Akronüümiga võib nõustuda. Kui majandus on karm turumajandus, siis mille seda kallist demokraatiat\nkodus lemmikloomana pidada? Karm turumajandus sobiks sama karmi diktatuuriga. Elu ongi karm.\nProfessionaalsus loeb ja lihtinimesed jäävadki.. luuseriteks. Tasub neid siis demokraatiaga petta?\n(14-05-2012 17:08 )Ott Sama Kirjutas: Akronüümiga võib nõustuda. Kui majandus on karm turumajandus, siis mille seda kallist demokraatiat\nPakun ,et kui valida on demokraatia (olgu või osaliselt mängitud) ja karmi diktatuuri vahel, valivad meist enamus siiski esimese.\nMis aga puudutab demokraatliku valitsuse poolt paljuräägitud maksumaksja rahadega pankade päästmist, siis ega siin head lahendust ei olegi. Alternatiivina võiks nad ju muidugi põhja lasta aga sellele järgneks ilmselt süsteemne kollaps. Mis omakorda tähendaks totaalset usaldamatust majanduses, veelgi kõrgemat tööpuudust jne. Ehk see hind kõikide jaoks võib kujuneda lihtsalt talumatult suureks. Tõsi on muidugi see, et süsteem puhastuks ilmselt paremini (mis ühe majandustsükli mõte ju tegelikult ongi). Aga kas keegi on ikka valmis seda järele proovima?\nJõuan jälle tagasi selle juurde mida esimeses postituses mainisin. Me kõik oleme turuosalised ja saame oma laksud perioodiliselt kätte. Võiks ju millestki õppida, aga nagu üks tark mees kunagi ütles: õpime me ainult lühikeses perspektiivis, pikas perspektiivis ei õpi me midagi.\n(14-05-2012 18:21 )Akronüüm Kirjutas:\npangandus on kõige lihtsamini taastatsv osa. Trüki aind raha ja kirjuta paberil seadused. Kõige raskemalt tulev kraam on oskusteave ja oskustööjõud ka REAALSELT lisaväärtust tootvas sektoris. Ega see (oskus)tööjõud, mis Soome kadunud, tagasi enam ei tule, eriti nooremad - kõge perspektiivikamad. Juba üksnes oskustööjõu puudusel jääbki Eesti saatuseks vaesem allhange.\nLühidalt - raha on võimalik trükkimisega asendada kahjude korvamiseks ( seda on Euroopa KeskPank juba 2 korda teinud) , äravoolavaid ajusid - naljalt mitte.\nMajandusriskid, millega õigustatakse spekulatsioone ja intresse on kunstlikult tekitatud - on olemas mitmete energialahenduste näol vahendid majandusriskide maandamiseks, aga viimase puhul kaotab spekulatsioonipangandus ja kunstlikult tekitatud "kapitali nälg", mis sunnib inimesi pangast laenu võtma hullu intressiga, oma mõtte.\nSestap sõidamegi ikka nafta peal, et sõltuvus süsteemist oleks maksimaalne.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-05-2012 19:09 euroruubel.)\nEks see rahatrükk kannab seda sama eesmärki mida pankade kapitaliseeriminegi. Et ära hoida hullemat.Lihtsalt ma ei ole veendunud,et tänapäevane mugavustsoonis elav arenenud riigi kodanik on valmis oma elustandardis väga järsult järgi andma. Ja nii need valitsused ja keskpangad trükivad raha,inflateerivad, kapitaliseerivad panku jne. Sest kõige rohkem kardetakse ülisuuri massirahutusi,sõdu jne. Väga järsu ärakukkumise puhul on need siiski veelgi tõenäolisemad.\nMajanduses paraku on kõik vastastikuses sõltuvuses. Paraku ka nn reaalset lisaväärtust tootvad sektorid on pangandusest sõltuvad. Väga vähesed ettevõtted investeerivad ainult omakapitali pealt.\nJust-just.. kõige enam kardetakse ülisuuri massirahutusi, sõdu ning igatsugusorti koledusi. Mis see siis on -\nkas meie pangandusmõtlemise uus strateegiline alus või? Pole saladus, et kui soovitakse neid eelpoolnimetatuid\nkoledusi-õudusi vältida, siis ei harrastata näilisodavat massilaenamist.. ilma käendajateta. Viimase nimi ei ole teps\nmitte pangandus vaid puhas ning selge kuritegevus rahva ning riigi vastu. Sellist asja karistati varem õlis praadimisega.\nMeie turumajandus on täpselt nagu kommunistlikkus Hiinas harrastatav sotsialism - vahe vaid selles, et neil\nseal vaid üks partei, üks juht. Nii on neile odavam. Siinkandis on veel säilinud komme, pidada ülal mõttetuid-kulukaid\ninstitutsioone. Viimaseid nimetatkse veel olulisteks väärtusteks ja.. keegi ei saa mõhkugi aru, milles need viimased\nseisnevad. Piinamisel saadud teavet peetakse ka juba ametlikult oluliseks teabeks. Samaväärsed väärtused\nmõlemad - nii nagu esimene nii ka teine.\nVabadusel on üks "veidrus" - selle eesmärgiks ei ole mitte majandus, aga tagajärjeks on ühtlaselt toimiv majandus.\nTurumajandus on tsükliline? Ei ole - kuritegevus lihtsalt lainetab.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 10:20 Ott Sama.)\n(14-05-2012 22:03 )Ott Sama Kirjutas: Just-just.. kõige enam kardetakse ülisuuri massirahutusi, sõdu ning igatsugusorti koledusi. Mis see siis on -\nseal vaid üks partei, üks juht. Nii on neile odavam. Siinkandis on veel säilinud komme, pidada mõttetuid-kulukaid\ninstitutsioone ülal. Viimaseid nimetatkse veel olulisteks väärtusteks ja.. keegi ei saa mõhkugi aru, milles need\nviimased seisnevad. Piinamisel saadud teavet peetakse ka juba ametlikult oluliseks teabeks. Samaväärsed väärtused\nKui räägime kuritegevusest või korruptsioonist valitsuses või suurfirmades, siis minu küsimus on ,et kus seda ei esine? Minu meelest on need täiesti olemas ka tavainimeste hulgas. Pigem on tegemist üldinimliku probleemiga. Nii nagu on olemas ausaid kodanikke, on olemas ka ausaid suurfirmasid ja väga konservatiivse laenupoliitikaga panku.\nEnne kui hukka mõista ,võiks ikka mõista. Seepärast ma põhimõtteliselt saan aru miks valitsused ja keskpangad teevad seda, mida nad teevad.\nMa olen kogu aeg olnud seda meelt, et kõige esimene riskikontroll iseendale oled sa ikka ise. Kui ma astun panga ukse vahelt sisse, siis peaksin ma seal olema ikka õigetel põhjustel. Pank püüab oma riske ise hinnata. Elu näitab ,et riskide hindamisega ei saa hakkama ei elementaarseid majandustõdesid eirava kodanikud, ega ka suur osa panku.\nKui vaadata enamuse globaalsete suurpankade aktsiate seisu, saame kiiresti aru, et mitte ainult koduomanikud ei ole koduta jäänud vaid ka pankade aktsionärid on kaotanud 80-90 % oma varast. Halvemal juhul lausa pankrotistunud.\nKui me räägime tsüklilisusest, siis parku on plejaadide viisi majandusteadlasi üritanud tsükleid majanduses tasandada või ära hoida. Siiamaani tulutult. Kui filosoofilisemaks minna, siis ükskord kui inimene on kaotanud oma inimlikkuse, ehk siis kaob ka majandustsükkel.\nTegelikult tahtsin öelda seda, et selle asemel ,et süüdistada valitsevat majandusüsteemi, valitsusi, panku, spekulante, on tegelik probleem elementaarsete majandustõdede eiramine igal tasandil. Turumajandus ei ole mitte ainult halb, vaid tihti premeerib ta just väga distsiplineeritud ja rahanduslikult tarku otsuseid.\nProbleem iseenesest peitub ilmselt natuke ka haridussüsteemis, kus õpetatakse kõike muud va seda mida vaja.\nTervel maailmal õnneks ju majanduslangemist polnud ?\nNiikaua kui meie sõdurid narkoteid valvavad,liigub ka raha.Kahjuks mitte meile.\nOlen nõus, võib nõustuda.. kui me elaksime Idiootide planeedil.\nÕnneks v. kahjuks me ei ela. Mainiti eelnevalt suuri rahutusi, sõdu? Jah tõepoolest, see ei ole inimkonnale esimene\nkatsumus, kogemus.. seda on juba varem juhtunud. Kas on mingi tõsiseltvõetav põhjus, miks me ei suuda oma\nvanadest vigadest õppida? Vastan ka kohe, et.. on. Selleks kenaks põhjuseks on mingi sekti ülbe ja ennastäis usk\noma äravalituses, oma erilises unikaalsuses ning Jumalast antud õigusest kõiki teisi kottida ning orjastada.\nTaas ajan mingit jama? Võimalik.\nAjalugu on näidanud, et sellest esimesest riskikontrollist enda näol, jääb väheseks. On vaja seadusi ning süsteemi,\nmis ei võimaldaks inimestel nii kergelt, nii hõlpsalt, nii kiirest - anda oma rumalus-ahnuspõhistele tahtmistele järele.\nÜheks selliseks jooneks v. piiriks oli loodud vana-hea käendussüsteem, mis oma mõttelt pidi takistama kellegi müümist\norjusesse. Pidi olema sõpruskond, kes hindab ning vaagib teie riske.., et oma varaga olid/on valmis sind/teid välja\nlunastama. Või olete ehk selle juba unustanud? See toimis päris hästi.\nKuidas nüüd pangad ise on oma riske hinnanud.. seda näeb mõlema avatud silmaga, kuuleb mõlema kõrvaga ja taipad\nmõlema ajupoolkeraga, kuidas kogu "teadmispõhine" majandussüsteem käriseb. Pangad on hinnanud oma riske igati\nõigesti, igati professionaalselt ja igati kompetentselt - nemad ei kaota momendil midagi - nad teenivad, teenivad hästi.\nTeenivad kohe väljaspool igasuguseid turumajandusreegleid! Ei tea miks? Ainuke seletus saab siin olla vaid üks - üle\nkogu maailma, juhib-kontrollib neid panku see üks ja ainumas idee.. mida ma ülalpool mainisin.\nMis asi on majandusteadlane? Ilmselt sama, mida on ajaloolane.. mida on parajasti valetav poliitik ja mida on mölakast\nnaaber, kes oma lollaka naise sunnil ja suunamisel.. nüüd liisitud bemmiga, haihtunud laenurahaga, ehitusplatsi poris..\npõhjapeal istuvad. Lisaks naabritele, istub ka samas poris (Akronüümi poolt mainitud) aridussüsdeem.\nSeda siin, seda seal, seda kogu maailmas.. kus demokraatia on ahnus-rumalusele, nii lahkelt võimaluse andnud.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 10:16 Ott Sama.)\nAga Prantsuse ja Inglise Rotchildid ühendavad esmakordselt oma pangaimpeeriumid euroopas.\nhttp://expert.ru/expert/2012/15/rotshild...inyajtesi/ [vene keeles]\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 12:15 Thorondor.)\nEt Kreekas tulevad uued valimised ja need, kes ei taha pankade tekitatud võlgu ära maksta - saavad veel rohkem hääli. Ja kui ei maksa - aidaa EL. Huvitav, ja sel põhjusel ma ka selle postituse tegelt tegin - "maailma parim kärpeminister" Ligi lärmab, et Kreeka ei saa kuskile põgeneda, küll maksavad. Noh, kui sellise soovmõtlemise ja silmaklappidega mees meil siin rahandust valitseb... jajah...Märksa õigem oleks püüda prognoosida Kreeka lahkumise tagajärgi. Hea näide on seesama nn. finantstulemüür - selle üks mõte on kinni taguda pankade kahjud Kreeka lahkumisel - mille väärtus paberil on 500 miljardit eurot, aga tegelikkuses võib sel tulemüüril tekkida probleeme rahade kokkusaamisega, sest eri riskide tõttu laenukulud kasvavad, mida poldud algses plaanis ette nähtud.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 17:50 euroruubel.)\nKreeka võlad on ikka eelkõige tekkinud põhjusel kui poliitik ei ole huvitatud ausalt rääkima sellest kust tuleb raha millega antakse valijatele sotsiaalseid karantiisi ja valija ei ole huvitatud seda poliitiku käest ka küsima.\nImelikul kombel on osa kõrgelt haritud tegelasi (enamasti teatud maailmavaatega poliitikuid) hakanud süüdistama spekulante võlaintresside üles ajamises. Unustades, et need samad spekulandid ( ilusam nimi oleks turuosaline) just Kreeka jt riikide poliitikuid ja sealtkaudu rahvast, aastate kaupa just lahkelt rahastanud on. Kui turule midagi ette heita, siis just seda, et ta oleks pidanud võlakirjade intresse juba ammu üles ajama. Ehk oleks suudetud probleemid tänaseks juba lahendada.\nMis puudutab pankrotivarade ülesostmisi, siis see peaks olema täiesti loomulik protsess.Kui ei osta euroopa enda investorid, ostavad ameeriklased, hiinlased või jumal teab kes. Täpselt nii nagu ostsid USA pankrotipesadest kohalike varasid ülesse teiste riikide esindajad. Lõppeks see ongi turg. Kui sina ei söö, süüakse sind ennast. Kellele meeldib, kellele mitte.\n(15-05-2012 21:35 )Akronüüm Kirjutas: Kreeka võlad on ikka eelkõige tekkinud põhjusel kui poliitik ei ole huvitatud ausalt rääkima sellest kust tuleb raha millega antakse valijatele sotsiaalseid karantiisi ja valija ei ole huvitatud seda poliitiku käest ka küsima.\nKreeka võlad tekkisid ikkagi sellest, et pangad sinna raha loopisid - ega poliitikutel endal raha võtta pole. Ja loopisid pangad seda raha sinna hoolimata küsitavast ärikultuurist ja kõvast korruptsioonist. Ega Kreeka enda pankadel polnud midagi, kõik see raha loobiti neile ikka sealt, kus seda raha trükitakse( läbi mitme panga ahelana muidugi). Ja ei käinud Kreeka poliitikud seda raha kuskil lunimas, see raha pressiti vägisi õue peale.\nÜles ostetakse REAALSET vara, aga võlgu oled sa võtnud paberilipakate näol, millel teglikkuses mingeid garantiisid taga pole. Ja ülesostjad on seesama seltskond, kes raha trükivad.\nMuude trollide hulka on nüüd siis tulnud ka majandustroll, kes üritab seletada, et kõik on normaalne.\nMe räägime kahest erinevast asjast- erasektori ja avaliku sektori võlast.\nPraegune kriis on ikka eelkõige avaliku sektori võlakriis. See on võlg mida võetakse kodumaistelt või rahvusvaheliste investorite käest.Olgu selleks eraisikud ,kodumaised pangad, rahvusvahelised pangad, kindkustusseltsid, institutsionaalsed investorid vms.\nEhk, see on otseselt võlg mida võtab riigi poliitiline seltskond, et siis oma lahkeid lubadusi valijate ees täita.\nMa siiralt loodan , et emotsiooni asemel võiks ikka rahulikult oma arvamusi avaldada.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 22:20 Akronüüm.)\n(15-05-2012 22:16 )Akronüüm Kirjutas: Me räägime kahest erinevast asjast- erasektori ja avaliku sektori võlast.\nPoliitikud ei saa päris rahalise katteta lubadusi jagada - enam -vähem enne valimisi peab olema teada, palju kuskilt raha tulemas. Ei ole olemas head vastust küsimusele, miks hakati Kreekasse raha loopima - EL-i vastuvõtmise hetkel oli Kreeka puruvaene ja võlgades ja majandusväljavaated polnud just sellised, mis meelitaks suuri kalu - turism ja oliiviistandused. Aga ometigi sinna meeltult raha loobiti, samas midagi eriti juurde ei loodud - tööstuste näol, ma mõtlen - jäi ikka see sama turism ja oliivid - ärikultuur ei paranenud, korruptsioon süvenes. Takkajärge võib öelda, et raha oleks Kreekasse loobitud ka poliitikute lubadusteta. Mõtteaineks sulle - Goldman Sachs kutsuti nõustama Kreeka vastuvõtmist EL-u, täpsemalt jäi eelpool nimetatud rahameeste ülesandeks Kreeka majandusnumbritega manipuleerimine paberil, et EL-u ikka vastu võetaks.\nKuhu raha liigub -seda ei otsusta ei rahvas valimistel ega poliitikud nõupidamistel - selle otsustavad rahatrükipangad ja otsused antakse bilderbergide ja muudel sarnastel kohtumistel(davos, jms G8/20 kohtumised) teada poliitikuile, kes saavad siis omi lubadusi vormima hakata.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 22:30 euroruubel.)\nOlen sellest Goldmani saagast teadlik. Ja tuletan sulle meelde, et tehingul on alati kaks poolt.\nSusserdati küll numbritega , see on tõsi ,aga tellijaks olid ikka Kreeka enda poliitikud oma täie teadmise juures.\nInstitutsioonile ( Goldman), kes on orienteeritud kasumile ,ei saagi seda niivõrd pahaks panna. Eelkõige on vastutavad Kreeka poliitikud.\n(15-05-2012 22:34 )Akronüüm Kirjutas: Olen sellest Goldmani saagast teadlik. Ja tuletan sulle meelde, et tehingul on alati kaks poolt.\nKus said Kreeka pangad laiali loopimiseks raha ? Ise trükkisid või? Räägi mulle, kuidas mingi Kreeka pisipank saab ära rääkida suure hai, et too loobiks raha küsitavasse ärikliimasse?Võib-olla üks otsustab, et riskib, aga mitte kõik. Samamoodi Kreeka poliitikud - neil puudus igasugune võimalus mõjutada otsuseid suurtes pealinnades.\nJa lisaks veel. Keegi ei saa lihtsalt raha visata. Peab olema vastaspool, kes on nõus võtma. See turu mõte ju ongi.\nEi midagi isiklikku aga ma vaatan, et sinul on mõned majanduse ja varaturgude omavahelised suhted segi nagu pudru ja kapsad. Seletasin enda arvates juba piisavalt.\nÄrge saage valesti aru, ega ma ei kaitse turgu selle pärast , et see kõik õigesti teeb. Minu arvates ( nagu ma enda arvates juba mitmendas postituses püüan selgitada) tehti vigu igal tasandil. Sageli (või enamasti )on põhjused lihtsalt üldinimlikud.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 23:00 Akronüüm.)\n(15-05-2012 22:55 )Akronüüm Kirjutas: Ja lisaks veel. Keegi ei saa lihtsalt raha visata. Peab olema vastaspool, kes on nõus võtma. See turu mõte ju ongi.\nKes ei taha raha eimillegi eest? Tuleb tagasi maksta? Küll jõuab!!! Kunagi tulevikus...laste mure...\nTurgu ja majandustsüksleid ei ole olemas - on vaid kitsa ringkonna poolt reguleeritavad vara ümberjagamised, milleks kriise tekitataksegi.\nKui need Kreeka poliitikud oleks raha tagasi lükanud, siis järgmistel valimistel oleks organiseeritud juhtima mehed, kes raha vastu võtavad. Seda nimetatakse meil "demokraatiaks"\nKreeklastele muide ei pandud kunagi kohustust võidelda korruptsiooni jms pettustega. Raha loobiti ikka edasi. Nüüd vimaks pandi mingid keelud peale, aga hilja.\nVironShaman võiks kah uustulnukale kirjeldada seda kontrollimehhanismi, millega pannakse paika need, kes tahavad pürgida "rikaste ja edukate" hulka. Kas ka sina tahad seda hinda maksta, on su oma valik...\nKuskil siin paraveebis postitasin uurimuse, kus näidati, et maailma rikkused on koondatud suht kitsa ringi kätte - omavahel ei konkureeri tegelikult, kuigi väljast jääb selline mulje.\nSestap tuleks ka EL-u puhul küsida- mis on Rockefellerite ja Rotchildide plaan, mitte jahuda mingist "Merkozy'st "\n(selle postituse viimane muutmine: 15-05-2012 23:16 euroruubel.)\nKreeklastega seoses olen arutanud seda kanti:\nEU on kuritegelik moodustis mis kokku aetud selle "liikmes riikide" elanikonna tahte vastaselt.\nSeda on tehtud kasutades valet, pettust ja ka otseseid ähvardusi nii isikute kui rahvaste vastu.\nSiit lähtuvalt küsimus - kas kreeklaste vastuhakk kuritegelikule süsteemile on ikka (ka) meie poolt\ntaunimist väärt? See võrdub omamoodi sellega mida tegid eestlased (ja mitte ainult) N.Liidus aidates\nkaasa selle moodustise lagunemisele? Pigem peaksime kreekalsi toetama ja tegema ise samamoodi -\nõõnestama EU-d sisemiselt KÕIGI käesolevate vahenditega, et ka see monstrum kokku kukuks?\nExcu, kreeklased tahaks EL-s olla - varem oli ju elu magus - aga ilma kärpimiseta. Selle loosungiga vasakparteid ka hääli said.\n(16-05-2012 09:42 )euroruubel Kirjutas: Excu, kreeklased tahaks EL-s olla - varem oli ju elu magus - aga ilma kärpimiseta. Selle loosungiga vasakparteid ka hääli said.\nNii palju kui mina tavaliste kreeklastega suhelnud olen siis nad EL is küll olla ei taha.\n(16-05-2012 09:49 )Leena Kirjutas:\nKui ainus võimalus säilitada ELu staatus on kärpimine, siis muidugi...\n(selle postituse viimane muutmine: 16-05-2012 09:58 euroruubel.)\nKõigepealt ütlen, et lähenen asjale puht pragmaatiliselt. Ja seda just rahanduslikust küljest.\nElame ju, kahjuks või õnneks, turumajanduslikus maailmas, millel lihtsalt on omad reeglid. Kui täidad neid ei hakka sinu hõlma keegi. Isegi vastupidi, saad teiste ees märkimisväärse eelise.\nHea näide on Saksamaa. Maailma üks tugevamaid eksportööre, meeletult tugeva tööstusega. Maailm tarbib tema tooteid ja teenuseid hea meelega ja seoses sellega saabki ta mitmed eelised teiste riikide ees. Ja tulemuseks see, et kui Saksamaa soovib turult raha korjata, pakub viimane seda üliodavalt. Vaadake või Saksamaa riigivõlakirjade praeguseid intresse.\nEhk ongi kaks valikut: majanduse konkurentsivõime peab olema hea ja seose sellega ka laenuteenendamise võime; või kui see ei ole hea siis pankrotistud ja alustad otsast peale. Maailma finantsajalugu on täis riikide pankrotte ja paraku kindlasti on neid ka tulevikus. Enamast on see lihtsalt tingitud liialdustest, kõige lihtsamate finantstõdede eiramisest.\nÜldjuhul on pankrotid valulised kõikide osapoolte jaoks. Olgu selleks siis riiki investeerinud suurfirmad, võlakirjaomanikud või riigi kodanikud. Loomulikult on ka võitjaid nn "bottom feedereid" või langusele panustajaid. Kuid neid on vähe.\nNüüd kas EU on kuritegelik moodustis?\nÜtlen ausalt, et minu jaoks on see liiga esoteeriline teema. Vandenõuteooriad on ilusad asjad ( mõni siinsetes foorumites käsitletu huvitab mindki) aga luban endale jääda endiselt pragmaatikuks.\nKui väga lihtsustatult öelda, siis raha on võlgadena jms finantstegevusena kirjas umbes 100 korda rohkem kui reaalset majandust, mis seda raha nagu katma peaks. Ei ole olemas majandust, mis suudaks seda võlahunnikut ära maksta.\nJa ärgu tuldagu mulle seletama, et poliitikud leidsid, et on mugavam võlgu võtta. Pandandussektor toppis seda raha ikkagi vägisi... Föderaalreservile ei ütle ükski poliitik, mida too tegema peab...\nNn. ratsionaalse vaate jaoks on küllalt foorumeid ja lehti. Paraweb on paraweb ja siin meeldib inimestele urgitseda - aga mis siis, kui...????\n(selle postituse viimane muutmine: 16-05-2012 11:28 euroruubel.)\n(16-05-2012 10:11 )euroruubel Kirjutas: Ja ärgu tuldagu mulle seletama, et poliitikud leidsid, et on mugavam võlgu võtta. Pandandussektor toppis seda raha ikkagi vägisi... Föderaalreservile ei ütle ükski poliitik, mida too tegema peab...\nPoliitikud ja pangad on ÜKS - süsteem mis toidab teineteist - inimese arvelt.\nPiltlikult nagu paat mille ühes otsas istub poliitik teises pankur.


