises võitluses surma kaks üliõpilast.\n↑ Margit Sutrop, Koolivägivald kui kogu ühiskonna eetiline probleem (vaadatud 16.01.2016)\n↑ 2,0 2,1 2,2 Dan Olweus, Bullying at School: What We Know and What We Can Do, Blackwell Publishing, 1993 (vaadatud 17.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Lauri Laugen, Soome uurimus: kiusamine on tavaline ka kõrgkoolides, 14. november 2011, Delfi (vaadatud 13.01.2016)\n↑ Politsei- ja Piirivalveamet, Küberkiusamine, 15.01.2016 (vaadatud 15.01.2016)\n↑ Euroopa Noorteportaal, Küberkiusamine – kui kiusamine läheb internetti (vaadatud 15.01.2016)\n↑ vägivald (tarve 14.01.2016)\n↑ 7,0 7,1 Koolikiusamine (vaadatud 18.01.2016)\n↑ J.A. Daniels ja M.C. Bradley, Preventing Lethal School Violence, Advancing Responsible Adolescent Development, DOI 10.1007/978-1-4419-8107-3_2, Springer Science+Business Media, LLC 2011 (vaadatud 21.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Mart Raudsaar, Mart Raudsaar: Vägivald on asjatundmatute viimane väljapääs, 29. oktoober 2014 (vaadatud 21.01.2016)\n↑ Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut (ERSI), Lauraliisa Mark, Merike Sisask, Joosep Vaikma, Peeter Värnik, Airi Värnik, Kiusamine koolis. Uuringu raport, Tallinn, lk 17, 2015 (vaadatud 18.01.2016)\n↑ Liliana Vasilieva, Koolivägivalla kajastamine Eesti pressis, Tartu Ülikool, Sotsiaalteaduskond, Tartu, lk 12, 2006 (vaadatud 16.01.2016)\n↑ Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut (ERSI), Lauraliisa Mark, Merike Sisask, Joosep Vaikma, Peeter Värnik, Airi Värnik, Kiusamine koolis. Uuringu raport, Tallinn, lk 15, 2015 (vaadatud 18.01.2016)\n↑ Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut (ERSI), Lauraliisa Mark, Merike Sisask, Joosep Vaikma, Peeter Värnik, Airi Värnik, Kiusamine koolis. Uuringu raport, Tallinn, 2015 (vaadatud 18.01.2016)\n↑ Jako Salla, Alaealiste vägivallakuritegevus, Tallinn 2010 (vaadatud 3.02.2016)\n↑ Nora Nunn, Old-School Sweetheart to Modern-Day Menace: The History of the Word Bully, 14. august 2013 (vaadatud 14.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Robin May Schott, Dorte Marie Søndergaard, "School Bullying: New Theories in Context", lk 4, 2014, Cambridge University Press (vaadatud 14.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Robin May Schott ja Dorte Marie Søndergaard,School Bullying: New Theories in Context, lk 6 (vaadatud 15.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Pernille Due, Bjørn E. Holstein, John Lynch jt, Bullying and symptoms among school-aged children: international comparative cross sectional study in 28 countries,DOI: http://dx.doi.org/10.1093/eurpub/cki105, 128–132, 8. märts 2005, veeiversioon (vaadatud 18.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Bruce D. Perry, The Neurodevelopmental Impact of Violence in Childhood, Chapter 18: In Textbook of Child and Adolescent Forensic Psychiatry, (Eds., D. Schetky ja E.P. Benedek) American Psychiatric Press, Inc., Washington, D.C. lk 221–238, 2001 (vaadatud 21.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Understanding School Violence, Factsheet 2015 (vaadatud 21.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Laetitia Antonowicz, Too often in silence. A report on school-based violence in West and Central Africa, Lk 5, märts 2010 (vaadatud 22.01.2016) (inglise keeles)\n↑ Jeffrey A. Daniels, Mary C. Bradley, "Preventing Lethal School Violence", lk 1–2, 2011, Spriger Science+Business Media (vaadatud 21.01.2016) (inglise keeles)\nKoolivägivald sunnib peret kodu vahetama Postimees 2. aprill 2008\nKas koolivägivald on kuritegu? Ohvriabi\nTuttavad: Saarit mõnitati ja tõrjuti koolis, Kauhajoe tulistaja vihkas inimesi ja inimrassi Delfi. 24. september 2008\nÕpetaja avas keset tundi tule 6. märts 2008\nERR.ee: arsti meelest ei võidelda alaealiste vaimse vägivallaga piisavalt Postimees 24. september 2008\nMaarja Pedaja: Kelle mure on koolivägivald? Postimees 24. aprill 2007\nKoolivägivald jõuab politseini harva, Postimees, 24. september 2003\nEesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut (ERSI), Lauraliisa Mark, Merike Sisask, Joosep Vaikma, Peeter Värnik, Airi Värnik, KIUSAMINE KOOLIS. Uuringu raport, Tallinn, 2015\nPeter Goldblum, Dorothy L. Espelage, Joyce Chu jt, "Youth Suicide and Bullying: Challenges and Strategies for Prevention and Intervention", Oxford University Press, 2015\nMis on koolikiusamine?, 26.08.2014\nMadli-Maria Naulainen, Uuring: tavakiusamine on küberkiusamisest kordades sagedasem, 15. august 2012\nChristina Salmivalli, Bullying and the peer group: A review, Aggression and Violent Behavior 15 (2010) 112–120, Turu Ülikool, Soome\nCheryl E. Sanders, Gary D. Phye, "Bullying Implications for the Classroom", Elsevier Academic Press, 2004\nHyojin Koo, A Time Line of the Evolution of School Bullying in Differing Social Contexts, Asia Pacific Education Review, 2007, 8. väljaanne, nr 1, 107–116.\n– "Miniõpik lapsevanematele"\nTallinna Ülikool, Kasvatusteaduste Instituut: Saskia Tärk, Kiusamise ennetamine ja sotsiaalse pädevuse arendamine I kooliastmes õpetajate hinnangul pilootprojekti "Kiusamisest vabaks!" näitel, Tallinn 2015\nTartu Ülikool, Haridusteaduste Instituut: Karita Tilk, Raskekujulise koolivägivalla fenomeni käsitluse faktorstruktuur ja soolised erisused Viljandimaa gümnaasiumide 7.-9. klasside õpilaste näitel, Tartu 2012\nHarlan Luxenberg, Susan P. Limber, Dan Olweus, Assessed using data collected from the Olweus Bullying Questionnaire™, Hazelden Publishing, 2015\nNew Jersey Department of Education, 5. jaanuar 2011, the Anti-Bullying Bill of Rights Act, (ABR), (P.L.2010, c.122)\nBriti Columbia, Focus on Bullying. A Prevention Program for Elementary School Communities\nAutorite kollektiiv, School-Based Programs to Reduce Bullying and Victimization, The Campbell Collaboration, 2009\nScott W Ross, Robert H Horner, Thomas Higbee, BULLY PREVENTION IN POSITIVE BEHAVIOR SUPPORT, J Appl Behav Anal. 2009 talvel; 42(4): 747–759. doi:10.1901/jaba.2009.42-747, PMCID: PMC2791686\nMaarten Van Mechelen, Karin Slegers, Jan Derboven, Dirk De Grooff, http://emsoc.be/wp-content/uploads/2014/12/EMSOC_D115_VanMechelen_nov2014_lowRes.pdf Increasing children’s self-regulation in the prevention of traditional and cyberbullying: what do children think?, November 2014\nSteven J. Seiler, Jordana N. Navarro, Bullying on the pixel playground: Investigating risk factors of cyberbullying at the intersection of children’s online-offline social lives., Cyberpsychology: Journal of Psychosocial Research on Cyberspace, 8(4), 2014, article 1. doi: 10.5817/CP2014-4-6\nSvitlana Vestvik, Cyber-bullying prevention in primary school, School leaders’ understanding of cyber-bullying prevention,Stord/Haugesund University College, juuni 2011\nPsüühilised sümptomid ja füsioloogilised toimed\nBruce D. Perry, The Neurodevelopmental Impact of Violence in Childhood, Chapter 18: In Textbook of Child and Adolescent Forensic Psychiatry, (Eds., D. Schetky ja E.P. Benedek) American Psychiatric Press, Inc., Washington, D.C. lk 221–238, 2001\nRobin May Schott, Dorte Marie Søndergaard ,School Bullying: New Theories in Context, 2014, Cambridge University Press\nLyndy Bancroft, "Miks ta seda teeb? Kuidas mõtlevad vihased ja kontrollivad mehed", Tartu Naiste Varjupaik, 2013\nLyndy Bancroft, Jay G. Silverman, "Vägivallatseja lapsevanemana", Tartu Naiste Varjupaik, 2007\nKeith Sullivan, Mark Cleary, Ginny sullivan, "Kiusamine koolis. Mis see on ja kuidas sellega toime tulla", 2004, AS ATLEX, ISBN 9789985948958\ntoim. Sonia Sharp, Peter K. Smith, "Võitlus koolikiusamisega. Juhised turvalise koolikeskkonna loomiseks", 2004, El Paradiso, ISBN 9789949103881\nLiisa Keltikangas-Järvinen,"Agressiivne laps. Kuidas suunata lapse isiksuse arengut", Tallinn, Koolibri 1992\nToitumisega seotud tegurid ning laste ja noorte vägivaldne käitumine\nKarastusjoogid: ELIZABETH GUDRAIS, Soda and Violence, november-detsember 2012,\nSchoenthaler SJ1, Bier ID,The effect of vitamin-mineral supplementation on juvenile delinquency among American schoolchildren: a randomized, double-blind placebo-controlled trial., J Altern Complement Med. veebruar 2000 ;6(1):7–17.\nShoko YONEYAMA, The Era of Bullying: Japan under Neoliberalism, 6. väljaanne, nr. 12. 1. detsember 2008\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Koolivägivald&oldid=5814946"\nLehekülje viimane muutmine: 4. veebruar 2021, 16:26\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:26, 4. veebruar 2021.


