Eemaldage alkoholi tinktuuri liigesed, Millest aitab seenetinktuur alkoholil: kasutada vähi, liigeste korral - Majapidamistöö -\nEemaldage alkoholi tinktuuri liigesed. Mida teeb kärbseseen alkoholiraviks: tinktuuride raviomadused, ülevaated\nRavivad küünte seene taruvaigu tinktuur ; kasutamine 20 protsenti alkoholi. Naha verevarustus põhjustab mikrotsirkulatsiooni häireid, hapniku ja toitainete puudumist ning ainevahetuse häireid kudedes. Retsept 1: seente kääritamisega Sisekasutuseks valmistatakse kärbseseene infusioon alkoholiga tavaliselt keerulise retsepti järgi, mis hõlmab seenemassi kääritamist. Traditsioonilises meditsiinis on teadmisi selle seene erinevate tinktuuride kohta.\nAlkoholism ja müra peas Alkoholi kodeeriv zelenchuk Mürgine viinapuu - Aadama juur - on leidnud laialdase rakenduse rahvameditsiinis. Tinktuura "tuline juur" on pikka aega olnud valuvaigisti, pulbrit töödeldi nahahaiguste raviks. Kuid tamuse tavaline või adamjuur on eriti hea liigeste jaoks: reuma ja osteokondroos, sprains, sprains, luumurdude tekkimine luumurdude järel - igasugune valu on võimalik tänu rahvale ravile.\nRohelised männikäbid sisaldavad suurt hulka inimkeha jaoks vajalikke kasulikke aineid. See võimaldab teil toodet kasutada kodus, valmistades sellest traditsioonilisi.\nKuidas valmistada ja rakendada: leida marli või sideme, keerates mitu kihti nii, et kristallid ei ärgata läbi augud; Tinktuuri ettevalmistamiseks võta 2 tl kuiva pulbrit. Täida neid ml puhta veega toatemperatuuril. Prostatiidi jaoks Eemaldage alkoholi tinktuuri liigesed mikrokristallravi võetakse eespool kirjeldatud viisil.\nKuidas valmistada vereurmarohu tinktuuri prostatiidi raviks. Kui valmistate viina tinktuuri, siis on vaja kaks korda rohkem alkoholi.\nKastani tinktuur: meditsiinilised omadused ja vastunäidustused\nSee tähendab Tinktuuri jaoks võtke punased koonused, viis või kuus tükki ja 0,5 liitrit viina. Kuidas teha männi koonuste tinktuuri õunasiidri äädikas, vaata seda videot. Kuidas ja millal valmistada haavakoort ja valmistada tinktuuri prostatiidi jaoks.\nAlkoholi tinktuurid saavad ravida akne ja põletikku, kartmata. Juurikultuuri pindala, ettevalmistus, ravimiomadused ja vastunäidustused.\nNäidete loetelu. Apteekide ravimid. Kuidas valmistada infusiooni ja tinktuuri iseseisvalt.\nKasu naistele ja meestele. Rakendamine kosmeetikas. Kuidas valmistada salvi, tinktuuri, teed. Üks peotäis värskeid nopitud õisi kuumutatakse. Nõgesevannid parandavad reuma. Selle sees oli ka Artroosi raviks nelk ja tinktuuri õpetus, kuidas seda kagyqu.\nKuldsete vuntside tinktuur alkoholismi vastu\nKuidas teha tinktuuri. Valmistada kasutades taime lehti, kuid vajadusel saate kasutada ka varre ja lilli. Alljärgnevas loendis on mitu retsepti, mis on üksikasjalikult loetletud: viinamarjakasvatusega taimede 1: 3 suhe. Saadud segu hoitakse ultraviolettkiirgusega 10 päeva jooksul kättesaamatus kohas. Tinktuuri puhul on parem võtta alkoholi, mis ei ole kõrgem kui 70 kraadi, nii et ta ei kaotaks taime väärtuslikke omadusi.\nKärbseseene kasulik infusioon suudab leevendada närvipõletikku ja leevendada valu, seetõttu kasutatakse seda vahendit sageli kaariese ja pulpiidi korral. Kuidas küpsetada kärbseseenel tinktuuri koos alkoholiga Peamine asi, mida peate enne tervendava toote valmistamist meeles pidama, on see, et alkoholitinktuuride loomiseks on rangelt keelatud kasutada surmavaid mürgiseid kärbseseeni. Alkohoolset infusiooni on võimalik valmistada punasest kärbseseenest, samuti suhteliselt kahjututest halliroosadest, Caesari, munakujulistest ja üksildastest liikidest. Kuid kuningliku, pärl- pantri- ja valge kärbseseene kasutamisest tuleb loobuda - nendel põhinev infusioon ei too mingit kasu, kuid on väga ohtlik. Ravitinktuuri valmistamiseks on mitu üldreeglit ja soovitust: Ravimi loomiseks valitakse noored või täiskasvanud viljakehad, mida putukad ei kahjusta, metsa jäetakse vanad ja mädanenud kärbseseened.\nOn väga mugav valmistada tinktuuri, kui te võtate mahutit laia kaelaga ladustamismahutina. Sellisel juhul saate tinktuuri ettevalmistamise protsessi. Noored puuviljad sisaldavad askorbiinhapet, karotenoide, tanniine, värvainet Juglone ja gallushapet - nendel komponentidel on antimikroobne, bakteritsiidne ja K-vitamiini toime. C-vitamiini kogus koos puuviljade arenguga suureneb järk-järgult ja jõuab maksimumini kasvuperioodi keskel, mis vastab tinktuuri jaoks tooraine kogumise perioodile.\nAkne ja kodus on lihtne valmistada kreemiga. Nagu varem mainitud, leiate apteekist peaaegu kõik kalli loputuskomponendid ja kodus valmistada endale looduslik ravimeede ilma palju vaeva ja kulutusi. Retseptid koduloosi jaoks on tohutul hulgal ning paljud neist koostisosad on köögis. Näiteks lauri lehtede kreem. Foto 27 - lahe lehed.\nMida seene alkoholil ravib: tinktuuri ravivad omadused, ülevaated\nSellest artiklist saate teada: kas mändikoonused aitavad insultist, kuidas neid õigesti Kui valmistate viina tinktuuri, siis on vaja kaks korda rohkem alkoholi. Väga sageli kasutatakse rohelisi männikartuseid insuldi jaoks ja uurime selle. Kuidas valmistada: lõigake puuviljad viiludeks või kuubikuteks, asetage need klaaspurki ja täitke viinaga või Aadama õun maklura liigeste jaoks: tervendavad omadused Maklura alkoholi tinktuur liigesevalu, mastopaatia korral.\nÜks puu. Kui me kaalume ravimit alkoholismist kleepuvvee võtmise seisukohalt, siis me räägime taime tinktuuri suukaudset manustamist.\nSeda on lihtne valmistada ja kodus. Selleks peate: Omandage taimede juured ja risoomid, kuivatage ja jahvatage neid.\nÜks tl täidetakse veerand tassi värskelt keedetud vett. Pange infundeerima umbes tund. Kuidas valmistada alkohoolset tinktuure Akne nahkade tinkkturit saab kergesti valmistada ise. Seda säilitatakse pikka aega ja tarbitakse säästlikult, seega on selle valmistamine tulevikus kasutatav õieemurdude õieperioodil.\nValmis tinktuuri kasutatakse selleks ettenähtud otstarbel. Kui soovite valmistada tinktuuri oma käed, pea meeles retsepti. Pärast töötlemist pipar juukseid soovite luua selle "kasvuhoone". Teine retsept, positiivselt tõestanud, see on kombinatsioon mee ja pipra. Hankige joodi tinktuuri ja lisage sellele 3.\nEt valmistada tinktuuri vett, peate võtma taime lehed - 1 tl, lisage ml keeva veega. Jätke pool tundi. Seejärel jahutage, dekanteerige saadud vedelik ja kasutage annust kasutades rangelt vastavalt retseptile. Alkoholi tinktuur valmistatakse järgmiselt: võtta 2 spl.\nAnnust tuleb hoolikalt suurendada, jälgida, kuidas see mõjutab tervislikku seisundit. Isegi kui joomajal ei ole mingeid erilisi terviseprobleeme, Eemaldage alkoholi tinktuuri liigesed tohiks te anda rohkem kui 15 tilka tinktuuri päevas.\nAlkoholismi ravimisel hellebore'i veega, nagu mis tahes muul meetodil, on mitmeid soovitusi, mis takistavad meetodi. Kuidas valmistada haavataime tinktuuri prostatiidi raviks. Kodus saate teha karu vabaneda liigesevalu tinktuure alkoholiga või viinaga.\nKandke Start Page Kuidas valmistada kastan veenilaiendite jaoks Tinktuur aitab tinktuuri kasutatakse.\nMIDA TEEB KäRBSESEEN ALKOHOLIRAVIKS: TINKTUURIDE RAVIOMADUSED, üLEVAATED - AIANDUS\nHobukastani tinktuur: kasu ja kahju, retseptid, rakendused, ülevaated - Majapidamistöö -\nMelanie griffith kannatab alkoholismi all Alkoholisõltuvuse kodeerimise periood Sulle oluline terviseinfo, professionaalsed nõustajad, testid, foorum ja ravimiinfo.\nKASTANI TINKTUUR: MEDITSIINILISED OMADUSED JA VASTUNäIDUSTUSED - AIANDUS\nMe räägime teile, kuidas valmistada ravimit viina ja alkoholiga ning kuidas seda igast kasutatud aerosoolist kurgu või nina jaoks, valada Kalanchoe tinktuuri. Tinktuuri valmistamiseks tuleb lilled valada veega lahjendatud alkoholiga 1: 1.\nKuidas valmistada saialill-tinktuuri garglingi ja muude kasutusviiside jaoks. See on kõige populaarsem pool-magusate ja poolkuivade omaduste poolest. See alkohoolne jook on ideaalne lihale ja maiustustele. Siiski ei ole selle koostis kaupluste riiulitel alati looduslikest koostisosadest. Allpool on mitmeid võimalusi, kuidas teha ploomi veini ise kodus.