Funk on üks organismi vastus vaimse reaktsioonid teatud stiimulitele. Täiskasvanutele see nähtus vaevalt ohusta, sest moodustatud närvisüsteemi vältida negatiivseid tagajärgi, kasutades erinevaid kaitsemehhanisme.\nLastel samas vanuses, eriti esimestel elunädalatel, hirm on piisavalt tõsine patoloogia, mis mõjutab riigi imiku, samuti selle edasist arengut.\npõhjused Sümptomid ehmatus\nPõhjused On ilmselge, et vastsündinud laps on väga tundlik keskkonna suhtes. Sünniprotsessiga on oluline stressi, kuid see on suuresti füsioloogilised omadused ema organism.\nsündi laps ei ole ainult stressirohke olukord, kriis, kus on järsk muutus keskkonnatingimustele. Juba see on üks tegureid, mis põhjustab suurenenud lapse emotsionaalset tundlikkust.\nsageli kardavad imikutel on seotud sünni protsessi. Väljumine ema organismis maailmas on ühendatud mitme stiimulitele, mille mõju laps ei ole eelnevalt tehtud. Sel juhul hirm on üsna loomulik, ja enamikul juhtudel lahendab omal pärast teatud aja jooksul.\nTulevikus areng lapse hirm võib olla põhjustatud massi erinevatest teguritest. Märkimisväärne roll on siin poiss vanemad. On tõestatud, et ehmatus ja laste hirmud on rohkem altid lapsed, kes ei saa piisavalt tähelepanu ema või vastupidi, on rikutud.\nviga paljud vanemad, et nad ei pööra tähelepanu sellele, et laps kardab. Erinevad sümptomid hirm imikutel võib ekslikult laste tujudele või vajadus täita füüsilised vajadused.\nMis võib põhjustada hirmu imikutel:\nkaua viibida pimedas\nHüüab või muu müraga\nHalvad ilmastikutingimused( tormid, tugev tuul)\näkiline liikumine vanemate\nTegelikult hirm on riik,kus laps lõpetab tunda turvatunnet, ja selle tulemusena allikas hirm võib olla peaaegu iga objekti või nähtuse. On juhtumeid, kui lapsed kartsid pildid maalid ripuvad tuba. Igal juhul pole hirm imiku on asümptomaatiline, kui laps hakkab ebanormaalselt käituma.\nSeega hirm imikutel võib olla põhjustatud erinevatel põhjustel. Märke hirm\nVastavalt paljud pediaatrite, laste hirmu ei ole ainult kahjulik, vaid ka mingil määral positiivne. See on tingitud asjaolust, et kogemus hirmu üsna tavaline, et isik, sest see on moodustamine enesesäilitamise mehhanismid, mis võimaldavad ära tunda veelgi potentsiaalselt eluohtlik asju ja nähtusi organismi.\nSeega loomulik ehmatus võib pidada üks, mis ei põhjusta lapse tulevikku vaimsete häiretega. Kui mingil hetkel lapse hirmunud, siis ta peaks tavaliselt tunnevad hirmu ainult sarnastes olukordades. Mõne jõupingutusi ärevus ja ärevus on võimalik ületada.\nväikelastele ehmatus on rohkem kahjulik. Sageli esineb kohe pärast sündi, sest äkilised liigutused günekoloog, ere valgus, ja muudest allikatest hirmu.lapse psüühika ei tunne, mida on ohtlik ja mis mitte, selle tagajärjel peaaegu kõike saab potentsiaalset ohtu tema ja põhjustada hirmu.\nFunk imikul võib kaasneda sümptomid:\nunehäired. Igasugune negatiivne olukord või teema, mis põhjustab hirmu lapses, võib hiljem ilmuda unistuste kujul. Pärast hirmutavat lapsi on lapsel väga raske magada, ta on pikka aega olnud ärkvel. See sümptom on lastel alates 1 aastast sagedamini esinev, kuid mõnikord esineb varem oluliste stressitingimuste taustal.\nEnuresiit. Tuleb märkida, et imikute soovimatu urineerimine on tavaline nähtus, kuna sellel ajal laps ei suuda kontrollida uriini eritumist. Kuid see võib olla hirmu märk. Peaksite tähelepanu pöörama urineerimise sagedusele, samuti võtke arvesse muid funktsioone, nagu näiteks lapse ebatüüpiline käitumine uriini eraldamisel.\nnutt. Kui laps nutab - see on usaldusväärne märk sellest, et laps hirmutab. Kuid nutt, eriti pikaajaline, hüsteeriline, võib samuti näidata, et laps on näljane või tahab magada. Samuti on see tavaline sümptom erinevate haiguste ja looduslike füsioloogiliste protsesside, näiteks neelamine. Kui lapsel pole nähtavaid nutmise põhjuseid, magas ta hästi, söötas, kuid samal ajal pidevalt nuttis - tõenäoline põhjus on hirmul.\nKõnehäired. Imikutel ähvardab harva lööming ja muud kõne patoloogiad, sest sel ajal ei saa laps veel rääkida. Kuid suur ähvardus, eriti kui seda toetavad sarnased olukorrad, võivad põhjustada kõnehäireid vanemas eas. Tavaliselt ilmneb sümptom lastele 4-6 aastat.\nHirm üksinduse pärast. Kõikidel lastel on vanematega seotud ohutus. Kui laps oleks väga hirmunud, kipub ta rohkem aega oma ema või isaga saama. Niipea kui vanemad lahkuvad ruumist, võib laps alustada tõelise hüsteerikaga. Selliseid olukordi peetakse kõige ohtlikumaks, kuna lapse hirm on nii tugev, et üksi tekitab hirmu kordumise.\nÜldiselt on imikutel esinenud mitmeid hirmuäratavaid sümptomeid, mille olemasolu võib näidata, et laps on kannatanud märkimisväärse stresskoormuse all ja vajab abi.\nKüsimus, kuidas vabaneda ähvardustest, on üsna oluline. Kui negatiivne emotsionaalne seisund oli lühiajaline ja mitte intensiivne, siis enamikul juhtudest süvenevad selle sümptomid iseseisvalt.\nParim on tegutseda, kui ähvardab juhtub. Sel ajal ei tohiks lapsi kunagi üksinda jätta.\nSoovitatav on seda võtta teie kätes, kuna see muudab end täielikult ohutuks. Lisaks aitab see protsess rahulikult lapse nutma.\nSamuti on kasulikuks ravimeetodiks suplemine. Soojas vannis saate lisada mitmesuguseid rahustavusi, nagu näiteks vaniljeenide, emalike või kummelite lillede kastmist. Lisaks võib kuivatatud maitsetaimi ööseks panna võrevankrisse, nii et see magab paremini.\nOn mitmeid keerukamaid ravimeetodeid, kuid arst määrab need välja, kui lapse hirm ei ole kadunud. Vanemas eas, kui laps on moodustanud põhilisi kognitiivseid vaimseid protsesse, võib hüpnoosi kasutada. See võimaldab keha ümber korrigeerida, kõrvaldades seeläbi erinevad hirmuteated, sh enurees.\nSamuti on efektiivne ravi psühhoteraapia. Lapsepõlves kasutatakse seda muinasjuturavi ja arterterapia abiga. See meetod võimaldab teil päästa lapsi negatiivsetest kogemustest. Lisaks sellele aitab tootetegevuste analüüsil psühholoogil selgitada välja lapseealiste hirmu põhjus, edasine psühhotroorektsioon.\nKahtlemata on hirmus tõsine emotsionaalne rikkumine, kus lapsel on hädasti vaja vanemate hooldust.\nVideo vaatamise ajal saate teada lapse unistusest.\nHarv lapsepõlves on tavaline nähtus, mis on tingitud psüühika reaktsioonist teatud ärritajatele, mis võib kehale ohtlik olla. Beebi kadumisest alates ähvardavast sümptomist saab luua mugav psühholoogiline keskkond, samuti kasutada erinevaid parandusmeetodeid.\nBaby hambad hakkavad purskama laps, kui ta jõuab kuus kuud. Ja kui palju hambaid helbed tuleb l...\nBaby hambad hakkavad purskama laps, kui ta jõuab kuus kuud. Ja ku...


