Erika Salumäe: Barcelona kullafiniš ajab tänaseni käed higiseks\nSuurel ekraanil rulluvad taas lahti korduvalt nähtud kaadrid: erkkollase rattaga Erika Salumäe läheb viimasele ringile liidrina, tuleb liidrina ka lõpusirgele, edestab finišijoonel poole rattapikkusega Annett Neumanni ja võidab iseseisvale Eestile üle poole sajandi pikkuse pausi järel taas olümpiakulla. Kõlab Eesti hümn, vardasse kerkib rahvuslipp. Tagurpidi! Erika vangutab pead, muigab kergelt. Tribüünil nutab sinimustvalget õigetpidi käes hoidev blond nooruk. Siiralt ja südamest.\nEhkki Barcelona olümpiamängudest on möödas juba 25 aastat, vaatab olümpiakomitee kutsel Tallinnasse seda tähtpäeva pidama saabunud Salumäe kullahetki Pirita velodroomil ikka elevusega. Mida aeg edasi, seda erilisem olümpiavõit tundub, tunnistab ta ise.\nErika Salumäe, kui palju sa oled Barcelona kullasõidu videot ise vaadanud?\nEga ma vaata teda tihti. Aastas korra, kui see tähtpäev on. Aga siis ikka meenutan. Tõsi, iga korraga vaatan seda natuke teise pilguga. Alguses põlesin kaasa! Nüüd vaatan rahulikumalt. Aga kui finišijoon tuleb... no vahel lähevad käed ikka natuke higiseks. Ikka veel.\nEesti ja eestlaste jaoks oli su võit midagi palju suuremat kui lihtsalt olümpiakuld. Kui palju sa seda ise sel ajal tajusid või praegu tajud?\nSiis ei tajunud. Nüüd tajun. Kakskümmend viis aastat hiljem tunnen seda aina enam. Kõik õnnitlused, soovid, jutud, mida kuulen – kuidas keegi kaasa elas... Need on nii vahvad ja huvitavad. Inimesed ei ole unustanud. See ühendas meid tol ajal, neid võite oli vaja, kulda oodati. Vahva, et mul õnnestus see tuua.\nKas Barcelona kulda annab emotsionaalselt Souli kuldmedaliga võrrelda?\nTegelikult oli Soul kõige algus. Juba 1988. aastal lootsid inimesed vabadusele ja meie andsime sellele Raekoja platsis veel jõudu juurde. Barcelona eel olid aga suured ootused ja lootused: me läheme esimest korda vaba Eestina olümpiale! Teadsime, et kui esimese korraga võiduga tagasi tuleme, on see super-super. Ja oligi.\nEesti hümni kuulsidki sina ju esimest korda alles olümpiamängude poodiumil.\nJaa. Esimest korda. Ja tegelikult nägin Eesti lippu mastis ka esimest korda. Küll valepidi – ma muidugi teadsin, mispidi see käib!\nMis tunded sel hetkel sisimas olid, kui lippu valepidi nägid?\nVäga segased. Ega seal enam midagi teha anna ja teiste auks on ka lipud vardasse tõmmatud... Aga kui hüüti «Estonia!» ja lipp tõusis, ega rahvas seal jaganud, kas see peab olema sinimustvalge või valgemustsinine. Teati, et on olemas selline riik nagu Eesti, kes osaleb vabana ja iseseisvalt olümpiamängudel. Panime maailmakaardile ühe punkti.\nÜks mees tribüünil siiski oli, kes hoidis lippu õigetpidi. Oled sa temaga ka kohtunud?\nJah, selle lipu kinkis ta mulle! Hästi armas noormees, minu teada tegeles ta ka ise spordiga ja võitis pileti tribüünidele. Nuttis... Emotsionaalne ja ilus hetk.\nKas lipp on alles?\nJah, ikka alles.\nSeisame siin Pirita velotrekil, millel on sulle samuti väga märgiline tähendus. Kas sul on kahju ka, et trekisport on Eestis praegu varjusurmas?\nOn küll kahju. Sest materjali oleks. Eesti inimene on... Ütleme nii, et trekisõit on arukate sõit. Ja Eesti inimene on seda. Tasakaalukas, mõtleja, kaaluja. Trekk on väga taktikaline, siin oleks sõitjaid küll. Eestlane ju sõidab üldse ratast, ajast aega – alates Aavo Pikkuusist ja Riho Väravasest. Kogu aeg tuleb sõitjaid peale, pause pole olnud. Ma arvan küll, et Eesti riik võiks ehitada selle treki rahvusvahelisele tasemele – velotreki keskel annab paljusid muidki alasid korraldada. Tehku korralik trekk ja tuleb olümpiavõitjaid ka! Olen selles täiesti kindel.\nPaljudele on Barcelona võidu sümbol sinu kollane ratas. Mis pilguga sa seda ratast, mis siin meie selja taga seisab, täna ise vaatad?\nVaatan... sooja tundega. Selle ratta saamine oli omaette lugu, sest seda aitas hankida mu päris tugev konkurent Isabelle Gautheron Prantsusmaalt (Souli olümpia neljas – toim). Prantslased hakkasid toona karboonrattaid tegema ja tänu talle ma selle ratta endale sain. Oleme muide endiselt suured sõbrad.\nKui paljude konkurentidega sa veel sidet pead?\nPeale Gautheroni peamiselt ameeriklanna Connie Paraskeviniga, kes sai Soulis kolmanda koha ja tuli mitu korda maailmameistriks. Oleme vastastikku külas käinud. Tegelikult suhtlen päris paljudega.\nAga Eestisse sa väga tihti ei satu.\nEi satu tõesti. Kui vaja on, siis tulen. Kui on mingi põhjus. Ega mulle lendamine eriti ei meeldi!\nNii et Hispaania on saanud teiseks koduks?\nHispaanias on mul kodu. Eesti on mu kodumaa.\nSeal on suur vahe?\nVäga suur vahe.\nKuidas su elu Hispaanias praegu läheb? Millega tegeled?\nTegelen praegu iseendaga. Püüan hoida tervist. Mul on loomakesed – kass ja koer. Käin jalutamas, loen palju. Ühe hobina tegelen tervisliku toitumisega, seetõttu otsin palju infot internetiavarustest ja panen toitumisprogramme kokku. Olen mõnda sõbrannat aidanud ja tundub, et asjast on kasu ka olnud. Pargijalutuskäigud, igapäevane saun, väikesed treeningud – mida ma saan endale lubada, on jooga ja väikesed harjutused vees lihastele. Et hoida ennast ikka vormis ka!\nNii et – elad?


Pulsi-šhokk – Run & Fun\nOn 06/11/2012 29/06/2018 Postitas tiinakalaPostitas Jooksujuttu\nNii… jätkan sealt, kust eelmise postitusega pooleli jäin.\nAasta siis oli 2010 ja kevad. Olin talvel trenni teinud, et 1.05.2010 Viljandi järve jooksule minna, mille distants on ca 12km. Trenni tegin ikka vanat viisi ehk kimasin täie auruga. Vahel kössitasin pärast trenni voodis, sest nii paha oli olla (loe: ületreening). Eks ma tegin ikka rahulikemaid jookse ka, kuid seda ainult siis, kui ma ei olnud terviseradadel koos teiste jooksjatega. Terviserajal ei saa ju aeglaselt joosta, muidu paistad nagu koba. Mina tegin ikka mäkke kiirendusi ja näitasin välja, et ei ole väsinud 😀\n1.05.2010 tabas mind kerge šokk. See Viljandi jooks oli täiesti hullumaja raske, lihtsalt terve tee surin ja sundisin ennast hambad ristis läbi vedama, tahtsin kõndida ja katkestada (etteruttavalt võin öelda, et seda tunnet olen ma siiamaani tundnud iga võistlusega, mille ettevalmistus aeg on nappinud). Aeg 1:04:37, pace 5.23. Minu kõige suurem unistus, joosta alla 5 min/km – no mitte kuidagi see mulle ei terendanud.\nMind ajas nii närvi, et ma kuidagi ei läinud paremaks. Tegin ju trenni! Mhh..\nIgaljuhul oli mul üks sõbranna, kes käis ka niimoodi omaette jooksmas, liitunud ühe trenniga ning lasnud endale jooksukava teha. Ta ütles, et see on Jooksupartneri ühistrenn, toimub iga teisipäev Nõmmel (alates 2012 ka Pirital) ning seal käivad täitsa tavalised inimesed, mitte mingid sportlased. ”Tule ka!”\nLäksingi. Jäin veits hiljaks ja üks treeneritest küsis, et kas oled ennast soojaks jooksnud? Ma mõtlesin, et mis asja? EI! No ja nii mind saadetigi kõigepealt metsa sörkima, kui teised juba harjutustega alustasid. Harjutused iseenesest olid lihtsad, tuletasid mulle meelde kunagisi kergejõustiku trenne.\nAhjaa.. ma ei olegi seda rääkinud, et käisin vanuses 8-11 Nõmme kergejõustiku trennis ja minu treeneriks oli Anu Vackermann. Enne seda käisin 1 aasta ujumas Kalevis ja olin vist isegi päris andekas, aga kahjuks tulid mul klooriveest pidevad peavalud ning pidin selle lõpetama. Kuna vanem vend käis mul kergejõustikus, siis loomulikult tahtsin mina ka minna. Mäletan nii hästi, kuidas minu esimesel trenni eelsel õhtul, kui pidime juba magama minema, vend mulle harjutusi õpetas. Pimedas toas harjutasin ristsammu jooksmist, põlve tõstet, kuidas kõhulihaseid teha jne. Tahtsin, et oskaksin kohe kõike 🙂\nMiks ma kergejõustiku lõpetasin? Ma arvan, et põhjus peitus selles, et ma olin tol ajal 8 aastasena kõige noorem ning ainuke tüdruk. Sel ajal ei käinud nii noori veel kergejõustikus (tänapäeval näen kergejõustiku hallis juba 4-5 aastaseid). Oli täiesti tavaline, et pidin erinevatel võistlustel võistlema 2a vanematega ja mis seal salata, jäin ka alati viimaseks. Ma arvan, et see kõik mõjutas mind nii palju, et lõpuks ei tahtnudki enam seda teha. Praegu nii kahetse, et edasi ei käinud 🙂\nAga back in business. Trennis oli kaks treenerit, Margus Pirkssaar ja Einar Kaigas. Grupid olid jaotatud kahe treeneri vahel ära, kes siis jälgisid ja juhendasid harjutuste tegemisel. Kuna Einar oli see, kes mind sörkima suunas, siis läksin automaatselt tema gruppi. See teine treener, Margus, tundus kuidagi kurjem (Margus, ära nüüd solvu..hihii).\nKuigi trenn ei tundunud raske, komberdasin ma mitu päeva nagu puunukk ringi. Kuid mulle meeldis ja meeldis nii palju, et läksin ka järgmisesse. Vahemärkusena mainin, et treeningjärgne lihasvalu on sõltuvust tekitavalt mõnus. Kordagi ei pane see sind mõtlema, et krrrrt miks ma pidin trenni tegema. Hoopis kujutad ette, et oled nüüd täiega vormis ja prink, eriti kui veel tuharalihased valutavad 😛\nSee oli samal nädalal, aga neljapäeval. Tegemist oli treeninguga, kus alguses peeti väike loeng ja seejärel ühisjooksmine, teemaks ”Mägede jooksmine”. Seekord oli ainult üks treener – Margus. Jooksu ajal sain aru, et ta polegi nii kuri, kui ma eelmine trenn arvasin 🙂 Kuna mu sõbranna oli temalt jooksukava võtnud, siis otsustasin, et tahan ka. Vahetasime pärast trenne kontakte ja pidin talle saatma viimase 2 nädala tehtud trennid.\nSaatsingi. Panin kõik uhkelt kirja. Ajad, pulsid, vahemaad.\nMõni aeg hiljem potsatas mulle postkasti esimene kava. Tegin selle lahti ja pidin ära minestama. ”KAS SEE ON MINGI NALI?” Esimeseks trenniks oli mul märgitud 30min jooksu ja pulsiga SADAKOLMKÜMMEND? Päris napakaks läinud või? Ma ise jooksin alati ikka 160-170ga, rahulikuma jooksuga 150-160.\nTagant järele meenutades olin ma see tüüpiline algaja ”mina-ei-saa-130se-pulsiga-joosta-sest-mul-ongi-lihtsalt-kõrgem-pulss” suhtumisega. Kui keegi mulle praegu sellist asja räägib, siis ma isegi ei viitsi kuulata 😀 Reaalsus on see, et sa pead tegema ca 90% trennidest rahuliku pulsiga, see on nö BAAS. Ainult need 10%, kus on raskemad trennid (ntx lõigud), arendavad edasi. Kui pulss on koguaeg anaeroobses tsoonis, siis tegelikult sa lõhud oma keha. Igapäevaselt peaks jooksma 130-140p. Aga kui sa pole seda enne teinud ja nüüd esmakordselt proovid – siis ma mõistan, kui raske on sul sellesse uskuda!\nIgaljuhul ma läksin seda esimest jooksu tegema ja see oli ikka põrgupiin. Ma põhimõtteliselt ei saanudki joosta, kõndisin ja tegin naljakaid jooksusamme. Endal oli nii häbi, et mis teised inimesed minust küll arvavad. Ise noor tüdruk ja ei jaksa joosta. Üleüldse oli see mu egole korralik põnts. Mina, kui väga hea jooksja, kes jookseb iga trenn vähemalt tund aega ja 10km, peab tegema 30min KÕNDI? Täiesti veendunult tundsin, et selline lähenenemisviis ei sobi mulle, sest mul ongi kõrgem pulss ja treener võiks sellega ka arvestada!\nAga Margus jäi endale kindlaks, ükskõik kui palju ma ka ei kaubelnud, et võiks ikka teistsuguse kava mulle teha ja ma olen erandlik juhus oma kõrge pulsiga. Mis seal siis ikka, vaatame mis saab.\nSai nii, et kuu aega pärast esimese kava järgi harjutades tuli Pühajärve jooks. Olin enne kergelt paanikas, sest ma olin ju harjunud enne võistlusi tegema oma ”kontrolljookse” ning nüüd ma ei olnud kordagi üle tunni ajai jooksnud ja need tempod, millega ma edasi liikusin, olid naeruväärsed.