Eesti Opel Calibra Klubi • Vaata teemat - Tule autoorienteerumisele kärutama - Soodus reg tänaseni!\nTänane kuupäev Teisipäev Juul 07, 2020 4:31\nTule autoorienteerumisele kärutama - Soodus reg tänaseni!\nTeema pealkiri: Tule autoorienteerumisele kärutama - Soodus reg tänaseni!\nPostitatud: Teisipäev Sept 29, 2015 15:07\nSul on autol kärukonks? Sul on olemas järelhaagis? Autoorienteeruda oskad(ja ka tahad)? Siis on mul midagi sinule!\n07. novembril toimub Tallinnas taas autoorienteerumine. Seekord aga natuke teistmoodi ja teiste sõidukitega. Võistluse teeb eriliseks see, et osalema on oodatud autod kolmes kategoorias. Eriti oodatud on osalejad autodega, millel on terve võistluse taga järelhaagis. Toome kokku ühe mõnusa koguse haagiseid ja tuulutame neid õhtuses Tallinnas.\n1. Retro masinad – autod, mis on tehasest veerenud välja enne 1990 aastat\n2. Erilised masinad – masinad, mis võivad olla uued, aga on millegi poolest erilised. Näited: 10 liitrine mootor, 200+ kw, radikaalne madalus, kõik lisad, ulmeline mudarehv, lahtine katus terve võistluse jooksul jne. Kui sa tunned, et su auto on millegi poolest eriline, siis võistled selles klassis.\n3. Haagiste klass – kõik masinad, sõltumata vanusest. Ainuke tingimus on see, et terve võistluse peab autol olema järel järelhaagis.\nVõistlusega alustame laupäeval kell 20.00 ja kontrollime üle autode vastavuse. Kell 21.00 läheb esimene auto 6 tunnisele rajale. Võistlusele on vaja võtta kaasa joonlaud ja üks android süsteemiga telefon. Joonlaud on abiks kaardilt õige punkti välja mõõtmiseks ja android telefon on vajalik punkti fikseerimiseks. Võistlejate eesmärgiks on läbida võimalikult palju punkte stardis saadud kaardilt ja järgides seejuures liikluseeskirju.\nVõistlusele saab ennast registreerida aadressilt: http://seiklusministeerium.ee/10593/\nVõistlusjuhend on saadaval aadressilt: http://seiklusministeerium.ee/file.php?13098\nVõistlusel on osalevatele tiimidele ka stardimaks ja see on eriti soodne just Haagiste kategoorias sõitvatele tiimidele. Eriti hea hind on veel kuni oktoobri lõpuni.\nSTARDIMAKS: Kuni 30.10.2015\nHaagisega masin: 20 eurot, Retro masin: 25 eurot, Eriline masin 30 eurot\nSTARDIMAKS: Alates 01.11.2015\nHaagisega masin: 30 eurot, Retro masin: 35 eurot, Eriline masin 40 eurot\nKui sul on küsimusi, siis vastan hea meelega: Joonas@seiklusministeerium.ee või telefonil 5226895\nTeema pealkiri: Re: Tule autoorienteerumisele kärutama - Soodus reg tänaseni\nPostitatud: Teisipäev Nov 03, 2015 8:56\nHei sina, tule kärutama\nAnnan teada, et otsutasin anda hilinejatele võimaluse kuni täna südaööni soodsamalt registreerida. Seega kui oled laupäeval käpp, siis täna saad veel mõnusa hinnaga kirja panna. Kell kukub südaöösel. Alates 04.11 on hind 10 eurot suurem.\nHetkeseis on selline, et kirjas on 16 masinat jagunedes.\n9 Retro masinat\n3 Haagisega masinat\n4 Erilist masinat\nEriti oodatud on veel Retro pillid ja masinad järelhaagistega.\nRegistreerimine on avatud: http://seiklusministeerium.ee/retro\nKüsimusi ootan: Joonas@seiklusministeerium.ee


Tervisekontroll | Sotsiaalministeerium\nja võrdne kohtlemine\nPerehüvitised ja vanemapuhkused\nKohaliku omavalitsuse sotsiaalteenused ja toetused\nVõrdsed võimalused ja sooline võrdõiguslikkus\nPuuetega inimeste võrdne kohtlemine\nVägivallaennetus ja ohvriabi\nPerevägivald ja eakatevastane vägivald\nTervise edendamine ja haiguste ennetamine\nRavi ja tervise taastamine\nErakorraline abi ja kiirabi\nTöövahendid ja rakendused patsiendile\nTervishoius töötavad spetsialistid\nTöösuhted ja -keskkond\nPensioni I samba muudatused\nUudised ja pressiinfo\nAsutus ja kontakt\nÜldtelefon: (372) 626 9301\nFaks: (372) 626 9209\nPersonal ja tööpakkumised\nMajandusteave ja toetused\nTulenevalt töötervishoiu ja tööohutuse seadusest peab tööandja korraldama töötajale tervisekontrolli.\nTöötervishoiu ja tööohutuse seadus.\nTöötervishoiuarsti poolt läbiviidava tervisekontrolli eesmärk on hinnata töötaja terviseseisundit ja töötingimuste sobivust töötajale ning vajadusel teha ettepanekuid töökeskkonna parandamiseks. Samuti on töötervishoiuarstil õigus diagnoosida tööst põhjustatud haigestumised ja kutsehaigestumised.\nTervisekontrolli tuleb töötajale korraldada nelja kuu jooksul töötaja tööle asumisest arvates. Samuti tuleb tööandjal korraldada tervisekontroll töötajale enne bioloogiliste ohutegurite, kantserogeenide, mutageenide, plii ja selle ühendite ning asbestitolmuga kokkupuute algust ja öötöötaja tervisekontroll enne öötööle asumist.\nTervisekontrolli sisu sõltub ettevõtte töökeskkonnas esinevatest ohuteguritest, mille riski suuruse selgitab välja töökeskkonna riskianalüüs.\nTervisekontrolliga seotud kulud kannab tööandja. Tervisekontrolli korraldamise kohta saab lähemalt lugeda Tööelu portaalist.\nViimati uuendatud 12.04.2022\nPressiinfo või valdkondade uudiskirjadega liitumiseks:\nAvatud E-N 8.30-17.15 ja R 8.30-16.00\nKüpsised Isikuandmete töötlemine\nSoovite saada lehel sm.ee avaldatavaid uudiseid ja teateid e-postiga? Märkige, milliseid teated soovite ning kirjutage lahtritesse oma e-posti aadress. Teile saadetakse seejärel tellimuse kinnitamiseks e-kiri koos juhistega, kuidas saate oma tellimust hiljem soovi korral muuta või lõpetada.


Unustatud ettevõtted tulevad miitingule kümnete bussidega. Nende sõnum: ohus võib olla ka koolilaste tervis - ÄRILEHT\n11.jaanuar 2021 13:58\nÜks ürituse korraldajaid, Greta Tammeleht Alltours OÜ-st.\nJuhuvedajate murest kirjutas Ärileht hiljuti loo, kus mainis, et jaanuarikuus plaanivad ettevõtted miitingut Toompeal (loe siit). Nüüd on see ka aset leidmas. Korraldajate sõnul on kohale tulemas kümneid busse.\nMiks protestitakse? Valitsuse toetuste eesmärk on tagada Eesti turismisektori jätkusuutlikkus pärast Covid-19 kriisi lõppu, kuid teatud bussifirmad abi ei saa. Nende sõnul on äärmiselt kahetsusväärne, et toestuste saajate nimekirjast otsustati välja jätta bussifirmad, kes pakuvad riigisisest ja rahvusvahelist juhuveoteenust. See võib tähendada, et Eesti ettevõtted lähevad pankrotti ning meie teedel hakkavad sõitma vanad bussid ning Leedu või Läti vedajad. Muuseas mainivad nad pöördumises, et uusi busse ostnud firmad kaovad ning järgi jäävad pigem vanade sõidukitega ettevõtted - teadagi kujutavad vanad bussid endas ka omajagu suuremat ohtu.\nÄrileht avaldab juhuvedude korraldajate kirja täismahus:\nUnustatud ettevõtted tulevad miitingule kümnete bussidega. Nende sõnum: ohus võib olla ka koo...\nFOTOD | Reportaaž teekonnast Toompeale: meil ei ole vahet, kes valitsuse eesotsas on. Meie tahame end nähtavaks teha! (33) 5 p


Äripäev • 8. aprill 2016 kell 7:13\nNeinar Seli on üks ärimeestest, kes suundus Iraani sidemeid looma. Foto: Erik Prozes\nVisiit toimub koos EV välisministri Marina Kaljurannaga. Tegu on Eesti ajaloos esimese kõrgetasemelise visiidiga, mille eesmärk on luua tihedamad kahepoolsed riikidevahelised sidemed ning toetada ettevõtjaid nende püüdlustel seal ettevõtlust edendada, teatas Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoda.\nPaljudel ettevõtjatel on Iraanis juba esmased kontaktid loodud ja teatud suhtlus partneritega käib. Äridelegatsioonis on teiste hulgas näiteks logistika- ja transpordiettevõtjad, kes on huvitatud sealsest kaubanduskoridorist, mida saaks erinevateks vedudeks kasutada.\nEttevõtja Tarmo Nurmetalo ütles, et peamiselt huvitab nende ettevõtet see, kuidas kasutada sealset kaubanduskoridori ära erinevate kaupade veoks. Eriti pakuvad huvi need kaubad, mis tulevad SRÜ riikidest ja Hiinast.


Neljandiku boks: Väike kunstnik\nKiire ja tegus suvi on kätte jõudnud ja blogis vilistab vaid tuul. Hea et ämblik veel kuhugi nurka võrku kudunud pole. Aga aiapostitus tuleb, niipea kui saan mahti fotokaga aiale tiir peale teha. Vahepalaks aga hoopis postitus kunstist.\nKuni viimase ajani sirgeldas Linda joonistades lihtsalt sodipodisid. Ühel õhtul mõned nädalad tagasi leidsime aga hunniku pabereid, kuhu oli joonistatud klaabusid. Mäletate ju küll seda Avo Paistiku loodud tegelaskuju.\nJa eile üllatati mind juba täiesti arvestataval tasemel portreega. Pildil Linda isa. Isegi prillid on olemas. Ja palju käsi. Aga nii peabki olema sest vahel tundub mulle ka, et Linda isal peab olema veel üks paar käsi. Kuidas ta muidu nii palju jõuab.\nLaste joonistusi on nii põnev vaadata. Mul tekkis kohe palju mõtteid ja küsimusi. Järgmisel pildil on meie pere. Vasakul on Linda issi. See kelmikas klaabu ees servas olen mina. Kõige pisem klaabu üleval ei ole mitte väike Kaisa vaid hoopis Linda ise. Kaisa on suurem. Ja punasem (mida kõike mõni psühholoog siit välja loeks!). See pall või keeris, mis isa käe juures on, tähendab, et isa parajasti kukerpallitab Lindat. Aga kui te nüüd vaatate, et Kaisal on ka selline käe juures ja küsite, kas Kaisa ka kukerpallitab, siis te kunsti ei mõista. See punane asi Kaisa juures on hoopis praemuna!\nJa ülejäänud klaabusuguvõsa ka, leidke ennast pildilt!\nVasakult lugedes siis Mamma, Vanaisa Jüri, Vanaema Maie ja Vanaisa Jaak. Eesreas Jonne. Rohkem kahjuks selle paberi peale ei mahtunud. Õele meisterdati sünnipäevakaart ka aga seda te veel ei näe. Enne tuleb sünnipäevalapsele üle anda.\nPosted by Neljandik at neljapäev, juuli 02, 2015\nRahutu rahmeldaja 2. juuli 2015 04:08\nLaste joonistused on täiesti omaette kunstiliik :D\nMUHEDIK 2. juuli 2015 06:57\nArmas! Huvtav on nende oskus näha kõiges väga huvitavaid detaile\nKrissu 2. juuli 2015 07:57\nSelline tore leidmiste aeg, kõigile. :)


Tšuktšid – Vikipeedia\nTšuktšid (enesenimetused ԓыгъоравэтԓьэт, оравэтԓьэт) on Aasia kirdeosa põlisrahvas, kes elab Beringi merest kuni Indigirkani ja Põhja-Jäämerest kuni Anadõri ja Anjuini. Kõnelevad paleoaasia keelte tšuktši-kamtšadali rühma kuuluvat tšuktši keelt ja vene keelt.\n2002. aasta Venemaa rahvaloenduse järgi oli neid 15 767. Eestis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 1 tšuktši naine. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 15 908 tšuktši.\nAntropoloogiliselt kuuluvad tšuktšid mongoliidsesse põhja-aasia rassi.\nTšuktšid kuuluvad riiklikult tunnustatud Venemaa väikesearvuliste põlisrahvaste hulka.\nTšuktšidel on rikkalik suuline rahvalooming. Eesti keeles ilmus 1981 valimik tšuktši muinasjutte "Unesnõiduja".\nTšuktšid elavad lähisarktilises kliimas. Seal on elu raske ega võimalda rikkust koguda. Sellepärast said tšuktšid sagedaseks tegelaseks venelaste anekdootides. Anekdootides kujutatakse tšuktše harimatute ja lihtsameelsetena, kuid see-eest pakuvad nad võimalust vaadata Venemaa elu nii-öelda kõrvalt, ilmutades vahel suurt läbinägelikkust.\nNõukogude võimu ajal loodi tšuktši kirjakeel[viide?] (1931. aastast alates kasutati ladina kirja, 1937. aastal mindi üle kirillitsale). Asulatesse ilmusid koolid, haiglad ja kultuuriasutused. 21. sajandil ei erine tšuktšide seas kirjaoskuse tase Venemaa keskmisest.\nTšuktšid olid üldiselt 20. sajandi alguseks pööratud õigeusku, kuid see jäi kauaks suuresti formaalseks. Šamanismi mõjud on tšuktšide seas märgatavad tänapäevani.\n↑ "2000. aasta rahva ja eluruumide loendus", II osa, Tallinn 2001, lk. 67\n↑ Sari "Muinaslugusid kogu maailmast". "Unesnõiduja". Koostaja Andres Ehin. Illustratsioonid Kaljo Põllu. Kirjastus "Kunst" 1981.\n↑ Ülo Siimets, Tshuktshid\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tšuktšid&oldid=5573001"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 05:31, 7. märts 2020.