Eksootilised puuviljad Zimbabwest Hawaiini - Tallinnast lahkumata - Äripäev\nEksootilised puuviljad Zimbabwest Hawaiini - Tallinnast lahkumata\nMartin Hanson 27. jaanuar 2006, 00:00\nSelleks ei pea sõitma kaugele Zimbabwesse, Vietnami, kuigi võib. Tegelikult tuleb vaid silmad lahti teha ning natukene kohapealses kaubandusvõrgus ringi uurida.\nSesoonses kliimas juhtub tihti, et saab kõrini absoluutselt kõigest, leiad, et ei taha enam Tallinna kilusid või väheroiskunud banaani. Kuidas leida vaheldust? Lihtne! Tuleb teha silmad lahti ning otsida. Eestis leidub peaaegu kõike seda, mida Emake Maa meile kasvatab. Eksootilised puu- ja juurviljad nagu litšid, papaiad, viigimarjad, passion, draakonivili või kumkvaat on saadaval siinsamas Tallinnas.\nKuigi meil ei ole peaaegu üldse levinud tänavatoitlustus ning varahommikusel tänaval ei ole võimalik osta õlis röstitud papaiat või kuuma kumkvaati, on paljud eestlased need viljad enda jaoks siiski leidnud ning alustanud avastusretke maailma maitsete sügavikku.\nEndalegi üllatuseks avastasin, et kõik need puuviljad ja ka juurviljad, mida oled juhtunud nägema mõnes kaugeid maid tutvustavas bukletis või keskpärases teleseriaalis, on täiesti värskena kättesaadavad siinsamas Tallinnas.\nPuuviljakeskuse juhataja Kristina Heinla sõnul saab neilt kätte peaaegu iga maailma vilja, kuid kindlasti ettetellimisel.\n"Oluline on muidugi hind, see paneb piirangud," ütles Heinla ning lisas, et kõik viljad on värsked ja seda Puuviljakeskus ka nii palju kui võimalik garanteerib.\nHeinla sõnul ostavad eksootikat peamiselt restoranid, kuid kui on huvi, saab vilju kätte ka jaekaubana otse laost, kuhu uut ja värsket puu- ja juurvilja tuuakse kord nädalas, mõnikord tihemini.\n"Praegu on meil laos eksootilisematest viljadest näiteks viigimari, Vietnami draakonivili ja Zimbabwest pärit passion. Nende hinnad on kõrged, 200 ja 300 krooni vahel kilo," ütles Heinla.\nMehhiko rahvusrestorani Cantina Carramba juhataja Reet Reimets lisas veel, et ka Mehhiko köögis on värsked viljad väga tähtsal kohal.\n"Mehhiko köögi üks olulisemaid tooraineid, jalapenjo pipar, tuleb küll Soomest Keskost," ütles Reimets ning lisas, et muud toorained, ka kõige eksootilisemad, saab ikka siit kätte.\nTallinnas asuv jaapani restoran Sushihouse kasutab palju kohalikku toorainet ning seda just juurikate ja puuviljade näol. Jaapani toitudes olulisel kohal olevad merirohud tuuakse aga Jaapanist, Eestis neid jaekaubandusest tavaliselt saada ei ole. Siiski mõnda lihtsamat salatilist nagu Shiso lehti on võimalik saada Eestistki.\nPrantsusmaa, 329,00 krooni/kilo\nElegantse, tumerohelise, hambulise äärega salatil on mahe, kuid sama pikantne maitse. Sobib ideaalselt salatitesse ning suppidesse. Tõstab salatite ja suppide toiteväärtust ning esteetilist väljanägemist. Kasvab Euroopas.\nPrantsusmaa, 100 krooni/kilo\nTegemist on söödava takjalisega, mis pärineb Itaaliast, kuid kasvab kogu Euroopas. Valmivad arti okipungad ja sisemine liha süüakse keedetult. Üle maailma kasvab ligi 50 eri arti oki liiki.\nHolland, 174 krooni/kilo\nBrasiilia, 400 krooni/kilo\nViigimari on ligi 7000aastase ajalooga puuvili, mida peamiselt leidub Lääne-Aasias. Inimene on seda levitanud aga üle maailma ning täna tuleb enamik imporditavast viigimarjast Brasiiliast. Lisaks on enamasti troopilises kliimas kasvav viigimari kena kaunistus nii toas kui ka aias.\nKolumbia, 322 krooni/kilo\nBrasiilia, 60 krooni/kilo\nPärineb Mehhiko rannikult ning on tänaseks levinud tervesse Kesk-Ameerikasse. Papaiapuu on kiiresti kasvav, kuid lühikese elueaga puu, keskmiselt 2-3 meetri pikkune. Viljad on pirnitaolised kollase koore ja oran i-roosa sisuga ning mustade seemnetega.\nIisrael, 259 krooni/kilo)\nHolland, 150, krooni/kilo\nItaalia köögis palju kasutatava Crimini seene pruun kasuvend. Midagi meie kivi- või männipuraviku laadset. Kasutatakse kastmete tegemisel ning pitsadel ja pastades.\nZimbabwe, 194 krooni/kilo\nLillaka tooniga passion on omane Lõuna-Brasiilia, samuti Paraguay ja Argentinaga piirnevaile aladele. Austraaliasse viidi passion 19. sajandi keskel, kust see 1880. aastal edasi Hawaiile levis. Nendes piirkondades on populaarne aiakultuur. Purpurse tooniga ovaalne vili, mille kesta all asuvad apelsiniga sarnanevad kahemembraanise kollaka lihaga viljakehad. Vili valmib tavaliselt 80 päevaga.\nLAV, 357 krooni/kilo\nIgihaljas puu, mille munakujulised viljad on punase karvase koore ning pehme roosa sisuga. Keskel tugevad mustad seemned. Algselt pärineb Hiinast, kus seda puukultuuri on kasvatatud juba ligi 2000 aastat. Tänaseks levinud ka kaugematesse troopikapiirkondadesse.\nJaapani toiduvalmistamises olulisel kohal olev salat, mida on nii punaste kui ka roheliste lehtedega. Punane salat on mahedam ning aniisimaitsega, roheline aga vürtsikam ning maitseb pigem nagu kaneel. Salatit kasutatakse garneeringuks ja täiteks ning need on rikkad raualt ja kaltsiumilt. Shiso seemned on ühed seitsmest Jaapani olulisimast vürtsist.\nArgentina, 150 krooni/kilo\nTuntud ka kui Hiina Kuldne Apelsin. Ovaalse, pisut väljaveninud kujuga vili kooritakse enne tarvitamist. Sisutoon varieerub kollakast oran ini. Maitselt hapukas ja värskendav. Kasvab peamiselt Hiinas, kuid ka mujal troopikas.\napteegitill, Itaalia, 46 krooni/kilo\nFennel on kollakast kuni tumerohelise värvusega lehtedega taim. Väga tugev maitseaine, mille kasvatamisel tuleb silmas pidada, et koriander või tavaline till temaga eriti heas läbisaamises ei ole. Kasutatakse peamiselt kala ja sealiha valmistamisel. Lisandina hea suppidele ja pajaroogadele. Kasutatakse ka maitsevõi või pesto tegemisel. Kasvab pea igasuguse kliimaga aknalaual.\nKolumbia, 20 krooni/kilo\nKollase värvusega mari asub südamekujulises kroonlehtedega varjatud kestas. Valmis on vili siis, kui kest on muutunud pruuniks ja seesmine vili tumekollaseks. Taim ise kasvab kuni 30 cm pikkuseks ning seda kasutatakse paljudes kohtades dekoratiivtaimena. Taime on kasutatud folkloori kohaselt ammusest ajast põieprobleemide lahendamiseks. Ladinakeelne nimi Physalis tähendab tõlkes põit.\nPeruu, 100-149 krooni/kilo\nTai, 40 krooni/kilo


Ruila Kevad toob nädalavahetusel kokku Eesti tipptakistussõitjad, pühapäeval Postimehes ülekanne | Eesti Ratsaspordi Liit\n← Saada meile selfie ja võida ratsamatk Juurimaal!\nRuila Kevadele pani ilusa punkti valitsev Eesti meister Urmas Raag hobusel Carlos →\nTakistussõiduvõistlus „Ruila Kevad“ toimub ka tänavu traditsiooniliselt mai teises pooles. Seekordsel kahepäevasel võistlusel on kohal pea kõik Eesti tipud. Pühapäeval algab Postimehes ülekanne kell 15.30.\n„Ruila Kevade“ korraldajad otsustasid sellel hooajal teha rahvusliku võistluse, sellele vaatamata on võistlema oodata ka lähiriikide ratsasportlasi. Ruilas korraldatav sündmus on olnud populaarne igal aastal, nii ka seekord, kui erinevate võistlusklasside peale tehakse laupäeval ja pühapäeval kokku üle 450 stardi. Eesti ratsasportlastest on kohal juba tuntud nimed nagu Gunnar Klettenberg, Rein Pill, Tiit Kivisild, Urmas Raag, Kertu Klettenberg ja ka Hanno Ellermann, kes peale pikka Euroopas elamist on taas Eestisse kolinud ning siin ka usinasti võistleb.\n„Ruila Kevadel“ on kavas parkuurid kõrgustel 105-140 cm. Võimalus võistelda antakse ka harrastajatele ja noortele hobustele, kellele seatakse üles nende võimetele vastavad rajad. Laupäevaseks tipphetkeks on kindlasti ERL Noortekarika I etapp, kus sõidetakse kahevooruline handicapiga 105/120 cm parkuur. Ka võistluspäeva viimane, 135 cm ümberhüpetele sõit, pakub kindlasti põnevust.\nPühapäeval tasub eriti jälgida kahte viimast sõitu, milleks on 130 cm kõrgune ümberhüpetele võistlus U25 vanuseklassile ja võistluse kõrgeim, 140 cm sõit, mis toimub samuti ümberhüpetele. U25 klass viidi sisse sellel hooajal ja sisemeistrivõistlused näitasid, et antud klassis on konkurents tihe ning sõidud põnevad. Stardis on selle vanuseklassi tänavune sisemeister Helen Rätsepp, kellele pakuvad konkurentsi näiteks Eesti meister 2015 Ketlin Ramjalg, Kristi Luha, Helene Marie Rägo ja Stella-Ingrid Liinamäe.\nTiit Kivisild võitis 2015. a Ruila Kevade põhisõidu hobusel Corsica, tänavu on üheks tema ratsuks võistlusel Fred (pildil). Foto: Gerlin Kess\nVõistluse põhisõidus kõrgusel 140 cm on kirjas meie „raskekahurvägi“, kellest näiteks Tiit Kivisild plaanib muuhulgas startida oma uue paljulubava ratsuga Don-Kide. Lisaks hüppab ta ka Donna Paola ja Frediga. Rein Pill panustab oma kogenud ratsudele A Brok ja Sinequamon, Urmas Raag ei taha samuti midagi juhuse hooleks jätta ja võtab kaasa Carlose ning Ibelle Van De Grote Haarti. Gunnar Klettenberg võistleb Bettebalia, Quote ja Trafficuga ja Kertu Klettenberg Toscanaga, kellega eelnevatel “Ruila Kevade” võistlustel on väga hästi läinud.\nPühapäevase võistluse kolmest viimasest sõidust on ka otseülekanne Postimehe veebi, kui näidatakse 130 cm parkuure ja 140 cm sõitu. Ülekanne algab 15.30 SIIT


ESSEX SALV 50G\nPehmendav ja kaitsev nahasalv. Eriti sobiv kasutada väga kuiva ja tundliku naha igapäevaseks hoolduseks kogu kehal. Niisutab, pehmendab ja kaitseb väga kuiva või lõhenenud nahka. Sobib nii lastele kui täiskasvanutele. Lõhnastamata.\npetrolaatum, vedel parafiin.