\nVõistlustingimused olid eelmise aastaga võrreldes palju raskemad. Väljas oli 28-29 kraadi, lämbe, äikese-eelne ilm. Jooksin 1min ja 8sek aeglasemalt kui eelmine aasta (aeg 57.32, pace 5:22), kuid jäin rahule. Arvestades seda, et joosta oli tõesti raskem ja ma ju tegin ainult oma ’’rahulikke’’ jookse, siis tuli enda jaoks hea aeg. Hakkasin mõtlema, et võib-olla mu treener ikka teab, mida ta teeb. Võin etteruttavalt öelda, et järgmine aasta jooksin seda jooksu juba 3min ja 11sek kiiremini (aeg 54.21, pace 05:04).\nHakkasin peale seda regulaarselt kava järgi 5x nädalas trenni tegema. Läksin päris hasarti ja mõtlesin oma peas juba igasuguseid õhulosse välja. Pidevalt uurisin, et noh, millal ma paremaks saan? Millal mu 130p tempo kiiremaks läheb? (võin öelda, et märgatav vahe tuli alles 2012 sügis) jne. Tegin kõiki trenne piinlikku täpsusega ja vahest ennast ohverdavalt. Ja siis sai alguse minu kannatuste rada..\nSellest juba next time!\nPS! kommenteerige, küsige, uurige. Ma heameelega vastan\nMinu esimene spordiblogi\n9 kommentaari “Pulsi-šhokk”\nMa nüüd lähen selle lugemise peale jooksma! 🙂\n07/11/2012 kell 11:53\t Vasta\nSa mõtled pigem ikka kõndima!? 🙂\n07/11/2012 kell 12:15\t Vasta\nTekkis mitu küsimust:) ….Kas seal mõni mees ka trennis käib?\nKas Sa plaanisid juba 2010 maratoni jooksma minna või plaanid nüüd 2013? Kui jah siis mis aega oli tookord eesmärk ja mis nüüd?\nMõte miks kysin on et plaanin jooksutrenniga alustada jaa ehk 2013 kevadel -suvel esimese maraton joosta…kui reaalne see on?:))\n13/11/2012 kell 12:53\t Vasta\nHei! Seal trennis käib küll mehi ja mitte ainult üks 🙂 mina ise ei ole mitte kunagi maratoni jooksnud ja ma ei treeni selleks ka veel 2013. Miks? Kirjutan sellest millalgi mõnes postituses. Sulle aga see vastu soovitan yhistrennis ära käia ja Marguse või Einariga nõu pidada. 90% seal käijatest treenibki maratonideks ja kui sa tahad 2013 kevad-suvi joosta, siis sa ei ole veel hiljaks jäänud 😉\n14/11/2012 kell 22:08\t Vasta\nPäris karmid inimkatsed iseendaga:) Hea et treeneri käe alla jõudsid, treeneri üks olulisemaid funktsioone ongi ullikeste (ei ole mõeldud solvanguna:) tagasihoidmine, et need enda tervist asjatult, halvemal juhul jäädavalt, ära ei tapaks.\n12/12/2012 kell 16:06\t Vasta\nMa kindlasti ei võta solvanguna. Tunnen, et ma tegelt siiamaani veel kergelt ullike, treener peab ikka pidevalt kätt puslil hoidma :)))))\n12/12/2012 kell 17:32\t Vasta\nNo siiski ütleks on inimesi kellel on keskmisest kõrgem pulss ja see ei taha ka aastate pikkuse treeninguga langeda 🙂\n12/12/2012 kell 16:42\t Vasta\nKindlasti ongi selliseid üksikjuhtumeid, kuid need jäävad siiski enamusele alla 😀 Ma oma jutuga püüdsin öelda, et treeningute alguses arvavad kõik, et nad on üksikjuhtumid 🙂 Edu treeningutel!\n12/12/2012 kell 17:31\t Vasta\nPingback: Krossi periood – Run & Fun


D-päev, maailmaajaloo suurim pusle | Õhtuleht\nD-päev, maailmaajaloo suurim pusle\nImeline ajalugu, 15. oktoober 2018 20:06\nSõdurite maabumiskohtade valik oli tõsine pähkel. Foto: Pixabay\n1943. aastal lubasid Churchill ja Roosevelt Stalinile, et ründavad Adolf Hitlerit läänest. Kindralid katkusid juukseid – kõigest ühe aastaga pidid nad organiseerima rohkem kui kahest miljonist sõdurist koosneva armee, koguma tuhandeid tonne varustust ning kavandama sissetungi okupeeritud Euroopasse. Seda kõike nii, et natsid plaanist aimugi ei saaks.\nWinston Churchill tõstis klaasi Jossif Stalini auks ning kuulutas pidulikult: „Ma joon proletaarsete rahvahulkade terviseks.“ Nõukogude liider vastas kohe: „Ja mina joon konservatiivide partei terviseks.“\nHitleri rakettlennuk Komet (2)\nNeed hämmastavad sõnad kõlasid Churchilli 69. sünnipäeval, mida ta tähistas suurriikide konverentsil Teheranis 30. novembril 1943.\nSõja algusest saadik oli Suurbritannia peaminister oma riigi tuleviku pärast ahastuses olnud, kuid tol päeval julges taas rahusse uskuda. Enne kui pidu öösel kell 2 lõppes, ütles ka USA president Roosevelt toosti: „Esimest korda pika aja jooksul võime näha vikerkaart, traditsioonilist lootusesümbolit.“\nEelmistel päevadel olid Churchill, Stalin ja Roosevelt kokku leppinud natsiriigi alistamise plaanis. Nõukogude Liit pidi jätkama oma kaalukat survet idarindel ning Ühendkuningriik ja USA pidid tungima sakslaste valduses olevale mannermaale läänest. Teherani kokkulepe oli aastapikkuste läbirääkimiste ja diplomaatiliste vaidluste lõpp. Aastast 1941 oli Stalin püüdnud lääneriike panna avama uut rinnet Saksamaa vastu. See pidi sundima Wehrmachti jagunema ja leevendama survet pikalt kannatanud Punaarmeele. USA aga võitles Vaiksel ookeanil Jaapaniga ning Suurbritannia Aafrikas sakslastega.\nLääneriigid olid ka isekeskis invasioonistrateegia suhtes eri meelel. Britid tegid ettepaneku Saksamaale tungida lõunast Itaalia ja Alpide kaudu. Ameeriklased aga lükkasid selle ettepaneku tagasi, viidates, et varustusteed on liiga pikad. Selle asemel maabunuks nad Prantsusmaal, kust armee saanuks muu hulgas kiiresti jõuda sakslaste tööstuskeskusesse – Ruhri piirkonda.\nSeetõttu võeti vastu otsus katsetada võimalusi invasiooniks Prantsusmaale, püüdes 1942. aasta augustis rünnata Prantsuse Dieppe’i linna. Kuus tuhat peamiselt Kanada ja Briti jalaväelast pidid mereväe ja õhujõudude toel sadamalinna vallutama mere poolt, kuid sakslased olid valvel ning võitsid ülekaalukalt.\n60% maale läinud sõdureist tapeti, sai haavata või vangistati. Läbikukkumisest hoolimata kogusid liitlased üliolulist teavet taktika kujundamiseks ning maabumisaluste ja amfiibsõidukite operatsioonide toetamise kohta õhust.\nDieppe’i all sõduritel seda ei olnud. 1943. aasta suvel sai Briti kindralleitnant Frederick E. Morgan seetõttu ülesande koostada plaan kogu Normandia operatsioonile koodnimega operatsioon Overlord.\nTekkis palju küsimusi. Kus peaksid sõdurid maabuma? Kui palju diviise peaks esimene laine hõlmama? Kui palju laevu, lennukeid ja tanke vajatakse? Kuidas on võimalik rohkem kui 150 000 sõdurit varustada kõigega, tankidest pliiatsiteni, kui puudub sadam?\nPikemalt oktoobrikuu Imelises ajaloos.


Ultimate juhend täiuslik tee seda ise jäätise võileib | EE.burnbrightlove.com\nMe polnud kunagi öelda ei oma poest ostetud jäätis sandwich, kuid elu on lihtsalt nii palju magusam kui sa oled kapten oma Ice Cream Sandwich saatust.\nJah, seal on midagi öelda ka nostalgiline kvaliteeti need vaniljejäätisega eeltäidetud ristkülikud kartongist-y šokolaadi, et alati tundub, et jääda käed (ja katuse suus) - kõik me tahame öelda, et hakkavad asjad reaalses kui teete ühe nullist ja lisage asju Girl Scout küpsised ja pannkooke siirupiga segatakse.\nSiin on meie lemmik hacks, mis on aita teil teha omatehtud jäätis võileibu, mis on kokku #FoodPorn.\n1. Vaheta küpsiseid küpsiste\nSelle asemel kasutatakse šokolaadi chip küpsiseid, proovige küpsiste. Slather jäätise kahe küpsiste ja sul on magustoit taevast.\nOreo Vajab Tooge maapähklivõi Jäätis võileivad Ühendriikidesse, ASAP\n2. Just vahvel\nKui sa armastad hiline, siis sa lähed armastan seda Ice Cream Sandwich. Haara oma lemmik jäätist ja kaks vahvlid ja kõige maitsev jäätis sandwich kunagi.\nDonut Ice Cream Sandwich. Ma ütlen seda veel kord - sõõrik Ice Cream Sandwich. Lõika klaasitud sõõrik pooleks, lisada kaks lusikatäit jäätist, ja nautida!\n4. Hand pirukad\nKui olete proovinud küpsised, vahvlid ja sõõrikud, on aeg midagi seikluslikku. Proovige jäätis sandwich poolt pirukad. Mida! See võib toimida koos maasika-, mustika- või rabarberikook; lisada mõned jäätise keskel kahe käega pirukad, ja olete kõik komplekti. Oh, haarata nii palju mähkmeid kui võimalik.\n5. Palu Girl Scout küpsised\nKui tüdruk Scout Cookie hooajal tuleb ümber teha jäätist võileib oma lemmik. See on parim jäätis loomine kogu aeg.\n6. Soe ja külm\nKuidas kuum on küpsised jäätis sandwich? Ei sooja üldse? Miks nii? Kas sa ei tea? Et täiuslik jäätis sandwich, peate sooja küpsiste ja super-külm jäätis. Soe küpsised aeglaselt sulatada jäätis, nii et teil on täiuslik magustoidu.\n7. Jäätise ketta trikk\nSiin on, kuidas sa saad täiuslik vooru oma Ice Cream Sandwich. Pane oma jäätise plastik tassid, külmutada, ja viil sakiline nuga. See annab teile täiuslik väike ringi oma jäätist. Või! Levitage jäätist cookie sheet ja lõigatud ringi piparkoogivormide.\n8. Terve asi - womp womp\nKui soovite tunda sa süüa veidi tervemad, siis selle asemel, kasutades küpsiseid oma Ice Cream Sandwich, kasutada viilud õuna või õuna kiipe. Aga nüüd, kes te narrimine selle õuna jäätis sandwich, tõesti?\n9. Cinnamon rullides - nüüd see on rohkem nagu see\nJärgmine kord, kui lähed tegema kaneeli rullides, lõika need pooleks kohe pärast jäädvustamist ahjust, ja kasutada neid oma jäätis sandwich.\n10. Pannkoogid ja vahtrasiirup\nLove dekadentlik hommikusööki? Siis minna samm edasi ja kasutada pannkoogid Sandwichi baasi. Sega oma vanillijäätis veidi vahtrasiirup, ja teha täiuslik hommikusöök-magustoit hübriid. Viska mõnel peekon kui sa oled vastik!\n11. Mida suurem ketas\nKui teete suur partii jäätist võileibu, siis saab lõigata täiuslik vooru lõigates horisontaalsed viilud otse jäätise pint. Kui kõik ringi on ära lõigatud, siis saab push jäätise ja teha oma Nami võileibu.\n21 Ice Cream võileivad, mis on Kulinaaria Kunstiteosed\n12. Froyo see\nJäätis võileibu ei pea alati olema tehtud jäätist. Kasutage oma lemmik külmutatud jogurt - see maitseb nagu maitsev, ja see saab olema tervislikumaks. See on hea päev, kui sul võib olla "tervislik" Ice Cream Sandwich.\n13. Maasikas lühiajalise kreemi\nMa olen alati olnud suur fänn maasikas shortcake ja mis oleks parem viis seda nautida suvel kui tegemist maasikas shortcake Ice Cream Sandwich. Alusta suhkrulahuse biskviit või ingel toidu kook ja lisage värskeid maasikaid ja maasika jäätis maasika eeltäidetud headust.\n14. Chipotle jäätise võileib\nTervislik jäätis võileibu ei eksisteeri. Võite teha küpsised musta beansand neid teenindavate avokaado jäätist. Tervislik ja maitsev kõik ühes hammustada ei eksisteeri.\nKui otsite lõbus projekt, seejärel teha churros nullist (ka ruudukujuline või ring) ja täitke neid magus karamelli jäätist. See on parim partii jäätist võileibu olete kunagi olnud.\n16. Suur šokolaadi dunk\nKasta oma jäätise võileibu šokolaadi - palju, palju šokolaadi. Lihtsalt oma Ice Cream Sandwich nagu tavaliselt, ja dip pool seda sulatatud šokolaad (saate isegi tibutama šokolaadi kui soovite).\n17. Ice Cream Sandwich hüppab\nIce Cream Sandwich hüppab on super lihtne lastele hallata. Selle asemel, et anda oma lastele täieliku Ice Cream Sandwich, lõigatud täielik võileib neljaks või pooleks ning lisada pulgakomm kinni allosas iga tükk.\n18. Blueberry Muffin värk "\nKui olete välja küpsised, mida saab kasutada ükskõik mida on käsi. Kas mustika kuklid oma countertop? Mine, teha jäätist võileibu selle. Katkestas muffin top (pea et kui suupiste), siis lõigatakse keset muffin pooleks, ja kasutada seda alusena. See on ebatavaliselt maitsev!