Beast fat burner arvustused,\nBeast fat burner arvustused.\nÜldine probleem paljudel meestel on vähenenud soov läheneda. Aktiivsed koostisosad sisalduvad Beast Gel tungida sügavale nahka, parandades verevarustust liige.\nKahe grilli kogupindala on cm2. BBQ-grilli pole vaja talveks siseruumides hoida ega katta, kuna Cor-Ten ja roostevaba teras peavad vastu igale ilmale.\nSamuti peab teras hästi vastu temperatuuri kõikumistele — pole karta purunemist ega pragunemist. Kui soovite oma grilli ühest kohast teise viia, laenake seda sõbrale või naabrile, see on väga lihtne: võite grillimisgrilli transportida isegi veoautokasti.\nSee ei ole õrn toode, mida tuleks käsitseda väga ettevaatlikult. Paljud meie kliendid on varustatud GrillSymbol Smoky Beast grilliga, lisaks keraamilisele Kamado tüüpi grillile ja ka pelletigrillile. Või tehke suitsusinki ja suitsukala.\nBBQ suitsuahju tehnilised andmed: Hind sisaldab kõiki lisasid: söevann, grillbriketi moodul, kolm riiulit ja restipuhastushari. Aksessuaaride jaoks ei ole praegu ega tulevikus lisakulusid. Ahi on valmistatud 3 mm Cor-Ten terasest, kaal 90 kg.\nKüpsetus- ja küttekolle on eraldatavad, korstnad on eraldatavad. Beast fat burner arvustused ei värvita.\nMurdumatud hinged 5mm roostevaba teras. Ahju suurus 70 x 50 cm.\nVähendada tselluliiti kuidas Minus õhtusöögid koos toitumine retseptid Tee säästa kust osta hind Kui tahad aega säästa Või siis tee pasta väheke teise nipi järgi aga üksikult või paarikaupa neid küll osta ei tasu, sest kilo hind tuleb üüratu. Rasestumisvastaseid Tablette Ja Vahendid, Mis Aitavad Kehakaalu pille, ülevaated, tegevus, hind, kust osta tablette kommentaare. Annustamine Toitainete Kulturismis, Kui Annus Toidulisandeid Ja Optimaalse Annuse Supli On Treening RevoMuscle ülevaated, tegevus, hind, kust osta Lisaks täiuslikku tervist, viagra suguelu on suurim kochankom maailma, thumb unistus peaaegu iga mees on ideaalne siluett. Selleks, et tagada, et soolestikus on vigane, see on piisav, et läbi viia järgmine katse:. Aprillikuu tegevused on eelkõige seotud laste ja noortega.\nMahutavus: kahte resti mahub u. Mõlemal küljel asuvad korstnad tagavad ühtlase soojajaotuse.\nVeevanni lisatakse vett spetsiaalse toru kaudu ja ahju pole vaja avada. Rasv voolab ülevoolutoru kaudu ise ahjust välja.\nKorstnate ülaosas on siibrid, mille abil saab ahjus temperatuuri reguleerida. Ahjul on väline termomeeter skaala C. Küttekolde sügavus 48 cm, malmist põhi. Pliidi esiküljel on 20 × 20 cm suurune pliit, kus saate mopikastmeid soojendada.\nUkse slim alla talje nadalas lukustada kahte asendisse — hea viis temperatuuri reguleerimiseks. Koldeuks on kahekordse seinaga ja on kuumuskindlam Ahjumaterjal: Cor-Ten teras on peaaegu puhas süsinikteras, kuid töödeldud, et tekitada selle pinnale ilmastikukindel kaitsekiht.\nPinnakiht on esialgu punakaspruun roostetaoline toonaja jooksul tumeneb.\nÕige kasutamise korral on Cor-Ten teras väljendusrikas, kauakestev ja hooldusvaba ning ainulaadne omal ajal. Enne ostu on võimalik ahju proovimiseks rentida: üürihind 3 päevaks 75 Vajadusel transpordisuund 25 suund 40 Hiiumaale. Kui ostuperioodile järgneb ost 30 päeva jooksul, arvestame rendihinna ahju ostuhinnast maha. Tagatisraha


BÄND M3TARD (LOE: METARD) AVALDAS OMA ESIMESE MUUSIKAVIDEO - MuusikaPlaneet\nBÄND M3TARD (LOE: METARD) AVALDAS OMA ESIMESE MUUSIKAVIDEO\n30. apr. 2021 @ 10:00\nAprilli alguses ilmus bändi M3tard esimene EP nimega “Natuke mind”, mille nimilugu võitis Rock FMi aprillikuu sound checkis esikoha. Tänaseks on sellelt lühialbumilt pärit loole “Elu on võrratu” valminud ametlik video. Laul räägib sellest, et me keegi ei peaks hoidma oma tundeid endas. Tundeid ja unistusi tuleks jagada oma lähedaste inimestega ja kui meie elus mõni salasoov täitub, siis see tunne muudabki elu võrratuks!\nAnsambel M3TARD on rokkbänd, mis alustas tegevust 2020. aasta märtsis. Nende muusika pakatab rõõmust, eestikeelsetest laulusõnadest ja vallatutest kitarrisoundidest. M3TARD koosneb viiest lahedast ning täiesti ainulaadsest liikmest, kes on piisavalt erinevate maailmavaadetega, et moodustuks ühtne tervik. Bändi esiklaulajaks on rock stiilis laulev naisvokalist Rosangelika, kes oma käreda häälega suudab sulatada jää ja liigutada mägesid. Bändi trummariks on kogemustega trummar Alfred. Kitarrist Reten on see, kes kitarril mängib power riffe ja paneb sellega seinad ja laed värisema. Tema mängu rütmi toetab meloodilisi ja imelisi soolosid mängiv kitarrist Boriss, kelle täpse käe all saavad kõik lood viimase lihvi. Viimasena tuleks ära nimetada bassimees Margo (Kuri Hunt), kelle mängitud kaasakiskuvad rütmid kuulajate jalad ja puusad liikuma paneb. M3tard soovib oma kuulajatele pakkuda kaasahaaravat ja lõbusat rokki!\nJärgmine uudis JOEL REMMEL TRIOL ILMUS VIIES STUUDIOALBUM “KEVAD”\nEelmine uudis TOMMY CASHI UUE MUUSIKAVIDEO “RACKED” TEGEVUS TOIMUB KESKAJAL


Kriisist väljumine töökohal - ole endiselt hoolas - Tööelu.ee\nKriisist väljumine töökohal - ole endiselt hoolas\nOlles kaua pimedas ruumis olnud, kardavad silmad eredat valgust. Sama on eriolukorrast väljudes. Kuidas püütakse erinevates ettevõtetes nii oma töötajaid kui kliente viiruseohu eest kaitsta?\nKarta, kanda maski ja kindaid, desinfitseerida, teistest eemale hoida või käega lüüa? Pärast tööpäeva võimalikult palju kodus passida või julgemalt nina uksest välja pista, kuigi nähtamatu vaenlane ehk viirus ennustuste kohaselt lainena naaseb ja mingil hetkel enamikku meist tabab?\nSeesuguseid kõhklusi võib eraisik endale lubada, ent mitte ettevõtja, iseendale tööandja või ettevõtte juht. Kui üritada vähegi ettevõttena ellu jääda, siis tuleb tegutseda, ka moodsa katku tingimustes, püüdes pakkuda nii oma töötajatele kui klientidele turvatunnet. Mil moel?\nSpaahotellid ESTONIA Medical Spa & Hotel ja ESTONIA Resort Hotel & Spa on olnud suletud märtsi keskpaigast. Vahetult enne emadepäeva avati neist ESTONIA Resort hotell, Medical hotell jääb suletuks mai lõpuni. Esialgu pole avatud ka spaa- ja saunakeskused, sest tegutsetakse tasa ja targu, pakkudes vaid ühes hotellis piiratud mahus spaahoolitsusi. Kõik reeglid ja tegevuskava on seal üksikasjalikult läbi mõeldud.\nESTONIA hotellide turundusspetsialist Silvia Sool kirjeldab, et näiteks pakutakse kontaktivaba personaalset hommikusööki ja õhtusöök serveeritakse kas tuppa või 2+2 reeglit järgides restoranis või suveterrassil. Kõik broneeritavad toad on avatava aknaga, värskelt desinfitseeritud ja tuulutatud. Lisaks on hotellituba kahe külastuse vahel vähemalt ööpäeva kasutusest väljas. Korraga võib hotellis olla kuni sada külalist ehk 50% täituvust.\nHotelli vastuvõtus tõkestab inimkontakti pleksiklaasist kaitsesirm ja kahemeetrist vahet märgistav joon. Näomaske kannavad nii spaahoolitsuste tegijad kui kliendid, kellele need antakse tasuta juhul, kui neil endil pole. Ühtlasi on alandatud hindu, mis võivad veelgi kahaneda... Ikka selleks, et esialgu julgeks taas spaasse ööbima tulla meie oma inimesed, kes on harjunud Pärnus suvitamas käima.\nTurvalisus ja mõistlikkus\nSuvitamise asemel on paljud harjunud aega veetma kaubanduskeskustes, kus lisaks ühest poest teise saalimisele saab restoranis või kohvikus istuda. Viru Keskuse turunduse - ja kommunikatsioonijuht Kristel Sooaru sõnab, et kõik meetmed, mida Viru Keskus on kasutusele võtnud, laienevad nii külastajatele kui nende üürnike töötajatele. Kuna turvalise ostlemise vastutus lasub nii keskusel, kauplusel kui ka kliendil, siis proovitakse vastutusvaldkonnad jagada moel, et ükski ala ei jääks katmata. „Kaupluste töötajate turvalisus on eelkõige kaupluse omaniku ülesanne, meie oleme pigem koordineerija ja info jagaja rollis,“ täpsustab Sooaru, tõdedes, et juba veebruari lõpus panid nad kõikidesse kauplustesse kassade juurde kätedesinfitseerijad. Hiljem on desovahendite eest vastutanud kaupmehed, kuid üldalade eest Viru Keskus.\n„Nüüd kaasajastame desojaamad klientide jaoks. Oleme planeerinud läbi kliendi teekonna majas ja tähistame eraldi ära prügikastid väljapääsude juures, kuhu külastajad saavad visata oma kasutatud ühekordsed kaitsevahendid.“ Ostukeskuses soovitavad nad kanda maske, ent ühekordseid maske jagama ei hakata, pidades silmas kulusid ja loodusreostuse aspekti.\nLoodetakse inimeste mõistlikkusele, et keskusesse ei tormata ega seal niisama hulgakesi ei hängita. Järgitakse 2+2 reeglit, mistõttu on turvakleepsudega tähistatud ka keskuse üldosa põrandad, et inimesed oskaksid distantsi arvestada. Suurendatud on turvateenistust, koostööd tehakse nii Noorsoopolitsei kui MUPOga, et vajadusel 2+2 reeglist kinnipidamise tähtsust selgitada.