VÄRSKE KÄSITÖÖ – kevadine ja tegus! | Tarbija\nVÄRSKE KÄSITÖÖ – kevadine ja tegus!\nAjakiri Käsitöö, 14. aprill 2020 23:32\nKäsitöö kevadine number on ilmunud!Foto: Kaanefoto: Triin Raa\nKäsitöö kevadine number on ilmunud. Saabunud on aeg, mis on ideaalne uuteks katsetusteks, värskete ideede elluviimiseks ja poolelijäänud projektide lõpetamiseks. Värskest Käsitööst leiad kevadsuviseid ideid nii endale, lastele kui kodule.\nNüüd on parim võimalus alustada katsetustega käsitöös. Värskest Käsitööst leiad õpetusi erinevatele tasemetele – näiteks lihtsad ja moodsad peapaelad algajale näputööhuvilisele, kampsunid ja kleidid, millega saab hakkama ka kümmekond aastat käsitööst eemal olnud inimene, ning hulganisti inspiratsiooni kogenud meistrile. „Käsitöö teeb elu palju huvitavamaks ja igast valminud tööst saab nii palju rõõmu. Tänu tegutsemisele polegi kõik nii lootusetu ja raske, kui esmapilgul tunduda võib,“ ütleb 93aastane Ljuba Keskküla, kes on oma elu jooksul omandanud palju peeneid käsitöövõtteid niplispitsist makrameeni. Ljuba oskustest ja tegusast käsitööelust saad lugeda rubriigist „Meistriga tuttavaks“.\nMõnusat lugemist pakub sisukas ja rohkete fotodega lugu viikingi naiste rõivastest ja ehetest, autoriks vanade tekstiilide uurija Jaana Ratas. Lisaväärtust annavad Tallinna 21. kooli kunstiajalooõpetaja Tiina Meeri õmmeldud viikingiainelised kostüümid koos lõigete ja õpetustega.\nVeel enne suurt viiruselainet käis Käsitöö tegevtoimetaja Liina Hergauk Leedu suurimal käsitöölaadal Kaziuko muge, mis toob igal aastal Vilniuse vanalinna tänavatele sadu tuhandeid inimesi. Liina viib laadamuljetega muhedale käsitööreisile.\nkaks kootud ja kolm õmmeldud peapaela\nkaks Haapsalu pitsilist kleiti – lepatriinu- ja pajulehekirjaga\nlainelise mustriga kleidi emale ja tuunika lapsele\nnaiseliku lillemustriga heegeldatud vesti\nrohkete nuppudega pika kampsuni ning kelmika valepalmikutega kampsuni, mida jahedamatel suveõhtutel ümber tõmmata\nkaks peent aksessuaari – kootud päevavarju ja padja laulatussõrmustele\nõpetuse, kuidas õmmelda triikimispatju\nkarukostüümi, mida on lihtne mõne muu looma kostüümiks ümber õmmelda\nkolm klassikalist õmblustööd – kaks kleiti ja ühe volangidega pluusi\nlihtsa heegeldatud vaiba\nteksakangast lapitehnikas kasti valmistamise õpetuse\nVõta värske Käsitöö ja tegutse!\nNüüd on parim võimalus alustada katsetustega käsitöös.Foto: Kaanefoto: Triin Raa


Kas keegi on tõesti ekspert? Jah, jah nad on. | Lunar Explorer\nKas keegi on tõesti ekspert? Jah, jah nad on.\nKliimamuutuste kohta on ülekaalukalt tõendeid. Periood.\nNeed kliimamuutused on põhjustatud rumalast isekast sittast, mida me kõik teeme. Kurat, kliima on juba muutunud ja see mõjutab inimesi kogu maailmas.\nKuid inimesed, poliitikud ja kõikvõimalikud isehakanud eksperdid, kellel pole usaldusväärseid vastuargumente, volitusi ega autentset ekspertiisi - või isegi selles asjas mõistust - ütlevad näiteks "Ma ei usu kliimamuutusse". Millele on ainus mõistlik vastus - “Mis siis saab?” Ma ei pruugi uskuda, et suren ühel päeval, kuid see ei muuda tõsiasja, et ma ka suren.\nSõna otseses mõttes on tuhandeid eelretsenseeritud uuringuid, mis näitavad sama asja. Kas te ei usu, et spekulatiivne teadus on legitiimne? Hea küll, aga see ei muuda seda vähem, nagu Neil deGrasse Tyson on märkinud. Probleem on aga selles, et mõned inimesed, kes püüaksid asjatundlikkust õõnestada ning isegi halvustada ja levitada, on tegelikult võimupositsioonidel või mõjutavad neid, kes on.\nNäiteks on meil peaaegu kogu erakond, kes ei usu kliimamuutustesse. Kas sa teed nalja? Teadus oma olemuselt ei põhine veendumustel. Muidugi võib väita, et külmast kõvast materialistlikust reduktsionismist ei piisa kõigi elu saladuste selgitamiseks (see on koht, kus ma katkestan Tysoni-suguste inimeste religioonivastase ülbusega), ent nagu nimigi ütleb, on materialism seletamiseks üsna kuradi kasulik. materiaalse universumi ja selle koostisosade käitumine.\nIsegi terve mõistus ütleks meile (ehkki jällegi ei pea seda tegema, sest meil on tõendusmaterjali), et planeet on muudetud inimestele kõlbmatuks. Meie planeet on piiratud ruum, nagu meie tagaaiad. Ja nii kaua saate omaenda aias ainult passida, enne kui teie tagaaed on paska täis (tsiteerige julgelt seda sügavust).\nJa „kliimamuutuste eitajad” on vaid sulava jäämäe tipp. Internetiajastu on andnud platvormi ja isegi vaatajaskonna kõikvõimalikele šarlatanidele, kes pooldavad igasuguseid "teooriaid", mis on vastuolus autentse eelretsenseeritud stipendiumi soovitustega, palju kaugemale tõenäolisem.\n1. USA ei maandunud kunagi Kuule. See on liiga lihtne. Kas need inimesed saavad aru, et Nõukogude Liit tunnistas tõsiasja, et see juhtus? Kas nad arvavad ausalt, et külma sõja ajal, kui oleks olnud tõendite purunemist (pean silmas tõelisi tõendeid), et see oli pettumus, et NSV Liit oleks istunud jõude tagasi ja lasknud USA-l võita see äärmiselt oluline show propagandasõda? Ole nüüd.\n2. Maa, millest USA ilmselt kunagi satelliite ja kosmoselaevu ei lasknud, on tegelikult tasane. Nii et jõuame tagasi viis sajandit tagasi ümber lükatud arusaama juurde? Kas tõesti? Kuule, isegi paavst arvab, et oled oma kuradi mõttest väljas. Jah, kõik need Maa kujutised ülalt olid valmistatud. Isegi kui teadus, terve mõistus ja visuaalsed kuradi tõendid tõestavad mõistliku kahtluseta, et Maa ei ole tasane ... Ma lihtsalt ei suuda.\n3. Maa on vaid 6000 aastat vana. Need, kes seda usuvad, kipuvad tsiteerima pseudoteadusi ja Piiblit. Esiteks on minu jaoks hämmastav, et see on nii oluline. Kui usute jumalasse (valdkonda, kus seda usku rakendataks asjakohaselt), ei vähendaks teie igavese jõu jõudu, hiilgust ega suurejoonelisust teie, minu, Maa ega millegi muu vanus. Tihti mainitakse ideed, et süsinik ja muud tüüpi radiomeetrilised andmed ei ole 100% usaldusväärsed. See on tõsi. Siiski - usutekstide teaduslik usaldusväärsus on kuskil 0%.\nMiks see juhtub? Kust see ekspertide umbusaldus pärineb?\nSuur osa sellest, nagu palju muud, tuleneb ahnusest ja isekusest. Ülemaailmse kliimakriisi piiramiseks või ümberpööramiseks vajalike muudatuste tegemine nõuaks korporatsioonide jaoks kasumi kaotamist (vähemalt esialgu) ja hulga imelisi ohverdusi meie ülejäänud jaoks.\nSuur osa tuleneb religioossete tekstide sõnasõnalisest tõlgendamisest. Kui teaduslikud mudelid suudavad tulevikku täpsusega ennustada, saavad nad teha ka täpseid hinnanguid selle kohta, kui vana on Maa ja kuidas võib elu sellest ajast alates areneda. Mõnele õõnestab see nende mitte-empiirilisi uskumussüsteeme, millest ma jällegi ei saa täpselt aru, kuna oma olemuselt käsitlevad usulised veendumused metafüüsilisi, mitte füüsilisi.\nNeid meelepette juhib ka jõuetus. Teadlasi ja teisi akadeemikuid vaadeldakse eliitklassina, kes sünnipärase õiguse kaudu (kindlasti mitte tuhandete tunniste pühendumuste ja raske töö tõttu) saavad ebaõiglaselt otsustada, kuidas suhtuda ümbritsevasse maailma. Inimesed tunnevad end rõhutatuna. Ja õigustatult. On palju võimsaid üksusi, mis ohustavad meie vabadusi ja heaolu. Kuid teadlased, ajaloolased ja antropoloogid pole rõhujad, kelle pärast peaks muretsema.\nPole šokeeriv, et paljud inimesed, kes soovivad liikuda alternatiivsete teooriate poole ja ostavad ideed, et autentsed eelretsenseeritud, faktide kontrollitud ja vastutustundlikud uudistepunktid on võltsitud ja põhjendamata uudised on tõelised, on noorukid. Pime mäss autoriteedi vastu on kasvava täiskasvanueas ja iseseisvuses kinnitamise tavaline osa. See on tüütu nagu põrgu minu ajalooklassis, kuid pakub ka õpetatavaid hetki. Üllatav ja pisut enam kui murettekitav on aga asjaolu, et on kasvanud eesnäärme-mehi ja -naisi, kes on mässu vaimselt tõrjunud vastu sellele, mida nad peavad endiselt ebausaldusväärseks “süsteemiks”. Ilma intellektuaalse ja / või emotsionaalse võimeta eraldada kontrollitavaid andmeid soovmõtlemisest, hirmust tekkida hirmust ja õhukeselt looritatud dogmatismist, tekitavad nad tarbetuid konflikte, levitavad teadmatust ja takistavad mitte ainult püüdlusi hoida füüsilist maailma elamiskõlblikena, vaid teevad pilkamise neile, kes tunnevad tõsist huvi vaimse kasvu ja kummardamise vastu.