Avaleht > Õppetöö > Õppekava\nHugo Treffneri Gümnaasiumi õppekavas on üldosa, lisad ning ainekavad.\n>> Ainekavade link \nHugo Treffneri Gümnaasiumi õppekava üldosas esitatakse:\n1. Kooli eesmärgid\n2. HTG õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja põhimõtted\n4. Läbivad teemad, nende käsitlemise põhimõtted\n5. Õppesüsteem ning õppe- ja kasvatustegevuse korra alused\n6. HTG tunnijaotuskava\n8. Õpiabi ja nõustamine\n10. Õpetajate ainealane tegevus ja täienduskoolitus\n11. Kooli enesehindamine\n12. HTG õppekava uuendamise kord\n2.1. Kooli eesmärgid\nHugo Treffneri Gümnaasiumis on toimiv isiksuse eripära arvestav, tolerantne arengukeskkond. Olulisel kohal on tasakaaluprintsiibi järgimine kõigis koolielu valdkondades – uuenduste rakendamisel, õppekava arendamisel, klassivälises tegevuses.\nTreffneri koolis valitseb turvaline õhkkond, kus õppuritele on tagatud võimalus kujundada individuaalne õppekava, lähtudes võimetest ja huvidest ning kooli võimalustest.\nHTG kollektiiv on võimeline paindlikult reageerima muutustele nii Eesti kui Euroopa Liidu hariduselus ja ühiskonnas tervikuna.\nHTGs gümnaasiumihariduse omandanud õpilane on tulevikus koostöö- ja konkurentsivõimeline, väärtustab elukestvat õppimist ning eneseteostust.\nHugo Treffneri Gümnaasiumi koolipere väärtustab iga inimest, oskab hinnata avatud ühiskonda ja innovatsiooni ning peab lugu traditsioonidest, isamaast, emakeelest ja keskkonnast.\nKool motiveerib õpilasi ja õpetajaid koostööd tegema ja ennast akadeemiliselt arendama.\nÕpetajaskond annab oma panuse Tartu linna ja Eesti Vabariigi hariduselu edendamisel.\nHTG on usaldusväärne koostööpartner lastevanematele, haridusasutustele ja kooli pidajale.\nHTG põhieesmärk :\nKool kujundab õpilastes oskuse otsustada ja valikuid teha haridustee kavandamisel ning edasise elu kujundamisel.\nArvestades HTG motot, visiooni, missiooni ja põhieesmärki on arengukavas püstitatud järgmised alaeesmärgid:\nuuendada kooli õppekava, tuginedes riiklikule õppekavale, et pakkuda õpilastele parimat võimalust kaasaegse gümnaasiumihariduse omandamiseks;\ntoetada õpetajate professionaalset arengut ja kaasaegsete õpetamismetoodikate rakendamist õpilaste õppimise toetamiseks;\ntoetada õpetajate omavahelist koostööd õpilaste maailmapildi avardamiseks ja õppeainetevahelise lõimingu suurendamiseks;\nlaiendada kooli koostööd partnerülikoolidega ja -organisatsioonidega õpilaste edasiste karjäärivalikute toetamiseks;\ntagada kooli stabiilne areng ning toetada õppimise ja õpetamise väärtustamist koolis ja ühiskonnas üldiselt.\n2.2. HTG õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja põhimõtted\nHTG õppekava lähtealus\nHugo Treffneri Gümnaasiumi õppekava on dokument, mille alusel toimub õpe selles koolis. Õppekava koostamisel on lähtutud gümnaasiumi riiklikust õppekavast ja koolikollektiivi kokkuleppest kooli õppesuundade ja eripära kohta.\nHTG õppekava õppe- ja kasvatuseesmärkide määratlemisel on arvestatud:\nkool annab õpilastele kaasa teadmise, kuidas teadmisi hankida ning oskuse otsustada ja valikuid teha oma haridustee kavandamisel.\nHTG õppe- ja kasvatuseesmärgid\nHTG õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgiks on, et kooli lõpetanud neiud ja noormehed\noleksid teadlikud oma kodanikukohustustest ja –vastutusest, jälgiksid ja austaksid seadusi;\ntunneksid end oma rahva liikmena, kodanikuna, tunneksid end seotuna Euroopa ja kogu inimkonnaga;\nmõistaksid liikumise vajalikkust ning tegeleksid aktiivselt kehakultuuri ja spordiga;\nHTG õppekava koostamise põhimõtted\nluua tingimused iga õpilase arengu toetamiseks;\nmaksimaalselt arvestada iga õpilase erinevaid võimeid, oskusi ja haridusvajadusi;\ntähtsustada õpilase õpihuvi hoidmine ja toetamine;\nHugo Treffneri Gümnaasiumi õppekava taotleb õpilastel gümnaasiumi riiklikus õppekavas määratletud üldpädevuste kujunemist:\nväärtuspädevus – hinnata tegevusi ja inimsuhteid üldkehtivate moraalinormide seisukohalt; tajuda ja väärtustada oma seotust teiste inimeste, loodusega, oma ja teiste maade ning rahvaste kultuuripärandiga ja nüüdisaegse kultuuri sündmustega; väärtustada loomingut ja kujundada ilumeelt;\nenesemääratluspädevus –suutlikus mõista ja hinnata iseennast, järgida terveid eluviise; leida lahendusi iseendaga, oma vaimse ja füüsilise tervisega seonduvatele ning inimsuhetes tekkivatele probleemidele;\nõpipädevus –suutlikkus organiseerida õppekeskkonda ja hankida õppimiseks vajaminevat teavet; planeerida õppimist ning seda plaani järgida; kasutada õpitut; analüüsida enda teadmisi ja oskusi, tugevusi ja nõrkusi ning selle põhjal edasiõppimise vajadust;\nmatemaatikapädevus – suutlikkus kasutada matemaatikale omast keelt, sümboleid ning meetodeid erinevaid ülesandeid lahendades kõigis elu- ja tegevusvaldkondades;\nettevõtlikkuspädevus – suutlikkus ideid luua ja neid ellu viia, kasutades omandatud teadmisi ja oskusierinevates elu- ja tegevusvaldkondades; näha probleeme ja neis peituvaid võimalusi, seada eesmärke ja neid ellu viia; korraldada ühistegevusi, näidata initsiatiivi ja vastutada tulemuste eest; reageerida paindlikult muutustele ning võtta arukaid riske.\nHTG paindlik õppesüsteem pakub õpilastele laialdasi võimalusi oma huvide realiseerimiseks ning ettevalmistusel õpingute jätkamiseks kõrgkoolis. Õppesuund on terviklik õppeainete kogum, mille eesmärgiks on võimaluse loomine süvendatud teadmiste omandamiseks teatud ainevaldkonnas. Õppesuuna õppekava kujundatakse gümnaasiumi riiklikus õppekavas ettenähtud kohustuslikele kursustele õppesuuna eripära arvestavate kursuste lisamisel. Hugo Treffneri Gümnaasiumis õppijal on võimalik valida kolme õppesuuna vahel.\nHumanitaarsuuna eesmärgiks on süvendatud üldkultuuriliste teadmiste pakkumine.\nÕppesuunda kujundavad kursused:\nkirjandus – laiendatud õppeprogramm; praktikumid\nprantsuse või saksa keel - algajate programm\najalugu - laiendatud õppeprogramm; praktikumid\nkunstiajalugu – laiendatud õppeprogramm\ninformaatika ja joonestamine\nSelle suuna valinud õpilased saavad sügavamad bioloogia- ja keemiaalased teadmised.\nSuunda kujundavad kursused:\nbioloogia - laiendatud õppeprogramm; praktikumid\nkeemia - laiendatud õppeprogramm; praktikumid\nReaalsuunas on põhirõhk seatud matemaatika, füüsika ja informaatika süvendatud õpetamisele.\nmatemaatika - laiendatud õppeprogramm, praktikumid\nfüüsika - laiendatud õppeprogramm, praktikumid\ninformaatika - arvutiõpe algkursusest programmeerimiseni, lisaks joonestamine\nerinevad tehnoloogilised kursused\n2.4. Läbivad teemad, nende käsitlemise põhimõtted\nKõik õppekava läbivad teemad puudutavad õpilase isiksuse ja sotsiaalse arengu seisukohalt olulisi eluvaldkondi, mida ükski õppeaine eraldi ei käsitle. Läbivate teemade õpetus realiseerub kogu kooli tegevuse kaudu - ainekursuste, kooli mikrokliima, juhtimise ja majandamise kaudu.\nLäbivate teemade käsitlemise eesmärgiks on kujundada teadmisi, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumisnorme valdkondades, millel on kokkupuutepunkte paljude õppeainetega.\nKeskkonda ja säästvat arengut käsitletakse kolmest aspektist: looduskeskkond, sotsiaalne keskkond, s.h. majanduskeskkond ja kultuurikeskkond. Teema õpetamisega seatakse eesmärk kujundada õpilaste keskkonnateadlikkust, kasvatada keskkonnahoidlikku tarbijat. Kujundatakse pädevusi elada pidavalt muutuvas keskkonnas nii, et järgmistel põlvkondadel säilib võimalus kasutada ressursse. Arendatakse õpilaste sotsiaalseid oskusi demokraatlikus ühiskonnas toimetulekuks.\nKeskkonna ja säästva arengu probleeme käsitletakse eelkõige bioloogia, keemia, füüsika, majandus- ja ühiskonnaõpetuse kursustel.\nKutse-eelse ettevalmistuse eesmärgiks on anda õpilastele teadmisi ja oskusi, mis võimaldavad neil olla elus piisavalt edukad, võimaldavad valida ja valikuteks valmis olla ning elus toime tulla. Abistada ja toetada õpilast tema edasiõppimises ja elukutse valimisel. Kutse-eelse ettevalmistuse eesmärke realiseeritakse järgmiste õppeainete kursustel: majandusõpetus, informaatika, materjali- ja toiduainetetehnoloogia, karjääriplaneerimine, võõrkeeled ning meediaõpetus riigikaitse ja meistriklassi kursused.\nInfotehnoloogia kasutamise oskus on üks põhilisi töö tõhustamise vahendeid, sellest on saanud kaasaegse infoühiskonna oluline kirjaoskus, mille riigi arengu ja kodanike sotsiaalse mobiilsuse tagamiseks peavad omandama kõik õpilased.\nInfotehnoloogia kasutamist peab HTG oluliseks õppeprotsessi kaasajastamisel, ainete lõimumisel ja õpilaste iseseisva töö tähtsuse suurendamisel. Info kättesaadavus võimaldab õpetajal asuda enam juhendaja-suunaja rolli, taandudes peamiselt infojagaja rollist. Infotehnoloogia loob kaasaegse suhtlustasandi õpilaste ja õpetajate vahel, võimaldab õppetöö individualiseerimist.\nArvutiõpetuse algkursus on kohustuslik kõikidele HTG õpilastele. Lisaks on õpilastel võimalus omandada teadmisi vabaainete kursustel. Kuigi HTGs õpetatakse informaatikat eraldi õppeainena, ei välista see infotehnoloogiat ainekavu läbiva teemana.\nJoonestamise kursuse eesmärgiks on anda õpilastele esmased kogemused/teadmised jooniste koostamise ja lugemise kohta. Kursuse lõpuks oskab õpilane kolmemõõtmelisi objekte kujutada kahemõõtmelisel pinnal (paber, arvuti ekraan) - oskab lugeda jooniseid ning oskab ilmekalt joonisel kujutada enda loodud objekte/disaini/mõtteid. Jätkukursusel tegeletakse 3D-modelleerimisega. Kuid kursuse pearõhk on arhitektuuri ja teiste ruumiliste objektide ja vaadete kujutamisel. Tutvustatakse 3D-printimise võimalusi. Huvilistel on võimalik osaleda vabaaine kursusel 3D modelleerimine ja printimine.\nMeediaõpetusega antakse tervikpilt meediaga seotud põhitõdedest, kujundatakse pädevused meedias orienteerumiseks. Kasvatatakse kriitilist meediatarbijat, kes ei lase ennast manipuleerida ning kel on vajadus ja harjumus endale meediast teavet hankida. Meediaõpetus toimub ka vabaainena.\n2.5. Õppesüsteem ning õppe- ja kasvatustegevuse korralduse alused\nHugo Treffneri Gümnaasiumis perioodsüsteemis rakendatud kursusõpe oma valikuvõimalustega, individuaalse õpilasjuhendamise ning osaliselt klassideta süsteemi jaoks korraldatud töökorraldusega võimaldavad koolil pakkuda mitmekülgsemat õppimisvõimalust nii kiiresti edasijõudvatele ja võimekamatele õpilastele kui ka õpilastele, kelle omandamisvõime nõuab aeglasemat edasiliikumist gümnaasiumis. Õppetöö korraldus HTGs toetab õppija aktiivsust ja vastutust.\nOn rida positiivseid ootusi, millele koolis rakendatud õppesüsteem on orienteeritud:\nsüsteem on paindlik nii õpilase kui ka õpetaja jaoks;\nsuunatud noore inimese arengule, arvestades tema võimeid ja soove;\nõpilase vastutuse suurenemine;\nõpetajatele koostööks ja enesetäiendamiseks motivatsiooni tekitamine;\nkohustus õppetööd planeerida, arvestades õpilaste soove ja kooli võimalusi.\nintensiivistada õppetööd. Uuringud on näidanud, et õpimotivatsioon on kõrge õppeperioodi (veerand, poolaasta) alguses, siis see langeb ja tõuseb uuesti õppeperioodi lõpul. Õppeaasta jaotamisel lühemateks perioodideks lisandub õppetöö suhtes intensiivseid alguseid ja lõppe.\nvähendada samaaegselt õpitavate õppeainete hulka. HTGs rakendatud perioodõppe ja kursuste süsteemi puhul väheneb samaaegselt õpitavate ainete hulk, ühele ainele määratud nädalatundide arv teatud perioodil suureneb võrreldes traditsioonilise õppekorraldusega.\ntagada õpitava terviklik tunnetus.\nvähendada õpilaste teadmiste kontrolliks kulutatavat aega. Kasutada õppetunde maksimaalselt teadmiste omandamiseks, koduse töö ja kontrolltöödeks kuluva aja osakaalu vähendades.\nsuurendada valik- ja vabaainete arvu ja mahtu vastavalt õpilaste soovidele. Loodud süsteem on paindlik ning võimaldab operatiivselt lisada enam soovitud ainekursusi või ära jätta neid kursuseid, mille järele ei ole õpilaste poolset nõudmist.\nmuuta paindlikumaks valik- ja vabaainete õpetamise korraldust. Koolisüsteem võimaldab korraldada kõiki kursusi kogu kooliastmele ning kasutada valik- ja vabaainete lektoritena ka spetsialiste väljapoolt kooli.\nArvestused toimuvad kõikides õppeainetes, kusjuures arvestuse vorm on määratletud ainekavas. Iga kursuse alguses teavitab õpetaja õpilasi arvestuse vormist ja sisust.\nÜhes perioodis õpitakse 7 – 8 erinevat õppeainet, aastaringselt toimuvad kehalise kasvatuse ja praktikumide tunnid.\nPerioodõppe rakendus nõuab väga täpset õppeaasta ajalist planeerimist. Õppeaasta algul valminud üldtööplaani õppeaasta sees ettetulevaid muudatusi tuleb teha väga kaalutletult õppetöö ülima kontsentreerituse pärast.