\nViru Keskuse juht Gertti Kogermann täpsustab, et hetkel tehakse suuri investeeringuid, et tõsta keskuse õhukvaliteeti ja piirata viiruste levikut. Seetõttu paigaldatakse üldventilatsiooni agregaatidesse UV-kiirgust kasutavad desinfikaatorid. Need peaksid tagama keskuses bakterite- ja viirustevaba õhu. Keskuse üldkasutatavate tualettide pinnad ja liftid kaetakse katalüütilise nanokattega, mis hävitab 98% ulatuses tuntumad bakterid ja viirused. Ruume puhastatakse desinfitseerimisvahendi imeväikesi osakesi sisaldava külma uduga, mis samuti hävitab enim levinud bakterid ja viirused.\nKehtivad esialgsed nõuded\nViru Keemia Grupis, mille ettevõtetes töötab 1700 inimest, on peetud vajalikuks varakult tegeleda pigem haiguspuhangu ennetuse kui tagajärgedega.\n„Rakendasime viiruspuhangu alguses maksimaalsed meetmed, mida oli võimalik kasutusele võtta ilma tootmist seiskamata: mõõtsime kõikide VKG territooriumile tulijate kehatemperatuuri, desinfitseerisime tööbusse ja töökohti ning varustasime töötajad kaitsemaskide ning desinfitseerimisvahenditega,“ selgitab suhtekorraldusjuht Irina Bojenko. „Kaugtööle oli üle viidud üle 80% insenertehnilisest- ja tugipersonalist ehk siis kõik töötajad, kelle töö iseloom seda võimaldas. Erilise tähelepanu all olid inimesed, keda on tootmisprotsessis äärmiselt keeruline asendada, mistõttu kaardistasime kriitilised ametikohad ja tagasime nende asenduse.“\nTähtsaimaks peeti inimeste teavitamist ja selgitustööd, sest ennetusmeetmete kõrval on veelgi olulisem, et töötajad suhtuksid olukorda vastutustundlikult, üksteist toetades ja üksteisega arvestades. „Tänu õigeaegselt rakendatud ennetusmeetmetele ja inimeste vastutustundlikule suhtumisele pole tootmine ega varustuskindlus häiritud, kõikide teenuste tõrgeteta toimine oli ja on tagatud,“ kinnitab Irina Bojenko, nimetades, et mai algusest hakati kontserni ettevõtetes koroonaviiruse vastaseid piiranguid etapiliselt leevendama. Kontoritöö on järk-järguliselt taastatud. Samas jäävad esialgu kehtima koroonaviiruse levikut tõkestavad reeglid ja nõuded nagu respiratoorse ja kätehügieeni eest hoolitsemine, inimkontaktide minimeerimine, kontaktivabad koosolekud ja distantsi hoidmine. „Jätkame meie töötajate varustamist desinfitseerimis- ja muude vajalike kaitsevahenditega ning jälgime edasist viiruse käitumist,“ kinnitab Bojenko.\nAbiks uudne turvameede?\nG4S-i turvatehnikadivisjoni direktor Priit Orasson nendib, et viiruse tõkestamise küsimus muutub senisest veelgi tähtsamaks just eriolukorrast väljudes. „Eriti oluline on see tootmisettevõtetes. Risk, et keegi töötajatest toob viiruse majja, on päris suur,“ leiab ta.\nKuidas seda ohtu maandada? Kui inimeste kehatemperatuuri füüsiliselt mõõta, siis võib mõõtja nakatuda ja muutuda ise viirusekandjaks. Samas ei saa sel moel kraadida kiiresti ja korraga paljusid inimesi, kes hommikul näiteks tehasesse tööle tulevad. „Olukorra leevendamiseks pakume me koos Euroopa kolleegidega palaviku tuvastamise integreeritud lahendust, mis kraadib inimesi termokaameraga distantsilt ja automaatselt,“ sõnab Ojasson, selgitades, et termokaamera jälgib sissepääsuala (või muud ala, kuhu see paigaldatakse) ja on suuteline inimeste näos õiges kohas täpset temperatuuri mõõtma. Seadeldisse on pandud nn „must keha“ ehk temperatuurietalon, mis oskab kõiki inimesi seadistatud temperatuuriga võrrelda ja öelda, milliste inimeste temperatuur on sellest kõrgem.\n„Kui lahendus on kas ettevõtetes või suurürituste ajaks tööle pandud, siis saab vastavalt kokkulepetele edasi tegutseda. Süsteem kaitseb inimesi, kes mõõtmisest läbi pääsevad, ja neil tekib teatud kindlus, kuigi palavik pole viiruse ainuke sümptom, aga siiski üks põhitunnus,“ ütleb Orasson, kelle sõnul on nii Suurbritannia kui Hollandi ettevõtetes süsteemi juba kasutama hakatud. Vaatamata sellele, et oma täpsuse tõttu pole lahendus kõige odavam.\nFoto: Silvia Sool


outfit Archives - hele valgus\nMinu esimene suvekübar\n3. juuli 2015 /14 kommentaari\nKui seda suve mitte kuskiltki ei paistnud, siis ma lubasin endale, et kui kuumad suveilmad kord tulevad, ei vingu ma kordagi selle üle, et “Niii palaaav onnn, ma ei suuuuuudaaa!” Eile lõuna ajal, kui ma Annabeliga aias mängisin, olin ma aga selle vingumise alustamisega üsna ääre peal. No lihtsalt nii paha hakkas päikese käes ja korra tahtis pilt isegi eest mustaks minna. Õudne kuumus ja päike lagipähe ei ole absoluutselt vastuvõetav. Siis hakkasin ma nukrutsema, et mul ühtki mütsi pole, mida pähe panna, et oma…\n9. juuni 2015 /17 kommentaari\nNagu juba aru saada, siis nädalavahetusel oli üks suuremat sorti pildistamine, sessuhtes, et näitan Romwe’st saadud laari riideid ka ära. Trippisin sõbrannaga mööda Viljandi ümbrust ringi, vahetasime suvalistes kohtades avalikult riideid (no ikka nii, et keegi ei näinud :D) ja klõpsutasime erinevate riietustega pilte. Ma tahtsin kõik riided ühe postitusega ära näidata, aga selliseid samal taustal, päris suvalt ja kiiruga pilte ise kodus klõpsida ei tahtnud. Ikka midagi ilusamat võiks ju teile ka vaadata olla ja noh, ma ise ka tahaks, et blogipildid oleks ikka kenad ja ma…


Kui põhjalikult peaksite oma domeeninime üle mõtlema? Kas tõesti seda oluline?\nKui teil on kvaliteetne veebisait ja ettevõte, külastavad inimesed teie saiti sõltumata sellest, mis domeen on, eks?\nNoh, mitte nii kiiresti …\nNäete, et teie domeeni nimi on teie veebisaidi põhielement. See võib teid muuta või rikkuda, seega on ülioluline valida domeeninimi, mis sobib teie ettevõtte jaoks.\nKuid oodake, miks on teie domeeninimi nii oluline?\nSee on teie esimene mulje. Teie URL on esimene asi, mida teie külastajad näevad. Hea domeeninimi võib jätta positiivse ja püsiva mulje, samas kui halb domeeninimi võib saata külastajaid jooksma.\nSee mõjutab SEO-d. Täpse vastega domeenid (EMD) on küll pole enam vajadus, Teie domeeninimes olevad märksõnad võivad teie SEO järjekohal ikkagi olla abiks.\nSee määratleb teie kaubamärgi. Me räägime sellest minutiga – teie domeeninimi on brändingu võimalus! Õige domeeninimi võib kaubamärgi tuntust suurendada.\nNeed elemendid on vaid mõned paljudest põhjustest, miks teie domeeninimi on nii oluline.\nKuidas valida õige domeeninimi? See on täpselt see, mida ma täna teiega jagan.\nDomeeninime valimisel olulised tegurid:\nKasutage .com, .org või .net (kõige populaarsemad)\nBrandable üle geneerilise\nVältige sidekriipsusid ja numbreid\nKaaluge märksõna kasutamist, mis kajastaks teie veebisaiti\nMõelge pikaajaliselt lühiajaliselt\nKontrollige, kas see pole kaubamärgi all\nKasutage ummikus domeeninimegeneraatoreid\n1 Kuidas valida täiuslikku domeeninime\n1.1 1. Kasutage paremaid domeeninimelaiendeid (.com, .org, .net)\n1.3 3. Lühike on parem kui pikk\n1.4 4. Veenduge, et seda on lihtne kirjutada\n1.5 5. Veenduge, et seda on lihtne hääldada\n1.6 6. Vältige sidekriipsusid ja numbreid\n1.7 7. Kaaluge oma veebisaiti kajastavate „niššide” märksõnade kasutamist\n1.8 8. Mõelge pikaajalisele kui lühiajalisele\n1.9 9. Kontrollige, kas see pole kaubamärgi all või on seda juba kasutatud\n1.10 10. Kasutage domeeninimede generaatoreid, kui need on kinni jäänud\n2 Kust peaksite oma domeeninime registreerima?\nKuidas valida täiuslikku domeeninime\n1. Kasutage paremaid domeeninimelaiendeid (.com, .org, .net)\nOma domeeninime laiendi valimisel võite olla kindel ühes asjas: “.Com” on endiselt parim.\nDomainNameStati uuringu kohaselt on 43% kõigist domeenidest laiendanud .com.\nMiks? Noh, .com on kõige tuttavam ja seda on kõige kergem meelde jätta.\nEhkki on palju edukaid veebisaite, millel on „.net” ja „.org”, läheb teie veebisaidil ilmselt parem, kui sellel on „.com” laiend. See on kõige kindlam panus.\nMinu nõuanne: Minge koos .comiga. Kui see on tehtud, proovige .net või .org. Kui ka neid võetakse, oleks parem uue domeeninime ajurünnakuid alustada. Ja oh! – Vältige selliseid imelikke laiendusi nagu “.club”, “.space”, “.pizza” jne..\nLoominguline ja kaubamärgiga kaubamärk on alati parem kui üldine.\nPidage meeles: teie domeeninimi aitab külastajatel teie ettevõtet veebis leida, meelde jätta ja seda jagada. See on teie kaubamärgi alus.\nBränditava ja üldise domeeninime peamine erinevus on järgmine:\nBränditavad domeeninimed on ainulaadsed ja paistavad silma konkurentidega, samas kui üldine domeeninimi on tavaliselt märksõnadega täidetud ja meeldejäämatu.\nKas teate näiteks erinevust Healthinsurance.net, Newhealthinsurance.com või Healthinsurancesort.com vahel? Tõenäoliselt mitte, eks?\nNeed on kohutavalt üldised. Neil pole mingit tähendust. Te ei kuule, et keegi räägiks, kui fantastiline on “Insurance.com”. Sõna „kindlustus” variatsioonid suurendavad konkurentsi ja panevad selle veelgi sulanduma.