\nSüsteem on nende vastu kinnitatud. Selle asemel, et näidata kannatlikkust, rasket tööd ja tähelepanu detailidele, on vaja tegelikult õppida metoodikat, mis võimaldab autoriteedil seaduslikke väljakutseid esitada, vaid nad lihtsalt eitavad süsteemi ja selle metoodikate legitiimsust ning tunnevad end õigustatud olevat. Mänguväljakud on tasandatud. Nüüd on minu teadmatus võrdsustatud teie valede teadmistega või isegi parem neist.\nSee on ohtlik. Nüüd selle asemel, et aplodeerida töökatele ja pühendunud ekspertidele ning kasutada oma teadmisi, et rikastada enda arusaamist ümbritsevast maailmast, ei puudu ainult oskused, mis on vajalikud tervisliku skeptitsismi rakendamiseks mõjusal viisil, mõned liituvad isegi valetajate koor ekspertide demoniseerimisel.\nMul on magistrikraad Ameerika ajaloos New Yorgi osariigi ülikoolist. See pole mingil moel ülimainev saavutus, kuid see nõudis siiski käsitöösse pühendumist. Mul on rohkem asjatundlikkust kui mõnel, kuid palju vähem kui paljudel teistel inimestel, kes on lisatöö ja edasi õppinud. Kui loen ajaloos PHD-sid või psühholoogiat, bioloogiat või astrofüüsikat, on mul õigus nende teesid kahtluse alla seada. Kuid ilma usaldusväärsete tõenditeta ei saa ma seda teha. Kuid siin on asi selles, et üldiselt nõustun vähemalt nende ekspertide öeldu usutavusega. See pole põhjus, et ma ei pea raskeid tõstmisi tegema, mitte sellepärast, et ma olen mingi asjatundja, kes jälgib pimesi eksperte. nende ekspertide väljakutse esitamiseks, vähemalt mitte valdkondades, kus mind ei koolitatud. Miks? Sest nad teevad seda ise. Võib-olla on kliimateadus narivoodi. Arva ära? See selgub lõpuks. Mitte sellepärast, et mõni ülekasvanud nooruk “ei usu” või seetõttu, et mõni poliitik üritab end uuesti valida ja vajab naftafirmade rahastust, vaid seetõttu, et teadusliku uurimise protsess on andnud uue teooria kinnitamiseks piisavalt tõendeid. Sel hetkel peaksin mina ja kõik kliimateadlased tundma meie endise naiivsuse pärast piinlikkust? Absoluutselt mitte. On tõenäoline, et järgmine teooria, mis (hüpoteetiliselt) muudab praeguse valeks, on üles ehitatud selle asendava voolu alustaladest.\nKuid vahepeal ei sea me mitte ainult tulevasi põlvkondi, vaid isegi iseennast ja oma kaasaegseid inimesi haiguste, põua, nälja, loodusõnnetuste ohtu ... loetelu jätkub. Need pole mingi tulevase düstoopilise kliima kauged ohud - need toimuvad praegu. Ma võiksin linki pärast linki pakkuda, kuid ma keeldun sellest. Minge, tehke oma uurimistööd, õppige, kuidas eristada fakte ja ilukirjanduslikku Ameerikat. Võib juba olla liiga hilja, aga vähemalt saate teada, mis teid tappis.\nBill Nye krahhirada asteroididelKas aju-arvuti liides töötab, kas hologrammid on ainus lootus?VedrustusLahing tegevuse ja usu vahel“Isiklik vastutus” on mõttetu termin


Google Trips suletakse\n11. juuni 16:14\nKasutasin reisiplaneerimiseks telefonis Google Trips rakendust ja nüüd siis ilmus telefonis sõnum, et alates 5. augustist Google Trips enam ei toimi. Olgu ma nii lahke ja kasutagu Google'i otsingut ja kaarti, osad asjad on saadaval ka google.com/travel.\nKurat, see on üks väheseid äppe, mis tõesti ka kasulik oli. Saadad oma broneeringud sinna (kui automaatselt ei ilmu), hea järge pidada eriti siis, kui lühikese ajavahemiku sees on palju lende. Hotellibroneeringud ilmuvad Google Mapsis asukoha ja broneeringu kuupäevadega.\nVäga super oli reisiplaneerimine, leidsin sealt Milanos veedetud päevaks üksjagu huvitavat, mis muidu üheski "best of" nimekirjas eriti ei figureeri, aga osutusid tõelisteks leidudeks. Nagu näiteks "Milano Sixtuse kabel" San Maurizio al Monastero Maggiore või Naviglio piirkond.\nVäga hea oli ka info, kuidas lennujaamast linna saab. Tõsi, toimis ainult suuremates linnades, aga kui toimis, oli ülimalt asjalik.\n11. juuni 20:38\nMa kasutasin ka seda päris aktiivselt.\nPõhiliselt küll huvipakkuvate vaatamisväärsuste leidmiseks ja salvestamiseks edaspidiseks külastamiseks.\nMinu jaoks oli mugav see, et need olid omakorda veel sorteeritud alamkategooriatesse. Seega sain hoida aega kokku ja mitte uurida neid kategooriaid, mille vastu mul huvi puudub.\nSamuti kasutasin Tripsi ka nende huvipunktide vaheliste, võimalikult optimaalsete marsruutide koostamiseks ja navigeerimiseks.\nVahel küll äpp pani täiega pange aga enamus ajast siiski töötas ja toimis.\nKahju, et niimoodi siis nüüd.\nEks peab hakkama siis midagi uut otsima.\nKuigi ma pole kindel, kas on mingit sarnast äppi, kus saab lihtsalt skrollides ülevaate koos fotodega mingis asukohas olevatest vaatamisväärsustest, nendele antud koondhindest ja seal juba olnud trippijate ( vahel väga kasulikest) kommentaaridest ja soovitustest.\nÄkki keegi teab soovitada midagi sellist?\nJa kas Mapsis üldse saab salvestatud punkte omavahel loogilisse trippimise järjekorda panna (n.ö. "trip route" teha) ja sealt järjekorra alusel navigeerida?\n11. juuni 20:39\nSoovitan pilk peale visata Triplt rakendusele. Kuigi olen ise ka google tripi kasutaja, siis selle funktsioonid on ka küllaltki head.\n11. juuni 21:40\nLugesin juba, et trip.ee suletakse!


EESTI TIPP-40 MUUSIKAS: Reket paugatas esimeseks! - Eesti Ekspress\nAreen 14. mai 2019\nVÕITJA: Reketi värske lugu „Ma kuulsin seda läbi viinamarjaväädi“ on tabeli uus number üks. Foto: Taavi Sepp\nJeah. Eesti lugude paremusjärjestuses on uus number üks! Esimeseks on ühe nädalaga lennanud Reketi uus lugu „Ma kuulsin seda läbi viinamarjaväädi“.\nUue laine hiphopi biidil lugu, mille autoriks tõusev produtsent ONYX, on juba mõnda aega kuuldaval ja nähtaval olnud YouTube’is ning kogunud seal kuu ajaga 295 289 kuulamist (nende ridade kirjutamise hetkel, eks). Mai esimestel päevadel läks lugu üles ka Spotifysse, milles kuulamisi erinevalt YouTube’ist arvestab ka siinne tipp-40, ja nädalaga litsuti värsket Reketit sedavõrd palju, et härral on nüüd uus number-üks-hitt.\nEesti lugude esikümnes on veel üks uus tulija. Jüri Pootsmann on värske lauluga lagedal. Viie autoriga laululaagri vili „Üksinda koos“ kihutas nädalaga kümnendaks.\nReketi uus pala on lennanud tublilt ka singlite üldtabeli kümne populaarseima sekka – seitsmendaks. Ent pole siiski nädala kõrgeim uus tulija selles tabelis. Kolmandaks on tuisanud räppar Logic üksjagu jutuainet tekitanud ja koos Eminemiga esitatud looga „Homicide“ ja kuuendaks Kanada vastulöök Justin Timberlake’ile ja Rolf Roosalule – Shawn Mendes uue looga „If I Can’t Have You“.\nTabelis, mida juhib endiselt Billie Eilishi pop-elektrobilli „bad guy“ ja teisel kohal seisab vapralt Avicii „SOS“, leiab uusi lugusid veel kohtadel 22 (Bazzi „Paradise“), 35 (Dominic Fike „3 Nights“) ja 36 (Martin Garrix koos Macklemore’i ja Fall Out Boyga „Summer Days“).\nAlbumite reastuses sel nädalal ühtki uustulnukat pole. Billie Eilish jätkab esimesena, Ariana Grande teisena ning Eilishi varasem plaadistus („dont smile at me“) on kolmas.\nReketi uue loo ilmumine on tekitanud uut kuulamist ka tema möödunud aasta plaadile „Rahu“. See on tõusnud 17. kohalt tagasi tipp-10sse, 7. kohale. Populaarseim kodumaine plaat on aga endiselt Beebilõusta „Andrus Elbing“ – istub 5. kohal.\nPisike pilguheit ka teistele Eestis muusikat mõõtvatele edetabelitele. Raadio Elmari edetabelit juhib veteranansambel The Tuberkuloited looga „Läänemere aknal“.\nMuusikaplaneedi kokku pandavat heliplaatide füüsilise läbimüügi edetabelit (mida varem pani kokku Raadio 2) juhib hetkel aga Tõnu Timmi album „Tõun“.\nKumbki neist teostest ei ole end näole andnud digitaalse muusika tarbimist mõõtvates tabelites – isegi saja esimese hulgas ei paista neid.\n* Eesti Tipp-40 tabelid pannakse kokku muusika tarbimisest platvormidel Spotify, Deezer, Apple Music, Google Play (lugude kuulamine) ning lugude iTunesis (muusikafailide ost).