\nHTGs kehtivad Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt kehtestatud koolivaheajad v.a. suvine koolivaheaeg, mille alguse kehtestab vastavalt kooli taotlusele Tartu Linnavalitsus. Iga õppeaasta alguses arutab õppenõukogu läbi ja kiidab heaks kooli aastaplaani mis sisaldab ka perioodide, arvestuste ja järelarvestuste kuupäevalise jaotuse ning õppeaasta ürituste plaani.\nKursus, kursuste aastaplaan, tund\nKooli õppekava ühik on kursus. Õppeained on jaotatud kursusteks. Arvestuslikult on kursuse pikkus 35 tundi kestvusega 45 minutit (s.o 35 x 45 = 1575 minutit). Arvestades HTGs rakendatud õppesüsteemi eesmärke ning koolis õppivate noorte vanust, on alates 2012.a. sügisest õppetunni pikkus 75 minutit ning kursuse pikkus seega 21 õppetundi (21 x 75 = 1575 minutit). Koolis rakendatud töökorralduse puhul toimub seega iga nädal viie 45minutilise tunni asemel kolm 75minutilist tundi. Õppetund on õppekorralduse põhivorm. Õppetunnid toimuvad koolis või väljapool kooli ekskursiooni, õppekäigu või praktilise tööna.\nPerioodi vältel toimuvad kõikides õppeainetes (v.a kehaline kasvatus ja praktikumid) igal nädalal kolm ainetundi. Tunniplaani tasakaalustamiseks toimuvad nn kahetunnilised kursused. Kursuste aastaplaani koostamine s.t kursuste jaotamine perioodidesse toimub iga õppeaasta algul. Jaotamisel arvestatakse\nolümpiaadide piirkondlike- ja lõppvoorude toimumise aega;\nreaal- ja humanitaarainete vahelist tasakaalu;\nIgapäevase koolitöö korralduse põhialus on tunniplaan, millega on määratletud tundide arv ja järjekord õppepäevadel. HTGs kasutusel oleva perioodõppe puhul muutub tunniplaan viis korda aastas, iga uue perioodi alguses.\nPerioodide tunniplaanid koostatakse vastavalt kursuste aastaplaanile.\nArvestused toimuvad arvestuste nädalal vastavalt õppealajuhataja poolt koostatud plaanile.\nArvestuse ebaõnnestumise korral on õpilasel õigus sooritada järelarvestus. Arvestuste kord on heaks kiidetud kooli õppenõukogu poolt.\nÕppeaasta periodiseerimine, ainekursuste süsteemi rakendamine ja kooli hindamisreeglite kasutusele võtmine on loonud vajaduse kooli oma dokumentide vormi jaoks. HTGs on kasutusel\nõpinguraamat kursuste läbimise ning ainetes edasijõudmise kajastamiseks.\nStuudium on kooli elektrooniline andmebaas, kuhu sisestatakse õpilaste üldandmed, puudumised, kursusehinded, kooliastme- ning eksamihinded. Õpilase koolist lahkumisel viiakse andmed elektroonilisse arhiivi.\nSamuti sisaldab Stuudium õpetaja päevikut, kooli kalenderplaani, ruumide broneerimise võimalust, aine- ja kursusepassid.\nõpilaskaart Sellele märgitakse õpilase üldandmed, kolme õppeaasta kursusehinded, kooliastme- ning eksamihinded. Koolist lahkumisel annab õpilane kaardile allkirja kooli toodud dokumentide ning lõpetamisel lisaks ka lõputunnistuse ja hinnetelehe kättesaamise kohta. Iga õppeaasta lõpus köidetakse arhiveerimiseks koolist lahkunud õpilaste kaardid ühtseks õpilasraamatuks. Õpilaskaardi täitmise eest vastutab klassijuhataja.\n2.6. HTG tunnijaotuskava\nHTG õppeplaani ülesehitusel on lähtutud põhimõttest:\nRiiklikus õppekavas ettenähtud ainekursustele on lisatud humanitaar-, loodus- ja reaalsuunda kujundavate õppeainete kursused.\nÕpilane, olles kooli astudes valinud õppesuuna, on kohustatud läbima riikliku õppekava kohustuslikud kursused ning kõik kooli poolt ette nähtud õppesuunda kujundavad kursused.\nÕppetööd toetavad osavõtt mitmesugustest projektidest, teiste õppeasutuste poolt korraldatud kursustest ning kooli huvitegevus.\nHugo Treffneri Gümnaasiumi lõpetab õpilane, kes on läbinud vähemalt 96/98 kursust.\nIgale lennule koostatakse oma tunnijaotuskava õppeaja alguses (10. klassis) lähtudes riikliku õppekava nõuetest, kooli tunnijaotuskavast ning pedagoogilise kaadri võimalustest.\ninglise keel (B)*\nprantsuse, saksa ja vene keel (B)\nsaksa või prantsuse keel (A)\ninformaatika/joonestamine (~ ½ klassi)\n* õpilasel on võimalus valida pärast seitsme kursuse läbimist loobuda A-võõrkeele õppimisest ja valida sobivad kursused vabaainete hulgast\n** kooli astumisel on võimalus humanitaarsuunas õppijatel valida, kas õppida laia või siiski ka kitsa matemaatika (8 kursust) programmi alusel. Selgitus allpool.\nVõõrkeelte õpetamisel on arvestatud, et erinevatest koolidest HTGsse õppima asunud õpilased saaksid jätkata põhikoolis alustatud võõrkeelte õppimist. Koolis õpetatakse põhikooli baasil inglise, prantsuse, saksa ja vene keelt. Kahe võõrkeele õppimine tunnijaotuskavas ettenähtud mahus on õpilastele kohustuslik. Humanitaarharus on õpilastel kohustus läbida saksa või prantsuse keele algkursus.\nHumanitaarsuuna valinud õpilased saavad gümnaasiumi astudes teha valiku, kas õppida matemaatikat kitsa või laia programmi järgi. Õppegrupp avatakse, kui soovi avaldab vähemalt 32 õpilast.\nKitsa ja lai matemaatika programm erinevad nii aine mahu, sisu kui käsitluslaadi poolest.\nKitsa matemaatika (8 kursust) eesmärk on õppida aru saama matemaatika keeles esitatud teabest, kasutada matemaatikat igapäevaelus erinevates olukordades. Kuna kitsa matemaatika kursusi on vähem kui laia matemaatika kursusi, võimaldab see kitsa matemaatika suuna valinud õpilastel valida rohkem vabaainete kursusi.\nÜhe tehnoloogia-alase kursuse läbimine on loodus- ja reaalharu õpilastele kohustuslik. Loodussuuna õpilastele on kohustuslik toiduainete tehnoloogia kursuse läbimine.\nReaalharus asendab kursust osavõtt füüsika, matemaatika, informaatika või keemia olümpiaadikursusest (teoreetiline ettevalmistus ja aktiivne osalemine eelnimetatud õppeainete olümpiaadidel).\nKonkreetse tehnoloogiakursuse programm koostatakse iga õppeaasta III perioodi alguseks, kursuseid viivad läbi HTG õpetajad ning Tartu ülikooli ja Eesti Maaülikooli õppejõud.\nPraktikumid ja õppelaagrid\nHumanitaarsuuna õpilastele toimub humanitaarpraktika 11. ja 12. klassis HTG õpetajate juhendamisel. Õpilastel tuleb osa võtta Vargamäe laagrist, Viljandi Kultuurikolleži külastusest, Tammsaare päeval toimuvatest konverentsidest ning välipraktikast.\nLoodussuuna 10. kassi keemia praktikum viiakse HTG keemia laboris HTG õpetajate juhendamisel. Bioloogia aastaringseid praktikume juhendavad Tartu ülikooli õppejõud ning praktikumide läbiviimiseks kasutatakse võimalusel ka TÜ praktikabaase. Välipraktikumid 10. ja 11. õpilastele toimuvad tunnivälisel ajal juunikuus.\nReaalsuuna füüsika praktikumid toimuvad vastavalt tunniplaanile kooli ja Tartu Ülikooli füüsika laboratooriumites HTG õpetaja juhendamisel.\nMatemaatika praktikume juhendavad HTG õpetajad ning praktikumid toimuvad vastavalt tunniplaanile.\nLisaks õppekavas fikseeritud praktikumidele viiakse läbi õppelaagreid reaal- ja/või humanitaarainetest enam huvitatud õpilastele ning kooli segakoori lauljatele ja rahvatantsijatele. Koolimajas läbiviidavad laulu- ja tantsulaagrid ning koolilehe toimetuse õppepäevad planeeritakse kooli aastaplaanis.\nReaalharu õpilaste seas on populaarsed matemaatikahuviliste laagrid, kus lisaks oma kooli õpetajatele jagavad teadmisi ka külalisõppejõud ja vilistlased. Suuremateks olümpiaadideks valmistumiseks korraldavad füüsika, keemia ja matemaatikaõpetajad ühise õppelaagri.\nSügispoolaastal toimub õppelaager humanitaarsuuna õpilastele kolme kooli kohtumiseks ettevalmistamiseks. Õppelaagri lektoriteks on õpetajate kõrval teadlased ja tuntud ühiskonnategelased.\nKooli eesmärgiks on õpilaste individuaalsete valikutega kursusesüsteemi rakendamine, kus õpilane saab huvipakkuvate valik- ja vabaainete kaudu intellektuaalseid võimeid ja võimekust arendades oma haridusteed süstemaatiliselt kujundada või vajadusel läbida õppekava talle sobivas tempos. Kool toetab igati õpilaste individuaalsete õppeplaanide koostamist, õpilase kujunemist iseseisvaks õppijaks.\nIga õpilane võib HTGs õppides koostada oma õppeplaani. Kui õppesuuna programm ei vasta õpilase soovidele, on tal võimalik täiendada seda, valides pakutavate valik- ja vabaainete kursuste hulgast juurde just neid ainekursusi, mis teda huvitavad või on õpingute jätkamise seisukohalt vajalikud. Valikuid tehes kaasneb ka vastutus otsuste realiseerimise eest.\nIndividuaalse õppeplaani, mille koostab õpilane valik- ja vabaainete kursuste abil, täitmist jälgib õpilane ise, klassijuhataja selle üle kontrolli ei pea, samuti ei ole vaja seda kinnitada õppenõukogul.\nLisaks õppeplaanile, mille õpilane koostab valik- ja vabaainete kursuste baasil, on HTG õpilasel võimalus taotleda ka individuaalset õppeplaani kohustuslike kursuste läbimise osas. Samuti võib põhjendatud otsuse korral õpilane asendada mõne kooli õppekavas oleva õppeaine (mis ei ole riikliku õppekava õppeaine) samas mahus talle vajaliku või meeldiva õppeainega vabaainete hulgast.\nSelleks tuleb õppenõukogule esitada vastavasisuline taotlus.\nKooli poolt pakutud või õpilase avalduse alusel taotletud individuaalset õppekava rakendatakse juhul kui\nõppeprogrammi suhtes on põhjendatud erisoovid (näit. õppeperioodi keskel teistest koolidest või välismaalt õppima tulnud või välismaale õppima suunduv õpilane, jm.);\ntervislikel põhjustel ei ole võimalik läbida ettenähtud kursuseid õigeaegselt või teiste õpilastega samas tempos;\non tekkinud vajadus õppeaja pikendamiseks. Õpilase taotluse või kooli poolt pakutud individuaalse õppeplaani alusel õppimise puhul koostab õpilasele õppeplaani õppealajuhataja.\nKlassijuhataja teavitab individuaalsest õppeplaanist lapsevanemaid ning jälgib selle täitmist.\nVabaainete kursused moodustavad terviku ning ei ole üldjuhul ühegi kohustusliku aine- või kursuse lisa s.t ei nõua otseselt ühegi kohustusliku kursuse eelnevat läbimist. Vabaainete kursuste läbiviimiseks moodustatakse klassidevahelised õpperühmad. Kursused jagunevad:\nsilmaringi laiendavad kursused\npõhiaineid süvendavad kursused.\nVabaainete kursustel osalemine on õpilastele vabatahtlik. Kursuste tutvustuse, toimumise plaani ning registreerumise korra arutab iga õppeaasta alguses läbi ning kiidab heaks õppenõukogu.\nGümnaasiumi lõpetamiseks peab HTG õpilane olema läbinud riikliku ja õppesuunda kujundavad kohustuslikud kursused ning vabaainete kursused omal valikul, kokku vähemalt 96 kursust ning sooritama riigieksamid eesti ja võõrkeelest, matemaatikast, koolieksami ning uurimis- või praktilise töö.\nKooli lõpetamiseks on õpilasel kohustus sooritada eesti ja võõrkeele ning matemaatika riigieksam ja üks koolieksam. Riigieksamite läbiviimise tingimused ja kord on kehtestud haridus- ja teadusministri määrusega 17.09.2010, nr.59. Koolieksami tingimused ning läbiviimise kord sätestatakse kooli laiendatud juhtkonnas. Koolieksami juhend .\nKooli lõpetamiseks on õpilasel kohustus sooritada uurimis- või praktiline töö. Nõuded uurimis- või praktilise töö sooritamiseks sätestab kooli laiendatud juhtkond. HTG õpilaste uurimis- ja praktilise töö juhend asub HTG veebilehel õppematerjalide all ..\nÜlekoolilised ja koolidevahelised projektid\nHugo Treffneri Gümnaasiumis lähtutakse ülekooliliste ja koolidevaheliste projektide kavandamisel eelkõige kooli põhieesmärkidest ja traditsioonidest, kuid ollakse avatud ka uuele. Sellest lähtudes:\nosavõtt nimetatud tegevustest on õpilastele vabatahtlik ja toimub vastavalt projekti, olümpiaadi, võistluse või konkursi juhendile ja korrale. Nimetatud tegevusi juhib juhtkonna poolt kinnitatud olümpiaadide koordinaator ja arendusjuht;\nülekooliliste ja koolidevaheliste projektide, olümpiaadide, konkursside, võistluste läbiviimine toimub vastavalt väljakujunenud traditsioonidele;\nuutest projektidest osavõtu ja traditsioonilistest loobumise otsustab kooli pedagoogiline kollektiiv;\nnii ülekoolilised, kui ka kooli piire ületavad üritused kavandatakse kooli aastaplaanis.\nKool toetab igati projektides, olümpiaadidel, konkurssidel jm. õpilase enesearendamise ja ühtlasi kooli esindamisega seotud tegevust ning osutab igakülgset kaasabi vastavalt võimalustele ja vajadustele.\n2.7. Hindamise korraldus\nÕpilased võtavad võimetekohaselt osa oma õppimise eesmärgistamisest, kavandamisest ja hindamisest. Õppe- ja kasvatusprotsessi käigus õpivad õpilased:\nHindamise eesmärgiks HTGs on:\nSamas saavad õpilased, õpetajad ja lapsevanemad tagasisidet õppimise tulemuslikkuse kohta ning suuniseid edaspidiseks. HTGs hinnatakse nii õpilase teadmiste taset kui ka arengut. Oluliseks peetakse teadmiste ja oskuste rakendamisel üles näidatud iseseisvust ja loomingulisust.