\nSaidid nagu UnitedHealthCareOnline.com ja Anthem.com paistavad silma, kuna nad seisavad millegi eest. Kui inimesed neid domeeninimesid kuulevad, on seal usaldusfaktor.\nBränditavama domeeninime leiate järgmiselt.\nLooge uusi sõnu. Võite teha oma meeldejäävaid uusi sõnu. Seda tegid Google, Bing ja Yahoo.\nKasutage olemasolevaid sõnu. Võite kasutada tesaurust, et leida huvitavaid sõnu, mis sobivad teie brändiga.\nKasutage domeeninimede generaatoreid. Need tööriistad aitavad teil luua oma esialgsetest domeeniideedest ja märksõnadest ainulaadse kaubamärgiga domeeninime. (Toome hiljem selles postituses esile mõned meie lemmikdomeeninimede genereerijad.)\n3. Lühike on parem kui pikk\nÜldiselt, kui rääkida teie domeeni pikkusest, siis lühem on parem.\nDataGenetics.com uuringute kohaselt, Nick Berry ajaveeb, kõige tavalisem nime pikkus on umbes 12 tähemärki.\n(Populaarsus viitab sel juhul saidi vastuvõetud veebiliikluse hulgale.)\nKõik need andmed näitavad, et peaksite oma domeeninime kokku hoidma.\nSihiks 6-14 märki – ja pidage meeles, mida lühem, seda parem. Tõenäoliselt võetakse lühemaid domeeninimesid kaua aega tagasi ja neid müüakse tuhandete dollarite eest. Kui te ei leia midagi lühikest, muutke see kaubamärgiks.\nMinu oma sait – websitesetup.org koosneb täpselt 12 tähemärgist.\n4. Veenduge, et seda on lihtne kirjutada\nMõelge mõnele kõige populaarsemale veebisaidile maailmas. Mis pähe tuleb?\nÜks suur asi, mis neil ühist on, on see, et neid on kõik lihtne kirja panna.\nKülastajad peaksid saama teie domeeninime probleemideta sisestada. Kui peate õigekirja rohkem kui üks kord seletama, et sellest aru saada, on see liiga keeruline!\nViimane asi, mida soovite, on see, et potentsiaalsed külastajad valesti kirjutavad teie domeeni ja satuvad teisele veebisaidile!\nSelle testimiseks on lihtne viis …\nÖelge 10 inimesele oma potentsiaalne domeeninimi ja paluge neil see kirja panna. Kui rohkem kui paar inimest vaevab seda kirja panna, peate seda lihtsustama.\n5. Veenduge, et seda on lihtne hääldada\nNii lihtsalt, kui teie domeeninimi sõrmeotstest lahti rullub, peaks see minema ka teie keele otsa alt.\nSee hõlbustab külastajaid teie domeeninime suusõnaliselt jagamist ning hõlbustab teie saidi jagamist sõprade ja potentsiaalsete klientidega..\nSaate seda testida samamoodi nagu õigekirja puhul.\nKirjutage oma domeeninimi paberitükile ja paluge 10 inimesel seda hääldada. Kui rohkem kui paar inimest vaevab selle hääldamist, peaksite seda lihtsustama.\nSiinkohal tuleb meeles pidada: soovite, et teie ja teised annaksid teie domeeninime hõlpsalt edasi. Ainus viis selle saavutamiseks on see, kui seda on 1) lihtne kirjutada ja 2) hääldada.\n6. Vältige sidekriipsusid ja numbreid\nKas mäletate, kuidas teie domeeninime peaks olema lihtne kirja panna ja hääldada? Sidekriipsud ja numbrid muudavad selle raskemaks.\nKujutage ette, kuidas selgitada Facebooki, kui seal oleks sidekriips…\n„Kas olete näinud seda uut saiti Face-Book? Seal on muide “Näo” ja “Raamatu” vahel sidekriips. “\nVõib-olla pole Facebook nii kiiresti levinud, kui see nii oleks.\nAlumine rida? Teie domeeninimi peaks olema sujuv ja täpne – sidekriipsud ja numbrid on sellele vastu.\nPidage kinni tähtedest!\n7. Kaaluge oma veebisaiti kajastavate „niššide” märksõnade kasutamist\nMeie veebisait käsitleb peamiselt veebiarendust või inimeste abistamist veebisaidi loomisel. Seetõttu otsustasime lisada nime, mis seda kõike kajastaks – „veebisait”. Ilmselt pole veebisait.com (või .org, .net) enam saadaval, valisime lihtsalt „WebsiteSetup”.\nMärksõnad võivad aidata teie SEO-d täiustada – peate siin hoolikalt tegutsema! Kui proovite märksõnu ebamugavalt oma domeeni lisada, on see üldine (nagu me enne rääkisime).\nKui otsustate kasutada märksõnu, pange märksõnad oma domeeni algusesse. Seal on nad teie pingerea jaoks kõige võimsamad.\nVõite leida märksõnu selliste tööriistadega nagu Google’i märksõnade plaanija ja Märksõnatool.io.\n8. Mõelge pikaajalisele kui lühiajalisele\nKas olete valmis oma domeeniga abielluma? Peaksite olema, sest see on üks suurimaid elemente, mis aastaid teie ettevõtet ja brändi määratleb.\nKui otsustate tulevikus domeeni muuta, maksab see teile raha, brändingut ja SEO paremusjärjestust. Lühidalt – see on tohutu valu!\nKui valite oma domeeni, mõelge pikale.\nNäiteks kui teie ettevõte aitab ettevõtetel oma veebisaite SEO jaoks optimeerida, võite valida sellise domeeninime nagu „OptimizedSEO.com”\nKui arvate, et on olemas võimalus, et võite tulevikus laieneda üldisematele digitaalturundusteenustele, nagu e-posti turundus, PPC jms, siis võib olla mõistlik oma domeeninimi uuesti läbi mõelda.\nTe ei soovi end kindlale nišile kinnitada, kui arvate, et võite sellest nišist välja areneda.\nSeetõttu pidage oma domeeninime valimisel silmas oma pikaajalist visiooni.\n9. Kontrollige, kas see pole kaubamärgi all või on seda juba kasutatud\nEnne konkreetse domeeninimega liikumist kontrollige, kas see nimi on sotsiaalmeedia saitidel saadaval ja kas nimele on juba registreeritud kaubamärke.\nPraegusi kaubamärke saate vaadata siit: https://trademarks.justia.com/\nOma kaubamärgi loomiseks on ideaalne, kui kogu domeenis ja suhtlusvõrgustikes on sama nimi. See suurendab tuntust ja hõlbustab külastajatel, fännidel ja klientidel teid veebist leida.\nVältige juriidilisi küsimusi; peaksite eemal hoidma nimedest, millel on juba kaubamärgid.\nKuidas saate kiiresti kontrollida oma potentsiaalse domeeninime sotsiaalseid võrgustikke ja kaubamärke?\nSellise tööriistaga on see üsna lihtne Knowem. Otsige oma potentsiaalsest domeeninimest – see näitab teile, kas see on saadaval enam kui 25 populaarses suhtlusvõrgustikus ja kas nimele on juba registreeritud kaubamärke.\nKui see on tehtud, kaaluge selle näppimist, et saaksite luua originaalseid sotsiaalmeedia profiile.\n10. Kasutage domeeninimede generaatoreid, kui need on kinni jäänud\nSel hetkel peaks teil olema vähemalt üldine ettekujutus võimalike sõnade kohta, mida oma domeeni lisada. Mõni neist sõnadest võib olla juba võetud, kaubamärgiga tähistatud või puudub lihtsalt teie soovitud sõna.\nSeal tulevad mängu domeeninimede generaatorid. Need generaatorid saavad muuta teie ideed värsketeks, saadaolevateks domeenideks.\nSiin on mõned meie lemmikdomeeninimede generaatorid:\nWordoid. See tööriist võimaldab teil sõna sisestada; tulevad välja ideed, mis kas sisaldavad seda sõna, algavad selle sõnaga või lõpevad selle sõnaga.\nLahja domeeni otsing. See tööriist sobib teie märksõnaga teiste märksõnadega ja genereerib saadaolevate domeenide loendi.\nDomainHole. See tööriist võimaldab teil otsida märksõnu, leida aegunud domeene, genereerida uusi nimesid ja palju muud.\nKust peaksite oma domeeninime registreerima?\nKui te ei tea, kus oma domeeninime registreerida, soovitan valida teine meie juhend – Kuidas domeeninime registreerida (+ näpunäiteid selle tasuta saamiseks)\nTeie domeeninimel on oluline mõju teie veebisaidi edule ja potentsiaalile. Mõelge oma valimisel kindlasti hoolikalt.


Pindi Kinnisvara uus juht vaatab esmalt üle kulud - Äripäev\nPindi Kinnisvara uus juht vaatab esmalt üle kulud\nAnne Oja 14. juuni 2004, 00:00\nMida tähendab sulle Pindi Kinnisvara juhiks saamine?\nMillised ülesanded seadis sulle ettevõtte omanik Kalev Roosiväli?\nKas see tähendab saneerimist?\nAbsoluutselt mitte! Kui rääkisin mõttetute kulude kaotamisest, siis selle aasta alguses hakkasime näiteks hankeid üle vaatama. Kolm aastat tagasi oli turusituatsioon teine ja vaatasime paljud kokkulepped üle. Võitsime sellest juba sadu ja sadu tuhandeid kroone, sest miks peaksime kaks korda suurema tellimismahu juures maksma samasugust hinda kui varem?\nKuidas kavatsed eesmärgid ellu viia?\nPindi Kinnisvara on tohutult väljapoole arenenud, kasvanud on töötajate arv ja teenused. Seetõttu on nüüd käes aeg, mil tuleb tegelda ettevõtte sisemise arenguga, leida sünergiaid erinevate teenuste ja üksuste vahel. Kõik teenused moodustavad kokku ühe Pindi Kinnisvara ja leian, et sünergia võiks olla senisest tugevam. Tahame pakkuda teenindust tavamaaklerlusest täistasemel investeeringujuhtimiseni välja.\nMis ajaks plaanid soovitud kasvunumbriteni jõuda?\nKonkreetsed eesmärgid pole veel paberil. Jaanipäevaks koostan nõukogule juhtimisplaani ja sealt hakkame samm sammu järel edasi minema.\nEi saa olla, et 1. juunil antakse sihiks, et nüüd suurendame kliendibaasi 50%, kasumit 100% ja käivet 40%. Nii oleks natuke läbimõtlematu ja õnneks seda minult nii rabedas vormis ka ei nõuta.