Tallinna Perearstide Seltsi kevadkonverents koostöös Eesti Uroloogide Seltsiga "Räägime meestest" | Med24\nLisa kalendrisseTallinna Perearstide Seltsi kevadkonverents koostöös Eesti Uroloogide Seltsiga "Räägime meestest"15-04-2021 10:0015-04-2021 16:50Europe/TallinnTallinna Perearstide Seltsi kevadkonverents koostöös Eesti Uroloogide Seltsiga "Räägime meestest"Tallinna Perearstide Seltsi kevadine koostöökonverents toimub tänavu 15. aprillil koostöös uroloogide ja androloogidega ning keskendutakse meeste tervisele. Fookuses on korralduslikud küsimused ja kliinilised teemad, mis perearste on enam huvitanud ja kus küsimusi on tekkinud, analüüsime põnevaid haigusjuhte. Sõna saab ka Tavaline Mees. *NB! Konverents toimub täies mahus veebis!* E-kursus (online)\nToimumisaeg: N, 15. Aprill 2021\nKorraldaja: Tallinna Perearstide Selts, Eesti Uroloogide Selts, Celsius Healthcare\nTallinna Perearstide Seltsi kevadine koostöökonverents toimub tänavu 15. aprillil koostöös uroloogide ja androloogidega ning keskendutakse meeste tervisele. Fookuses on korralduslikud küsimused ja kliinilised teemad, mis perearste on enam huvitanud ja kus küsimusi on tekkinud, analüüsime põnevaid haigusjuhte. Sõna saab ka Tavaline Mees.\nAvaloeng: Kui mees vajab arsti - Märt Avandi\nAndroloogilised ja uroloogilised probleemid perearstikeskuses - millega saame ise hakkama, millega vajame spetsialisti abi? - Tanel Laurberg, Rosenthali Perearstikeskuse perearst\nE-konsultatsiooni ülevaade 10 aastat hiljem: uroloogid - Ülo Zirel, Põhja Eesti Regionaalhaigla üld- ja onkouroloogia keskuse uroloog-ülemarst-juhataja\nE-konsultatsiooni ülevaade: androloogid - Margus Punab, Tartu Ülikooli Kliinikumi meestekliiniku juht\nDISKUSSIOON: Kas mehed on õrnem sugu?\nVerikusesus - Rauno Okas, Lääne-Tallinna Keskhaigla uroloog; Medita kliiniku uroloog\nMunandi haigused mehe elukaarel - Martin Kivi, Ida-Tallinna Keskhaigla uroloogiakeskuse juhataja\nEndogeensed ja eksogeensed anaboolsed steroidid mehe tervise kontekstis - Kristjan Pomm, Tartu Ülikooli Kliinikumi androloogiakeskuse androloog-uroloog; Ida-Tallinna Keskhaigla viljatusravikliiniku arst\nMeeste hüpogonadism - Margus Punab, Tartu Ülikooli Kliinikumi meestekliiniku juht\nDISKUSSIOON: perearstide haigusjuhud ja nende analüüs\nInterstitsiaalne tsüstiit ja selle ravivõimalused - Aare Mehik, Confido Meditsiinikeskuse uroloog, kirurg\nKas müütilised haigused? Vaagna valusündroom, krooniline prostatiit - Eeva-Liisa Sibul, Tartu Ülikooli Kliinikumi spordimeditsiini- ja taastusravi kliiniku ambulatoorse osakonna füsioterapeut; Paul Korrovits, Tartu Ülikooli Kliinikumi androloogiakeskuse androloog-uroloog\nMSM käsitluse eripärad - Sven Tennisberg, Tartu Ülikooli Kliinikumi androloogiakeskuse arst\nRegistreerimine lõpeb 14. aprillil kell 17.00.\nKõigile pileti ostnutele saadetakse konverentsile eelneval päeval e-mailile täpsem info koolitusel osalemise kohta (kontrollige igaks juhuks ka oma rämpsposti kausta). Palun lisage registreerumisvormi oma isiklik e-maili aadress. Küsimuste korral võtke meiega ühendust aadressil konverentsid@celsius.ee.


SAARTE KOOSTÖÖKODA: 15. märtsist alustame "vihmavarjuprojektide" taotlusvooruga "Edukas ja ettevõtlik Saaremaa" LEADER projekti raames\nAllikas: Saarte Koostöökoda\n18. märts 2021. a\nEES projekti näol on tegemist Saaremaa ettevõtete ärikasvu kiirendava programmiga, mille jooksul saavad projektis osalejad teha läbi just neile vajaliku ärikasvu tsükli.\nRakendame „Vihmavarjuprojektide“ meetodit – ehk toetuse taotlejaks PRIA mõistes on SKK ise, koondades ideed ja nende elluviijad, võttes enda kanda kogu vastutuse toetusega seotud asjaajamise ja tegevuste abikõlblikkuse eest.\nProgramm toetab ettevõtte arengut:\n– kui soovid kasvatada oma äri läbi digitaalsete kanalite efektiivse kasutamise\n– kui vajad abi ja nõu sotsiaalmeedia haldamisel\n– kui vajad abi ägeda toote/teenuse turuletoomisel\n– kui soovid laiendada ettevõtte müügivõrgustikku\n– kui vajad abi brändiväärtuste sõnastamisel ja visuaalide loomisel\n– kui vajad abi oma äri sertifitseerimisprotsessis\nTaotluse esitajaks saab olla Saare maakonnas vähemalt ühe aasta tegutsenud mikro- või väikeettevõtja.\nKogu meetme eelarve eesmärgipäraste tegevuse elluviimiseks on 50000 eur ja taotlusi saab hakata esitama alates 15. märtsist. Taotlusvoorul lõpptähtaega ei ole ehk voor sulgub siis, kui tegevusteks ettenähtud eelarve on täitunud.\nTäpsemat infot vihmavarjuprojektide vooru kohta SKK-s saab meie kontorist, soovitatav on enne taotluse esitamist läbida nõustamine.\n„Vihmavarjuprojektide“ taotlusvoor viiakse läbi Leader projekti „Edukas ja ettevõtlik Saaremaa!“ raames.\nKinnitatud statuut eesmärgi ja tingimustega\nProjektist lähemalt (sh. taotlusdokumendid) leiad „Edukas ja ettevõtlik Saaremaa!“ kodulehel\n06.01.2022 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Valjala lasteaias toimus piparkoogi valmistamise õpituba!\n"Anname hoogu kogukondade koostöövõrgustikele!" raames toimus Valjala lasteaias lastevanemate ja sõpruskonna projekt kogukondliku tegevuse moodustamiseks - piparkookide valmistamise õpituba. Eesmärk lastevanematega oli tegevuste raames luua võrgustik, mis hakkaks lastele pakkuma erinevaid toredaid tegevusi, et parandada nii laste omavahelist suhtlemist eakaaslastega kui ka tekiks tugev kogukondlik ühtekuuluvustunne. 14. detsembril 2021 juhendasid lapsevanemad Piret Aleksandra Salumäe ja Kai\n15.12.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Kena algatus - Hea tee teeb head!\n26. novembril 2021 leidis Randveres aset Saare maakonna parimate vabaühenduste, kodanike ja koostööpartnerite tunnustamisüritus. Tunnustusi jagati viies kategoorias. Meil on hea meel, et meie poolt Anname hoogu kogukondade koostöövõrgustikele projekti toel eelmisel kevadel ellu viidud algatus HEA TEE TEEB HEAD pälvis tunnustuse kategoorias KENA ALGATUS 2021. Ülejäänud tunnustatavad teistes kategooriates: Kena kodanikuühendus 2021 – MTÜ Nasva Küla Selts Kena Mõte 2021 – MTÜ Meelespea Kena t\n21.10.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Lõppes LEADER projektitaotluste vastuvõtt!\n13. oktoobril kl 16.00 lõppes projektitaotluste esitamine Saarte Koostöökogu meetmetesse 1 ja 2. Ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks ja ühistegevuse arendamiseks laekus õigeaegselt taotlus 15 taotlejalt tegevusteks ja investeeringuteks ~400 000 euro eest, taotledes selleks toetust kokku ~147 000 eurot. Meetme eelarve on 150 000 eurot. Elujõuliste kogukondade arendamiseks ja elukeskkonna parendamiseks esitati kokku 18 taotlust taotledes toetust kokku tegevusteks ja investeeringuteks\n21.10.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: XXIII Käsitööpäevad Saaremaal\n15.-16. oktoobrini kogunevad Saaremaale käsitööhuvilised üle Eesti. Käsitööpäevad toimuvad traditsiooniliselt igal aastal Eestimaa eri piirkonnas ning on Eesti Rahvakunsti ja Käsitööliidu aasta üks tähtsündmusi. Käsitööpäevade toimumine Saaremaal oli algselt planeeritud 2020. aasta maikuusse, kuid tulenevalt pandeemia levikust olid korraldajad sunnitud tegema muudatusi ning lükkama käsitööettevõtjate suursündmuse Saaremaal sügisesse. Käsitööpäevade korraldajaks Saaremaal on käsitöösel\n21.10.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Otsime LEADER taotluste hindajaid - eksperte!\nLEADER-programmi 2021. ja 2022. aasta projektitaotluste hindamiskomisjoni moodustamiseks kuulutab Saarte Koostöökogu välja konkursi ekspertide leidmiseks! ELUKESKKONNA ARENGU EKSPERT omab ülevaadet kohalikest kogukondadest, nende arenguvajdustest ja -protsessidest, samuti tegevuspiirkonna regionaalpoliitikast ning elukeskkonna tasakaalustatud ja terviklikust arengust. ETTEVÕTLUSE ARENGU EKSPERT omab ülevaadet kohalikust ettevõtlusmaastikust, kohaliku ressursi kasutus- ja väärindamisvõim\n29.09.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Külalised Bornholmi saarelt!\n9. -11. septembrini oli Saaremaal külas valla ja LEADER-tegevusgrupi esindajad Bornholmilt, et kokku leppida kultuurifestivali "Sild jälle kokku!" toimumine. Bornholmi delegatsiooni koosseisus on abivallavanem Morten Riis, kultuurinõunik Louise Krogsriis ja sealse Leader grupi esindaja Lene Kofoed. Balti Silla - Saaremaad ja Bornholmi sidunud sõprusorganisatsiooni õitseaeg jäi 1990. aastatesse. Balti Sild kasvas välja Kuressaare ja Bornholmi pealinna Rønne vahelistest kontakti\n08.09.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Sügisesed LEADER taotlusvoorude ajad teada!\nSaarte Koostöökogu avab LEADER taotlusvoorud 6. oktoobril ning taotlusi saab e-pria portaali kaudu esitada kuni 13. oktoobri kl 16-ni. Korraga on avatud taotluste vastuvõtmine meetmetesse 1 ja 2. Tulenevalt piiratud eelarvest on meetmete tingimustes muudatused ning eelkõige on taotlusvoor suunatud nii ettevõtluse- kui elukeskkonna kitsaskohtade lahendamiseks ning arenguvajadusest tingitud invetseeringute ja tegevuste elluviimiseks. MEEDE 1 - ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME SUURENDAMINE JA ÜHI\n08.09.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Sõida külla külla bussiga!