\nHTG õpetajal on õigus töötada välja oma süsteem õpilaste hindamiseks lähtudes HTG hindamisjuhendi nõuetest. Õpetaja on kohustatud iga kursuse alguses õpilastele selgitama, kuidas kujuneb selle kursuse hinne. Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilaste hindamise korra on läbi arutanud ning heaks kiitnud kooli õppenõukogu.\n2.8 Õpilaste õpiabi ja nõustamine\nHTGs on loodud süsteem õpilastele koolisüsteemi tutvustamiseks, õpiabi osutamiseks ning kutse- ja karjäärinõustamiseks.\nKuna HTGs on rakendatud kursusepõhine perioodõppega õppesüsteem, vajavad õpilased kooli astumisel põhjalikku selgitust õppekava ülesehituse ja õppekorralduse ning tulemuste hindamise kohta.\n10. klassi õpilastele selgitavad koolis kehtivaid reegleid klassijuhataja, aineõpetajad ja õppealajuhataja;\nigal esmaspäeval (v.a. arvestuste nädalad ja koolivaheajad ) ilmub kooli infoleht "HTG info", mis on loetav kooli kodulehelt  ning õpilasstendilt.\nkursused nõrgemate teadmistega õpilaste tarvis. Abistavate kursuste loetelu ja toimumise aeg kinnitatakse iga õppeaasta alguses õppenõukogu poolt.\nvõimalus võimekamatel õpilastel osaleda erinevateks aineolümpiaadideks ettevalmistamise nn meistriklassi kursustel. Kursuste loetelu ja toimumise aeg kinnitatakse õppenõukogu poolt iga õppeaasta alguses;\nindividuaalse õppekava koostamise erinevad võimalused;\nõpetajate konsultatsioonitunnid toimuvad individuaalselt kokkulepitud ajal.\ntäiendavad konsultatsioonid aineõpetajatelt;\nindividuaalne abi ja konsultatsioonid kooli psühholoogilt;\nKutse- ja karjäärinõustamine\nKoolis läbiviidava kutsesuunitlustöö eesmärgiks on teadlikult juhendada õpilaste kutsealast ettevalmistust valikute tegemiseks. Kutse- ja karjäärinõustamine sisaldab õpilaste enese-analüüsioskuste arendamist, õppimisvõimaluste ja –tingimuste tutvustamist, informatsiooni erinevate töövaldkondade kohta. Karjäärinõustamine annab võimaluse õpilastel pikema aja jooksul tegelda oma tuleviku planeerimisega.\nKool kui mõjutaja integreerib erinevaid koolikorralduslikke tegevusi ja loob õppimiskeskkonna, mis toetab õpilaste igakülgset arengut, nende informeeritust ja toimetulekut elus/töömaailmas. Kutse- ja karjäärinõustamine on käsitletav kui osa isiksuse nõustamisest. Karjääri- ja kutseplaneerimist teostatakse läbi õppetundide ning lisaks ka praktikumide, õppeekskursioonide, erinevate lektorite esinemiste jne.\nkutseinformeerivad ekskursioonid ja külastused õppeasutustesse ja töökohtadesse;\nkülalislektorite ja üliõpilaste esinemine erinevate õppimis- ja tegevusvaldkondade tutvustamiseks;\nkutseinformatsioonimaterjalide (kõrgkoolide teatmikud, vastuvõtutingimused, abimaterjalid karjääriplaneerimiseks jm) hankimine ja eksponeerimine kooli raamatukogus;\nõpilaste teavitamine Tartu Kutsehariduskeskuse poolt pakutavatest nõustamisteenustest.\nHugo Treffneri Gümnaasiumi tunniväline tegevus tuleneb kooli traditsioonidest, missioonist ja eesmärkidest.\nTunnivälise tegevuse eesmärgiks Hugo Treffneri Gümnaasiumis on õpilaskonna ühtekuuluvustunde tekitamine, kooli “vaimu” hoidmine ning õpilaste vaba aja sisustamine meelepärase ja arendava tegevusega.\nHTG väärtustab oma kooli traditsioone, mis on kujunenud koolipere aastatepikkuse ühistööna. Välja on kujunenud järgmised aastaringsed traditsioonilised ühisüritused:\nõpilaste ja õpetajate ühine sügispiknik Tartu lähedal looduskaunis kohas;\n10. klasside tutvumisõhtu;\nkooli aastapäeva aktus, kuhu kutsutakse ka kooli endised õpetajad;\nkooli aastapäeva ajal toimuv spordinädal õpilastele ning vilistlasturniir korvpallis;\niga-aastane viie kooli kohtumine reaalainetes. Alguse sai üritus 1965.a. Meie kooli õpilastele pakuvad reaalainetes konkurentsi Viljandi Carl Robert Jakobsoni nim. Gümnaasiumi, Nõo Reaalgümnaasiumi, Tartu Miina Härma Gümnaasiumi ja Tartu Tamme Gümnaasiumi õpilased;\nKOKOKO – kolme kooli - Tallinna 21. Keskkooli, Pärnu SÜTEVAKA Humanitaargümnaasiumi ja meie kooli humanitaarsuuna õpilaste kokkusaamine;\nA. H. Tammsaare päev 30. jaanuaril. Päev, mil sündis suurkirjanik. 30. 01. 1958.a. anti koolile ka A. H. Tammsaare nimi (01.09.1990.a. taastati kooli ajalooline nimi);\nEesti Vabariigi aastapäeva aktus, kus toimub aineolümpiaadide võitjate autasustamine;\nkevadkontsert kooliperele, lastevanematele ja endistele õpetajatele;\nviimase koolikella aktusega saadetakse abituriendid lõpueksamitele;\n25. 05. 1997. a. avati Hugo Treffneri ausammas Emajõe kaldapealsel. Monument ei ole püstitatud mitte üksnes markantsele koolimehele, vaid see on ausammas eesti haridusele, eesti õpetajale;\n12. kl. lõpuõhtu on lõpetanute vastuvõtt HTG rohkearvulisse vilistlaskonda.\nTähtpäevalistel üritustel on oma kindel koht kooli oma näo kujundamisel:\nõpetajate päeva üritused korraldab kooli õpilasomavalitsus;\njõulupidu õpilastele ja õpetajatele;\nsõbrapäeval peetakse meeles kõiki häid kaaslasi ja sõpru;\nemakeele päeva tähistame rõhutamaks eesti keele ja kultuuri hoidmise ja edasikandmise tähtsustamise vajadust;\nnaljapäev 1. aprill, kus õpilastele esinevad õpetajad;\nlõpuaktused 10.-11. klassidele koolis ning 12. klasside lõpetajatele Vanemuise kontsertsaalis.\nViis korda õppeaastas ilmuv kooli ajaleht "Miilang"\nKooli kirjanduslik almanahh "Sulesepad" ilmub kolmeaastase intervalliga\nKooli ajalooraamat “Treffoonia”.\nKoolipäevad ei lõpe viimase õppetunniga. Õpilastel on võimalik osaleda järgmistes huviringides:\nkooli segakoor Anima\n2.10. Õpetajate ainealane tegevus ja täiendkoolitus\nAineosakonnad ja arengukava töörühmad\nÕpetajate ainealaseks tegevuseks on koolis moodustatud alljärgnevad osakonnad:\nKõik õpetajad kuuluvad osakondadesse vastavalt koolis õpetatava(te)le aine(te)le.\nAineosakonna tööd juhib osakonna juhataja, kes määratakse juhtkonna poolt ametisse kaheks aastaks. Osakondade juhatajad koos kooli juhtkonna (direktor, õppealajuhataja, arendus-, huvi- ja infojuht) ja olümpiaadide koordinaatoriga moodustavad laiendatud juhtkonna, kes koguneb õppeaasta jooksul süstemaatiliselt nõupidamistele, kus\narutatakse läbi kooli õppe- ja kasvatustegevust puudutavad küsimused;\npüstitatakse kooli lühiajalised (õppeaastate kaupa) eesmärgid;\nvõetakse seisukoht strateegiliste otsuste kohta, mis esitatakse kinnitamiseks õppenõukogule.\nKõik kooli laiendatud juhtkonnas käsitlemisele tulevad küsimused arutatakse eelnevalt läbi juhataja eestvedamisel osakondades toimuvatel nõupidamistel.\nLisaks kuuluvad kõik õpetajad kooli arengukava töörühmadesse, mille tegevuse eesmärk on:\nkooli arengukava elluviimise toetamine ja kaasaaitamine;\nkooli õppekavaarendus ja õppekava tasakaalustamine;\nõpetajate arenguprogrammi elluviimine;\nõpetajate vahelise koostöö arendamine.\nÕpilase arengu mõjutamisel on tähtis roll aineõpetajate kõrval ka klassijuhatajal.\nHugo Treffneri Gümnaasiumis on klassijuhatajad koondunud nn klassijuhatajate kogusse, keda juhib juhtkonna poolt iga õppeaasta algul määratud klassijuhatajate kogu vanem. Kogu kokkusaamised toimuvad vastavalt vajadusele, kuid kindlasti toimuvad töökoosolekud augusti kuus, enne õppeaasta algust ning alati vahetult enne lastevanemate koosolekuid.\nTöökoosolekutel vahetatakse kogemusi, planeeritakse ühistegevusi erinevate klasside vahel ning viiakse läbi vajalikke koolitusi.\nÕpetajate täiendkoolituse korraldus ja enesetäiendamine\nÕpetajate täiendkoolituse organiseerimisel ja korraldamisel lähtume OÜ OM Arenduse poolt koostatud “HTG õpetajate kompetentsimudelist” ja “HTG õpetajate arenguprogrammist“.\nSellest lähtuvalt toimub:\nkõigile õpetajatele täiendkoolitus koolivaheaegadel vähemalt 6 päeva õppeaastas;\nsisekoolitus valdavalt oma õpetajate poolt organiseerituna 4 -5 korda õppeaastas.\nKool tagab ainealase ja metoodilise täiendkoolituse (õpikukursused, uute ainekavade rakendamisega seonduvad kursused jne.) iga õpetaja vajadustest lähtuvalt, kusjuures koolituse aja, teema ja vormi otsustab õpetaja ise. Ainealase ja metoodilise täiendkoolitusena käsitletakse ka\nkoolidevahelisi projekte õpilaste olümpiaadideks ja konkurssideks ettevalmistamiseks;\nerinevatelt kursustelt saadud kogemuste jagamist aineosakondades;\nesinemist loengutega vabariigi õpetajatele;\nosavõttu riigieksamitega seonduvatest kursustest.\n2.11. Kooli enesehindamine\nHTG kui organisatsiooni juhtimisel on oluline saada pidevat tagasisidet selle kohta, kuidas saavutatakse püstitatud eesmärgid ning millised on tegevuse tulemused. Vajadus kooli töö tulemuste hindamise metoodika järele on kasvanud seoses suurema vastutuse ja otsustusõiguse andmisega koolile. Kasutame eesmärkidest lähtuvat ja tulemustel põhinevat hindamist.\nEesmärkidest lähtuv hindamine:\nmääratakse tegevuse eesmärgid ning jagatakse need vahe-eesmärkideks;\nlepitakse kokku eesmärgile jõudmise vahendites ja meetodites;\neesmärgid muudetakse tegevusteks;\nkogutakse vajalikke andmeid ja analüüsitakse neid;\nhindamistulemusi mõõdetakse ja tulemusi võrreldakse eelnevalt seatud kriteeriumidega;\nanalüüsitakse tulemusi, tehakse järeldused ning võetakse vastu edasist arengut puudutavad otsused.\npõhineb tulemuseesmärkidel ja kokkuleppel;\nrõhutab tegevuse tulemusi ja nende eest tunnustamist;\nnõuab nii iseregulatsiooni kui ka tulemusjuhtimist, samuti enesehindamist;\neeldab pidevat hindamist;\neeldab ka protsessihindamist.\nKriteeriumid kooli enesehindamiseks kinnitab kooli direktor.\n2.12. HTG õppekava uuendamise kord.\nÕppekava pole staatiline, vaid muutuv ja arenev.\nKooli õppekava arenduse üldjuht on direktor, kes delegeerib ülesandeid juhtkonna liikmetele ja õpetajate töörühmadele.\nAinekavade arenduse juhtideks on vastavate osakondade juhatajad, kes delegeerivad ülesandeid vastava aine õpetajatele.\nKord kahe kuu jooksul toimuvad kooli uuendustele ja muutustele pühendatud juhtkonna laiendatud koosolekud, kus osalevad lisaks juhtkonna liikmetele kõik osakondade juhatajad. Koosolekutel vaadatakse läbi kooli komplekteerimise põhimõtted, tehakse ettepanekuid õppekava muutmiseks, täiustamiseks jm.\nKooli õppekava arendustööst on võimalik osa võtta kogu HTG töötajaskonnal vähemalt üks kord aastas korraldatavatel õppekava arendusega seotud seminaridel.\nSource URL: https://www.htg.tartu.ee/oppekava


Nädala sündmus: Praha kevad - Eesti Ekspress\nTšehhi filmi uus laine tõi 1960. aastatel riigi rahvusvahelise tähelepanu keskmesse.\n„KIRIKAKRAD“: Vera Chytilová julgelt eksperimentaalne, absurdne, sürreaalne ja feministlik film keelati Tšehhoslovakkias kohe pärast valmimist ära.\nTeosed said ridamisi festivaliauhindu, neid saatis kriitikute ja publiku soosing. Läänemaailma köitis filmide juures nende atmosfäär, lihtne igapäevaelu vaatlus ja peen huumorimeel, mida vahel sotsiaalse satiiriga vürtsitati. Huumoriga pikitud eluvaatluste kõrval oli aga teinegi traditsioon, millest ohtralt inspiratsiooni ammutati. Selleks olid 1930. aastate Tšehhoslovakkia avangardistlikud ja sürrealistlikud liikumised, mis olid nii natside kui kommunistide juures põlu all. 1960. aastate vabamas õhkkonnas sai traditsioon uue elujõu.\nJan Němeci 1966. aastal valminud „Peost ja külalistest“ on kafkalikust atmosfäärist kantud sürreaalne mõistulugu, must komöödia ühiskondlikust survest ja konformsusest. Vera Chytilová „Kirikakrad“, mis valmis samal aastal, oli aga ilmselt kogu aastakümne radikaalseim film nii sisult kui vormilt. Jaromil Jireši „Valerie ja tema imede nädal“ ja František Vláčili „Marketa Lazarova“ ammutasid aga ainest otseselt sõjaeelsetelt autoritelt ja on mõlemad erakordse pildikeelega teosed. Tšehhi kuulsaima sürrealistliku poeedi Vítězslav Nezvali romaanil põhinev „Valerie ja tema imede nädal“ on gootihorrori ja erootikaga pikitud lugu teismelise tütarlapse seksuaalsest ärkamisest. Unenäolise süžee raskestitabatavuse korvavad enam kui küllaga ülikaunid sümboliterohked kaadrid, mis kauaks meelde jäävad. Ka Vladislav Vančura avangardsel romaanil põhinev „Marketa Lazarova“ on ebatavaline visuaalne saavutus. Ühtaegu painavad ja lummavad kaadrid, milles keskaegsed klannid omavahel asju klaarivad, on andnud ainest öelda filmi kohta, et see oleks justkui Ingmar Bergmani ja Alejandro Jodorowsky filtriga „Troonide mäng“.\nFilme näeb 8.–10. juunini Tartu Elektriteatris toimuvatel Tšehhi uue laine filmipäevadel.\nSiim Angerpikk on Tartu Elektriteatri meeskonnaliige, kes kuulub näitleja ja lavastajana ka Tartu Uue Teatri loomingulisse ringkonda.\nVarasemalt on Siim korraldanud ja valinud filme Tartu Maailmafilmi festivalile.