Tähelepanekud ja soovitused võistluspäevaks – Teamreinart\nTreening- & toitumiskavad\nTähelepanekud ja soovitused võistluspäevaks\nVõistlushooaeg on kohe-kohe ukse ees. Mäletan oma esimesi võistluseid väga hästi. Mäletan seda tunnet ja ärevust, mis mind valdasid. Olin päris suures teadmatuses ja kerges paanikas. Ei olnud ei kogemusi, ega teadmisi. Mida teha? Mida mitte teha? Kuidas käituda? Mis peaks kaasas olema jne. Ausaltöeldes olin nagu peata kana. Selles artiklis, tahaksingi teie elu veidi lihtsamaks teha ja nendel teemadel peatuda.\nPoseerimispüksid/bikiinid. Ühesõnaga - võistlusriietus.\nMehed, minge ostke endale tume jumestuskreem, millega nägu grimmida. Kehagrimmiga toonitud nägu jääb väga kole. Võtke kaasa niisked salvrätikud. Olen käinud nii mõnelgi võistlusel, kus lihtsalt ei saa pesta.\nEnamikul võistlustel ei ole lava taga mitte midagi, millega pumbata. See, et meil Eestis on vahel lava taga mõned hantlid, on luksus, mida välismaal tihti ei kohta. Mõistlik on soetada endale pumpamiseks kummid - ei võta kotis palju ruumi ja nendega saad kõik vajaliku tehtud. Sa ei tule ometi lava taha trenni tegema. Töö on juba tehtud!\nPumpamisest veel nii palju, et siin peab igaüks leidma endale sobiva variandi. Minupoolsed nõuanded on sellised: Ära hakka liiga vara peale! Ära pinguta üle! Samuti on teatud lihased millele tahan tähelepanu juhtida. Triitsepsi ülepumpamisel, võid kaotada separatsiooni. Sama lugu on jalgadega. Kõhulihased sul kas on, või ei ole. Lava taga, sa neid endale ei saa.\nPärast võistlust soovitan selga panna tumedamad riided. Vahet ei ole, kas sa saad pesta või mitte. Heledad riided kipuvad määrduma. See ei käi otseselt riietuse alla aga välisvõistlustele võtke kaasa oma voodipesu. Naistel muidugi niidid, nõelad, bikiiniliimid jne. Kõigeks peab valmis olema.\nSüüa kaasa võttes pead arvestama sellega, et päev võib venida pikemaks kui planeeritud. Puudu ei tohi jääda. Niisiis, oleks hea, kui sul on toitu varuga kaasas (Õiget toitu muidugi). Mina näiteks ei mõista, miks süüakse lava taga meeletult rasvast toitu. Olen näinud pitsakarpe ja musti mehi kes söövad lusikaga maapöhklivõid. Mida sellega tahetakse saavutada? Ei mõista. Sama lugu on lihaga. Rasvane toit ja liha jääb teie makku lihtsalt istuma!\nVõib juhtuda, et lava taga ei ole võistlejatele juua. Kõigeks peab valmis olema ja mitu sammu ette mõtlema. Niisiis, vesi kindlasti kaasa. Edasi on juba sinu enda teha. Termosega kohv, tee jms. Võib olla kasu ka mõnest suhkrusest mahlast aga see oleneb juba inimesest. Gaseeritud jooke ei soovita.\nKõik, mis puudutab grimmimist ja õlitamist, vääriks juba omaette artiklit. Proovin siiski mõne lausega kiirelt kokku võtta, mida peaks silmas pidama. Valmista nahk ette. See tähendab, et hakka juba varakult enda nahka koorima ja kreemitama. Vastasel juhul jääb lõpptulemus lihtsalt kole ja ebaühtlane. Hea oleks, kui saaksid enne grimmimist duši alt läbi käia. Pärast seda ei tohi enam kreemitada ja kasutada deodorante. Keha peab olema raseeritud. Mehed, see käib ka teie kohta! Soovitan raseerida 2 korda. Esimene kord nädal enne võistluseid, et näha kuidas su nahk reageerib. Teine kord 2 päeva enne võistluseid.\nMis puutub sellesse, mitu kihti või kui tumedaks grimmida, siis see sõltub kõik võistluspaigast. Nt Salme Kultuurikeskuse valgus on väga ere.\nPunkt number üks. Tule kohale õigel ajal! Kui sa tahad, et sinust lugu peetaks siis palun näita üles lugupidamist korraldajate vastu. Tee kõik selleks, et sinu osa registreerimisel läheks sujuvalt. Võta kõik vajalik endaga kaasa (dokument, vabakava muusika, raha, kingad jne). Veelkord toonitan, et peaaegu alati tullakse registreerimisele võistlusriietuses. Järgi täpselt, sulle antud juhiseid ja kõik saab korda. Ole kõigiga viisakas ja kui sulle midagi ei meeldi siis ära vingu! Viimane lause puudutab tegelikult võistlusi laiemalt. Viisakus tuleb alati kasuks ja igasugune vingumine, olgu see registreerimisel, peale võistluseid või muu korraldusliku poole kohta, ei näita sind just parimas valguses. Eriti näotu on kommenteerida kohtunike hindeid või vinguda oma lõppkoha pärast.\nKõik me oleme väsinud ja dieedil olnud. See ei anna meile õigust vigiseda, kui midagi ei meeldi. Olles nii mõneski välisriigis võistelnud siis tahan öelda, et Eesti võistlused on siiani ülimalt hästi korraldatud. Alates registreerimisest kuni banketini välja.\nKäituge nii nagu teile öeldakse. Kuulake peakohtuniku ja lavakohtuniku korraldusi lava taga ja laval. Käituge eeskujulikult ja järgige kõiki reegleid. Austage iga kohtuniku poolt öeldud sõna. Sellest sõltub sinu maine ja tihtilugu ka tulemus. Sinust luuakse mulje selle põhjal, mida sind nähakse laval tegemas. Eemalda kõik ehted mis pole määrustepärased. Ära näri nätsu jne. Esimene samm lavale ja kõik pilgud on juba sinul. Ole valmis selleks, et sind jälgitakse terve laval oleku aja. Ära lase ennast tagarivis seistes “kössi” vaid tööta. Sellest võib oleneda sinu lõppkoht. Esitle ennast stiilselt ja professionaalselt iga sekundi vältel.\nKindlasti ei katnud ma 100% ära kõiki aspekte. Lihtsalt neid nüansse on nii palju ja kõik ei tule meelde. Võtke iga võistlust nagu omaette kogemust. Iga võistlus õpetab meid järgmiseks paremini ette valmistuma ja annab juurde väga väärtuslikke kogemusi. Loodan, et sain antud artikliga natukenegi abiks olla.\nGqhTSoEWgC YhwuBGlSPEZXRz · 4. detsember 2019\nIitKCUoRLT BZGeoAxvS · 28. jaanuar 2020\nNSemaJGtCkLzbsQH qVERaCdGhmygr · 3. juuni 2020\nnmOSZIMsrhie kErsdMwmRVtb · 3. juuni 2020\nLGKnjyZeN IlEdKheH · 12. juuli 2020\nWdtluNCX MRvQhfxblOIG · 12. juuli 2020\nuZBsCSaPMHtNelX ZqDFGNdBMAmYesP · 7. august 2020\ncdbChSRi SvxfWcaPKRMCh · 7. august 2020\nTeam Reinart - Prescriptio OÜ tel +372 56 812 712 e-mail: info@teamreinart.com\nKodune treeningkava raseduse ajal


, Kuidas suurendada seksuaalset liiget, kui see on 8 cm\nKuidas suurendada seksuaalset liiget, kui see on 8 cm,\nCoregasmini võib jõuda sporti tehes või vahetult pärast seda. Et saavutada soovitud tulemust võimaldab harjutusi "venitamine". Tuleb määrida seksuaalne organ määrdeaine ja teha siluvad liigutused jooksul 10 minutit. Seda orgasmi on keeruline saavutada ja vajab rohkelt libestit.\nNaised vajavad selleks suuremat vibraatorit, mille sisestatava osa pikkus on suurem kui kui see on 8 cm või eriti hea varustusega meest. Paarid saavad vürtsi lisada ka peenist suurendavate mansettidega. U-puntki orgasm: urethra ehk kusiti on ümbritsetud tundlike kliitori närvidega.


töövestlus - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFReede, 26. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veasttöövestlusInfotöövestlus - Viimased uudisedT24Kuidas veenda tööandjat, et ta peaks just sinu palkama?«Miks peaksid just sina selle töökoha saama?» on üks levinumaid küsimusi töövestlusel ning sellele puudulikult vastamine võib kandidaadile töökoha maksma minna.\n20.04.2017, Maiken MägiOlulised punktid, mida CV kirjutamisel ja töövestlusel silmas pidadaTänasel rahvusvahelisel mitmekesisuse päeval on põhjust meelde tuletada, kuidas tööle kandideerimisel diskrimineerimist ennetada ja ära tunda.\n19.04.2017, Eleen LaasnerN24Ära lase end tööle kandideerimisel diskrimineerida!Tänasel rahvusvahelisel mitmekesisuse päeval on põhjust meelde tuletada, kuidas tööle kandideerimisel diskrimineerimist ennetada ja ära tunda. Soovitusi jagab Manpower Eesti äriarenduse juht Kirke Altrov.\n19.04.2017, Linda PärnT24Kuidas vähesest töökogemusest hoolimata saada unistuste töökoht?Vähesele töökogemusest hoolimata pole noorel tegelikkuses ilmvõimatu siseneda tööturule just talle huvipakkuvasse valdkonda ja miks mitte ka unistuste ametikohale.\n13.04.2017, Maiken MägiT24Vihjed, mida hobidest rääkimine tööotsija kohta annabTöövestlusel hobidest ja huvidest rääkimine annab tööandjale varjatult vihjeid, millise isiksusega on kandidaadi näol tegu.\n20.03.2017, Maiken MägiT24Olulised uuendused värbamises, mida tööotsija teadma peaksTööle kandideerimise ning värbamise protsess pole enam sama tööandja ega kandidaadi jaoks ning mõlemad pooled peavad pingutama ja loovalt mõtlema, et õige klapp leida. 15.09.2016, Maiken MägiN24Ära neid riideid töövestlusele selga paneTööriietus sõltub eelkõige ametist ja ettevõttest, kuid on üldjoontes läinud üha vabamaks. Mida aga panna selga tööintervjuule, kui firma kommete kohta pole midagi teada - kas pükskostüüm või kleidike? Olenemata sellest, kumma valid, on töövestluse riietuse juures palju suuremaid eksimusi, millest tasub hoiduda. 02.09.2016, naine.postimees.eeN24Karjäärinõustaja paljastab kolm valet, mis on CV-s lubatudSelge see, et tööandjale pole mõtet CV-s valetada, sest tänu interneti olemasolule on kõiki fakte väga lihtne kontrollida. Vahelejäämise korral teed endale häbi ja tõestad, et ei sobi tööle. Sellegipoolest on pisivalesid, mis ei tee kellelegi kahju ja võivad suurendada su töölesaamise võimalust. 08.02.2016, naine.postimees.eePildid: Hiina valis stjuardesse bikiinivoorusHiina modelliagentuur pälvis hiljuti palju tähelepanu, kuna korraldas bikiinivooru, et aidata lennufirmadel leida uusi töötajaid, vahendab Lonely Planet.\n31.12.2015, Johanna VahuriN24Kuidas jätta tapvalt head esmamuljet, enne kui jõuad suudki avada«Heaks esmamuljeks ei ole kunagi teist võimalust.» Seda ütlust teab vast igaüks. Ja paratamatult on see ajahambale nii hästi vastu pidanud seepärast, et on tõsi.\n30.07.2015, naine.postimees.eeN24Teaduslikult tõestatud nipid, kuidas valmistuda töövestluseksTöövestluseks valmistumine ja töövestlus võivad olla üsna närvesöövad. Õnneks on teadlased kindlaks teinud paar head nippi, kuidas tasuks töövestluseks valmistuda.