\n11. septembril saab Kuressaarest külla sõita kahel erineval marsruudil väljuva bussiga. Saarte Koostöökogu ootab huvilisi bussituuridele, mis stardivad Kuressaarest kl 11.45 Bussituur - Auhinnatud külad Nasva kalasadamasse Paadla Kandi Selts seltsimaja Atla Sadamahoone Võhma külamaja Bussituur - Muhust kaarega Saaremaa küladesse Mätja-Tareste seltsimaja Nõmmküla külaväljak Kavandi külamaja Metsküla seltsimaja Tuurid on tagasi Kuressaares orient\n13.08.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saarte Koostöökogu võttis uuesti ette "viimase miili"!\nKuna võrguettevõtted maapiirkondades kiire interneti ühendusi looma ei kiirusta, otsustas SKK maakondliku ühisprojekti raames asjale ise uuesti hoo sisse lükata. Koostöökogu tegevjuhi Koit Kelderi sõnul tuli teema lauale juba mullu novembris, kui hakati uurima, mis seisus lairibühenduste arendamine Saare maakonnas on. Selgus, et ühelgi võrguettevõttel polnud ettevalmistamisel nö viimase miili projekte, kuigi oli teada, et riigi poolt on kavandatud liitumisteks isegi toetusraha. „Ehk et üh\n13.08.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Maaeluminister kinnitas SKK strateegia muudatuse!\nArengustrateegia muudatusega anti õigus ja võimalus Saarte Koostöökogule asuda kasutama 2021 ja 2022 aastaks eraldatud rahalisi vahendeid. Srateegiate muutmise vajadus tuleneb Eesti maaelu arengukava 2014–2020 (MAK) pikendamisest 2 aasta võrra, mistõttu pikeneb ka LEADER meetme rakendamine aastateks 2021 ja 2022. Lisaks on MAKi muudatusega LEADER meetmele ettenähtud täiendavaid rahalisi vahendeid 34 588 897 euro ulatuses, millest 4 675 182 eurot lisandus taastekava vahenditest. Saarte K\n13.08.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Avatud Talude päev paelus nii kohalikke kui turiste!\nSaaremaa Avatud Talude päevadel, 24. ja 25. juulil külastas meie talusid kokku 30 000 inimest, mis on 20% võrra rohkem kui eelmisel aastal. Saaremaa Avatud Talude Päeval on kaks peamist eesmärki - tutvustada, kust ja kuidas tuleb meie lauale toit ning kuidas toimub elu talus. Eelkõige paeluvad tegevused talus lapsi, kes igapäevaselt maaeluga kokku ei puutu - neile meeldib paitada loomi, turnida traktoril ja hüpata heinapallidel. Saaremaa Avatud talude päeva koordinaator Sulvi Munk võtab\n08.07.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Kuressaare Edukontori eestvedamisel luuakse Saarte kaugtöövõrgustik\nKuressaare Edukontor käivitab Saarte kaugtöövõrgustiku loomise koostöökohtumistega Kuressaares ning Ida- ja Lääne-Saaremaal, millega pannakse alus Saare maakonna saartel (Saaremaa, Muhu, Abruka, Ruhnu, Vormsi, Vilsandi) piirkondlikke kaugtöökohti hõlmavale võrgustikule. Möödunud poolteist aastat õpetas meid üle kogu maakera kodukontorites hakkama saama. Tööelu ümber mõtestamise tulemusena saame täna töötada paindlikumalt kui kunagi varem. Töötajad ootavad vähemalt osaliselt kaugtöö võimal\n08.07.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Tööd alustab uus juhatus!\nSaarte Koostöökogu üldkoosolek valis ühingule uue juhatuse perioodiks 1. juuli 2021 - 30. juuni 2024. 30. juunil oli Kuursaalis tavapärasest pisut pidulikum juhatuse koosolek, millest võtsid osa juhatuse liikmed nii lahkuvast kui ka alustavast juhatusest. Uues koosseisus alustavad Tiina Luks, Krista Riik, Jaanika Tiitson, Tiina Jõgi ja Koit Kelder. Pildistas: Liisa Vipp-Tang\n25.06.2021 INNOVATSIOONIVÕRGUSTIK: Kuidas mõõta lihaveisekasvatuse mõju keskkonnale ja elurikkusele\n14. juunil 2021 toimus Mahepõllumajanduse Koostöökogu ja Liivimaa Lihaveis MTÜ eestvedamisel infopäev loomakasvatajatele, kus räägiti peamiselt lihaveisekasvatuse mõju hindamisest keskkonnale ja elurikkusele. Infopäeva oluline sõnum loomakasvatajale: keskkonnahoidlikud ja loomakasvatajale majanduslikult kasulikud loomakasvatusvõtted käivad käsikäes. Panustades keskkonnahoidu parandame ka loomakasvatuse majanduslikku efektiivsust. Aveliina Helm Tartu Ülikoolist rääkis elurikkuse hindami\n10.06.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojekti elluviimine - Öunapuude Öitsemise Aeg\nSellel kevadel on õunapuude õitsemise ajal MTÜ Cuculus eestvedamisel toimunud mitmeid vahvaid ettevõtmisi, mille fookuses on just see õite ilu märkamine ja kevade tervitamine. Sellise festivali korraldamise idee tekkis kunstnik Aare Martinsonil metsas ringi uidates. "Kevadel võsas ringi kolades sattusin kolmele täisõites õunapuule. Siis märkasin kiviaia jäänust. Ja mõtlesin, et majast pole enam jälgegi, aga õunapuud õitsevad igal kevadel jonnakalt ja truult edasi. See läks kuidagi hinge.\n10.06.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Külad ootavad septembris taas külla!\nSaarte Koostöökogus toimus 31. mail sügisese Külla külla! päeva avakoosolek! 11. septembril 2021 toimub juba kolmandat korda Saaremaa Toidufestivali eestvedamisel vahva koguperepäev KÜLLA KÜLLA! 31. mail said SKK-s kokku külade esindajad, Toidufestivali eestvedaja Angela Nairis ja Saarte Koostöökogust Terje Aus, et pidada plaani selle aasta tegevuste osas. Kuna Saaremaal on aastal 2021 VIIKINGIAASTA, siis ka selleaastane küladele ja toidule pühendatud päev kannab alapealkirja VIIKINGI LÕU\n19.05.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Edukas ja ettevõtlik Saaremaa! Vihmavarjuprogrammis osalejad taas kinnitatud!\nSKK juhatus kinnitas 12. mai koosolekul järgmised ettevõtted, kelle ärikasvu saab kiirendada EES programmi toel. Programmi kaasatakse konsulendid, kelle abil viiakse läbi projektis osalejate ärikasvule kaasaaitavad turundustegevused. Tere tulemast - Saitklap OÜ ja Abiandja OÜ Saaremaa Delifood OÜ - konsultatsioon kodulehe arendamiseks turundusplatvormiks. Momari OÜ - konsultatsioon kodulehe arendamiseks, sotsiaalmeedia kampaania selle toetamiseks. Öselwise OÜ - sotsiaalmeed\n19.05.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojekti elluviimine - Valjala laste ja nende vanemate töötoad Vello Kaaseniga\nTuntud Saaremaa käsitöömeistri juhendamisel valmistati üheskoos puidust ja lambanahast lambaid ning muinasjutu "Hunt ja seitse kitsetalle" tegelased. 27. ja 28. aprillil toimunud töötoas osalesid lastega pered, eelkõige olid töötoad ja tulem suunatud koolieelsetele lastele. Tegevus toimus lasteaia õuealal, mis on väikelastele juba tuttav keskkond. Tulenevalt piirnagutest ja praegusest olukorrast võttis osa küll planeeritust vähem inimesi, kuid sellegipoolest osales hulk peresid, kes jäid\n07.04.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Edukas ja ettevõtlik Saaremaa! esimesed Vihmavarjuprogrammis osalejad kinnitatud!\nTänud kõikidele tublidele ettevõtjatele, kes on avaldanud soovi EES projektiga liitumiseks. SKK juhatus kinnitas 23.03.21 koosolekul esimesed 3 ettevõtet, kelle ärikasvu saab kiirendada EES programmi toel. Programmi kaasatakse nüüd peagi eksperdid, kelle abil viiakse läbi projektis osalejate ärikasvule kaasaaitavad turundustegevused. Tere tulemast esimestele osalejatele - Saaremaa Ehtne märgikandjad Wösel OÜ, MoMari OÜ ja Saaremaa DeliFood OÜ Kasvatame Saaremaa ärivõimekust läbi veebi osku\n07.04.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saarte Koostöökogu 15 tegevusaastat!\n30. märtsil 2006. aastal toimus Kuressaare Ametikoolis Saarte Koostöökogu asutamiskoosolek. Sellega algas LEADER tegevus meie maakonnas! Juba 2005. aastal hakati liikumise Kodukant eestvõttel Eestis rääkima Euroopa Liidu maaelu arengu toetusprogrammi LEADER meetodist ning selle rakendamiseks kohalike tegevusgruppide moodustamisest. Meie maakonnas vedas tegevusgrupi moodustamist kohaliku Kodukandi tollane juhatuse esimees Elvi Viira. LEADER –programmi põhimõte, mis seab esikohale kohapea\n07.04.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Suviste tegevuste tarbeks saab taas abi küsida vihmavarjude meetmest!\nOleme taas valmis toetama tegevusi, mis annavad hoogu olemasolevatele koostöövõrgustikele või toetavad uute võrgustike teket! Taas saab esitada taotlusi tegevuste läbiviimiseks maakonnas vihmavarjumeetme toel. Vihmavarjuptojektina saab ellu viia tegevusi Saarte Koostöökogu ühisprojekti "Hoo andmine kogukondade koostöövõrgustikele!" raames. Oodatud on taotlused, mille eesmärgiks on: võimendada, anda lisaväärtust ja uut hingamist kogukonnas juba toimuvatele traditsioonilisele tegevusel\n18.03.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Hea tee teeb head! Üleskutse saarlastele!\nHead saarlased, kui teil on võimalik aidata ja seeläbi tunnustada haiglate tööd, siis palun tooge oma varasalvest mõni purgike või kotike taimeteesid. Oleme teile selle eest väga tänulikud! Saarte Koostöökogu ja Saaremaa vald soovivad toetada Tallinna meditsiinitöötajaid, kuna just sealt tuli meie saarele palju abikäsi kevadel. Lisaks ei unusta me ka oma haiglat ja Tervisenõukogu. Kuna iga inimene on selles protsessis nii oluline, siis oleme plaaninud kokku saada ligi 2000 kinkekotikest.\n18.03.