Instituudi juhataja ja koolitaja Marina Eberth jagab meiega oma sügise kirkaimat kultuurielamust valgusfestivalilt Lux Matrix.\nTallinna vanalinna Ladina kvartalis toimus septembri lõpus Valgusfestival. Mina sain sealt elamuse, mis jääb pikaks ajaks hinge ja silme ette. Sattusin festivali avamisele juhuslikult. Avastasin 18.septembri hommikul, et olin Disainiöö avamise maha maganud. Järjekordselt. Samal õhtul astusin kodust välja sooviga\nAutor Marina Paula Eberth|20. oktoober 2015|Instituudist, Psühholoogia|0 Kommentaari\nAutor: Kadrin Karner\nInimesed saavad oma keha ja meelt ise juhtida, olla seeläbi ise oma elu peremehed, mitte lastes end tõugata ja tõmmata ümbritsevast ja ümbritsevatest, väidab holistika ehk õpetus terviklikust inimkäsitlusest.\n„Iga inimene on omamoodi ja eriline, teist sellist pole olemas. Igaühest võib saada tema, oma parimal võimalikul moel,“ rääkis Holistika Instituudi juhataja Marina Paula\nAutor Marina Paula Eberth|29. september 2015|Instituudist, Psühholoogia|0 Kommentaari\nLaupäeval tulid lapsed oma peredega külla ja ma valmistasin õhtusöögi. Meie pere söögieelistused on aja jooksul muutunud. Praegu sööb meie pere hea meelega lihtsat toitu, mis on valmistatud puhastest ja värsketest toiduainetest. Kunagi tegin keerulisi roogi, kus oli palju erinevaid maitseaineid sees, aga lapselapsed pole veel selles eas, et taolisi\nAutor Marina Paula Eberth|18. august 2015|Keha, Tervis|0 Kommentaari\nViimaks ometi kauaoodatud puhkus! Viimased nädalad olid eriti pingelised, aga tööl sai kõik vajalik lõpetatud, toalillede kastja ja kassi toitja leitud, pesu pestud ja kodu korda. Viimasel ööl saatsid viimaseid e-kirju ja pakkisid kohvreid ega maganud silmatäitki. Kõik ikka selle nimel, et saaks rahuliku südamega ära sõita ja puhata. Puhkuse esimesel päeval\nAutor Marina Paula Eberth|20. aprill 2015|Artiklid, Keha, Psühholoogia, Tervis|0 Kommentaari\nKuuleme sageli, et kõigi meie probleemide lahendus on „armasta iseennast!” Tegelikult pole seda sulle kunagi õpetatud. Sa oled lihtsalt jälginud elu ja õppinud täpselt seda, mida elu on sulle armastusest näidanud. Vaadeldes elu enda ümber, oled näinud, kuidas inimesed armastavad ja kuulnud, mida nad armastusest arvavad. Juba lapsena oled teada saanud, et\nAutor Marina Paula Eberth|20. aprill 2015|Armastus, Artiklid, Psühholoogia, Tervis|0 Kommentaari


Sõbrad, Capoeiragem!: Puhta pidu ju\nAastal 2000 tegin vastloodud grupile Berimba mingil hea põhjusel pepsivärvides logo. Ekslikult sai arvatud, et nii kirjutatakse puud, millest tehakse berimbausid. Praeguseks on seda kahtlast sõna jäänud kasutama ainult R Tallinnas.\nTeine pilt on V-Maarjast, kus sama aasta suvel käis suht tihe harjutamine. Mina paremal (olin talla millegi otsas katki tõmmanud, sellest sokid).\nÜhesõnaga, tahtsin öelda, et möödas on 10 a meie esimestest katsetustest capoeiras. Nii roosiline kui see algus ka ei olnud, on mul hea meel, et Only the Strongist inspireeritud ajad on möödas ja nüüd inspireerib vähemalt mind rohkem see, mida reaalsusel pakkuda on. Eesti capoeira-reaalsusega tuleb veel tööd teha, aga arvestades meie piiratud võimalusi, on meil minu arust hästi läinud. Tänud teile, kes te olete ühel või teisel ajal oma osavõtuga kaasa aidanud. Mul on hea meel, et ma ei pea enam kõigi eest ette kujutama, mis capoeira on - neile, kes on otsustanud minu tegemistega mitte kaasa minna, võib jääda oma arvamus ühtsest capoeirast, aga mina näen capoeirat kui võimalust otsida oma identiteeti, oma mängu ja omi ideaale, mida soovi korral võib piisava aja pärast rodasse kui testkeskkonda teistega kokku panna. Olen muide kuulnud, et capoeiristadel on suured egod, nii et sel puhul aitab minu arust ainult mõistlike inimeste vahel kokkuleppele jõudmine.\nKui ma viimasel ajal ka olen capoeira Angolat rohkem esile tõstnud, siis tuleneb see kahest aspektist: minu isiklikest veendumustest, mis on aja jooksul õnneks muutunud, ja angola kui (veel) marginaalsema capoeira-stiili vajadusest võita enamat populaarsust. Kirjutasin 'veel'i sulgudesse, kuna 10 a jooksul olen näinud, kuidas nt meie põhjanaaber (ja eeskuju capoeiras) Soome on hakanud ühe rohkem kalduma angola-stiili poole. Suuremates linnades on capoeirakoolide suhe angola kasuks üldistatult selline: Helsingi 4:2, Turu 2:1. Helsingi 4-st angolagrupist 3 on välja kasvanud kunagi grupis Senzala tegevatest olnud inimestest. Janus värske allikavee otsijale ei saa tee peal kokakoola joomist pahaks panna. Kes tahab, võib Eestiga paralleele tõmmata.\nMa olen üldiselt rahul, et olen aastate jooksul mingeid võimalusi Eestis capoeira proovimiseks loonud. Nii nagu varem, nii pakun ka aastal 2010 seda, mis endale meeldib, ei tee asja raha ega aitähi eest, vaid enda ja oma inimeste lõbuks. See omakorda ei tähenda, et ma ei tunnetaks vastutust selle ees, mida teistele edasi annan.\nEi hakka seekord kulissidetagustel teemadel heietama, ehkki ühtteist oleks öelda alati. Mõnda varasemat liigsete emotsioonide ajel kirjutatud postitust võiks teisest küljest ka pisut kärpida, aga olgem ausad, tsirkus ei vaja tsensuuri. Eriti klounide eneste poolt.\nKui keegi peaks mõistatama selle kohta, mida Sven endast kui treenerist mõtleb, siis see on segu tahtest viia oma roda vähemalt mõistlikule tasemele, soovist igal võimalusel ennast täiendada ja mõnedest iseloomujoontest, millest igaühe eest ei pruugi just auhinda saada. Peaasi, et palk silmas liiga palju hoogu ei pidurdaks. Samas tuleb oma saba ikka aegajalt kergitada, et sellele peale ei astutaks.\nRohkem ei viitsigi praegu siin seda teksti punnitada. Ei tea, kas peaks mingit torti ka pakkuma.. Pakun parem lähemal ajal ühe ülevaatlikuma asja capoeira ajaloo kohta ja alustasin siin ka just ühe toreda ilukirjandusliku capoeiraloo tõlkimist, nii et ütleme, et saate seda ka ümmarguse aasta puhul. Ja mõne ladainha kaunistuseks pealekauba, kui midagi kõrva jääb.\nOlge siis tublid, õppige kodus laulud selgeks ja ärgem trennis looderdagem, sõbrad! :)\nPosted by Sven at 3/16/2010


Kuidas edasi, NATO? Vaade kirdetiivalt alliansi kohanemisele muutuvate oludega – Diplomaatia\nPublikatsioonid juuni 15, 2020\nNATO eelpaigutatud pataljonide sõdurid ootavad peasekretär Jens Stoltenbergi Tapa linnakus 6. septembril 2017.\nKüsitlused viisid läbi Michał Baranowski, Saksa Marshalli Fondi Varssavi kontori direktor; Linas Kojala, Ida-Euroopa Uuringute Keskuse direktor; Toms Rostoks, Läti Riigikaitse Akadeemia Julgeoleku ja Strateegiliste Uuringute Keskuse vanemteadur ning Kalev Stoicescu, Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse (RKK) teadur. Poliitikapaberit toimetas RKK kaitsepoliitika ja -strateegia programmi juht Tony Lawrence.\nNATO liikmesriikide juhid ootavad peasekretär Jens Stoltenbergilt alliansi järgmisel tippkohtumisel 2021. aastal ettepanekuid, kuidas tugevdada liidu ühtsust, tõhustada poliitilisi konsultatsioone ja liitlaste tegevuste koordineerimist ning suurendada NATO poliitilist rolli. Mõttetalgude toetamiseks kutsus peasekretär kokku 10-liikmelise ekspertide grupi. Vaid üks inimene 10st esindab neid 14 NATO liikmesriiki 30st, kes on NATOga liitunud alates 1999. aastast.\nIntervjueeritavate seisukohad olid lähedased ehkki mitte päris ühtelangevad. Üldiselt olid küsitletud ühel meelel, et NATO seisab silmitsi paljude ohtudega, millest mäekõrguselt kõige tõsisem on Venemaa. Vastusena peaks NATO keskenduma oma tuumülesande – kollektiivkaitse – tugevdamise. Samas tõdesid intervjueeritavad, et hädavajalik on ka tasakaalu säilitamine liitlaste erinevate julgeolekuhuvide vahel. Nad toetasid 360-kraadi lähenemise põhimõtet ning on valmis panustama ja toetama jõupingutusi teiste piirkondade ohtudega tegelemisel.\nNATO peaks keskenduma põhiülesannete täitmisele, milleks on kriisihaldamine ja ühine julgeolek. Nagu Covid-19 pandeemia osundas, tuleb NATO-l kohandada kriisihaldussüsteeme, et olla edaspidi paremini võimeline rahuldama tsiviilvõimude vajadusi koordineeritud toetuse järele suuremahuliste kriiside ohjamise korral liitlaste territooriumil.\nKüsitletud olid üldiselt ettevaatlikud NATO ülesannete ampluaa ja vastutusala laiendamise toetamisel. Nende arvates tuleks hinnata, kus NATO suudab oma võimete piire ületamata lisaväärtust pakkuda. Näiteks nägid nad NATO-l vaid tagasihoidlikku rolli Hiinast lähtuva väljakutse puhul. Samas toetasid nad alliansi üleilmse partnervõrgustiku edasist tugevdamist, eelkõige riikidega nagu Austraalia, Jaapan ja Lõuna-Korea; ning rahvusvaheliste organisatsioonide, iseäranis Euroopa Liiduga. NATO peaks jätkama lähinaabritele suunatud ühise julgeoleku alaseid jõupingutusi. Ehkki NATO edasine laienemine näib hetkel vähetõenäoline, peaks uks jääma kindlasti avatuks.\nIntervjueeritavad kõigist neljast riigist väljendasid muret pingeliste liitlassuhete ja USA juhtrolli vähenemise pärast. Pingete püsimise korral poleks ehk mõistlik arutleda NATO uue strateegilise kontseptsiooni üle. Samas, sisepinged leeveneksid, kui liitlased hakkaksid NATO-t senisest enam kasutama formaadina, kus arutada kõige erinevamaid julgeolekuküsimusi.\nTäismahus poliitikapaberi What next for NATO? Views from the North-East Flank on Alliance Adaption leiab RKK ingliskeelselt kodulehelt.\nKategooriates: PublikatsioonidSildid: Julgeoleku planeerimine, Kaitsepoliitika ja strateegia, Kaitsepoliitiline mõte, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO)


Ultraheli lüüs Lääne blotting - Hielscheri ultraheli\nWestern blot on analüütiline meetod spetsiifiliste valkude avastamiseks koehomogenaadi või rakuekstrakti proovis.\nWestern blot'i käitamiseks või ensüümi aktiivsuse mõõtmiseks on paljudel testidel vaja juurdepääsu rakkudega ümbritsetud materjalidele (nt valgud, DNA, rakusisemad fragmendid).\nSonikatsioon on usaldusväärne ja kergesti käsitsetav meetod kontrollitud rakkude häirete ja lüüsi jaoks.\nUltraheli raku häired\nKudede ja kultiveeritud rakkude proteiini ekstraheerimine on esimene samm paljude bioloogiliste, biokeemiliste ja analüütiliste meetodite (PAGE, Western blot, ELISA, mass-spektromeetria jne) või valkude puhastamiseks. Kõrge valgusisalduse saamiseks tuleb rakumaterjal ja -kud tõhusalt häirida / lüüsida. Kas taime- või loomset kude, ultrahelitöötlus on meetod rakulüsaadi valmistamiseks lihtne ja kiire.\nKiire & efektiivne\nkorratav / korratav\nImmunosastumisprotokoll lääne immunoblottimise jaoks\nLahuste valmistamiseks kasutage puhastatud vett nagu Milli-Q.\n1X fosfaatpuhverdatud soolalahus (PBS)\n1X rakkude lüüsi puhver: 20 mM Tris (pH 7,5), 150 mM NaCl, 1 mM EDTA, 1 mM EGTA, 1% Triton X-100, 2,5 mM naatriumpürofosfaat, 1 mM P-glütserofosfaat, 1 mM Na3VO4, 1 ug / ml leupeptiini\nTähtis: lisage 1 mM PMSF vahetult enne kasutamist.\n15 μl proteiin A + 15 μl IP-i jaoks piisab proteiin G, kuid see võib sõltuda teie primaarse antikeha ja proovi mahust. Võite kasutada ka eelnevalt segatud valgu A / G-agaroosi (nt küüliku IgG-d kärpida valku A ja hiire IgG-d valku G)\n3x SDS proovipuhver: 187,5 mM Tris-HCI (pH 6,8 25 ° C juures), 6% (mass / maht) SDS, 30% glütserool, 150 mM DTT, 0,03% (mass / maht) bromofenooli sinine\nB. Rakulüsaatide valmistamine\nKoguge rakud. Laadimata rakke mittenatuudistustingimustes, eemaldage söötmed ja loputage rakke üks kord jääkülma PBS-ga.\nEemaldage PBS ja lisage igale plaadile (10 cm) 0,5 ml jääkülma 1X raku lüüsi puhverlahust ja inkubeerige plaate jääl 5 minutit.\nTõmmake rakud plaatidele välja ja suunake mikrotsentrifuugi tuubidesse. Hoia jää.\nSegage kaks korda 10 sekundit jääkülma immunosadestamise puhvris (IP puhver: 50 mM Tris-HCl [pH 7,4], 150 mM NaCl, 5 mM EDTA, 0,1% NP-40 ja proteaasi inhibiitori segu). Ultraheli puhul kasutage VialTweeter või sondi ultrasonikaator nagu UP100H või Uf200 ः t on kõige sobivamad.\nTsentrifuugige lüsaate 15 000 g juures 10 minutit temperatuuril 4 ° C.\nSupernatant viiakse uude torusse. (Vajadusel võib lüsaati säilitada -80 ° C juures.)\nLisage supernatandile primaarne antikeha. Primaarse antikeha supernatanti inkubeeritakse kerge segamisega 1 tund temperatuuril 4 ° C. Primaarset antikeha lisatakse tüüpiliselt koguses, mis on 10 korda kontsentreeritum, kui seda kasutatakse western blot analüüsiks. (Võite alustada 1 ug 100 ui kohta.)\nSupernatanti inkubeeritakse seejärel veel ühe tunni jooksul võrdse koguse proteiin A-agaroosi (Invitrogen) ja proteiini G agaroosi seguga.\nAgaroosi pelleid pesta kolm korda IP-puhvriga. Seejärel ekstraheerige seotud valgud SDS-PAGE laadimispuhvriga, kuumutades seda 95 ° C juures 5 minutit.\nVõtke 200 μl rakulüsaati ja lisage primaarne antikeha. Inkubeerige õrnalt raputades öö jooksul 4 ° C juures.\nLisage kas proteiini A või G agarooshelmed (20 ui 50% helmeste suspensiooni). Inkubeerige õrnalt kiiget 1-3 tundi temperatuuril 4 ° C.\nMikrotsentrifuug 30 sekundit 4 ° C juures. Bakterit pesta 5 korda 500 μl 1x rakkude lüüsi puhvriga. Peske pesemisel jääl.\nResuspendeerige pellet 20 μl 3x SDS proovipuhvriga. Vortex, seejärel mikrotsentrifuugi 30 sekundit.\nKuumutage proovi temperatuuril 95-100 ° C 2-5 minutit ja mikrotsentrifuugi 1 minut 14 000 X g juures.\nProov (15-30 ui) pannakse SDS-PAGE geelile (12-15%).\nAnalüüsige proovi Western blotting abil.\nWestern blot analüüs ultraheligaatoriga UP50H\nKriebischi jt uurimisel kasutati järgnevat protokolli. (2011):\nKogu valk eraldati MC3T3-E1 rakkudest, mida töödeldi 1,25 (OH)2D3 (10-8 M) või sõiduk. Rakud lüüsiti puhvriga, mis sisaldas 50 mM Tris HCl, pH 8 (Sigma-Aldrich); 150 mM NaCl (Fisher Scientific); 0,1% naatriumdodetsüülsulfaat (SDS) (Fisher Scientific); 1% IGEPAL CA-630 (Sigma-Aldrich) ja 0,5% naatriumdeoksükolaat (Merck). Rakulüsaati töödeldi ultraheliga 2 x 10 s tsükli 1 ja amplituudiga 80 koos UP50H ultraheli protsessor (Hielscher, ultraheli tehnoloogia, Teltow, Saksamaa). Seejärel tsentrifuugiti materjali 10 min kiirusel 14 000 pööret minutis ja supernatanti kasutati western blottimise jaoks. 25 mikrogrammi valku keedeti proovipuhvris ja redutseerivas (Invitrogen) ja seejärel lahutati SDS-PAGE abil, kasutades 4-12% polüakrüülamiidgeeli (Invitrogen) ja viidi nitrotselluloosmembraanile (GE tervishoiuteenus). Membraan blokeeriti 1 tund TBS-iga (10 mM Tris-HCI, pH 7,6; 150 mM NaCl), mis sisaldas 1% kaseiini (Sigma-Aldrich) ja 1% Tris (1 M). Pärast blokeerimist inkubeeriti membraani vähese segamisega 4 ° C juures esmase antikehaga (küülik inimesevastane CBS 1/500, mis töötati välja prof. R. Banerjee laboris, Ann Arbor, MI, USA). Inkubeerimine mädarõika peroksüdaasi (HPR) konjugeeritud sekundaarse antikehaga (Dako) viidi läbi 1 tund toatemperatuuril. Kõik blottid töötati välja täiustatud kemiluminestsentsiga (Perkin Elmer).\nKoch RJ, Barrette AM, Stern AD, et al. Valideerides antikehade kvantitatiivne Western blot mõõtmised Microwestern massiivi. Sci rep. 2018; 8 ( 1): 11329. Avaldatud 2018 juuli 27. Doi: 10.1038/s41598-018-29436-0\nCarsten Kriebitzsch, Lieve Verlinden, Guy Eelen, Natasja M. van Schoor, Karin Swart, Paul Lips, Mark B. Meyer, J Wesley Pike, Steven Boonen, Carsten Carlberg, Victor Vitvitsky, Roger Bouillon, Ruma Banerjee ja Annemieke Verstuyf (2011 ): 1,25-dihüdroksüvitamiin D3 mõjutab rakulist homotsüsteiini taset hiire preosteoblastilises MC3T3-E1 rakkudes tsüstetioniin-β-süntaasi otsese reguleerimisega. J Bone Miner Res. 26 (12), 2011. 2991-3000.\nTahrin Mahmood, Ping-Chang Yang (2012): Western blot: tehnika, teooria ja hädasilmsus. Põhja-Ameerika meditsiiniteaduste ajakiri. 4 (9), 2012. 429-434.\nUmbes Western blotting\nBlotsid on analüütilised protseduurid, kus DNA, RNA ja valgud viiakse kandjale nii, et need on eraldatud.\nSouthern blot'i kasutatakse DNA tuvastamiseks, RNA Northern blot ja valkude Western blot.\nWestern blot'i kutsutakse ka proteiini immunoblottimiseks, sest antikeha kasutatakse antigeeni spetsiifiliseks avastamiseks. Western blotting on üks olulisemaid analüüsimeetodeid proovide spetsiifiliste valkude tuvastamiseks. Western blot-valgud immobiliseeritakse membraanidele nende tuvastamiseks monoklonaalsete või polüklonaalsete antikehade abil.\nSDS-polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi (SDS-PAGE) abil eraldatakse natiivsed valgud 3-D struktuuriga või denatureeritud valkudega polüpeptiidi pikkuses. Valgud viiakse seejärel membraani (tüüpiliselt nitrotselluloosist või PVDF-st), kus need värvitakse sihtvalgu spetsiifiliste antikehadega. Geelelektroforeesi etapp sisaldub Western blot analüüsis, et lahendada antikehade ristreaktiivsuse probleem.\nSeejärel blotteeritakse eraldatud valgud maatriksile (peamiselt nitrotselluloosist või PVDF-i membraanist), kus need värvitakse antikehadega. Antikehad toimivad sondina ja valitakse spetsiifiliselt sihtvalgule. Spetsiifilise reaktsiooni asukoha ja intensiivsuse analüüs näitab antud proovis olevate sihtvalkude ekspressiooniandmeid. Western blot-analüüs võib tuvastada sihtmärkvalgu, mis on sama suur kui 1 ng, kuna geel-elektroforeesi kõrge lahutusvõime ja immunoanalüüsi tugev spetsiifilisus ja kõrge tundlikkus. Western blot meetodit kasutatakse molekulaarbioloogias, biokeemias, immunogeneetikas ja muudes molekulaarteaduste valdkondades.\nTeised sellega seotud tehnikad hõlmavad dot blot-analüüsi, immunohistokeemiat ja immunotsütokeemiat, kus antikehi kasutatakse kudede ja rakkude valgude tuvastamiseks immuunvärvimise teel ja ensüümidega seotud immunosorbentanalüüsi (ELISA) abil.