Ott Järvela | Murtud selg ja jäsemed... nii peabki!? | Õhtuleht\nOtt Järvela, Sotši, 22. veebruar 2014, 11:44\nSaksamaa krossisõitja Anna Wörner toimetati eile võistlusrajalt minema meditsiinikelguga.Foto: DYLAN MARTINEZ\nSotši olümpiamängude vigursuusatamise ja lumelauasõidu võistluspaigast, Rosa Kutori ekstreempargist on kanderaamiga ära kantud silmapaistvalt palju sportlasi. Rahvusvaheline Suusaliit (FIS) leiab, et radadega midagi lahti pole, vaid need alad ongi lihtsalt kõrge riskiga.\nEilsel naiste suusakrossivõistlusel said tõsise trauma sakslanna Anna Wörner ja tšiillanna Stephanie Joffroy, kes mõlemad toimetati rajalt minema meditsiinikelguga. Need on aga kõigest kaks peatükki Sotšis ekstreemsportlasi tabanud vigastuste võikas almanahhis.\nROK kargas Sildaru trumpalale turja, aga FIS kaitseb pargisõitu raevukalt (1)\nTRAAGIKA: Sotšis kukkunud Venemaa vigursuusataja jääb halvatuks (11)\n26. veebruar 2014, 16:05\nOtt Järvela | Sotši 2014 – vanameistrite olümpia (2)\n15. veebruaril kukkus treeningul Venemaa krossisõitja Maria Komissarova ja vigastas tõsiselt selgroogu. Päev hiljem peetud naiste lumelauakrossis kanti rajalt minema Helene Olafsen (Norra) ja Jacqueline Hernandez (USA). Vigurhüppaja Christopher Lambert (Šveits) nihestas kukkumisel küünarnukki ja rennisõitja Rowan Cheshire kukkus trennis nii hullusti, et kaotas teadvuse ja pidi olümpiavõistlusest loobuma.\nNiisama kukkumisi – näiteks üleeilse meeste suusakrossi finaalis finišeeris pronksivõitja Jonathan Midol (Prantsusmaa) ninaga ja ninuli – ei ole mõtet kokku lugedagi. Paratamatult tekib küsimus: kas Sotši olümpia korraldajad on võistlusradasid kavandades ja ehitades keerukusvindi üle keeranud?\nFISi peasekretär Sarah Lewis on veendunud, et kindlasti mitte. "Vigursuusatamises ja lumelauasõidus on õnnetusi võimatu vältida. Nende juhtumises Sotši tingimusi – keeruline ilm, rasked rajad – süüdistada oleks aga vale. Need spordialad kätkevadki endas riski.\nTrassiga on tulnud üpriski keeruliste ilmastikutingimuste tõttu kõvasti vaeva näha, aga võistluste tase ja kvaliteet on olnud esmaklassiline. Olümpiamängude nime vääriline, oleks vist paslik öelda," rääkis Lewis.\nFISi peasekretäri sõnul on Sotši pargi- ja krossisõidu rajad erakordselt avarad ja seetõttu vast isegi maailma parimad. Lewise sõnu kinnitas Kanada vigursuusatamiskoondise juht Steve Podborski: "Meie sportlased on ühel nõul – rajad on suurepärased ja tehnilisest aspektist väga nõudlikud. Nad armastavad neid radu!"\nArvestades, et Kanada koondis oli Sotšis vigursuusatamises erakordselt edukas – 30 väljaantud medalist kuulusid neile üheksa, sealhulgas 10 kullast neli – pole Podborski avalduses midagi imelikku.\nKindlasti on aga Sotšis vigursuusatajate ja lumelauasõitjate teel seisnud takistused lõplikult purustanud väärarusaama, nagu oleks tegu pooletoobiste olümpiaaladega. Ei ole. Ekstreempargis jõuavad finišisse ainult tugevad ja medaleid võidavad ülitugevad.


- 2 protsenti keha rasva kadu\nVõimalik on ka tehnikat valesti seadistada, mis annab ebaõigeid tulemusi — see on puhas turunduslik trikitamine. Samuti võib olla võimalik suurendada rasva kadu ja minimeerida lihaskaotust, tehes mõõduka intensiivsusega kardiotreeninguid kolm kuni viis päeva nädalas 12—tunniste minipaastude ajal ning järgides madala rasvasisaldusega ja madala glükeemilise indeksiga dieeti. Vastupanukoolitus aitas inimestel vahelduva paastu tõttu kaalu kaotades lihaseid säilitada. Sest stressis keha hoiab kümne küünega rasvast kinni, samal ajal kui õnnelik ja tasakaalus keha sel südamerahus minna lubab.\nKehakoostise mõõtmise meetodid Kaalud, mõõdulint ja peegel on kõik väga kasulikud, kuid ainult neist ei piisa. Aga miks mitte ainult peeglit kasutada? Lõppude lõpuks on see tõesti oluline ainult siis, kui olete peegli ees alasti seistes oma peegelpildiga rahul? Probleem on selles, et kui vaatate end iga eddy slimming peeglist, on sageli raske igapäevaseid ja iganädalasi muutusi "märgata", kuna need on väga aeglased.\nSee võib olla pettumust valmistav ja tervisebusside kaalulangus - osaliselt on see justkui rohu kasvu jälgimine. Lisaks on enamikul inimestel keeruline oma edusamme objektiivselt hinnata.\nMida paksem sa oled, seda rohkem sa hõljud kuidas eemaldada ekstra rasva maos mida rohkem sa hõljud, seda vähem kaalud vee all.\nKui rassi, 2 protsenti keha rasva kadu ja sugu ei kaaluta hoolikalt, võib keharasva hinnang suures osas ekslikuks osutuda.\nLahja kehamass on suure veesisalduse tõttu väga elektrit juhtiv. Rasv omab madala veesisalduse tõttu isoleerivaid 2 protsenti keha rasva kadu ja on seetõttu vähem juhtiv. Analüüs viiakse läbi elektroodide kinnitamisega parema randme ja parema jala nahale. Seejärel juhitakse teie keha läbi nõrk elektrivool, et mõõta lihaste, luude ja rasvkoe vastupanu.\nKõrgus, kaal, vanus, sugu, kehatüüp ja aktiivsuse tase sisestatakse masinasse ja seade prindib tulemused. Selle meetodi eelised on see, et see on kiire, lihtne ja mitteinvasiivne atraumaatiline. Puuduste hulgas on masina kõrge hind 3 eurotküsitav täpsus ja töökindlus.\nVõib-olla olete neid graafikuid näinud veebis või spordiajakirjades. Asendate lihtsalt oma mõõtmed, pikkuse ja kaalu ning - palun! Analüüsid on lihtsad, kuid palju vähem täpsed kui muul viisil saadud. Ma ei soovita seda meetodit teile.\nTõsi, sel viisil oma keha rasva mõõtmiseks peate olema laip, nii et see meetod pole eriti praktiline. Mainin seda mitte selleks, et mängida mingit trikki, vaid rõhutada, et kõik keharasva testimise meetodid on vaid ligikaudsed hinnangud 2 protsenti keha rasva kadu mitte "otsesed mõõtmised". Kiibid sentimeetri kohta Keharasva testimise meetodi valimisel pöörake tzatziki kaalulangus selle praktilisusele, rakendamise lihtsusele ja järjepidevate kordusmõõtmiste tagamisele.


Otsetee Hollandi Apple Fritters - Üldine | Juuni 2022\nLugejate Lemmikud Sissekanded Sünnikivid Esiletõstetud Retseptid Hooajaline Aiandus Hommikusöök Põllumehed Kodu Ja Elamine Magustoidud Sügisene Aiandus\nPõhiline >> Üldine >> Otsetee Hollandi Apple Fritters\nOtsetee Hollandi Apple Fritters\nKui olete õunafännide või muu sellise fänn õunad magustoidu kujul , see retsept on teie jaoks. Neid on lihtne valmistada ja need rahuldavad nii teie magusaisu kui ka soovi valmistada midagi suurejoonelist. Ja kui jahu on otsas, kuid sahvris on pannkoogisegu, on see võit!\nSee retsept loob Hollandi õunastiilis fritüüri ja kasutab põhilist pannkoogitainast, mida saate nullist valmistada või osta 99-sendise kotis (ja peate vaid lisama vett). Parim on lasta tainal umbes 5 minutit seista, et see tõesti õunarõngaste külge haakuks.\nTegin ühe partii kolmest õunast, kuid taignast jätkus 6 õuna jaoks.\nKasutasin oma õunakoorija/tükeldaja/südamiku vidinat, mis tegi täiuslike rõngaste loomise imelihtsaks, aga seda saab teha ka käsitsi. Mida tugevam õun, seda parem. Kui see on jahune, laguneb õun taignas laiali.\nKastke rõngad lihtsalt taignasse, kuni need on mõlemalt poolt täielikult kaetud.\nKasutage tange, et transportida need taignast praadimiseks toiduõlisse. Prae mõlemalt poolt sügavkuldpruuniks. Veenduge, et teie õli oleks piisavalt kuum, 350 ° F, kuid mitte liiga kuum, vastasel juhul põleb see (olge kuuma õliga alati ettevaatlik!). Fritüürid ei ole protsessi käigus täiuslikud rõngad, kuid see on OK. Eemaldage lusikaga fritüürid ja nõrutage paberrätikutel, kuni see on veidi jahtunud.\nSoovi korral võite puistata tuhksuhkruga.\nVõi kaneel ja suhkur!\nPrindi retsept Pin RecipeKursusFritterid ToitAmeerika\n6 kõvad värsked õunad, mis tahes sorti – kooritud, puhastatud südamikust ja rõngasteks lõigatud. Cortland ja Granny Smith töötavad suurepäraselt.\nkaks tassid pannkoogitainas (valmistada ja lasta enne kasutamist paar minutit seista)\nKaneel ja suhkur ehk tuhksuhkur, tolmutamiseks\nJuhised: Koorige õunad ja eemaldage südamik, seejärel viilutage 1/2 paksusteks rõngasteks. Kuivatage paberrätikuga, seejärel kastke viilud ettevalmistatud pannkoogitainasse. Kuumutage õli temperatuurini 350 ºF ja laske rõngad ettevaatlikult kuuma õli sisse. Töötage portsjonitena, et pannil mitte üle koormata. Prae mõlemalt poolt kuldpruuniks. Nõruta paberrätikutel ja lase veidi jahtuda, seejärel veereta kaneelisuhkrus või puista üle tuhksuhkruga. Serveeri soojalt. Teeb 24 fritüüri.\nMärksõnaApple Fritters Kas proovisite seda retsepti? Anna meile teada kuidas see oli!\nlooduslikud viisid kildude eemaldamiseks\nkas teepuuõli tõrjub puuke


Uuring: eestimaalased peavad kõige bakterirohkemaks paikadeks ühistransporti ja avalikke käimlaid - Läänlane.ee\nKuna Gefilus LGG-piimhappebakterit sisaldavate toodete eesmärk on toetada meie organismi võimet tulla toime kahjulike bakterite, mikroobide ja teiste haigusetekitajatega, püüdis Valio uuringuga välja selgitada, kuivõrd teadvustavad eestimaalased üldse bakterite olemasolu meie igapäevaelus ning kus puutuvad nad enda teada enim bakteritega kokku.\nUuringutulemused näitasid, et tervelt 70% inimestest arvab, et puutub tervist ohustavate bakteritega enim kokku just avalikus ruumis. „Enim kardetakse ühistransporti, avalikke tualette ja treppide käsipuid, kusjuures bussi-, trammi- ja trolliga sõites tajuvad kahjulike bakteritega kokkupuudet kõige enam just Põhja-Eesti elanikud,“ rääkis Valio Eesti turundusdirektor Krista Kalbin.\n„Nende koortelt aga võime leida säilitusained, kemikaale, millega puuvilju on töödeldud, hallitust, mis pole veel silmaga nähtav, ja ka patogeene ehk haigustekitajaid. Et nende kõigiga hakkama saada, vajab organism tugevat immuunsüsteemi ja head seedimist. Tõhusaks abiks on siinkohal kasulikud piimhappebakterid, mida saame, kui sööme igapäevaselt hapendatud toite nagu näiteks toores hapukapsas, jogurt ja keefir,“ lausus Holsting.\nUuring: eestimaalased peavad kõige bakterirohkemaks paikadeks ühistransporti ja avalikke käimlaid added by Ivar Soopan on 16. veebr. 2017


Kodakondsusamet valis välja kalli ehitaja\nOdavaima pakkumuse esitanud ASi Esmar Ehitus osakonnajuhataja Arnold Sikkar ütles, et see oli väga halvasti korraldatud ehituskonkurss. «Olemas oli vaid eskiisprojekt ja selle põhjal pole võimalik teha täpset pakkumust,» lausus ta.\nPakkumusi analüüsinud eksperdi Arvu Mägi sõnul oli erinevus nii hinna kui pakkumuste sisukuse poolest suur.\nMadalaima hinnaga poleks seda objekti pakkumistingimustele vastavalt olnud võimalik valmis ehitada, väitis Mägi.\nMägi sõnul on eskiisprojekt koos pakkumistingimustega kogenud ehitajale piisavalt põhjalik informatsioon, kuigi tööprojekti alusel on tunduvalt kergem pakkumust teha.\nKontek Int esitas pakkumuse Tallinnas Endla tänaval asuva hoone rekonstrueerimiseks 21,3 miljonile kroonile. Pärast läbirääkimisi tellijaga sõlmiti leping 17,5 miljoni krooni peale.\nVähempakkumise teisel etapil osales 14 ehitusfirmat. Hinna poolest oli madalaim pakkumus 11,5 miljonit krooni ja kõrgeim 22,6 miljonit krooni.\nKodakondsus- ja migratsiooniameti peadirektori ase-täitja Riho Pihlak ütles, et Konteki Inti võidus oli määrav dokumentatsiooni põhjalik ettevalmistamine ja usaldusväärsed ning kergesti realiseeritavad garantiid ja tagatised.\nSamuti tõi ta esile ehitustööde erinevate etappide käikuandmise realistlikud tähtajad. Kontek Int andis ehitustöödele viieaastase garantii.\nArvu Mägi ütles, et teistes pakkumustes nii soodsaid garantiisid polnud.\nKonteki Inti juhataja asetäitja Harri Timuski andmetel on rekonstrueerimisprojekti tarvis kodakondsus- ja migratsiooniametil olemas 14 miljonit krooni ehk 3,5 miljonit krooni vähem kui lepingus ette nähtud.\n«Tellija rahaline olukord selgub ehituse käigus,» ütles Timusk. Ta lisas, et kui raha juurde ei leita, jääb mõni osa ehitusest teostamata.\nKonteki Inti projektijuhi Olavi Parmase sõnul kestavad renoveerimistööd kaheksa kuud. Viiekorruselises hoones tehakse põhjalik renoveerimine ja hoonele ehitatakse juurde üks korrus, rääkis Parmas.\nEhitus peaks lõppema lepingu kohaselt 31. jaanuaril 1997.