\n07.04.2015, naine.postimees.eeN24Suurimad vead, mida naised tööd otsides teevadVõib-olla soovid rohkem raha teenida, otsid uusi väljakutseid, praegune töökoht ei motiveeri sind piisavalt või sa ei jaksa enam kuulata oma tüütute kolleegide klatšimist - igatahes oled otsustanud töökohta vahetada. Sulle võib tunduda, et oled töömaastikul üsna kõva tegija ja uue töö leidmine peaks minema kiirelt, aga tegelikult on mõned levinud vead, mida paljud naised tööd otsides teevad.\n11.03.2015, naine.postimees.eeN24Kuidas vastata viiele kõige tavapärasemale küsimusele tööintervjuulPalju õnne! Sinu CV on piisavalt tähelepanu äratanud ja oled kutsutud töövestlusele. Nüüd on aeg kohale minna ja töö endale võita.\n02.02.2015, Linda PärnN2415 eksimust, mida töövestlusel vältidaTööintervjuude tekitatud närvikõdi on meile kõigile tuttav. Üritame end meeldejäävaks muuta, aga tihti ei pruugi me seda teha viisil, mis meile töökoha kindlustab...\n27.01.2015, Keilit Aedma, CosmopolitanE243 levinud tööintervjuu küsimust, mis on täiesti mõttetudEndine värbaja Stephan Tjaden kirjutab LinkedIni postituses, et kuigi töövestlustel on enamik küsimusi eesmärgistatud, siis mõned on sellised, mis raiskavad nii intervjueerija kui ka intervjueeritava aega, vahendab Business Insider.\n09.12.2014, PostimeesE24Mida ei tohiks kindlasti töövestlusel öelda?Selleks, et tööintervjuu luhta läheks, piisab ainult paarist lausest. Sestap on parem üht-teist töövestlusel mitte mainida. 28.11.2014, Adele JohansonE24Kuidas valmistuda töövestluseks?Kui oled töövestluseks põhjalikult valmistunud, on sul lihtsam vastata nii intervjuu käigus esitatavatele küsimustele kui ka ise küsimusi küsida. 21.11.2014, Adele JohansonE24Esimesel töövestlusel tuleks palgast rääkida ettevaatlikultÜldiselt arvatakse, et on halb mõte kohe esimesel intervjuul palgast rääkida, ometi võib intervjueerija sellest juttu teha.\n05.11.2014, juhtimine.eeE24Mida töövestlusel enda kohta rääkida?«Räägi mulle endast» on kõige ebamäärasem ja tihtipeale ka kõige keerulisem küsimus töövestlusel. Valikuvõimalusi on väga palju ning keeruline kusagilt pihta hakata. 04.11.2014, juhtimine.eeT24Lugeja küsib: kas töövestlusel tuleks vastata isiklikele küsimustele?«Kas töövestlusel tuleks vastata isiklikku elu puudutavatele küsimustele? Minult küsiti, kas mul on pere ja lapsed. Hakkasin hiljem mõtlema, kas tööandjal on õigus seda üldse küsida või võiksin keelduda sellele vastamast, sest see ei oleks puudutanud ju otseselt mu tööd,» kirjutas lugeja.\n29.10.2014, Triin ÄrmE24Mida Goldman Sachs töövestlusel näha tahab?Investeerimispank Goldman Sachs annab nõu, kuidas töövestluseks Wall Streetil paremini valmis olla. 29.10.2014, juhtimine.eeE245 tööintervjuu küsimust, milleks peaksid alati valmis olema Töövestlus läheb märksa libedamalt, kui oled mõned küsimused eelnevalt selgeks mõelnud. Tõenäoliselt on lihtne käigupealt välja mõelda, kuidas haridus aitab sul soovitud töökohast edukas olla. Hea nalja välja mõtlemine võib olla aga paras pähkel. 19.10.2014, juhtimine.eeE24Mida peaksid töövestlusel küsima?Tööintervjuu ei tähenda ainult kandidaadi hindamist, ka sina peaksid samal ajal vaatama, kas ettevõte sinu ootustele vastab.\n10.10.2014, Juhimine.eeE24Miks palgata kogemuseta töötaja?Äsjastel koolilõpetanutel ja töötajatel, kes soovivad tegevusala vahetada, on sageli keeruline uuele ametile asuda, kuna neil pole vajalikku töökogemust.\n17.08.2014, Anette ParkseppN24Kasulikke nippe neile, kes otsivad töödTöötus võib paljudele masendavalt mõjuda. Kuna konkurents on tänapäeval suur, siis võib olla keeruline oma jalga ihaldatud tööandja ukse vahele saada. 24.07.2014, Naine24E24Viis inimlikku omadust, mida peaksid töövestlusel alati rõhutamaKui sul on ideaalne resümee ja ohtralt kogemusi, kuid sa jääd töökonkursil alati teiseks, siis võid sa komistada «meeldivuse» kategoorias.\n13.07.2014, Majandus24E24Parimad ja halvimad värvid, mida töövestlusel kanda\nCareerBuilderi hiljutisest küsitlusest, kus osales 2099 värbajat ja personalitöötajat, selgus, et parimad värvid, mida töövestlusel kanda on sinine ja must, halvim aga oranž.\n27.05.2014, E24E24Nii tuleks vastata töövestlustel kõige sagedamini esitatavale küsimusele\nKui sinult küsitakse töövestlusel, et kas sa saaksid endast veidi rääkida, võib olla suur kiusatus asuda ümber jutustama oma CV-d. Seda aga ei tohiks teha, kirjutab ettevõtja Ketaki Desai LinkedIni sissekandes.\n20.05.2014, E24E24Loe, miks üks juht palub tööle kandideerijatel intervjuu ajal tema autoga sõita\nMõned värbajad küsivad veidraid küsimusi, kuid üks tippjuht astub sammu edasi ja laseb tööle kandideerijatel töövestluse ajal oma autot juhtida.\n08.05.2014, E24E24Vaata, milline on tegelikult tööintervjuude kõige keerulisem küsimus\nTööintervjuudel esitatakse hulgaliselt ebamugavaid küsimusi, nagu palganumber ning kandidaadi nõrkused ja tugevused, aga on üks küsimus, mis kõlab sõbralikult, aga mille suhtes peaks eriti ettevaatlik olema.\n25.04.2014, E24E245 märki tööintervjuul, et sa ei saa seda tööd\nKui sind juba tööintervjuule kutsuti, siis peab värbamisspetsialist sind töökohale sobivaks. Samas on tööintervjuul värbajaga sideme saavutamine keeruline ja vestlused ei lähe alati nii, nagu planeeritud.\n23.04.2014, E24N24Seitse küsimust, mida töövestlusel intervjueerijale esitada\nTöövestlus võib iga inimese natuke närvi ajada. Kui soovid töökohta endale saada, siis tasuks töövestluseks veidike ka ette valmistuda, mitte niisama kohale minna ja loota, et jätad endast kustumatu mulje.\n18.04.2014, Naine24N24Kolm moodust, kuidas tööintervjuul valetatakse\nNendel tööintervjuudel, kus osaleb palju kandidaate, võib silmata kolme huvitavat psühholoogilist nähtust: enesepettust, mulje loomist ja sulaselget valetamist. Kes seda teevad? Mõlemad, nii tööandja kui töövõtja. Ega tööintervjuul ei luiska ainult need, kes tööd otsivad.\n11.03.2014, Linda PärnE245 rasket küsimust, mille peaksid töövestlusel esitama\nTöövestlus võib olla hirmuäratav, kuid tuleb mõista, et see on kahepoolne ning tööandjad ei ole ainsad, kellel on õigus küsimusi esitada.\n09.03.2014, Kadri InselbergN24Mis värvi rõivastega tasuks töövestlusele minna?\n18.02.2014, Naine24N24Lugeja küsib: kas CVs tasub näidata haridust, mis kuulub hoopis teise valdkonda?\n«Õpin ülikoolis loodusteaduseid kolmandal kursusel. Olen leidnud, et see, mida õppisin, pole ikkagi minu jaoks. Kas ma peaksin seda üldse CVs näitama, kui soovin minna tööle hoopis teise valdkonda?» uurib lugeja Naine24 rubriigis Küsi Nõu.\n27.01.2014, Linda PärnT24Lugeja küsib: kuidas öelda tööandjale, et pean minema töövestlusele?\nMinul on küsimus, kuidas aktiivsel uuele tööle kandideerimise perioodil praegust tööandjat teavitada, et mind on kutsutud sel nädalal kahele ja ka järgmisel nädalal (töö ajal) paarile vestlusele? Kas teha tööandjale kohe alguses oma tööotsingute plaan teatavaks? Samas võib see kaasa tuua erinevad probleemid, sest vestlustele jõudmine ei ole veel tööpakkumine ja võib-olla tuleb seal edasi töötada veel mõnda aega. Või siis rapsida-laveerida mitmel rindel, nii kuis oskad-jaksad? Paraku võib uue töö otsimine võtta aega, isegi aasta. Kas tööandjad on mõistlikud ja mõistvad?,» küsib lugeja.\n25.01.2014, Tarbija24E24Kuidas valida mitme tööpakkumise vahel\n19.11.2013, juhtimine.eeE24Uus idee värbamisel: unusta CVd ja kõigepealt testi inimesi\n06.11.2013, juhtimine.eeN24Karjäärinõustaja annab nõu, kuidas peaks naine palka juurde küsima\n11.04.2013, Linda PärnN24Kümme asja, mida tööintervjuul kunagi küsida ei tohiks\nKarjäärieksperdid rõhutavad alati, et küsimuste esitamine tööintervjuul on parim viis, kuidas selgeks teha, et töö kandideerijale ka sobib.\n28.11.2012, Naine24N24Iluvead, mis rikuvad intervjuul su tööle saamise võimaluse\nTööotsingud on praegusel ajal isegi pingelised, sest konkurents on suur ja valikuid vähe. Tööotsijad näevad palju vaeva, et CV näiks võimalikult hea välja ning hakkaks silma.\n02.10.2012, Naine24PMEttevõtted töötajaid vene nime pärast palkamata ei jäta\nEesti ettevõtjate värbamispraktika ei kinnita Tartu Ülikooli majandusteaduskonna vanemteadur Ott Toometi väiteid nagu oleks vene nimi takistuseks töövestlustele kutsumisel või töö leidmisel.\n15.07.2012, Urmas NeemePMTööinspektsioon vene nimede põhjal diskrimineerimist ei usu\nTartu Ülikooli majandusteadlase Ott Toometi väide, nagu oleks venepärane nimi töökoha leidmisel takistuseks, tööinspektsiooni praktikast toetust ei leia.\n06.07.2012, Urmas NeemeE24Tööintervjuu: ausus tasub ära\nKiusatus end töövestlusel «suuremaks puhuda» – kiita kõrgeks oma imelisi omadusi ja libiseda vargsi üle vajakajäämistest – on laialtlevinud. Kardetakse, et avameelsus võib väljavaadetele põntsu panna.\n29.04.2012, Linda Anderson, FTN24Naisvärbajad ei taha palgata ilusaid naisi Kas oma pildi lisamine CVle võib tulla kasuks või pigem kahjuks?\n05.04.2012, Linda PärnN24Viis strateegiat suurepäraseks esmamuljeks\nEsmamulje on oluline. Erinevad uuringud on näidanud, et olgu tegu tööalase kohtumise või romantilise kohtinguga, meelde jääb eelkõige mulje esimesest ja viimasest kohtumisest.\n27.03.2012, Linda PärnT24Iga viiendat tööle kandideerijat ei kutsuta vestlusele sotsiaalvõrgustiku teabe pärast\n27.03.2012, Kuldar KullaseppN24Parimad küsimused tööintervjuul Kõik, kes on kunagi käinud töövestlusel, teavad seda pausi: hetke, mil tööandja küsimused on lõppenud ning küsimuste esitamise kord on töösoovija käes.\n13.02.2012, Linda PärnN24Mis on tööintervjuul oluline?\nTööintervjuu võib olla raske nii kandidaadile kui ka intervjueerijale. Kaalul on ju väga palju ning tööandja ei saa pelgalt CV põhjal oma otsust teha.