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Kogukondliku tegevuse küsitluse kokkuvõte\nSaaremaa kogukondade hulgas läbiviidud küsitlusest tegi 8. veebruaril toimunud koostööseminaril kokkuvõtte Ivika Nõgel. Küsitlusele vastas 125 inimest, kellest 81% olid külaseltsidest või tihedalt külaseltside tegemistega seotud. Vastajate keskmine vanus oli 48 aastat. vastuseid tuli kõikidest piirkondadest ning vastnud olid keskmisest aktiivsemad inimesed. Küsitluse kokkuvõte 8. veebruaril toimunud seminar oli nn hübriidseminar, kus sai osaleda nii kohale tulles kui ka veebi vahendusel. S\n25.02.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Kogukondliku tegevuse küsitluse kokkuvõte\nSaaremaa kogukondade hulgas läbiviidud küsitlusest tegi 8. veebruaril toimunud koostööseminaril kokkuvõtte Ivika Nõgel. Küsitlusele vastas 125 inimest, kellest 81% olid külaseltsidest või tihedalt külaseltside tegemistega seotud. Vastajate keskmine vanus oli 48 aastat. vastuseid tuli kõikidest piirkondadest ning vastnud olid keskmisest aktiivsemad inimesed. Küsitluse kokkuvõte 8. veebruaril toimunud seminar oli nn hübriidseminar, kus sai osaleda nii kohale tulles kui ka veebi vahendusel.\n25.02.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saare maakonna Aasta Küla 2021 on Nasva alevik!\nEile õhtul kuulutati Nasval välja Saare maakonna Aasta Küla 2021! Aasta Küla tiitiline kandideeris 5 küla - Nõmmküla Muhu saarelt, Paadla kandi külade selts, Ratla küla, Nasva alevik ja Kaunispe küla Sõrvest. Kõik külad on omanäolised ja igaüks kindlasti Aasta küla tiitlit väärt, kuid sellel valis komisjon kandideerinud külade hulgast maakonna Aasta külaks Nasva aleviku! Palju õnne! Sotsiaalmeedias toimunud rahva hääletuse tulemusena sai Rahva lemmikküla 2021 tiitli Paadla kandi külade pi\n04.02.2021 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojektide taotluste vastuvõtmine on peatatud!\nSaarte Koostöökogu juhatus otsustas, et peatab mõneks ajaks taotluste vastuvõtmise vihmavarjuprojektide taotlusvooru raames. Praeguse erilise olukorra tõttu on keeruline planeerida ja ellu viia tegevusi, mis on vihmavarjuprojektide meetme eesmärgile vastavad ning ka taotluste esitamine sellesse vooru ei ole väga aktiivne. Sellest tulenevalt otsustas SKK juhatus, et on aeg meetme osas teha vahepaus, et analüüsida ja saada ka taotlejate tagasisidet, mida oleks võimalik arvestada uue EL toe\n16.12.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Laadale - Ehtne Kingilaat Aurigas\n1. novembrist kuni 31. detsembrini toimub Saarte Koostöökogu poolt Leader meetme toel korraldatud Ehtne kingilaat ja saaremaiste toodete esitlus Auriga keskuses. Laadalt on võimalik soetada saaremaiseid kingitusi enam kui 70 Saaremaa tootjalt meie tublide päkapikkude soovitusel ja juhendamisel. - maitsev söögi-ja joogikraam - kvaliteetne looduskosmeetika - kaunis käsitöö Toimuvad tooteesitlused ja - degustatsioonid. Laadale saab tulla E - L kl 10-20 ja P kl 10-18\n15.12.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saarte Koostöökogu pälvis tunnustuse KENA MÖTE\nMaakondlikud arenduskeskused tunnustavad traditsiooniliselt kodanikunädala raames parimaid kodanikuühendusi, nende poolt elluviidud mõjukaid projekte ja kodanikuühiskonna arengusse aktiivselt panustavaid isikuid, teadvustades maakonna inimestele kodanikuühiskonna olulisust ja tunnustada ühenduste poolt antavat panust kohaliku elukeskkonna arendamisse. Sellel aastal pälvis Saarte Koostöökogu tunnustuse KENA MÕTE. Tunnustuse pälvis meie vihmavarjuprojektide meede – leiti, et see on andnud\n25.11.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Kokkuvõte meetme 1 ja meetme 2 LEADER projektitaotluste hindamistulemustest\nSellel Euroopa Liidu eelarveperioodil 2013-2020 oli see meie tegevusgrupi jaoks üheksas taotlusvoor ning seekord esmakordselt oli taotluste vastuvõtt samaaegselt avatud nii meetmes 1 kui ka meetmes 2. Tavapäraselt kevadel toimuva meetme 2 taotluste vastuvõtu jätsime ka sügisesse ning seda eelkõige seetõttu, et saaksime võimalikult palju vooru eelarves arvesse võtta summasid, mis on vabanenud varasemalt määratud toetuste rakendamisel (projektid on kas odavnenud, osad tegevused ellu viimata\n28.10.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojekti elluviimine - fotokonkursi parimate tööde näitus\nSKK poolt toetatud festivali Öunapuude Öitsemise aeg ehk ÖÖ AEG raames toimunud fotokonkursi "Ma tahaksin kodus olla, kui õunapuud õitsevad!" paremad tööd on eksponeeritud alates 15. oktoobrist vallavalitsuse majas Lossi 1 I korruse fuajees. Lisaks mõned Saaremaa Kunstiklubi kunstnike maalid õunapuuõitest. Näha saab tööpäevadel, kui vallamaja uksed lahti. Astuge läbi. Projekti ÖÖ aeg raames toimunud fotokonkursile "Ma tahaksin kodus olla, kui õunapuud õitsevad" fotode esitamise tähtaeg\n28.10.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojekti elluviimine - Muratsi minikohvikute päev ja kogukonnaõhtu sadamas\nEsmakordselt toimus Muratsi küla minikohvikute päev. Korraldajate soov oli algatada uus traditsioon, kus muidu väga suure ja areneva küla inimesed omavahel ei tunne ega suhtle. Eesmärgiks oli tundma õppida oma küla, külastada erinevaid kohti, kus muidu ei käi ning omavahel suhestuda. Päeva korraldaja Kadi Hiie: "Muratsi kodukohvikute päevad toimusid 29.augustil 2020 ning samal õhtul oli plaanis välja loosida auhinnad, arutada ürituse tulevikku ning nautida noorte muusikute etteasteid. Kahj\n28.10.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saaremaa Päike selleaastane finaal\nSaaremaa Päike on juba mitmeid aastaid maakonna koolinoortele ettevõtlusalast haridust ja tegevust pakkuv projekt. Projekti rahastab Saarte Koostöökogu Leader meetmest ning partneriteks on SA Saare Arenduskeskus ja Saaremaa Ettevõtjate Liit. Projektijuht on Triin Arva. Sellel aastal võitis konkursi "Raahel Fotod" ehk Orissaare gümnaasiumi neiu Raahel Ränk, kes tegeleb fotograafiga ning pakkudes fototeenust tegelebki päriselt oma äriga, mis toob talle juba tulu . Konkursil teiseks tuli id\n08.10.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Lõppenud taotlusvooru kokkuvõte\n24. septembril kl 16.00 lõppes Leader toetuse taotluste vastuvõtmine Saarte Koostöökogus. Esmakordselt oli avatud kaks meedet korraga - taotleda sai toetust nii ettevõtete arendamiseks kui elukeskkonna parendamiseks. Taotluste vastuvõtmine e-prias algas 16. septembril. Ettevõtete arendamise meetmesse (meede 1) laekus kokku 18 taotlust, millega taotleti toetust kokku 220 000 eurot ning koos toetussummaga planeeritav tegevuste ja investeeringute maht kokku on üle poole miljoni euro. Toetus\n08.10.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojekti elluviimine - Aiasõprade õppepäev\n26. septembril toimus Saaremaa ja Muhumaa aiandusest huvituva kogukonna jaoks õppepäev. Õppepäeva kava Saaremaa on oma merelise kliima poolest olnud juba ajalooliselt teada-tuntud paik, kuhu meremeeste kaudu jõudsid uued ja huvitavad lille-ja taimesordid, mis siiani on mõnedes vanades taluaedades säilinud ning mis teadaolevalt mandri-Eestis ei kasva. Ka praegu on Saaremaal üha suurenev kogukond aiahuvilisi – seda näitab suur populaarsus kesksuvel toimuvate Avatud aedade ürituse vastu, samuti i\n08.09.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saare Arenduskeskus ja Saarte Koostöökogu külastasid üheskoos Ida-Virumaad\n25. - 27. augustini olid kaks maakonna arendusorganisatsiooni juba ühiseks traditsiooniks saanud väljasõidul, seekord külastasime Ida-Virumaad. Üheskoos külastasime nii Leader toetust saanud objekte kui ka EAS-i toel tehtud suuremaid Ida-Virumaa turismimagnetiteks saanud külastuskohti. Kohtusime Ida-Virumaa Arenduskeskuse inimestega, Turismiklastri ja regionaalse filmifondi esindajatega. Ühisseminaril rääkisime üle omavahelise koostöö parendamise võimalused ning edasised plaanid käimaos\n18.08.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Meie projektid tegid konkursil Märka LEADERit 2.0 puhta töö!\nKonkursi 8 nominendi hulgas olnud Sutu OÜ ja Saaregurmee OÜ kuulutati 11. augustil Jänedal toimunud tunnustusüritusel võitjaks mitmes kategoorias. Kategoorias "Parim LEADER ettevõtlusprojekt" ning samuti kategoorias "Keskkonna-ja kliimasõbralik" kuulutati võitjaks Sutu OÜ projektiga "Pilliroost joogikõrte tootmiseks vajaliku tööstusliku liini soetamine". Kategoorias " Parim uuendulik projekt" kuulutati võitjaks OÜ Saaregurmee projektiga "Beebitoidu tootmine". Lisaks said meie projektid k\n18.08.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojekti elluviimine - pop up merekool MEREKARU Kõiguste sadamas\n27. juulist - 1. augustini ootas Kõiguste sadam 8-16 aastaseid noori 5-päevasele kiirkursusele "Merega sõbraks!" Lisaks noortele mõeldud laagrile toimub ka õhtuti ja laupäeval 1-tunnine kiirkursus neile täiskasvanutele, kes soovivad proovida erinevadi veespordivõimalusi. Saarte Koostöökogu toetab merekooli projekti "Hoo andmine kogukonna koostöövõrgustikele!" raames.\n01.07.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vihmavarjuprojekti elluviimine - Ruhnus toimub maalilaager "Ruhnu nägu"\n15.-20. juunini toimus Ruhnu saarel Eesti Maalikunstnike Liiduga koostöös juba traditsiooniks saanud laager "Ruhnu nägu". Näitus laagris valminud taiestest saab Ruhnu muuseumis vaadata alates 20. juunist. Laagri läbiviimist ja näitust Ruhnus toetab Saarte Koostöökogu vihmavarjuprojektide taotlusvooru raames. Lagari päevakava: 15.