Uus keskkonnaminister Rain Epler astus ametisse\nUus keskkonnaminister Rain Epler astus esmaspäeval riigikogu ees ametivande andmisega ametisse.\nSiseminister Alar Laneman andis Riigikogus ametivande ja astus ametisse\nUus siseminister Alar Laneman astus kolmapäeval Riigikogu ees ametivande andmisega ametisse.\nIlmus ajalehe Konservatiivide Vaba Sõna aastalõpunumber\nIlmunud on rahvuskonservatiivset maailmavaadet kandva ajalehe Konservatiivide Vaba Sõna 2020. aasta viies number. Ajalehe leiab 3. detsembri Maalehe vahelt. Samuti saab ajalehte EKRE peakontorist (Toompuiestee 27, Tallinn). Värskes numbris: ● Malle P�...\nPresident Donald Trumpi toetusrühm jätkab rahvusluse kaitsmist uue nime all\nRiigikogus EKRE saadikute eestvedamisel tegutsev president Donald Trumpi toetusrühm jätkab rahvuskonservatiivse ideoloogia kaitsmist uue nime all. „Trumpi toetusrühm tuli omal ajal kokku selleks, et kaitsta meie jaoks olulist poliitilist agendat, mid...


Pensionäridele pakutakse enamasti pigem lühiajalisi lahendusi, kuid on võlausaldajaid, kes väljastavad pensionäridele ka pikajalisi laene. Seetõttu on hea, et pangavälised võlausaldajad teenindavad ka pensionieas inimesi. Tagatiseta väikelaenud isiku tuvastamine ID kaardiga. Muidugi ei kehti sellised kriteeriumid kõigil võlausaldajatel, sest ega igaüks ei hooli pensionäride igapäevasest elust. Selleks protseduuriks peaksid sa minema panka spetsiaalselt selle inimese juurde, kes oskab sind nõustada ja kulukuse määr arvutada.Kindlasti on väga oluline kinni pidada igasugustest tingimustest ja kokkulepetest. Väikelaenu puhul on sul võimalus suuremaid plaane ja unistusi teoks teha. Kindlasti peab olema vajaminev summa läbimõeldud.\nKrediidi kulukuse määra kaudu saab laenupakkumisi ühtsetel alustel võrrelda ja see on tunduvalt täpsem kui võrrelda intressi alusel.” Loe lähemalt Wikipedia lehel. Kui sul on kiiresti raha vaja pead sa esialgu tegema kalkulatsiooni, kui suurt summat ja mis eesmärgil sul vaja on. Mida suurem on teie pension, seda suurem on väljastatav laen, mille igakuised laenumaksed arvutatakse välja tuginedes pensioni kogusummale, niiet maksete sooritamine ei tekitaks kliendile mingit raskust. Seejärel pead otsustama kas sa soovid kiirlaenu võtta sularahas või panka.\nLaenud pensionäridele | Laenud online\n.. Kui sinu valitud kiirlaenu summa neile ei sobi teevad nad sulle enda poolse pakkumise. Antud teenust saab kasutada iga võlausaldaja kohta vaid ühe korra. Teades, kui tagasihoidlikult meie pensionärid elavad, tahaks öelda, et laenuteenused selles võtmes peaksid olemas kas tasuta või üldse mitte eksisteerida. Kiirlaen on kiiresti kättesaadav laen. minuti jooksul või ka tunni jooksul. Kui võrrelda vanemate inimeste palkasid nooremate inimestega, siis tõtt öelda suurt vahet nende vahel pole, seega on keeruline ette kujutada, kuidas saavad pensionärid raha kõrvale panna ja suuremaid oste sooritada ilma selleks laenu võtmata. Arvestades pangaväljavõtet ja palga suurust. Kõigepealt pead valima endale summa ja laenuliigi. Selleks tuleb valida kiirlaenu summa ja eesmärk mida hakata taotlema. Esitama kiirlaenu taotlus isiksustada Mobiil ID Ja oodata kuni kiirlaenufirma nõustub tingimustega ja kontrollib isikuandmed Käendus on käendaja poolt antud tagatis. Väikelaenu võtmist tasub kaaluda pangast. Laen pensionäridele. Kiirlaen ei ole mõeldud emotsionaalseteks ostudeks. Igal juhul ei tasu muretseda, võlausaldajad vaatavad kõik üle ja annavad teada, milline laenusumma väljastatakse konkreetses olukorras.\n. Miks sul just sellist summat vaja on. Võlausaldajatele on see kõik hästi teada. Näiteks krediidi kulukuse määra arvutamisel võetakse arvesse kõik lepingutasud, laenuhooldustasud kui ka muud kaasnevad kulud, autoliisingu või laenu puhul kohustuslik kaskokindustus ja kodulaenu puhul kodukindlustus. Sa ei saa seda niisama suvaliste numbritega teha vaid pead teadma, millised on sinu lepingud ja nendega kaasnevad tingimused. Nimelt võimaldab antud teenus nautida neil teist osa enda elust, tunnetada uut elukvaliteeti ja lihtsalt tunda elust rõõmu. Seejärel otsustada, kui suurt summat sul vaja on laenata, et hiljem ka kohustuslikult maksegraafikuga tagasi tasuda. Kiirlaenu puhul ei ole tagatist vaja. Laenuandjad püüavad üldiselt jõuda lahenduseni, millega mõlemad osapooled rahul on. Samuti ei saa mainimata jätta võimalust võtta laenu vahendustasuta, sest tegu on tõepoolest üsna tulusa teenusega, mida saate kasutada juhul, kui võtate laenu esimest korda. Tuleb leida endale sobiva kiirlaenu firma ning pidada nõu esialgu spetsialistiga. See tingimus on vajalik selleks, et ei tekiks olukorda, kus inimene hakkab võlgadesse uppuma, või hullem veel, ei saa endale lubada mõnda meditsiiniteenust või -toodet laenumaksete tõttu. Tervis on siinilmas kõige olulisem ja kõrgemas eas hakkame seda hindama veelgi enam. Sinine laen kiiresti vaja raha. Kui võimalikult kiiresti siis kasutada kiirlaenu pakkumisi. “Krediidi kulukuse määr näitab protsentuaalselt laenust tulenevat tegelikku kulu laenuvõtjale aastas, selleks võetakse arvesse kõik teadaolevad kulud, mis laenutaotlejal tuleb tasuda. Kindlasti ei tohi unustada, et kiirlaen tuleb ka tagastada, millele lisanduvad intressid.Kiirlaenu ei saa võtta alaealised, kes ei oma töökohta ja kellel pole piisavalt vastutust. Teist kiirlaenu saab võtta maksehäiretega isik, kui tal on näidata ette eelmise kiirlaenu tagastatav maksegraafik. Rääkides laenu väljastamist puudutavatest tingimustest, ei saa piirduda vaid vanusega – oluline on ka ametlike sissetulekute suurus, või siis antud juhul pensioni suurus. Saab hakata vaatama alles siis, kui sa oled enda aasta kogukulud ja tulud kokku arvutanud. Kuna pension ei ole lõpmatu ja seda suurendatakse väga harva ja enamasti vaid natuke, võib pensionär laenu võttes üsna keerulisse olukorda sattuda. Inimesed ei suuda kiirlaenu nõuetekohaselt täita. Sinu kiirlaenu taotluse põhjal teeb kiirlaenufirma parima pakkumise. Ta abistab ja vastab tekkinud küsimustele. Sageli juhinduvad võlausaldajad vaid esialgsetest andmetest ja pensioni suurusest. Nii mõnigi on terve enda elu elanud Eestis ja otsustas nüüd kaugele reisile minna. Kiirlaenu saab võtta ka ilma kodust lahkumata ehk ID kaardi abil või mobiil ID kasutades. Pensionäridele, kelle sissetulek on väga väike, võivad laenumaksed tekitada lisakoormuse, mis tuletab end kõigepealt meelde kütteperioodil ja siis ajal, kui meditsiiniteenused vajavad tasumist. Jah, ka pensionärid saavad võtta esimest laenu vahendustasuta. Paljud pensionärid elavad kodudes, mis pole aastakümneid remonti näinud. Ja kuna tegu on uue kiirlaenuga soovib pangaspetsialist sinuga telefoni teel rohkem suhelda ja eelnevalt võetud kiirlaenu kohta maksegraafikut. Sa pead endale selgeks tegema, mille jaoks ja kust sa soovid laenu võtta. Kiirlaenu tuvastamine pangalingi kaudu. Kiirlaenu väga oluline osa on ka suhtlus. Osapoole kokkulepel on võimalik kiirlaenu varem tagasi maksta. Siis valida endale sobiv kiirlaenufirma ja esitama laenutaotlus ning ootama vastust. Kiirlaen iseloomustab asjaolu, et laenu saab võtta ilma vara tagatiseta ning võib saada kätte samal päeval, kui oled korrektselt täitnud laenutaotluse ja ennast isiksustanud. Loomulikult on inimesi, kes saavad piisavalt pensionit, kuid kahtlemata pole nad laenuasutustes just ülekaalus olevad kliendid. Pensionärid on inimesed nagu kõik teised, ka nemad tahavad süüa tervislikku toitu ja kasutada kvaliteetseid tervisehoiu teenuseid. Kuid sa pead arvestama, et kiirlaenu firmal on oma kasuks võimalik nõuda hüvitist. Meie tabelis leiate erinevaid laenude väljastamisega tegelevaid ettevõtteid, koos nende ettevõtete poolt paika pandud vanusepiirangutega\nAnnan laenu 10 000, money loans