\n04.01.2012, Linda PärnN24Viis võimalust, kuidas märgata halba ülemust juba töövestlusel\n14.12.2011, Naine24E24Mis asi on stressiintervjuu? Personaliteenustega tegeleva HR factory konsultandi Sabina Ranna kinnitusel on stressiintervjuu eesmärk kindlaks teha, kas inimene sobib pakutavale ametikohale. Kui olukord seda nõuab, võib stressiintervjuu pihta hakata ka ilma intervjueeritava teadmata.\n06.09.2011, Adele PaoT24Pole tööd leidnud? Ehk on asi riietes\n65 protsenti tööandjatest tunnistab, et kandidaadi rõivad võivad töötaja valikul saada otsustavaks, selgus 2000 juhi osalusel tehtud uuringust.\n07.12.2010, Siiri EralaT24Kui palju küsida palka?\nIga töövestlus jõuab kord palgaküsimuseni, millest töötasu nõudmisel juhinduda, rääkisid ETV hommikuprogrammis «Terevisioon» turvafirma G4S personalidirektor Eela Velström ja sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler Egle Käärats.\n28.09.2010, Siiri EralaT24Kohtumine võimaliku tööandjaga? Hoia alkoholist eemale!\n23.08.2010, Siiri EralaE24Sirje Niitra: töövestlus ei pea olema eksamMa ei tea ühtegi inimest, kes töövestluselt oleks tulnud lenneldes ja õnnelikuna meeldiva kohtumise üle. Enamasti tullakse sealt kui raskelt eksamilt – väsinuna, kurnatuna ja õnnetuna. Aga kas see peab nii olema?23.04.2010, Sirje NiitraPM+Sirje Niitra: töövestlus ei pea olema eksamMa ei tea ühtegi inimest, kes töövestluselt oleks tulnud lenneldes ja õnnelikuna meeldiva kohtumise üle. Enamasti tullakse sealt kui raskelt eksamilt – väsinuna, kurnatuna ja õnnetuna. Aga kas see peab nii olema?23.04.2010, Sirje NiitraE24Päeva karikatuur: töövestlused22.04.2010, Urmas NemvaltsT24Töövestlusel tasub ka küsija rolli astuda Tööotsijana vestlusele sattudes ei tohiks piirduda ainult küsimustele vastamisega, vaid astuda ka küsija rolli. 19.02.2010, Siiri EralaT24Kuidas küsida kõrgemat palka? Ajad on keerulised ja tööandjad palga osas tõenäoliselt üsna kitsid, kuid siiski ei tasu ennast liiga odavalt maha müüa. 26.09.2009, Siiri EralaT24Kirjavead CVs võivad maksta töökoha Tööleidmise teemal raamatu «Acing the Interview» kirjutanud Tony Beshara sõnul tuleb tööotsijal praeguses situatsioonis olla varasemast tähelepanelikum ja hoolikam. Kirjavead CVs või motivatsioonikirjas võivad saada otsustavaks. 11.03.2009, Siiri EralaT24CVde massiline saatmine ei too kasu Tööturuameti spetsialistide sõnul ei too CVde massiline saatmine tööotsijale loodetud kasu. 27.02.2009, Siiri Erala Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme13:0027Mai Postimehe otsepilt: Tartus toimub võistlustantsu MK-etapp >Homme17:4527Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti kohtub alagrupi eelviimases mängus Ungariga>Ülehomme13:5028Mai Purjetamise otsepilt: Kalevi Jahtklubi meistrivõistlused avavad Purjetamise Eesti MV sarja>Ülehomme17:0028Mai Postimehe otsepilt: toimub Tallinna XVIII Võimlemispidu>Ülehomme20:1528Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti läheb koduse valikturniiri viimases mängus vastamisi Venemaaga>Viimased uudised20:12Plastikkotis elus hoitud imepisike beebi pääses lõpuks koju 20:10SUUR KUNSTILUGU: Pead segi ajav Veneetsia biennaal 20:107 päeva Veneetsias 20:03Lätlane ei märganud kümnete tuhandete võitmist 20:00Tippmodell Alexandra Elizabeth Ljadov: teistsugune olla on OK! 19:47Schumacheri mänedžer lõpetas pikalt kestnud vaikuse 19:45Vikerkaar loeb. Ignace Lepp – kommunist, filosoof, preester, suli 19:44Võistlustantsusport on homme massisport 19:41Järelvaadatav: Eesti näitas tasavägises mängus jõudu ning jätkab MM-valikturniiri täiseduga 19:30Enne ja pärast: vaata, kui uhke laud valmis kõdunenud puupakust 19:27Kaubanduskeskuste parklates on levimas uus petuskeem 19:27Video: nutikas (ja maitsev) nipp valge veini jahutamiseks 19:14Video: kas Eesti suusatajad pandi kaamera abi kiiremini sõitma? 19:12Hiina meditsiini arst Rene Bürkland: keha peaks end ise tervendama 19:09Foto: Tallinnas sai mees trammilt löögi 19:00Lenno Uusküla: iga päevaga muutume aina rumalamaks 18:58Briti kohus mõistis kohut metroorongi pommi jätnud mehe üle 18:47Vanus, mil naised kogevad parimat orgasmi 18:45Järjest suurem hulk Euroopa randasid vastab kõrgetele standarditele 18:37Fotod: raske uskuda, et see maja asub Viimsis Kõik viimased uudised


Valdek Kulbach – Vikipeedia\nValdek Kulbach (6. aprill 1927 Auvere-Joala vald – 31. jaanuar 2020) oli eesti ehitusteadlane ja ehitusinsener, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1986).\nTa oli Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor. Tema teadustöö põhisuunad on seotud õhukeseseinaliste ja ruumkonstruktsioonide ehitusmehaanika uurimisega. Kulbach on Eestis rippkonstruktsioonide koolkonna rajaja. Koos professor Johannes Aarega projekteerinud ja evitanud üliraskete (1000-tonniste) ja kõrgete seadmete montaažimaste, samuti Nõmme ja Tartu jalakäijate silla kandekonstruktsioonid; loonud Tartu laululava kõlaekraani ja projekteerinud Suure Väina silla.\n3 Teadustöö põhisuunad ja projektid\n5 Teaduskorralduslik ja ühiskondlik tegevus\nKulbach lõpetas 1951. aastal kiitusega Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Aastatel 1952–1954 õppis ta Leningradi Polütehnilise Instituudi aspirantuuris, mille lõpetamise järel kaitses 1955. aastal samas kandidaadiväitekirja "Отплывание песчаных откосов под воздействием фильтрационного потока" ("Filtratsioonijõudude mõju liivnõlvade stabiilsusele").\n1972. aastal kaitses ta TPI-is väitekirja "Deformeeruva kontuuriga eelpingestatud võrk-rippkatuste staatilise töö analüüs" ja sai tehnikateaduste doktori kraadi.\nKulbach täiendas ennast Helsingi Tehnikaülikoolis aastatel 1971 ja 1976 ning Moskva Ehitusinseneride Instituudis aastatel 1979, 1984 ja 1989.\nTöötas õpingute ajal aastatel 1948–1952 projekteerimisasutustes Estonprojekt ja Dorprojekt inseneri, vaneminseneri ja grupijuhina.\n1955. aastast töötas ta Tallinna Polütehnilises Instituudis: oli ehituskonstruktsioonide kateedri assistent, vanemõpetaja 1956–1958, dotsent 1959–1971, professor 1972–1991, kateedrijuhataja 1975–1990; õhtuse üldtehnilise teaduskonna prodekaan 1963–1970; kaugõppeteaduskonna dekaan 1971–1975; Tallinna Tehnikaülikooli ehitiste projekteerimise instituudi õhukeseseinaliste konstruktsioonide erakorraline professor 1992–1998 ja teraskonstruktsioonide õppetooli juhataja; ehitusteaduskonna dekaan 1994–1995; emeriitprofessor 1998–... Ta on lugenud üliõpilastele teras- ja metallkonstruktsioonide üld- ja erikursust.\nTeadustöö põhisuunad ja projektid[muuda | muuda lähteteksti]\nPuit- ja metallkonstruktsioonide, suureavaliste sillakonstruktsioonide arvutused. Avaldanud üle 140 publikatsiooni, sealhulgas 4 olulist õpikut ("Metallkonstruktsioonid" 1. (1961), 2. (1971), kaasautor professor Johannes Aare; "Puitkonstruktsioonid", (1962)) ja tehnikaajaloo-alaseid artikleid. 4 autoritunnistust. Tema juhendamisel on kaitstud 12 kandidaadiväitekirja.\nOsales projektides: Tartu laululava kõlaekraan (koos Karl Õigeriga); Mandrit ja Muhumaad ühendava 6,1 kilomeetri pikkuse rippsilla projekt; Seeria mastkraanasid kuni 100 meetri kõrguste ja 1000 tonni raskuste seadmete monteerimiseks (koos Johannes Aarega).\n1970 – Nõukogude Eesti preemia (kollektiivi koosseisus)\n1985 – NSV Liidu Ministrite Nõukogu preemia (kollektiivi koosseisus)\n1986 – valiti Eesti NSV Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks (akadeemia üldkogu otsusega kehtestati alates 1. septembrist 1989 kõigile Eesti Teaduste Akadeemia liikmetele ühtne akadeemiline kutse "akadeemik")\n1987 – Eesti Ehituskomitee teenetemedal\n1992 – valiti Tampere Tehnikaülikooli audoktoriks\n1995 – Eesti Vabariigi teaduspreemia tehnikateaduste alal (koos Karl Õigeriga)\n1999 – Valgetähe IV klassi teenetemärk\n2000 – Eesti Inseneride Liidu aasta insener (Saaremaa püsiühenduse variantide koostamise eest)\n2002 – TTÜ teenetemedal Mente et Manu (nr 7)\n2008 – Eesti Vabariigi teaduspreemia (elutööpreemia)\nTa on pälvinud ka medali NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituselt.\nTeaduskorralduslik ja ühiskondlik tegevus[muuda | muuda lähteteksti]\nOli Leningradi Ehitusinseneride Instituudi doktoriväitekirjade erialanõukogu liige; rahvusvaheliste organisatsioonide IABSE (International Association for Bridge and Structural Engineering), CIB (International Council for Research and Innovation in Building and Construction) ja ESDEP (Espace Distribution Electronique Professionnel) liige; Eesti Ehitusinseneride Liidu ja Soome Ehitusmehaanika Seltsi liige; Eesti Teraskonstruktsioonide Ühingu keerukate metallkonstruktsioonide ekspert ja konsultant; Eesti Keskkonnaministeeriumi ehitusreeglite nõukogu liige; Vana-Narva Seltsi eestseisuse liige, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse, Eesti Lennuväepoiste Klubi, Tallinna Teadlaste Maja liige; Suure Väina silla komisjoni liige.\n↑ Eesti teaduse biograafiline leksokon. Köide 2. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2005, lk 145\n↑ Emeriitprofessor ehitas valmis Muhu ja mandri vahelise rippsilla mudeli\n↑ Võimalikud sillatüübid\n↑ Riik annab elutöö eest preemia lastearstile ja ehitusteadlasele\nEesti Teaduste Akadeemia liikmeskond 1938–1998. Tallinn, 1998, lk 60–61\nMargus Maidla. Terasest konstrueeritud akadeemik Valdek Kulbach. – Teaduste Akadeemia – Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 181-189\nValdek Kulbach Eesti Teadusinfosüsteemis\nTerasest konstrueeritud Valdek Kulbach\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Valdek_Kulbach&oldid=6068763"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:25, 17. märts 2022.