★★★ Kust Zika viirus tulid ja kuidas see teie kehaga toimib? ★★★\nZika viirus leiti esmakordselt 1947. aastal Ugandas Sentinel Rhesus-ahvil. Hiljem näidati, et ta elas sääskedes 1948. aastal, kui esimesed inimese nakkused registreeriti 1952. aastal. Zika kuulub arboviirusteks tuntud viiruste hulka, mis on sisuliselt mis tahes viirus, mis levib verehüügivate lülijalgsete poolt, nagu sääsed ja puugid, selgroogsetele nagu inimesed. Tehniliselt on Flaviviridae viirus, Zika on ka viiruste perekonnas, mis sisaldavad Lääne-Niilust, kollapalavikku ja dendaeelse viirusega edastatud moskiie.\nArboviirused on üldiselt raskesti üksteisest eristatavad, sest nad võivad nii sarnaselt esineda. Samuti on raskusteta ülekandeviise, kuna paljud nakatunud on ainult kerged sümptomid, samas kui suurel protsendil pole kliinilisi tunnuseid üldse. Tavalisteks sümptomiteks on kehamass, palavik, külmavärinad, peavalu, iivelduse ja oksendamise areng, mõnikord lööve. Rasked sümptomid võivad hõlmata palavikku, segasust, krampe, tugevat peavalu ja teadvusekaotust.\nGripilaadsed sümptomid, milles need viirused esinevad koos nende peamise kerge iseloomuga, ei tohiks takistada teid väga tõsistest terviseprobleemidest, mida nad võivad põhjustada. Arboviirusnakkus on viimastel aastakümnetel dramaatiliselt kasvanud. Ainuüksi 2003. aastal oli Ameerika Ühendriikides 9 858 kinnitatud juhtudest teatatud 262 surmajuhtumit. Jaapani entsefaliidi aastane esinemissagedus ja surmajuhtum on hinnanguliselt 50 000 Aasias. Dengue nakatab kogu maailmas üle 50 miljoni inimese aastas.\nZika-alane mure hakkas 2007. aastal suurenema, kui suurt puhangut Yapi saarel Mikroneesias põhjustas epideemia. See levis kiiresti Prantsuse Polüneesias 2013. aasta oktoobris, Uus-Kaledoonias 2014. aasta jaanuaris ja 2014. aasta veebruariks Cooki ja Lihavõttesaare. Esimene kinnitatud haigusjuht Brasiilias diagnoositi 2015. aasta märtsis. Seejärel levis see kiiresti osade kaupa Ameerikast. Ameerika Ühendriikide esimene Zika juhtum diagnoositi 17. veebruaril 2016 Havailes.\nTervishoiutöötajad hakkasid veelgi rohkem muretsema, kui Zika seostati Guillan Barré sündroomiga (GBS) tuntud autoimmuunhaiguse juhtumite tõusuga, mis seostus sellega laastava aju kõrvalekalde suurenemisega, mida nimetatakse mikrotsefiliaks nakatunud emadel sündinud imikutele. Sarnaselt oli see asjaolu, et viirus levis kogu elanikkonna hulgas kiiremini kui enamik arboviiruseid.\nNüüd edastamiseks - kuigi Zika epidemioloogia ja edastamise kohta on endiselt palju küsimusi, on see juba üsna palju teada. Seda saab edastada sääskede hammustuse, vereülekande või seksuaalse kontakti kaudu. See võib säilida sperma umbes 2 nädala jooksul. Selle levik nakatatud sääski võib kesta kuni 1 nädal pärast esmast nakatumist. 80% inimestest on asümptomaatiline esialgse infektsiooni ajal, mis võib kesta umbes 10 päeva. Ülejäänud 20% patsientidest esineb kergete, eluohtlike sümptomitega nagu palavik, liigesetõbi ja lihasevalu, konjunktiviit, peavalu, retroorbitaalvalu ja oksendamine. Kui sümptomid esinevad, kestavad nad tavaliselt päevast kuni 1 nädini.\nTäpsemalt öeldes näitab Zika, et Zika viirus teie kehasse nakatunud, võitleb teie immuunsüsteemiga, sekkudes teie organismi rakkude signaalvalkude kasutamisega, kutsudes oma immuunsüsteemi reageerima konkreetsele infektsioonile. Täpsemalt, organismi dendriitrakud (rakud, mis hoiatavad ülejäänud immuunsüsteemi viiruse olemasolust) võivad saata teie immuunsüsteemile signaale mitmel erineval rajal, millest mõned Zika blokeerivad.\nUltra-tehnilise saavutamiseks blokeerib see tüüp 1 interferooni tõlkimise ja immuunvalgu valkude STAT1 ja STAT2 fosforüülimise. Siiski jätab see avatud immunogeensignaaliks avatud rada, mida nimetatakse RIG-1-tüüpi retseptori signaaliks. Seega on see avatud rada, mis praegu on Zika vastuseks immuunsüsteemi stimuleerivate ravimite ravi eesmärk.\nMis puutub Zika ja väikelastega, siis näib, et Zika ründab dendriitrakke samamoodi, nagu see mõjutab teisi loote- ja platsentaare rakke, kaasa arvatud selliseid, mida nimetatakse platsenta makrofaagideks, mille tagajärjeks on lootel esinev ebanormaalne loote areng ajukahjustus ja mikrokehafiilia (lühidalt peavõru vähenemine, mis võib olla seotud aju arengu hilinemisega).\nSamuti uurivad teadlased seost Zika viiruse ja paljude teiste neuroloogiliste häirete vahel. Nagu varem mainitud, on nad juba leidnud, et Zika on GBS-i käivitaja. See põhjustab immuunsüsteemil teie aksonite ümbritseva müeliini ümbrise hävitamist (närvirakkude kandes olevate närvirakkude laiendid); müeliini ümbris kiirendab aksonile saadetud signaali. Selle ümbrise kahjustuse tagajärjeks on sümptomid nagu nõrkus ja ebanormaalsed aistingud teie kätes või jalgades. Lõppkokkuvõttes võib teatud lihasrühmad halvata. Rasketel juhtudel võib see jätta isiku täiesti halvatuks ja võib häirida hingamist, südame löögisagedust ja vererõhku. 25% GBS-i patsientidest vajab kunstlikku ventilatsiooni ja 20% kaotavad võimaluse kõndida kuni 6 kuud. 3-10% neist sureb hoolimata tavalisest hooldusest. Piirkondades, kus kunstlik ventilatsioon puudub, on suremus palju kõrgem.\nKuna Zika jaoks ei ole praegust vaktsiini (kuigi National Institute of Health ennustab, et see võib esineda juba 2018. aastal), on tüüpiliseks viiruse raviks lihtsalt sümptomeid vähendava palaviku ravimine, keha haiguste, valu ja muude sümptomite ravimine mis on seotud kõigi viiruslike infektsioonide tüüpidega. Samuti on arboviiruste ravimiseks kasutatud ka mitut muud tüüpi ravimeid, nagu näiteks malaariavastane ravim hüdroksüklorokviin, mida on kasutatud ka dengue viiruse inhibeerimiseks, ja amiodiakiini, mida on kasutatud Ebola raviks.\nSiiski on probleemiks Zika tüüpi sellist tüüpi ravimeetodite väljatöötamise ajakava. Kui 2007. Aastal Yapi saarel puhkes Zika viirus, nakkus nelja kuu jooksul 73% elanikkonnast. Aedesi sääsed (peamiselt Zika leviku eest vastutav tüüp) esinevad enamikus Ameerika Ühendriikide riikides. Need tegurid on ühendanud paljud teadlased, et Zika võib levida ja muutuda endeemilisteks kogu Põhja-ja Lõuna-Ameerikas enne sellise ravi saamist.\nKõik see on öelnud, et kuigi Zika viirus on viimastel aastatel kindlasti meie tähelepanu pööranud ja teatud inimestel on väga tõelisi muresid (GBS-i ja mikrotsefaasi ei ole naeruväärt), on tegelikkuse kontroll, et isegi kui peaksite Zika nakatuma ja olete rase, on teil ikkagi 99% -line tõenäosus, et teil on normaalne, tervislik laps.\nÜks eriti uuenduslik lähenemine Zika vastu vaktsiinile, mis on osutunud efektiivseks nii hiirtel kui ka ahvidel, kasutab RNA ahelaid, mis hoiavad neid viirusvalke valmistamiseks geneetilisi koode. Uurijad kasutavad niinimetatud messenger RNA-de modifitseeritud versioone ja süstivad neid sarnaselt traditsiooniliste vaktsiinidega. Tulemuseks on sama antikehade tootmine. Pennsylvania Meditsiinikooli nakkushaiguste professor Dr Drew Weissman sõnul "Meie senine töö näitab, et see uus vaktsiini strateegia põhjustab viiruse neutraliseerimise taset umbes 25 korda suurem pärast ühe annuse manustamist kui standardvaktsiinidel" . See kaitse, mida ta usub, on osaliselt tingitud tema tugevast stimulatsioonist teatud tüüpi immuunrakkudele, mis on tuntud kui CD4 abistaja T-rakud. Need rakud on olulised pikaajalise antikeha immuunsuse säilitamiseks. (Traditsioonilised vaktsiinid sisaldavad tavaliselt viiruse nõrgestatud või surnud versiooni, mida arst püüab sind kaitsta. Seejärel viitavad need viirusvalgud immuunsüsteemile antikehade saamiseks. Kui need antikehad tunnevad sarnast viirust, tapavad nad seda, kaitsevad teid infektsioonist.)