Ajaloost - Halinga Vallavalitsus\nPärnu-Jaagupi kihelkonna koolide ajalugu ulatub 17. sajandisse. Nimelt oli juba 1680. aastal Pärnu-Jaagupi kiriku juures olemas köstrikool soomlasest köster-koolmeistriga, kes veidi ka lugeda osanud. Põhjasõda (1700-1721) lõpetas koolitegevuse kihelkonnas täielikult. Uuesti hakkasid koolid tegutsema 18. sajandi esimesel poolel. 1770.aastal töötas Pärnu-Jaagupi kihelkonnas kihelkonnakool ja neli mõisakooli (Kaisma, Vee, Pööravere ja Halinga).\n19. sajandi alguseks olid kõik seni kihelkonnas tegutsenud koolid tegevuse lõpetanud. Kihelkonnakool alustas tööd uuesti 1822.aastal ja töötas ühtejärge 13 aastat. Kooliõpetajaks oli kohalik köster Gustav Wilhelm Birk.\nKahekümne viie aasta jooksul (1855-1880) sai kihelkond juurde 12 uut vallakooli hoonet: Halinga, Are, Pööravere, Roodi-Vahenurme, Elbu, Kaelase, Roodi-Vahenurme uus maja, Enge-Uduvere, Tabria, Are uus maja ja Halinga. 19.sajandi kuuekümnendatel aastatel lisandusid Uduvere apostlik-õigeusu kihelkonnakool ja Elbu külakool. 19.sajandi seitsmekümnendad aastad olid kihelkonna koolielus murrangulised - jõudis lõpule kohaliku koolivõrgu kujunemine ja võeti kasutusele C.R. Jakobsoni koostatud õpikud, mis tõid koolidesse ilmaliku, teadusel põhineva õppematerjali. Kui enamus koole oli 19. sajandi kolmanda veerandi lõpuks uued ruumid saanud, siis üksikud koolid töötasid ikka veel suitsutaredes.\n1878.aastal Pärnu-Jaagupi kihelkonda jõudnud rahvusliku liikumise algatajaks oli siin mail vallakooli õpetaja Tõnu Kentel. Rahvusliku kooli arengu lõikasid läbi 1885-1887. aasta venestusreformid.\nEelmise sajandi lõpul hakkas kooliõpetajate haridustase pikkamööda tõusma ning seetõttu paranes ka õppetöö. Pidurdavalt mõjus kihelkonna koolielule I maailmasõda. Nimetatud sõja lõpuaastail algasid kihelkonna koolielus muutused. Venemaa Ajutise Valitsuse korraldusega lubati algkoolis õpetada emakeeles. Lõppes 30-aastane venekeelsuse periood. Uute korralduste alusel hakati kihelkonnas koole likvideerima ja ühendama.\nUute kooliseaduste alusel muudeti kihelkonna algkoolid Eesti iseseisvuse lõpuaastatel 6-klassilisteks. Kihelkonnas kätteasaadav kooliõpetus, mis kunagi oli alanud vaevalisest veerimisest köstrikoolis, oli jõudnud 6-klassilise algkooli tasemele.\nSeoses 1940. aastal alanud okupatsiooni ajajärguga, kannatas ka valla- piirkonna koolielu. 1941.aastal alanud sõjasündmuste ajal rüüstati koolimaju ja tassiti laiali kooli vara. Pärnu-Jaagupi 6-klassilise algkooli ruumes toimus sõjaajal sõjaväelaste toitlustamine. Saksa okupatsiooni ajal küll kooli tegevus jätkus, kuid selle katkestas peagi uus sõjasuvi. Nii nõukogude kui ka saksa okupatsiooni ajal kuulusid osa pedagoogidest mobilisatsiooni alla ning koolid jäid ilma õppejõududest. Algkoolid nimetati ümber mittetäielikeks keskkoolideks. Enges langes endine mõisahoone, kus kool asus, 1942. aastal tuleroaks ning koolile tuli leida uued ruumid. Kool kolis nüüd endise Enge vallamaja ruumidesse ning oli siin kuni kooli sulgemiseni.\n1944. aastal lisandus koolides seitsmes klass. Kooli läks nüüd ka neid, kel aastaid üle kahekümne, sest kooliskäimisega pääses ära metsanormi kohustusest. Koolides alustati nõukoguliku kasvatustööga. Juba 1945-ndal aastal moodustati pioneeriorganisatsioone. 1945. aastast viidi tunniplaani klassijuhataja tunnid. Kui 1944. a sügisel alustati õppimist veel vanadest raamatutest, siis peagi vahetati need välja uute nõukogulike õpikute vastu, kus esikohal kommunistlike juhtide pildid. Ka laulikud vahetati välja, kuna seal olid mustas nimekirjas olevate heliloojate laulud.\nPärnu-Jaagupi Mittetäieliku Keskkooli juurde moodustati 1946. aastal Maanoorte kool. Siia asusid õppima õpilased vanuses 13-st kuni 30-ne aastani. Seega võis nüüd õppida ka töö kõrvalt. Alates 1952/53 õppeaastast sai Pärnu-Jaagupi Mittetäielikust Keskkoolist Pärnu-Jaagupi Keskkool. Esimesel keskkooli õppeaastal oli siin 250 õpilast ja 17 õpetajat. Õpilaste arvu suurenemisega jäi aga vana koolimaja väikeseks. Osa klasse tuli paigutada koolist eemalolevatesse hoonetesse. Hädasti oli vaja uut koolimaja. Kuna alevis oli tol ajal ka rajooni keskus, siis saadigi luba uue koolihoone ehituseks. Ehitamisega alustati 1956/57. õppeaastal ning 1957.aasta kevadeks oli keldrikorrus juba valmis. Ehitustööd aga ei toimunud tol ajal nii kiiresti kui praegu ning 1959. aastal, kui Pärnu-Jaagupi rajoon likvideeriti, seiskus ka ajutiselt koolimaja ehitus, sest kool allutati nüüd Pärnu linna haridusvõrgu piirkonnale ning linnal olid muidugi omad huvid.\nSuurte pingutustega maja siiski valmis ja avati 1. septembril 1960. aastal. Kuna oli alanud aeg, kus eesmärgiks oli püstitatud väikeste koolide sulgemine, siis likvideeriti ka siinses piirkonnas kuuekümnendate esimesel poolel kaks kooli: Vee 1963. ja Kaelase 1965. aastal. Väikeste koolide sulgemisega kaasnes aga ka Pärnu-Jaagupi Keskkooli õpilaste arvu suurenemine. Järjekordselt tekkis ruumide puudus ning selle lahendamiseks ehitati koolimajale 1965. aastal juurdeehitus. Peagi suleti koolid veel Enges 1966, Parasmaal ja Pööraveres 1972. aastal. Kuuekümnendatel aastatel alustas keskkooli juures tegevust ka Pärnu Kaugõppekeskkooli konsultatsioonipunkt.\nPeale Kaelase kooli likvideerimist, avati endise Kaelase mõisa vabanenud ruumides eriinternaatkool, kuhu tulid õppima lapsed üle Pärnu rajooni. Praegu on kool riigi ülalpidamisel.\nMuusikahuvi oli siinse rahva hulgas juba ärkamisaja algusest olnud, kuid puudus kohapealne põhjalikum muusikahariduse saamise võimalus. Sellest puudusest saadi üle Halinga kolhoosi ettevõtmisel asutatud muusikakooliga. Pärnu-Jaagupi Muusikakool avati 1. oktoobril 1981. a.\nPeagi leiti, et kunagine väikeste maakoolide sulgemine oli vale samm ning alustati nende taastamist. Nõukogude korra lõpuaastail avati Libatses, Edasi kolhoosi kaasabil 1. septembril 1988. aastal Libatse Lasteaed-algkool, millele valmis juurdeehitus 1991. aastal. Pööravere Algkool taastati 1. septembril 1988. a, kuid sai töötada vaid 9 aastat, siis suleti õpilaste vähesuse tõttu uuesti. Eesti taasiseseisvuse algul valmisid kooliruumid ka Vahenurmes. Vahenurme Lasteaed-algkool avati 1. septembril 1993. a.\n2000. aasta suvel tähistas Halinga vald 320. hariduselu juubelit. Selle märgiks asetati seinaplaadid kõikidele majadele, kus kunagi on olnud või on praegu kool. Kui maja enam polnud avati maja asemel mälestuskivi.\n2005. aastal tähistati kihelkonna hariduselu 325. juubelit, anti välja almanahh „Pärnu-Jaagupi kihelkonna 325 koolinalja". Kõikide kihelkonna lasteaedade ja koolide õpilased, lapsevanemad ja õpetajad kogusid toredaid lugusid kooliajast. Lasteaedade õpetajad panid kirja laste naljakad ütlemised. Lauluväljakul toimus kihelkonna tantsuetendus „Tarkus tarviline vara".\n2010. aastal koostasid kõik kihelkonna haridusasutused hariduselu 330. aastapäevaks värssides oma kooli loo, kokku sai lugu 330 rida pikk. Lugu anti välja väikese vihikuna koos CDga, millel on pildid ja video laulude esitamisest.\n2014. aasta 1. septembril ei avatud Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumis 10. klassi ja Halinga Vallavolikogu 25. märtsi 2014 otsuse nr 9 „Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumi ümberkorraldamine" kohaselt korraldatakse kool põhikooliks ümber järk-järgult 2016/17 õppeaastaks ja Vahenurme Lasteaed-algkool jätkab neljaklassilisena vastavalt Halinga Vallavolikogu 25. märtsi 2014 otsusele nr 8 „Õppetöö korraldamine Vahenurme Lasteaias-algkoolis".\n2015. aasta 20. veebruarist on Pärnu-Jaagupi Gümnaasium ja Pärnu-Jaagupi Muusikakool ühise juhtimise all.\n2015. aasta 1. septembrist on Vahenurme ja Libatse Lasteaiad-algkoolid ühise juhtimise all.\n2016. aasta 1. septembrist on Libatse Lasteaed-algkool neljaklassiline ja Pärnu-Jaagupi Gümnaasium jätkab põhikoolina.


Üle pika aja toimus eile Tallinna börsil Ühispanga aktsiaga aktiivne kauplemine ja tehti kaks suuremahulist tehingut, kus omanikku vahetas vastavalt 26 000 ja 28 000 aktsiat. Väärtpaberispetsialistid ei pea muutust pikaajaliseks.\n«Ühispanga aktsiatega kauplemine on peaaegu täielikult Helsingi börsile üle kolinud, Tallinnas ei toimu peaaegu midagi,» kommenteeris Hoiupanga aktsiadiiler Charlie Viikberg. «Kuna siinne investorite huvi on väike ja hetkel pole silmapiiril ühtegi reaalset Ühispanga aktsiate ostjat, kaldun arvama, et ka nimetatud kahte tehingusse haaratud väärtpaberid jõudsid lõpuks Helsingisse.»\nEile registreeris väärtpaberite keskdepositoorium 79 400 Ühispanga aktsiaga 17 tehingut kogukäibega 1,8 miljonit krooni. Aktsia keskmiseks hinnaks kujunes 23,06 krooni. ÄP\n1. septembril muutub ASile Eesti Telefon ja Telemedia Eesti ASi tütarfirmale, Teabeliini ASile kuuluv infotelefon 1188-INFO tasuliseks. Samal ajal suletakse sügise jooksul Eesti Telefoni senine tasuta infoliin 09.\n«Kuna Eesti Telefoni põhitegevuse hulka ei kuulu info edastamine ja senine infoliin 09 ei rahulda enam klientide vajadusi, otsustas Eesti Telefoni juhatus müüa oma andmebaasi kõikidele soovijatele,» rääkis Eesti Telefoni pressiesindaja Kaja Tampere.\nEesti Telefoni senine infotelefon 09 tõi firma peadirektori asetäitja Heinar Leismanni sõnul firmale kahju ligi 8 mln krooni aastas.\n1188-INFO kõne hind on Teabeliini tegevdirektori Juha Granlundi teatel 1.40 esimese 20 sekundi eest, iga järgneva sekundi hind on 14 senti kallim. Infotelefon 09 kaob Tallinnas, Raplamaal, Harjumaal, Järvamaal, Ida- ja Lääne-Virumaal 1. septembril, ülejäänud piirkondades kaob tasuta infoliini kasutamise võimalus 1. novembril. ÄP\nEesti Kindlustuse juuli kasum oli 5,9 miljonit krooni, kindlustusseltsi esimese seitsme kuu kasum 13,5 miljonit krooni. Eesti Kindlustuse peadirektori Ivar Virkuse sõnul tuli ka talle nii suur kasum üllatusena.\n«Kuid ma ise küll ei usu, et mingi tõusutrend on seotud erastamisega,» analüüsis Virkus kasumi põhjusi.\nEesti Kindlustuse suure kasumi juulis põhjustasid madalad väljamakstud hüvitised. «Jääb üle loota, et see jätkub, aga väga kindel ma selles ei ole,» kommenteeris Virkus.\nEesti Kindlustus, mille bilanssi konsolideeritakse ka tütarfirma Eesti Varakindlustuse kasum, tegeleb elukindlustusega. Eesti Kindlustuse elukindlustuspool oli esimesel poolaastal 7,5 miljoni krooniga kahjumis. Eesti Varakindlustuse poolaasta kasum ulatus 15,1 miljoni kroonini.\nElukindlustuse kahjum tekkis Eesti Kindlustuse finantsdirektori Toomas Kilumetsa sõnul peamiselt vanadest kindlustuslepingutest, millel on suured haldamiskulud ja mis tulu ei anna. Elukindlustuse kahjumist moodustas 2,5 miljonit krooni kindlustusseltsi Tartu esinduse hoone üleandmine maksuametile. ÄP\nEesti suurettevõtjatest koosnev algatusrühm arutas eile õhtul Eesti Gaasi peakontoris äriliidrite foorumi asutamist.\nASi Pakterminal juhatuse esimees Aadu Luukas ütles, et kui initsiatiivgrupp peab äriliidrite foorumi moodustamist vajalikuks, pöördub ta kõigi Top 50 ettevõtete juhtide poole ettepanekuga moodustada selline organisatsioon.\nLuukase sõnul on äriliidrite foorumi puhul tegemist mittetulundusühinguga, mis hakkab esindama ettevõtjate huve nii Eestis kui väljaspool. Ta märkis, et foorum pole seotud tööandjate ja tööstuse leskliidu, kaubandus-tööstuskoja ega EVEAga. BNS Arla kaebas Palmaru kohtusse\nRootsi piimanduskontserni Arla tütarfirma Arla Eesti AS kaebas kohtusse ajalehe Sõnumileht ja eelmise aasta parimaks ajakirjanikuks tituleeritud Raivo Palmaru, nõudes Arla lastetoitute Semper halvustamise eest avalikku vabandust ja valeandmete ümberlükkamist.\nArla pahameele põhjustas Palmaru artikkel «Rootsi pudru võib olla Eesti lastele ohtlik» 16. augusti Sõnumilehes, kus autor nimetab Arla lastetoite tsöliaakiahaiguse tekitajaks.\nArla Eesti müügijuht Marju Soom kinnitas, et ta on püüdnud Palmaruga vestelda ka kohtuväliselt, kuid nende seisukohad erinesid täielikult. Arla Eesti on pöördunud ka avaliku sõna nõukogu poole. ÄP\nTeisipäeval esimest korda koos olnud Eesti kaupmeeste liidu üldkogu valis liidu tegevdirektoriks Juhan Pihlapi ja määras liidu liikmeks astumise tingimuseks vähemalt 30 miljoni kroonise aastakäibe ja firma registreerimise nõude Eesti äriregistris.\nPihlapi sõnul arutas üldkogu selle aasta tegevusprogrammi ja kinnitas 1996. aasta eelarve, mis on 238 000 krooni. Kevadel Tallinna kaubamaja tegevdirektori Peeter Tohveri eestvõttel loodud liit koondab 17 kaubamaja või suuremat kaubandusfirmat, nagu AS Mööblimaja, AS Fanaal, AS A&G, ETK Maksimarket, ETK Konsum, AS Veneetsia Kaupmees, Tartu kaubahall, Tallinna kaubamaja jt. ÄP