Kahepäevane kajakimatk Hiiumaa laidudel-Kajakimatkad - Seiklus- ja matkafirma 360 KRAADI\nKahepäevane kajakimatk Hiiumaa laidudel\nHiiumaa laiud on meie arvates parim kajakimatka piirkond Eestis. Kauni looduse ja rikkaliku kultuuripärandiga laiud asuvad üksteisest parajal kajakisõidu kaugusel. Laidude vaheline meri on madal, soe ja aerutamine tuulte ning lainete eest kaitstud.\nHiiumaa laidude matka muudab eriliseks just Väinamere laidude olustik. Suvel on Väinameri alati soe ja sõbralik. Pea kogu matk kulgeb laidude läheduses madalas vees ja on lainete eest kaitstud. Ainult ühes kohas, Hanikatsi silmas, võib tugevama tuulega merelained näha. Kuid need ei paisu kunagi nii suureks kui avamere ääres ja meie senise kogemuse põhjal on paljudele osalejatele hoopis matka kõige kihvtim osa.\nInglise keeles saaks seda matka iseloomustada mõistega island hopping – sõit ühelt saarelt teisele. Kusjuures ükski ülesõit ei kesta üle tunni ja laidudel teeme jalutuskäike sisemaaga tutvumiseks. Laiud ise on äärmiselt põnevad ja mitmekesised. Ühelt poolt iga eestlase jaoks laidudel-peab-olema-kadakane-karjamaa tüüpi maastik, teisalt ebatavalised metsad ja kirev kultuuripärand.\nHanikatsil näeme muinasjutulist Rootsimaa metsa, kus iidsed pahklike tüvedega pärnad ja tammed sirutavad oma kõverdunud oksi nooremate puude vahele – just nagu mõnes populaarses fantaasiaraamatus. Kõnnime range kaitse alla kuuluvas laialehelises salumetsas, milline tegelikult peaks kasvama meist kaugel lõuna pool. Vaatame kuulsat Hanikatsi maja, kus kunagi asus kõrts ja kus praegu pidavat pimedatel süügisöödel kummalisi asju juhtuma. Hanikatsi ei jäta kedagi ükskõikseks.\nSaarnaki seevastu on tuntud liivase pardiisiranna, positiivse energiaga Pärnamäe ja päikeseküllasel künkal asuva hubase majapidamise poolest. Ilmselt seetõttu ongi Saarnaki paljude arvates maailma kõige ilusam koht. Kõrgelaiul ootab meid mõnus väike kadakane laagriplats lõkkekoha, pinkide, katusealuse ja kuivkäimlaga. Telgiuksest avaneb miljoni-dollari-vaade otse Läänemere suurima viigerhülge lesila suunas. Kui telgid üles pandud kütame telksauna kuumaks, kõrgelaiul on meil kaasas telksaun, kus saab korraliku leili võtta ning hiljem juba sooja Väinamerre sulpsata.\nKliki siia, et näha kuidas matk toimub\nMatka alustame Sarvest, mandrilt tulles võib auto Rohukülla jätta. Praamisõit tehtud transpordime teid bussiga alguspunkti. Peale mereaerutamise lühikursust hakkame Muhu suunas aerutama. Esimese peatuse teeme Kaevatsil, kus sööme lõunat ning tutvume laiu ajalooga. Peale maitseelamusi suundume Hanikatsile. Laiul kasvavad kadakatihnikute vahel üksikud iidsed tammed. Jalgsimatka käigus vaatame saare põhjaosas asuvat ürgmetsa, mis on rännak 5000 aasta tagusesse Eesti loodusesse, otsime Rootsi kuninga hauda ja viikingiteaegseid tuleasemeid. Lisaks asub saarel praegu kaitseala käsutuses olev kunagine talumaja, kus kuulu järgi kummitama pidi. Saame teada kellepärast on laid aiaga poolitatud ning mida me tänu sellele näha saame\nEdasi aerutame ööbimiskohta Kõrgelaiule. Kõrgelaiul filmiti mitmed aastad tagasi Baltimaade robinsonide seriaal. Üle saja aasta tagasi oli seal kõrts, millest hiidlased tänaseni legende räägivad, vaatame kuidas võisid toimetada vanad kalurid. Kõigest sellest leiame jälgi õhtusel jalutuskäigul. Ööbime saare lõunaküljel asuval lõkkekoha ja kuivkäimlaga varustatud laagriplatsil telkides. Viigerhülged on Kõrgelaiu ümbruses tavalised loomad, päeval veest välja ulatuv peanupp uudishimulikult kajakimatkajaid vaatamas ja õhtul kividel pikutamas, üle pea lendav merikotkas ning vees möllavad kalaparved. Laagripaiga juurest saame vaatlustoruga kividel lesivaid hülgeid jälgida. Õhtul kütame soojaks ka sauna, kus võtame kuuma leili ning avades saunaukse saab otse sulpsata Väinamerre\nHommikul hakkame tagasi Hiiumaa poole aerutama. Tavaliselt tulevad siis uudishimulikud hülged vaikselt liikuvaid kajakke uudistama. Kui soe on sisse aerutatud teeme lühikese sirutuspausi, Hanikatsilt suundume paljude arvates maailma kõige ilusamasse kohta, Saarnaki laiule. Saarnakil sööme lõunat ja teeme jalgsimatka laidu tutvustavale matkarajale, rada viib Pärnamäe rängale kus pidavat saama omale positiivset energiat laadida. Naudime saare maastikke, teeme jalutuskäigu ka talukompleksi juures mis on nagu miniatuurne vabaõhu muuseum ja vaatame ühte õiget saare tuulikut mis sai valmis 1880. aastal. Saarnakilt suundume Sarve, kus pakime lahti varustuse ning sõidame bussiga praamile.\nTagasi Heltermaale jõuame tavaliselt kella 17.00 paiku.\nKerge. Sobib ka algajatele. Aerutamismarsruudid on lainete eest hästi kaitstud. Vesi soojeneb varem kui mujal Eestis.\nNoored sobivad matkale kaasa alatest 14dast eluaastast.\nMatka pikkus 24 kilomeetrit, millest esimesel päeval läbime 11.5 km. Lisaks 5 km jalgsi laidudel.\n*matkatoitu (2xL, 1xÕ, 1xH)\n*vajadusel telgid, magamismatid ning aerutamisanorakid\nMatka hind on 105 Eur osaleja kohta (sisaldab käibemaksu).\nRaimolt See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. Tel. 56 864 634\nOsalejate arvamusi Hiiumaa laidude kajakimatkadest\nVäga head muljed jäid matkast - tõeliselt hästi veedetud nädalavahetus! :)Natuke kahju küll oli, et Saarnaki laid nägemata jäi, aga ilma ei saa valida ja pühapäevaõhtust väsimust arvestades sai juba niigi täitsa parasjagu aerutatud. Üleüldine korraldus jättis igati professionaalse mulje - alates eelinfo saatmisest kuni korraliku varustuseni jne.\nJa matka parim osa oli kindlalt õhtune saun ja meres ujumine :) Matkajuhid olid ka muidugi väga toredad oma lugudega!\nTuleme kindlasti jälle :)\nMaarja Laasu plaanilisest Hiiumaa kajakimatkast juuli 2016\nOsalesin samuti matkal ja tegin ühtlasi seikluskaameraga tutvust. Nii mõndagi sai pildile ning sooviksin seda ka teiste osalejatega jagada. Kogemus oli uudne, süsta nägin lähedalt esimest korda. Varasemalt olen merel sõitnud vaid kummimadratsi ja praamiga :) Ilmaolud tegid sõidu põnevaks, kahjuks ka lühemaks. Super kogemus oli iglusaun mererannas.\nSellistest paaripäevastest matkadest oleksin huvitatud ka edaspidi. Aitäh korraldajatele!)\nRiina plaanilisest Hiiumaa kajakimatkast juuli 2016\nMinu perele sh poistele meeldis matk väga! Kutsuge teinegi kord.\nTõnu Altnurme käis perega Hiiumaa kajakimatkal augustis 2010\nKuupäev 27.07.2017, 11:30\nÜrituse lõpp 28.07.2017, 17:30\nAlguskoht Hiiumaa laidude matk