Kuidas teha kindlaks, kas teil on 32- või 64-bitine protsessor - Riistvara Spikker\nKuidas teha kindlaks, kas teil on 32- või 64-bitine protsessor\nSammud, et teha kindlaks, kas teie arvutis on 32- või 64-bitine protsessor (CPU), sõltuvad installitud operatsioonisüsteemi tüübist. Allpool on toodud sammud protsessori tüübi määramiseks Windowsi, Maci ja Linuxi jaoks.\nlubage hüpikaken Google Chrome'is\nWindowsi varasemad versioonid.\nTehke kindlaks, kas kasutate Windowsi 32- või 64-bitist versiooni\nProtsessori tüübi ja protsessori Windows 8 ja Windows 10 bittide määramiseks vaadake järgmisi samme.\nAastal Windowsi otsingukast , tüüp süsteemi info ja valige ikoon Süsteemiteave.\nVõi kui teil pole otsingukasti (kuna olete selle keelanud):\nAvage File Exploreri aken, vajutades Windowsi võti + E.\nParemklõpsake vasakul See arvuti .\nValige kontekstimenüüs Atribuudid . Avaneb aken Süsteemi atribuudid.\nAastal Süsteemi atribuudid aken, leidke oma Süsteemi tüüp , mis loetleb teie operatsioonisüsteemi ja protsessori tüübi.\nProtsessori tootja (nt AMD või Intel ) ja selle mudel vaata Protsessor rida.\nWindowsi varasemad versioonid\nWindowsi varasemate versioonidega tehke järgmist.\nAva Alusta menüü> Kõik programmid . Ava Aksessuaarid kaust ja seejärel Süsteemi Tööriistad kausta. Valige kaustas Süsteemi tööriistad Süsteemi info valik.\nSüsteemiteabe paremal küljel otsige Süsteemi tüüp valiku all Üksus veerg. Seotud väärtus Väärtus veerus näitab teile, millist tüüpi protsessorit arvutis on. Kui Süsteemi tüüp väärtus sisaldab 'x86', protsessor on 32-bitine. Kui Süsteemi tüüp väärtus sisaldab 'x64', protsessor on 64-bitine.\nVaadake meie Süsteemi info selle utiliidi kohta lisateavet.\nkuidas teada saada, kas meil on võlts\nMicrosoft Windows on saadaval 64- ja 32-bitisena. 32-bitised protsessorid saavad käitada ainult Windowsi 32-bitiseid versioone. Kuid 64-bitised protsessorid võivad käitada kas 64- või 32-bitiseid versioone.\nSelleks, et teha kindlaks, kas teie arvuti Windowsi versioon on 32- või 64-bitine, valige oma versioon ja järgige juhiseid.\nWindows 2000 ja vanemad\nTehke kindlaks, kas Windows Vista, 7, 8 ja 10 on 32- või 64-bitine\nHoidke all klahvi Windowsi võti ja Paus võti.\nSüsteemi aknas kõrval Süsteemi tüüp , loetletakse selles 32-bitine operatsioonisüsteem Windowsi 32-bitise versiooni jaoks ja 64-bitine operatsioonisüsteem kui kasutate 64-bitist versiooni. Allpool on selle akna pilt ja näide.\nkui palju mul oina on?\nTehke kindlaks, kas Windows XP on 32- või 64-bitine\nHoidke all klahvi Windowsi võti ja Paus või avage ikoon Süsteem Kontrollpaneel .\nAkna Süsteemi atribuudid vahekaardil Üldine, kui sellel on tekst Windows XP , arvutis töötab Windows XP 32-bitine versioon. Kui sellel on tekst Windows XP Professional x64 Edition , arvutis töötab Windows XP 64-bitine versioon.\nTehke kindlaks, kas Windows 2000 ja varasemad versioonid on 32- või 64-bitised\nWindowsi operatsioonisüsteemid, alates Windows 95 kuni Windows 2000, on kõik 32-bitised. Nendest opsüsteemidest pole 64-bitiseid versioone.\nMacOS-is klõpsake ikooni Apple menüüriba . Valige Selle Maci kohta valik Apple'i menüüs. On Selle Maci kohta Klõpsake akna nuppu Rohkem infot valik. Ava Riistvara jaotis ja leidke Protsessori nimi atribuut. Kui see on loetletud, tehke Interneti-otsing, kasutades märksõnana selle protsessori protsessori nime, et teha kindlaks, kas see on 32- või 64-bitine protsessor.\n32- või 64-bitine\nInteli Core Duo või Solo 32-bitine\nIntel Core 2 Duo 64-bitine\nIgasugune Inteli Xeoni protsessor 64-bitine\nIntel Core i3 64-bitine\nIntel Core i5 64-bitine\nIntel Core i7 64-bitine\nNagu ülaltoodud tabelist nähtub, on kõik uusimad Mac-arvutid 64-bitised protsessorid.\nLinuxi operatsioonisüsteemis pöörduge käsurea liidese poole ja sisestage järgmine käsk.\nkuidas teha ruumi HTML-is\nOtsige käsu väljundist 'lm'. Kui lm on väljundis, siis on protsessor 64-bitine. Kui te ei näe lm või vaadake väljundis i386, i486, i586 või i686, siis on protsessor 32-bitine. Allpool on näide ülaltoodud käsust lm infos.\nTehke kindlaks, kas Linuxi tuum on 32- või 64-bitine\nKasutades uname käsk , saate teada, kas teie Linuxi kernel on 32- või 64-bitine, käivitades alloleva käsu.\nSee käsk annab teile väljundi, mis sarnaneb allpool toodud näidisväljundiga.\nKui näete väljundis x86_64, näitab see, et see on x86 ja see on 64-bitine.\nmillist arvutit ma kasutan\nmu arvuti aeglustub\ndesinstallige Internet Explorer 11 Windows 7\nkuidas muuta Windows 10 avalehte\nkus on akende 7 menüü Start\nkuidas käivitada .jar-fail


Kunnar Karu matkakool. 10 mõtet 1000 km pikkuse matkaraja läbimisest – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nKunnar Karu 14. juuni 2020 Elustiil\nKunnar Karu. Foto: Erakogu\nMatkajuht Kunnar Karu, kes lõpetas 31. mail 31-päevase väljakutse #karu1000, mille raames läbis ta tuhat kilomeetrit erinevatel Eesti matka- ja liikumisradadel, jagab Edasi lugejatega selleteemalise artikliseeria viimases osas retke jooksul tekkinud mõtteid ja tähelepanekuid. Need on tõdemused, mida saab laiendada mistahes eluvaldkonda.\n1. Mitte ainult matka eesmärk pole oluline, ka teekond ise peab olema motiveeriv\nSee reegel kehtib ka elus üldisemalt – kui teekond eesmärgini ei anna positiivset emotsiooni, siis liigud selle poole väga aeglaselt. Kui valitud teekond eesmärgini on selline, et iga päev on motiveeriv, siis jõuad lõpuks naeratusega kohale.\nMind motiveeris 1000 kilomeetrit kõndides ühelt poolt lõpp-eesmärk, aga ka see, et iga päev oli uus ja huvitav rada, sain matkata, liikuda, iga päev oli positiivne.\n2. Sea endale väiksemaid vahe-eesmärke\nTeinekord peab endale vahe-eesmärke seadma ja teekonnale positiivset juurde mõtlema. 1000 kilomeetri kõndimine on suur eesmärk ja selleni jõudmine võtab kaua aega.\nMulle olid väga olulised vahe-eesmärgid – iga 100 kilomeetrit oli eesmärk omaette. Need olid hästi käegakatsutavad eesmärgid. Iga kolme päeva tagant jõudsin väikese vahe-eesmärgini ja nii ei kadunud siht silme eest ära. Iga päev teekonnast peab olema motiveeriv.\n3. Ei loe, kui tugev oled alustades – loeb, kui tugev oled lõpetades\nPead olema valmis selleks, et teekond läheb mingil hetkel raskeks. Minu puhul läks vahepeal raskeks ilmaga. Vaim oli selleks valmis, et 1000 km ei saa olla ainult lihtne.\nEesmärk lõpetada viib sihi poole. Ma ei olnud alguses üldse kindel, et ma 1000 km läbi teen. Ei valinud ka eesmärki, mis oleks hästi lihtne. Eesmärk sai ka raske.\nKunda–Narva-Jõesuu matk oli kõige raskem, palju tunde ja kokku üle 74 000 sammu. Mõtlesin, et kui sellest üle saan, siis tõenäoliselt jõuangi eesmärgini. Kogu aeg peab vaim valmis olema selleks, et ehkki täna oli lihtne päev, ei pruugi see nii olla homme.\n4. Võta aega, et nautida\nMatkal tähendab see seda, et kui jalge all on pikk ja igav kruusatee, vajutad nii-öelda gaasi põhja. Kui aga avaneb lahe vaade – näiteks hüljes külitab mererannas, rebane peab põllul jahti – siis võtad aja, et seda nautida. Mis sest, et võib-olla on veel kaheksa tundi minna. Aga iga sirge kruusatee lõigu peal ei tohi siis jokutada.\nSama kehtib matkal ka inimeste kohta – kui sõbraga on hea jututeema pooleli, siis tee 20 minutit pausi, ja kui ei ole parasjagu midagi öelda, siis lonks vett ja pane edasi.\nPikal, 1000 kilomeetri pikkusel matkal ei loe lõpuks see 30 minutit või isegi terve tund midagi. Pole suurt vahet, kas lõpetad õhtul kell 9 või 10.\n5. Avasta tundmatut, samas naudi klassikat\nMinu käest küsiti palju, kas tegin endale uued matkarajad. Jah, mõned tegin.\nKüsiti ka, kas käisin mõne tuntud koha peal ka. Jah, muidugi.\nSuur pilt tuleb kokku sellest, et vahelduvad uued ja vanad rajad, pikad ja lühikesed rajad, kord oled rabas ja siis mere ääres. Vahepeal üksi ja siis sõbraga. Variatsioon ongi matkamine. Matkamine pole ainult ühes ja samas kohas ühe ja sama seljakotiga käimine.\nInimesel on soov avastada midagi uut ja tundmatut – see annab motivatsiooni juurde. Ja teistpidi on meil neid tõeliselt ilusaid kohti ikka vähe, muidugi peab neid ka vaatama – selleks peab lihtsalt valima erinevaid aegu. Näiteks kui sa ei lähe Keila-Joale nädalavahetusel ja keset päeva, siis ongi seal kõik väga äge.\n6. Varustus olgu korralik\nHead jalanõud ja sokid jalas ja mugav seljakott seljas – see annab matkal naudingutunde ja võimaluse matka lõpuks ka ellu jääda.\nKohe, kui saabas hõõrub jala katki, hakkab külm või seljakott istub halvasti ja pead hakkama nende muredega palju tegelema, siis ei õnnestu teekonda kindlasti nautida. Täna ei eelda Eestis matkamine ulmelist varustust.\nKui tahad Eestis mõnisada kilomeetrit jalutada, siis hangi korralikud asjad. Hea varustusega ei sega ka halb ilm plaane ja naudid teekonda täiel rinnal.\n7. Head matkakaaslased on sama tähtsad kui hea ilm või õige rajavalik\nKui terendab võimalus, et pead matkama koos kellegagi, kellega muidu hea meelega seltskonda ei jaga, siis on kasulikum ja lihtsam mitte minna. Hea matkakaaslane on osa sellest, mis motiveerib matka jätkama. Kui ühel on raske, siis teine toetab. Hea matkakaaslane on eesmärgile jõudmisel suureks abiks.\n8. Väljakutse olgu tõeline\nVäljakutse annab võimaluse ja isegi nõuab seda, et ma ennast ka päriselt ületaksin. Et pean selle jaoks tegema oluliselt rohkem kui muidu. Väljakutseks ei tohiks nimetada midagi, mille tegemine on igapäevaselt jõukohane. Näiteks iga inimene suudab 10 kätekõverdust teha. Ja kui sead eesmärgiks teha seda 10 päeva järjest, siis on see lihtsalt rutiin – siin pole mingit eneseületust, see ei õpeta midagi, ei anna midagi, mida enda kohta juba ei tea.\nMis on tõeline väljakutse, sõltub inimesest. Ma ei taha öelda, et ainult 100 km läbi matkamine pole väljakutse. Kui inimene pole kunagi liikunud, siis näiteks 10 päevaga sada kilomeetrit kõndida on kindlasti väljakutse.\n9. Kõndimine aitab jõuda positiivsete mõtete maailma\nInimesed, kes ise ei matka, küsisid minu käest näiteks seda, kui palju öösiti magasin, kuidas jalad vastu pidasid.\nSee on pealiskaudne arusaam. Keegi ei küsinud, mida see päeva lõpuks mulle päriselt andis.\nPalju inimesed arvasid, et minu eesmärk oli hambad ristis see 1000 km läbi käia. Minu jaoks oli see lihtsalt vahend, et saada positiivsesse maailma, kus päev otsa räägitakse sellest, mis on tore, ja mitte sellest, mis on maailmas halvasti.\nSee matk pani aluse positiivsetele mõtetele.\n10. Maailmas rändamine tuletab meelde, kui ilus on kodumaa\nVaatamata sellele, et käisin erinevatel radadel, nägin tundmatuid ja vähem tundmatuid kohti, oli üks raskemaid asju ikkagi see, et tekkis rutiin. Männimets on kolmandal korral ka ikkagi vaid männimets, ehkki erinevas kohas ja kindlasti väga ilus.\nKui oled ühel kuul 15 eri rabas, siis ega nad enam põrutavalt põnevad ei ole.\nSeepärast käiakse erinevatel matkadel üle maailma. Käid kõrbes ja lumistes Alpides ja tuled siis pärast kahte nädalat tagasi, istud männi alla maha ja saad aru, kui ilus on ikkagi kodumaa!\nKunnar Karu: hobimatkajate Meka & Euroopa turismisaar 2016 - Madeira\nMadeira pälvis taaskord aasta turismisaare auhinna Euroopas. Esikümnesse mahtusid veel Mallorca, Kreeta, Rhodos ja paljud…\nPosted in Elustiil and tagged Edasi, eesmärk, elustiil, loodus, matkamine, Motivatsioon, positiivne, suur eesmärk. Bookmark the permalink.


Kolm viisi, kuidas ravida migreeni ilma valuvaigistiteta - Vaimne tervis - Tervis\nKolm viisi, kuidas ravida migreeni ilma valuvaigistiteta\n6. juuni 2018, 15:18\nMigreeni all kannatab umbes 25 protsenti naistest ja 10 protsenti meestest.\nMigreeni raviks kasutatavad käitumuslikud teraapiad on keha ja vaimu kaasavad meetodid, näiteks kognitiivne käitumisteraapia ja lõõgastavad tehnikad.\nPaljud migreeni all kannatajad ei kasuta käitumisteraapiat ka siis, kui arstid seda neile soovitavad, leidsid New Yorgi ülikooli teadlased patsientidega tehtud küsitluses, vahendab Live Science.\nHoolimata mõningate patsientide umbusaldusest, on olemas tugev teaduslik tõestus, et kolm käitumisteraapiat on migreeni ravis ohutud ja kulutõhusad meetodid ning nende mõju on püsiv. Uuringud on näidanud, et patsiendid, kes kasutavad ainult käitumuslikke teraapiaid ja ei võta ravimeid, võivad vähendada haiguspäevi poole võrra.\nKolm teaduslikult tõestatud teraapiat migreeni raviks\n1. Kognitiivne käitumisteraapia on psühhoteraapia vorm, millega võib inimene õppida oma mõtete ja käitumisega valu talumist mõjutama.\n2. Lõdvestavad tehnikad aitavad ka stressiga, mis võib olla üks migreenihoo vallandumise põhjus. Siia alla käivad sügavad hingamisharjutused, meditatsioon ja progressiivne lihaslõdvestus ehk järjestikune lihasgruppide pingutamine ja lõdvestamine. Tavaliselt tehakse viimast harjutust tervele kehale.\n3. Biojuhtimine või teisisõnu bioloogilise tagasiside meetod (BTM) kujutab endast protseduuride kogumit, mille käigus lapse või täiskasvanu kehale kinnitatakse andurid. Protseduur on valutu, andurid loevad erinevaid organismi töö andmeid ega mõjuta kuidagi patsiendi kehategevust.\nProtseduur algab sellega, et patsient näeb monitoril graafiliste, heli ja video elementide abil, kuidas toimib tema keha, näiteks muutusi kehatemperatuuris või südame löögisageduses. Tagasiside saamine kehalt võib aidata migreenipatsiendil õppida, kuidas teha väikseid muudatusi, näiteks lõdvestada teatud lihased ja leevendada seeläbi valu. (Allikas: Sotsiaalrehabilitatsiooni Keskus Loksa)\nErinevalt migreeniravimitest ei ole käitumisteraapial negatiivseid kõrvalmõjusid ning see on turvaline ka raseduse ajal. Juunis ajakirjas Pain Medicine avaldatud uuringus leidsid New Yorgi teadlased, et vaid pooled migreenipatsientidest, kellele kirjutati välja käitumisteraapia, registreerisid ennast esimesele vastuvõtule.\nAjapuudus oli vastanute levinuim põhjus. Ajaga seotud takistused olid näiteks raskused töölt ära saamisega või perekondlikud kohustused, mis ei lasknud iganädalastel teraapiaseanssidel käia. Samuti toodi vabanduseks aeg ja vaev, mis kulus tervisekindlustuse saamiseks. Rahamured ja skeptilisus käitumuslike teraapiate toimimise üle olid teised tihtiesinenud põhjused, miks soovituslikust ravist loobuti.\nUuringud küsitleti 230 migreenipatsienti, kes külastasid suurt õppehaiglat New Yorgis. Peale peavalu spetsialisti vastuvõttu suunati umbes 30 protsenti neist käitumisteraapiasse, kuid ei täpsustatud, millisesse. 57 protsenti neist pani end kirja esimesele vastuvõtule väljaõppinud terapeudiga. Uuringus leiti, et varem terapeuti külastanud patsiendid olid altimad seda tegema ka edaspidi. Kahjuks vaadeldi uuringus ainult, kui paljud panid ennast esimesele kohtumisele kirja, kuid mitte seda, kas nad ka kohale tulid.\nMarilyn Jurman: kõrged ootused enda suhtes tõid depressiooni 2 Loe artiklit\nKuhjunud elupöörded ning edusurve panevad noore vaimsele tervisele põntsu Loe artiklit\nTAI kampaania: ära toida depressiooni alkoholiga Loe artiklit\nVärske avastus: pimesoole eemaldamine vähendab Parkinsoni tõve ohtu Loe artiklit\n4 mõtlemapanevat viisi, kuidas depressioon muudab aju ehitust Loe artiklit\nPsühholoog: töötajate vaimne tervis pole pelgalt «pehme teema» ja oma vastutus Loe artiklit\nVähihaige seisab silmitsi lähedaste eemaletõmbumisega 1 Loe artiklit\nKliiniline psühholoog: 21. sajandi ravim võib olla ka akvaarium Loe artiklit\nAsjad kipuvad ununema? Saa teada, kuidas mõjutab stress su aju Loe artiklit\nTeadus annab vastuseid: miks jääme suhtesse, mis muudab meid õnnetuks Loe artiklit\nRohkem kui lihtsalt sinine esmaspäev: 11 märki, et vajad depressiooniravi Loe artiklit