Mäng Kingitused jõulud. Play online tasuta\nMäng Kingitused jõulud Online\nMängu kirjeldus: Mõtle, kuidas aidata jõuluvana saada kadunud kingitused, näiteks rõngas välja vihmaveerennid.\nMõtle, kuidas aidata jõuluvana saada kadunud kingitused, näiteks rõngas välja vihmaveerennid.\n© playgame24.com - free online mängu Kingitused jõulud ().\nPlay online flash mäng Kingitused jõulud tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Kingitused jõulud ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Ranniku Matkarada - Hea teada\nLätis liigub matkarada peamiselt mööda liivarandu, kohati kiviseid randu ja lühemates etappides ka mööda mereäärseid niite. Rannikuäärsetes metsades on sissetallatud rajad ja väikesed teed. Mõnedes etappides võib liiv olla nii pehme, et kõndimine on raskendatud.\nEestis liigub ranniku matkarada piki merekallast ~100 km, peamiselt Haapsalu ja Tallinna vahel. Mujal on rannajoon keeruline ja koosneb paljudest maaninadest, poolsaartest, märgaladest, roostikest, luhamaadest, laguunidest ja madalatest lahtedest, nii et ülejäänud ~500 km saab läbida mööda rannikuäärseid radu, teid ja autotee serva.\nLinnades ja asulates kulgeb ranniku matkaradamööda kõnniteed.\nRannikumaastik on üldiselt tasane ningranniku matkaraja suurem osa on merepinnale väga lähedal.\nPanku leiab Lätis Strantest kuni Ošvalkini ning Staldzene ümbruseni, nagu ka Vidzeme kivisel rannikul, samas kui kaljumoodustisi saab näha Harjumaal Tallinna lähedal.\nMarsruut on läbitav igal aastaajal. Erinevatel aastaaegadel reisides ilmnevad oma plussid ja miinused:\n- Suvi (juuni – august) on Eestis ja Lätis turismihooaeg, kui rannikul viibib rohkem inimesi kui muudel aastaaegadel, nii et on võimalik, et mereäärne majutus on juba mõnda aega varem reserveeritud ning et tellitud toitu tuleb suuremate linnade lähedal ehk veidi kauem oodata. Suvel võib merevee temperatuur ulatuda temperatuurini kuni +18–20 °C või olla veelgi soojem, nii et tõenäoliselt saab minna ka ujuma. Liivarandadel on meeldiv kõndida paljajalu, ületades sel viisil ka väikeseid ojasid ja jõeniresid, mis merre voolavad. Suvel võib ette tulla ka pikemaid vihma- ja madalama õhutemperatuuriga (ca +13 °C) perioode, nii et soovitatav on eelnevalt ilmateadet kontrollida.\n- Sügisel (september - november) läbi metsa kõndides, eriti Eestis, kohtab rohkem värve – puulehed on kirjud, leidub seeni, marju ja pähkleid. See on ka lindude rännuaeg. Võib kogeda torme, mille käigus merevaik rannale paisatakse. Sel hooajal võib osa majutus - ja toidukohti olla suletud.\n- Marsruut on läbitav ka talvel (detsember - märts) , kuid siis tuleb arvestada, et enamik teenuseid ei ole sel ajal kättesaadavad. Kui on püsiv lumi ja pakane, siis on võimalik mitu matkaetappi, näiteks Vidzeme rannikul, läbida suuskadel. Sel ajal saab imetleda ka jäämoodustisi.\n- Kevadel (märts – mai)matkates saab olla tunnistajaks looduse ärkamisele, roheline värv võtab võimust, Kuramaa rannikul lõhnavad sirelid, linnud lendavad lõunamaalt tagasi. Ojades ja jõekestes, mis on suvel hõlpsasti ületatavad, võib veetase kevadel kõrge olla, mistõttu tuleb leida lähim sild. Kevadel on majutus- ja toitlustusteenuste pakkumine endiselt piiratud.\nPeamised takistused on suuremate jõgede suudmed – Saka, Irbe, Venta, Lielupe, Daugava, Gauja, Salatsi, Pärnu jt. Ranniku matkarada möödub neist lähimate teede ja sildade kaudu.\nVäiksemad jõed ja ojad on kuival perioodil jalgsi ületatavad. Paljude väiksemate jõgede suudme lähedale on ehitatud jalakäijate sillad või purded.\nLäänemere rannikule ei ole ohtlikud loodusõnnetused iseloomulikud. Tugevad tormid on haruldased, need tekivad tavaliselt sügisel või talveperioodil.\nLätis on valdavad läänetuuled. Need on Läänemere rannikul just Lätis oluliselt tugevamad, mistõttu võib teekond Leedu piirist kuni Kolkani mugavam olla selles suunas, tuuleiil tagant lükkamas.\nRanniku matkarajal ei tule ette mõõna ega tõusu, mis piiraksid liikumist piki merekallast või muudaksid selle ohtlikuks.\nMererannik on muutlik ja igal järgneval korral võib see samas kohas olla teistsugune. Tormid uhuvad panku, rand muutub, liiva asemel võivad seal olla veerised või on rand hoopiski kivine, teinekord varjab veeriseid rannale kantud liiv.\nMajutuse valik on ranniku eri etappides erinev. Majutuskohad on kaardil tähistatud sümboliga ja kämpingud sümboliga. Reisijuhis on esitatud majutuskohtade nimed ja . Majutust on soovitatav broneerida aegsasti, sest kõrghooajal võivad rannikuäärsed kohad olla juba hõivatud.\nToitlustuse pakkujate hulk on sõltuvalt ranniku osast samuti erinev. Reisijuhi marsruuti tutvustaval lehel on ka välja toodud, millistes kohtades toitlustusteenuseid ei pakuta. On ettevõtteid, mis tegutsevad ainult suvehooajal, nii et mõistlik on ette helistada.\nRanniku matkaraja kõrvale on loodud rohkem kui 70 tasuta avalikku puhkekohta. Need on varustatud on varikatuste, laudade, pinkide, prügikastide ning paljudel juhtudel ka lõkke- või grillikohtade ning tualettidega. Puhkepaigad on ka kämpingutes ja ööbimiskohtades, kuid nende kasutamist tuleb võõrustajatega kooskõlastada.\nKauplusi leiab suuremates asulates, kuid teatud matkaraja etappidel ei kohta ühtegi poodi terve päevase marsruudi jooksul. Sellealane teave on esitatud marsruudi lehel.\nEnamikul rannikuäärsetel aladel on ühistransport kättesaadav (tavaliselt buss, harvemini rong), kuid reisiajad tuleb eelnevalt välja selgitada – Lätis: www.1188.lv/satiksme, Eestis: www.peatus.ee, www.tpilet.ee. Liepājas, Ventspilsis, Jūrmalas, Riias, Pärnus, Haapsalus ja Tallinnas saab kasutada linnatransporti. Eesti saartele pääseb praamiga: Kihnu, Vormsi (www.veeteed.com), Saaremaa, Hiiumaa (www.praamid.ee), Osmussaar (www.osmussaarereisd.ee).\nKliinikuid, arstikabinette ja apteeke leiab linnadest ja suurematest asulatest. Hädaolukordades: 112!\nRanniku matkarada koosneb 60 ühepäevasest jalutuskäigust, mida on reisijuhis kirjeldatud.\nIga päev saab ette võtta nagu eraldiseisva, eelmisest ja järgmisest päevast sõltumatu marsruudi. Päevi kokku liites on võimalik läbida mitme päeva marsruuti.\nRanniku matkarada saab alustada igas füüsiliselt ligipääsetavas kohas ja liikuda kummaski suunas (mõlemad suunad on märgitud). Reisijuht näitab iga päeva soovitatavat algus- ja lõpp-punkti.\nSõltuvalt huvist ja võimalusest on võimalik erinevaid etappe läbida mitte jalgsi, vaid ühistranspordiga või leppida võõrustajatega kokku transpordis ja asjade vedamises.\nVeebilehel www.coastalhiking.eu saate välja printida päeva kirjeldused ja alla laadida GPX-faile.\nLooduses aitavad orienteeruda marsruudi markeeringud (valge–sinine–valge) puudel, kividel ja muudel loodusobjektidel ning ranniku matkaraja kleebised liiklusmärkidel, elektripostidel, sildade piiretel külades ja linnades ning ka teeviidad.\nKohtades, kus ranniku matkarada liigub mööda randa ja pikemat aega ei pea suunda muutma, ei ole rada märgistatud. Dižjūras (Läänemere Kuramaa rannikul) ja Mazjūras (Riia lahe Kuramaa rannikul) on asula lähedal asuvates kohtades luidetele paigutatud suured puidust infotahvlid, mis kirjeldavad asulat ning näitavad mõlemas suunas kaugust järgmise külani.\nRanniku matkaraja äärdeon paigutatud infostendid.\nKuidas liikuda mööda Ranniku matkarada, kui jätsite auto lähtepunkti?\nVõimaluse korral võib ühistranspordiga minna tagasi oma auto juurde, edasi teise sihtkohta või ööbimiskohta.\nMajutuskoha omanikuga võib transporditeenuse osas kokku leppida.\nJalakäijad võivad korraldada oma logistika, jättes ühe auto finišisse, teise stardipunkti.\nReisimisel on soovitatav kaasa võtta sularaha (euro), sest mitte igas kohas ei saa kaardiga maksta ning alati ei pruugi sularahaautomaati läheduses asuda.\nPiiri ületamisel ja selle lähedal peab kaasas olema reisimiseks kõlbulik isikut tõendav dokument.\nKivisemaid ja kaljusemaid etappe on mõistlik läbida kinniste kingadega ning kohtades, kus rannik on võsastunud, tuleks kanda veekindlaid jalatseid. Ka niiskus- ja tuulekindlad riided tulevad kasuks.\nSoovitatav on kaasa võtta miniapteek.\nTelefoni laadimiseks kulub ära ka süsteemiväline aku, sest on mitu pikemat etappi, mille jooksul telefoni laadimine ei ole võimalik.\nTelgid ja lõkkekohad\nTelke püstitada ja lõket võib teha järgmistes kohtades:\nkaitsealadel, st rahvusparkides, loodusparkides ja looduskaitsealadel, ainult selleks ettenähtud avalikult kasutatavates puhkekohtades\nväljaspool kaitsealasid rannal (territooriumil mere äärest kuni esimese luiteni, st kohani, kus algab maismaa taimestik), kui see ei ole keelatud kohaliku omavalitsuse määrustega. Nende reeglitega võib tutvuda lähedal asuvas .\nEestis: ainult selleks ettenähtud kohtades. Rannal on seda teha keelatud.\nKui lõkkekohas ei ole puitu, siis tuleb selleks korjata kuivi ja mahakukkunud oksi. Lõket ei tohi jätta järelevalveta. Lõkkekohast lahkudes tuleb veenduda, et tuli on kustunud.\nHästi varustatud lõkkekohtades võib kasutada kaasaskantavat grilli.\nEestis ja Lätis on lõkke tegemine keelatud luitevööndis ning suurema tuleohuga perioodidel. Teavet tuleohu kohta Lätis leiab veebilehelt: www.lvgmc.lv, Eestis – www.emhi.ee. Veenduge, et metsa minek ei ole tuleohu tõttu (Lätis – www.vmd.gov.lv) keelatud.\nTulekahju puhul tuleb Lätis helistada 112 või vastavasse metskonda (vaata www.vmd.gov.lv), Eestis – 1524 või lähimasse Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) infopunkti Eestis www.rmk.ee.\nTurvalisus ja kommunikatsioon\nKui teil tekkis ranniku Mmtkaraja kohta küsimusi, pöörduge kohaliku poole .\nTeatud paikades ei pruugi olla mobiililevi.\nEnamikus majutus- ja toitlustuskohtades pakutakse Wi-Fi-ühendust.\nKaljud ja pangad koosnevad ebastabiilsetest settekivimitest – nende lähedal võib toimuda varinguid ja maalihkeid.\nTugeva tuule puhul on ohtlik läheneda kohtadele, kus lained uhuvad panku; neist tuleb sel juhul kaarega mööda minna.\nKuumal ajal võtke kaasa putukatõrjevahend.\nLäänemere vetes ei leidu inimestele mürgiseid ja ohtlikke taime- või loomaliike (sh millimallikaid). Rästik on Balti riikides ainus mürkmaoliik, mis tavaliselt omavoliliselt kedagi ei ründa. Nad elavad muru ja põõsastega ülekasvanud raiesmikes ja metsaservadel, rabades ja hõredates männimetsades, kus kasvavad kanarbikud ja marjapõõsad. Rästikut võib kohata teerajal peesitamas.\nRannast eemal võib leiduda puuke.\nRannast võib leida nn „fosforit“ – nõukogude keemiarelvade jääke, mis näevad välja nagu merevaik ja on väga ohtlikud. Sellest tuleb teatada politseile: 110 või 112.\nVanad sõjaväeobjektid, mis ei ole üldsusele avatud, võivad olla ohtlikud.\nLätis ja Eestis on kraanivett juua täiesti ohutu. Kasutage taaskasutatavat pudelit.\nPüüdke osta tooteid väiksemates pakendites ning viige oma jäätmed lähimasse prügikasti.\nKui võtate kaasa koera, siis veenduge, et lemmikloom ei segaks pesitsevaid ja puhkavaid linde, metsikuid loomi ja et ta ei teeks kevadel hülgepoegadele liiga. Linna lähedal asuvatel randadel võib koerte sisenemine olla keelatud. Erikaitsealal peab koera alati rihma otsas hoidma.\nErikaitsealal peab järgima sisekorraeeskirju ning Eestis ka nn igaüheõigust: loodusegakoos.ee/rules-of-conduct/freedom-to-roam\nNaviCup matkajuht on nutikas mobiilirakendus, millega muudad Ranniku matkaraja avastamise veelgi lihtsamaks. Laadi rakendus alla: Google Play või App Store.\nLisateavet leiate NaviCupi veebilehelt.\nReisijuhis esitatud teave ja GPX-failide sisu vastab 2017.–2018. aastal valitsevatele nõuetele. Pea GPX-failide kasutamisel meeles, et metsades, linnades ja asulates, pankadel jm võib ette tulla ranniku matkaraja marsruudi kõrvalekaldeid (vigu).


Majanduslangus nõuab efektiivsemaks tegutsemiseks uuringutepõhiseid teadmisi | artiklid.eu\nArtiklid.eu»Juhtimine»Majanduslangus nõuab efektiivsemaks tegutsemiseks uuringutepõhiseid teadmisi\nMajanduslangus nõuab efektiivsemaks tegutsemiseks uuringutepõhiseid teadmisi\nAutor: Maarja Pajula\nMajanduslikult keerukatel aegadel hakkavad inimesed ja ettevõtted raha kokku hoidma ning kulutavad seda vaid hästi läbimõeldult. See on loomulik. Kuid kuidas jõuda inimeste mõtetesse ja ettevõtete plaanidesse, et saada teada, millele nad on nõus kulutama?\nPraeguses olukorras on tarvis oma ettevõtte tegevus ümber hinnata, kuid selleks on vaja teada, kuidas on muutunud sihtrühma väärtushinnangud ja neist tulenevalt tarbimiskäitumine. Ettevõte sõltub paratamatul teda ümbritsevast keskkonnast ning peab olema teadlik kõigist oma sihtrühma puudutavatest muutustest, mis võivad mõjutada nende tarbimiskäitumist. Taoliste teadmiste aluseks on uuringud, vastavalt vajadusele turuuuringud, tarbimiskäitumise- või arvamusküsitlused, auditid, meediamonotingud vms.\nUuringud on ettevõtte arengu ja juhtimise seisukohalt alati olulised, ent majanduslanguse situatsioonis veel eriti päevakohased, kuna siis on ettevõtte elujõulisuse märksõnaks efektiivistumine. Efektiivsemaks muutumine eeldab alati teatud määral innovaatilisust. Tänavu on Eestis innovatsiooniaasta – kas saab selleks veel paremat ajastust olla? Seni ei ole Eesti ettevõtted Euroopa omadega võrreldes eriti innovaatilised. Innovatsiooniaasta juhi Urmas Kõivu sõnutsi investeerivad ainult 2% Eesti tööstusettevõtetest ja 7% teenindusfirmadest arendustegevusse üle 4% käibest. Euroopas kulutasid juba 1996. aastal 9% tööstusettevõtetest ja 20% teenindusettevõtetest arendustegevusele enam kui 4% käibest.\nEnt muutunud majandusseis ei jäta ka Eesti ettevõtetele muud võimalust, kui mõelda tõsiselt ettevõtte efektiivsemaks muutmisele ning innovatsioonile. Need eeldavad sageli ka firmasiseseid struktuurimuutusi ja juhtimispõhimõtete ümberhindamist.\nTaolised otsused ei saa sündida kiirustades ning läbimõtlematult, vaid peavad põhinema teadmistel. Teadmised – mitte pelgad faktiteadmised, vaid teadmised ja oskused tõlgendada muutusi ühiskonnas ning kohandada vastavalt sellele kõige paremini ümber oma ettevõtte tegevus – kujunevad pikaajalise töö tulemusel ning põhinevad uuringutel.\nJuht, kes on mõistnud, et ettevõte vajab arenguks muutusi, teab ka, et iga muutus tuleb väga selgelt läbi mõelda, isegi läbi lavastada, sest need tekitavad pahatihti kõhklusi ja kahtlusi. Seetõttu on praegusel ajal mõistlik investeerida uuringutesse ja neist tulevatesse teadmistesse, mis aitavad langetada ettevõtte edasiseks arenguks parimad otsused ning lisavad ka hea annuse enesekindlust muidu nii ebakindlal ajal.\nMaarja Pajula on turu- ja ühiskonnauuringute firma InCase uuringukonsultant. InCase on heaks partneriks ettevõtete juhtidele, pakkudes neile uuringute kaudu faktipõhist alust juhtimisküsimuste lahendamiseks. Kuidas InCase saaks Sinu ettevõttele kasulik olla? Uuri lähemalt www.incase.ee ja võta ühendust meie uuringukonsultantidega.\nSõnade arv: 359


Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad?\nMuusa » Muu teema » Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad?\n1 Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:11 pm\nma olen kõik raamatud läbilugenud, raamat parem kui film.\n2 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:12 pm\nMa olen ainult esimese osa läbi lugenud, ehk "Videvik". Arvasin, et lahe, aga jah, ei meeldi eriti\n3 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:12 pm\nma olen päikesevarjutuse läbi lugenud ja noorkuu ka , minuarust on need raamatud palju paremad , nad teevad filmis hoopis teistmoodi osad asjad\n4 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:13 pm\nEi meeldi. Ning pole lugenud, ega filmi vaatanud.\n5 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:14 pm\nmulle meeldivad need filmid ma raamatuid pole lugenud\n6 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:16 pm\nfilmis on point toodud välja, aga raamatus mulle meeldisid mulle kirjeldused.\n7 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:20 pm\n8 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:22 pm\nOlen lugenud kõiki ja kahte esimest filmi vaadanud ka. Ma ei saa aru, miks kõik sellest hulluvad, mulle küll eriti pinget ei paku ... ainult viimane osa on hea.\n9 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:23 pm\nAsukoht : Enda tuba\n4 raamatut, kaks esimest filmi. filmid eriti ei meeldi, raamatud olid üli\n10 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 5:25 pm\npole ei lugenud ega näinud seetõttu ei saa öelda et meeldiks , samas ei saa ka öelda et mulle twilight ei meeldi , kunagi loen läbi siis jagan muljeid : )\n11 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 10:06 pm\n2 raamatut olen lugend . ja ühte filmi näind\nalguses meeldis väga , aga nüüd pole huvitunud väga sellest :D\n12 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 10:27 pm\nOlen kõiki raamatuid lugenud ja 2 esimest filmi on ka vaadatud. Lähiajal lähen kindlasti kolmandat ka vaatama. Super filmid ja raamatud minu arvates. Ma ei saa videvikuvihkajatest aru. Enamik pole neid tõenäoliselt lihtsalt lugenud/vaadanud filme, seega arvavad et see on jama. Aga EI OLE.\n13 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 10:34 pm\nOlen lugenud kõik raamatud läbi , suhteliselt meeldib\nkahte esimest filmi olen näinud. Päikesevarjutust lähen nüüd kunagi vaatama\n14 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 10:42 pm\nraamatud olen läbi lugend ja kõikki kolme filmi on näinud, normaalne.\n15 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 10:43 pm\nLadyLiizu kirjutas: Olen kõiki raamatuid lugenud ja 2 esimest filmi on ka vaadatud. Lähiajal lähen kindlasti kolmandat ka vaatama. Super filmid ja raamatud minu arvates. Ma ei saa videvikuvihkajatest aru. Enamik pole neid tõenäoliselt lihtsalt lugenud/vaadanud filme, seega arvavad et see on jama. Aga EI OLE.\nIgaühel on ju oma arvamus või mis? Nii et need, kellele ei meeldi Videvik, ei pea näitama, et nad armastavad seda ju ;D\n16 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 10:50 pm\nMa ei mõelnudki seda nii, et kõik seda armastama peavad. Lihtsalt tundub naljakas, kuidas mõnele nii head raamatud/filmid ei meeldi. Loomulikult on see igaühe enda asi, mis talle meeldib ja mis mitte.\n17 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Teis Juul 20, 2010 10:55 pm\nEi,meeldi:)2filmi olen näinud ja 3 raamatut läbi lugenud.Mulle selline asi peale küll ei lähe.Tean seda ,et ükskord mu klassiõde sõimas mind läbi kuna avaldasin arvamuse videviku kohta.\n18 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Kolm Juul 21, 2010 3:59 pm\nraamatut pole lugenud , filmi olen pooleldi ära vaadanud , kuid üldse ei meeldinud.\n19 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad? on Kolm Juul 21, 2010 11:23 pm\nAsukoht : Varstu\nMulle mingi alguses meeldisid suht need raamatud ja filmid aga mingi paari nädala pärast hakkas natu tüütuks muutuma ja kõik mingi koolis rääkisid sellst. Mul hakkas nagu natu see juba üle viskama aga muidu raamatud on paremad kui filmid.\n20 Re: Kas teile meeldib twilight? Olete lugenud läbi kõik osad?


Mamza's: Meedia fragmendid\n1. Siit ja sealt poolt idapiiri meedia otsib vastust küsimusele, kuhu on kadunud seltsimees Lukašenko. Viimati nähti teda kohe peale valimisi, kui ta teatas, et "Revolutsioon ei õnnestunud!" Peale seda pole president juba aga nädal aega avalikkuse ees esinenud. See pole aga Lukašenko jaoks tavaline. Ta armastab esineda. Samuti pole ta vastanud Putini õnnitlusele, edasi on lükatud ka presidendikinnitamistseremoonia. Äkki opositsioon ei peagi ootama järgmised 5 aastat :)\n2. Ma enam ei vaata regulaarselt "Seitsmeseid uudiseid", kuigi nende eetriaeg sobib jätkuvalt mulle kõige paremini. Aga eile, krt, vaatasin jälle ja mida perset - nad on toppinud sinna vahele reklaami??? Uskumatu jobukari. Vähemalt olid nad parandanud ühe vea, mida tegid juba mitu kuud - küsitluse tulemuste avalikustamisel öeldi ka hääletajate arv. Mnjah, "Seitsmesed uudised" võtsid paar aastat endale infortainment'i žanri ja liiguvad jõudsalt information'i poole pealt entertainment'i poole peale.\n3. Üks kohutavamaid kodumaiseid reklaame, mida olen viimaste kuude jooksul näinud, on Rakvere Vinku viinerite reklaam. Minu meelest on see haledaim rip-off Limpa reklaamidest.\n4. Kanal2 on sel kevadel tubli - toob ekraanile palju häid filme. Mulle on küll tuttavad rääkinud, et "Kill Bill" on paras saast, aga nii see kindlasti pole. Vaatasin siis lõpuks eile selle filmi ära ja väga meeldis. Tarantino on jätkuvalt tegija. Suurepärane muusikavalik, mis on VÄGA sujuvalt sisse ehitatud filmi (mäletate, kui filmi alguses Elle Driver vilistab laulu ja astub üliseksikalt haiglasse?), mitmete žanrite segunemine, hea näitlejate töö, graatsilised võitlusstseenid, mõnusalt ülepingutatud vere kogus, mis lausa purskab inimestest välja - see kõik teeb sellest Tarantinot vääriva filmi. Ootan põnevusega teist osa.\n5. Rõõmu valmistas eelmise nädala Ekspressi lugu prostitutsioonist. Lõpuks ometi (peale Tähismaa) ka teistsugune pilt asjale. Ja allikaks pole seekord mõni daam Brüsselist, vaid inimene, kes on väga hästi kursis Eesti prostitutsiooniga. Kinnitust leidsid paljud minu enda mõtted selle ameti kohta. Igatahes, hea, et EE julges näidata asja teist külge.\nposted by tarieli at 9:47 AM\nKill Billi puhul ei saa üle ega ümber reklaamidest... Lõpupoole tuli neid liialdamata juba 10-minutiste vahedega.\nVinku osas olen nõus- ei suuda välja mõelda ühtegi sihtgruppi, kellele see reklaam mõjuks (aga ometigi olen ma siin ja vaevun seda kommenteerima... oeh).\nkillbilli teine osa oli imho nõrgem\nEi tea, kas Räpina Aianduskooli lõpetajad oskavad selliseid asju teha?\nNii noor ja närvid juba läbi


Sõbrad, pereliikmed salastavad inokuleerimise „ei” muutmise „jah” - Detonic\nSõbrad, pereliikmed salastavad inokuleerimise „ei” muutmise „jah” -ks\n(Tervisepäev) - rahvatervise ja heaolu asutused, samuti föderaalvalitsuse töötajad üritavad reklaamida COVID-19 inokuleerimist - reklaame, pressiteateid, rahaloto mänge, aga ka selliseid motivatsioone nagu tasuta õlu, liigesed või muud. sõõrikud mõnes kohas.\nKuid absoluutselt mitte miski ei veena vaktsiini kõhklevat inimest rohkem kui sõna pereliikme, hea sõbra või omaenda arstiga, paljastab uhiuus Kaiser Family Foundationi (KFF) uuring.\nUuringu tulemused näitasid, et sellised arutelud olid enamiku inimeste jaoks videomängude vahetajaks, kuid nad kavatsesid esialgu veidi oodata.\n"Tundub, et vestlused sõprade ja pereliikmetega - sõprade ja pereliikmete vaktsineerimine ilma suuremate kõrvalnähtudeta ja soov, et saaksime nendega külastada - oli peamine motivaator, samuti vestlused oma arstidega," väitis Ashley Kirzinger , Henry J. Kaiseri Perefondi uurimisgrupi üldsuse üldise vaatenurga dotsent.\n13. juulil alustatud uuringu jaoks vaatasid teadlased uuesti inimesi, kes olid tegelikult tutvustanud oma kavatsust vaktsineerida või oodata jaanuaris läbi viidud täiendavas uuringus, enne kui enamusele inimestele pakuti võtteid, väitis Kirzinger.\nJuuni järelvaatluse käigus avastasid KFF-i teadlased, et paljud inimesed olid oma esialgsete kavatsuste osas oma relvadest tegelikult kinni pidanud.\nInokuleerimine kogu kuue kuu jooksul koosnes järgmistest osadest:\n92% neist, kes soovisid immuniseerida võimalikult kiiresti.\n54% neist, kes väitsid, et nad kindlasti "ootavad ja näevad".\n24%, kes väitsid, et saavad vaktsineerimise kindlasti just siis, kui vaja või kindlasti mitte.\nKuid need tulemused viitavad lisaks sellele, et nii viiskümmend protsenti ootamise ja vaatamise grupist kui ka veerand tugevatest kanna lohistajatest olid tegelikult oma meelt muutnud ja ka oma võtteid saanud.\nUuring näitas, et inimesed, kellel oli meelt muutnud, väitsid, et said vaktsineerimise pärast pereliikme veendumust, 17% väitis, et lähedased on neid juhendanud.\nVestlused teistega nende elus näitasid lisaks mõjukat, mis koosnes vestlustest oma arsti (10%), sõbra (5%) või kolleegi või koolikaaslasega (2%).\nVeel veerand teatas, et juhindub ümbritsevate inimeste vaktsineerimisest ilma halbade negatiivsete mõjudeta.\nMõni küsitlusküsitlejate tegevus koosnes\n"See oli selgelt ohutu. Keegi ei olnud suremas, ”väitis 32-aastane vabariiklaste tüüp Lõuna-Carolinast algul" ootama ja vaatama "arvestuses.\n"Käisin oma pereliikmetel külas teises osariigis ja seal olid kõik probleemideta vaktsineeritud, nii et see julgustas mind edasi minema ja vaktsineerima," väitis veel üks "oodake ja vaata", 63-aastane vana Texast sõltumatu.\n"Mu abikaasa tegi mulle vea, et see kätte saada, ja ma andsin järele," väitis 42-aastane vabariiklaste emane Indianast, kes oli tegelikult varem väitnud, et ta kindlasti "ei saa" vaktsineerimist.\n"Sõbrad ja pereliikmed rääkisid minuga, nagu ka minu töökoht," väitis 28-aastane Virginia kutt, "kindlasti mitte".\n"Need inimestevahelised suhted näivad olevat suurimad motivaatorid," väitis Kirzinger. "See ei tähenda, et vaktsineerimisega seotud sõnumite edastamisel pole midagi head tehtud, kuid kõige tugevam veenja on inimeste suhted oma sõprade ja pereliikmetega."\nSee otsimine ei olnud Baltimore'is asuva Johns Hopkinsi tervisekaitsekeskuse eakale õpetlasele dr Amesh Adaljale üllatus.\n"Vaktsineerimise rahalisi või muid stiimuleid toetavaid andmeid pole kunagi olnud," väitis Adalja. "Nii et minu jaoks pole üllatav, et sõbrad ja pereliikmed ning usaldusväärsed isikud olid kõige suuremad määravad, kui tõenäoline keegi vaktsineerimise sai. Kui proovime vaktsineerimisi suurendada, on väga oluline kaasata seda tüüpi inimesi, et motiveerida vaktsiini kõhklevaid inimesi. "\nUuring näitas, et umbes kolmandik täiskasvanute esimesest hääletusvoorust on endiselt vaktsineerimata. Kui küsiti, mis neid tagasi hoiab, mainisid need inimesed tavaliselt muret lasu võimalike negatiivsete mõjude pärast või ebakindlust pandeemia põhjustatud tervise- ja heaoluohu pärast.\n"COVID ei olnud pandeemia, milleks see tehti ja ma ei vaktsineeri selle pärast," väitis Iowa osariigi 26-aastane vabariiklane naine, et kavatses jaanuaris veel ASAP-i vaktsineerida.\nUuemad, eriti ülekantavad COVID-19 versioonid nagu Delta, mis eelmisel kevadel Indiat tabas, võivad vaktsineerimata seas tekitada "suurema kiireloomulisuse tunde", väitis Kirzinger, kuid talle pole seda ideed täielikult pakutud.\n"Kui juhtumid hakkavad ülespoole ronima, võivad nad neid otsuseid ümber mõelda, mõeldes, et nüüd on aeg kaitsta," väitis Kirzinger. "Või võib see olla tagakülg, kus nad on, noh, ma ei tahtnud vaktsineerida ja nüüd ei tööta vaktsiinid isegi, miks ma selle siis saaksin?".\nDelta variant: vaktsiinid kaitsevad raskete haiguste eest, kuid ei peata kogu levikut\n(Tervisepäev) - rahvatervise ja heaolu asutused ning föderaalvalitsuse töötajad üritavad\nKas "vananemisvastased" dieedid toimivad?