-18.06 kunstnikud suhtlevad kohalikega, koguvad inspiratsiooni, jäädvustavad Ruhnu inimesi ja elu. 19.06.2020 kl 16.00 - 19.30 Ruhnu KultuuriAidas "Drink & D\n03.06.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Uuendatud vahekokkuvõte vihmavarjuprojektidest\nVihamavarjuprojektide eelarvest on taotletud toetust 66% eelarve ulatuses. Vihmavarjuprojektide voorus hakkasime taotluseid koostöövõrgustike tegevuse ja tekke hoogustamiseks, uute algatuste ja ideede ellukutsumiseks vastu võtma 10. veebruarist. SKK juhatus on projektide sisu ja eelarveid arutanud kuuel korral. 20. mai 2020 seisuga on lubatud toetada tegevusi nii Saaremaal, Muhumaal kui ka Ruhnu saarel 27844,20 euroga. Meetme eelarve oli 42000 eurot - seega on pisut enam kui 66% eelarve\n14.05.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: FOTOKONKURSS "Ma tahaksin kodus olla, kui õunapuud õitsevad"\nSKK poolt toetatud festivali Öunapuude Öitsemise aeg ehk ÖÖ AEG raames toimub fotokonkurss! Projekti ÖÖ aeg raames toimub FOTOKONKURSS "Ma tahaksin kodus olla, kui õunapuud õitsevad". Igaüks saab olla fotokunstnik, sest nutitelefonide kaamerad võimaldavad teha heal tasemel pilte, lihtsalt märka õiteilu enda ümber ja leia jäädvustamiseks sobiv vaatenurk. Konkursi tähtaeg on 15. juuni. Rohkem infot facebookist #ÕunapuudeÖits\n14.05.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Haikukonkurss lõppenud!\n"Festivali ÖÖ AEG ehk ÖUNAPUUDE ÖITSEMISE AEG raames plaanitud piknikud ja õunaaiakontserdid jäävad tänavu kahjuks küll ära, aga korraldatud haikukonkurss äsja just lõppes", andis teada MTÜ Cuculus eestvedaja Aare Martinson. Haikukonkurss on üks osa SKK vihmavarjuprojektide taotlusvoorust toetatud festivali kavast. Loodus ei tea inimeste koroonamurest midagi. Tema elab oma elu. Kohe-kohe on saabumas aasta ilusaim aeg - toomingate, kirsside ja õunapuude õitsemise aeg. Jaapanis tähistata\n23.04.2020 PRESSITEADE: Saaremaa ja Muhu tootjad Hooandja ühisrahastusplatvormil\nSaaremaa ja Muhu tootjad alustasid “Hooandja” ühisrahastusplatvormil toetuskampaaniat arendamaks ja turundamaks kohalike toodete e-poodi. “Saaremaa Ehtne toote” märgis ühendab alates 2012. aastast enam kui 120 tootjat. 2019. aastal avati Kuressaares Saaremaa ja Muhu toidu-, joogi-, kosmeetika- ja käsitöötootjate esinduspoe, mille sortimendis tänaseks üle 80 kohaliku tootja rohkem kui 2200 toodet. Saaremaa ja Muhu väiketootjate müügivõimalused ja sissetulekud on seoses tänase kriisi n\n02.04.2020 SAARTE HÄÄL: Saarlased plaanivad Bornholmiga võrdsete koostööd\nSaarte Koostöökogu toel Taanis käinud gruppi kuulunud Tiitsoni sõnul on SKK varemgi soovinud teha õppereisi näiteks sealsete väiketootjate juurde, kuid nüüd võeti kõigepealt ühendust kunagiste Balti Silla eestvedajatega. Taanlased olid saarlaste külaskäigust kuuldes väga positiivselt üllatunud. Ühe päeva jooksul toimunud erinevate kohtumiste tulemusena loodab Tiitson, et koostööd hakatakse tegema mitmel erineval tasandil. Järgmisel kevadel mai lõpus plaanitakse Bornholmil korraldada Saare\n02.04.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Festival ÖÖ Aeg ehk Öunapuude Öitsemise aeg - haikukonkurss!\nSaarte Koostöökogu toetab ühisprojekti "Hoo andmine kogukonna koostöövõrgustikele!" raames MTÜ Cuculus eestvõttel korraldatavat festivali ÖÖ Aeg ehk Öunapuude Õitsemise aeg! Esimese tegevusena selle festivali raames korrldatakse haikukonkurss. Haiku on Jaapanis 17. sajandil sündinud lühiluuletus, mida tänapäeval tuntakse ja armastatakse kogu maailmas. Selles mõtisklevas loodusest inspireeritud luuletuses tuleb kõigest seitsmeteistkümne silbiga edasi anda oma mõtted ja tunded kasutades li\n02.04.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Vahekokkuvõte vihmavarjuprojektidest\nVihamavarjuprojektide eelarvest on taotletud toetust poole eelarve ulatuses. Vihmavarjuprojektide voorus hakkasime taotluseid koostöövõrgustike tegevuse ja tekke hoogustamiseks, uute algatuste ja ideede ellukutsumiseks vastu võtma 10. veebruarist. SKK juhatus on projektide sisu ja eelarveid arutanud kolmel korral. Tänase seisuga on lubatud toetada tegevusi nii Saaremaal, Muhumaal kui ka Ruhnu saarel 21725,20 euroga. Meetme eelarve oli 42000 eurot - seega on pool eelarvest tegevustega kae\n09.01.2020 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Bändikoolil toimus salvestusöö!\n23. novembril toimus meie rahvusvahelise projekti The FINEST Band Camp raames virtuaalne laager ehk Salvetusöö. Laagrist võttis osa 18 noort meie Saaremaa bändikoolidest ning 18 noorte meie partnerite juures Soomes. Salvestusöö toimus samaaegselt Orissaare noortekeskuses ja Soomes Kauhavas, kus noored nii Orisaares kui Kauhava stuudios salvestasid samaaegaselt sama, algselt kokkulepitud lugu, milleks oli Svjata Vatra "Revolutsioon". Sama lugu mängiti ühiselt ka Soome stoimunud laagris suv\n17.07.2019 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Kokkuvõte idee-ja kogemusreisist Põltsamaa valda\n26. - 27. juunil käisid meie külade aktiivsed inimesed tutvumas Põltsamaa valla külaliikumise tegevustega ning projektidega, mida on erinevate fondide toel külaliikumise edendamiseks ellu viidud! Idee ja kogemusreis oli esimene sellelaadne meie valdade, Kodukandi, SAKi ja SKK ühisprojekti "Hoo andmine kogukondade koostöövõrgustikele!" raames. Põltsamaa vald praegusel kujul tekkis haldusreformi käigus ühinenud Puurmani, Pajusi, Põltsamaa valdade ja Põltsamaa linna territooriumile. Reisi\n17.06.2019 EHEMAITSE.EE: Saarte Koostöökogu eestvedamisel loodi tulundusühistu “EHTNE Saaremaa”\nTäna, 14.06.2019, asutati Saarte Koostöökogu eestvedamisel tulundusühistu "EHTNE Saaremaa". Ühistu peamine ja püsiv tegevus on “Saaremaa EHTNE toode” märgikandjate müügivõrgustiku loomine, arendamine ja haldamine. "Saaremaa EHTNE Toode" on märgis, mis viitab toote või teenuse piirkondlikule päritolule - toode või teenus on valminud Saare- ja Muhumaa puhta loodusega keskkonnas, kohalike inimeste töö ja kogemustega. Tänaseks on märgikandjatega liitunud juba üle 120 kohaliku ettevõtte ning\n11.03.2019 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Ehtne märgikandjad tuunisid esmaspäeval koos tippkokkadega oma tooteid!\nNädala hakul peale päevatööd tulid GOSPA Gotlandi seminariruumi kokku Saaremaa peakokad ja märgikandjad, et enne hooaega ärgitada pooltevahelist koostööd uute kohalike toidutoodete väljaarendamisel ja turuletoomisel. Väiketootjal jääb tihtipeale puudu tootearenduslikest ideedest ja oskustest oma toodete arendamisel, kokkadel seevastu on ideid ja teadmisi küllaga. Kui lisada veel tootjate omavaheline koostöö ning kõik osapooled kokku viia, sünnivad sümbioosis uued põnevad tooted! Vaata pilte Eh\n04.03.2019 SAARTE HÄÄL: Saarlane üritab pöörata poliitikuid multifondide usku\nEndine Saare maavanem, riigikogu liige ja Pihtla vallavanem Jüri Saar valiti Eesti Leader Liidu juhatuse liikmeks, kus tema ülesandeks on poliitikutega suheldes multifondide ideele toetuse saamine. “Inimene, kes kandideerib täna riigikokku ükskõik millises erakonnas, tal peaks olema selles küsimuses mingi seisukoht, kuidas ta seda näeb,” sõnas Jüri Saar Saarte Häälele. Praegu jagatakse kogukondade kaudu Eestis raha kalanduses ja maaettevõtluses, näiteks Saaremaal on esindusorganisatsioon\n06.11.2018 SAARTE HÄÄL: Saaremaa toidu tutvustamiseks 200 000 eurot\nSaarte koostöökogu sai PRIA-st kohapeal kasvanud ja valmistatud toidu tutvustamiseks tarbijatele 197 041 eurot toetust. "Oleme väga uhked, et Saaremaa tegusate toidutootjate toetamiseks ja kenade toidutoodete tutvustamiseks õnnestus meil Saaremaale lisaraha tuua," ütles Saarte koostöökogu nõustaja Sulvi Munk. Meetmest 16.4 (lühikeste tarneahelate või kohalike turgude kaudu põllumajandustoodete ja toidu turustamisvõimaluste arendamise toetus) saadud toetusega kavandatakse järgneva 3,5 aas\n02.10.2018 SAARTE HÄÄL: Ettevõtjad küsisid koostöökogult toetust 1,3 miljonit eurot\nSaarte koostöökogul lõppes neljapäeva õhtul järjekordne taotlusvoor LEADER-meetmesse ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks ja ühistegevuseks. Õigeaegselt esitati 36 projektitaotlust, millega soovitakse teha tegevusi ja investeeringuid kokku 2,5 miljoni euro eest. Toetust küsitakse selleks 1,3 miljonit eurot. Eelarve suurus toetuse maksmiseks on aga selles voorus vaid 586 000 eurot. MTÜ Saarte Koostöökogu tegevjuhi Terje Ausi sõnul soovivad ettevõtjad sel aastal toetust seadmete s\n02.10.2018 SAARTE HÄÄL: Saarlased tahavad ise toetusraha jagada\nKui praegu saavad saarlased oma äranägemise järgi jagada LEADER-meetme toetusi ja kalandustoetusi, siis alates 2021. aastast võib iseotsustamise õigus laieneda ka osale EAS-i ja töötukassa rahast. Saarte koostöökogu ja Hiidlaste koostöökogu korraldasid esmaspäeval Aste klubis arutelu, kus riigimeeste ja kohalike elanike osavõtul arutati multifondi teemat, mille loomise eest seisavad Eestis ennekõike Eesti LEADER Liit ja liikumine Kodukant. Saarte koostöökogu hindamiskomisjoni liige Aado\n27.04.2018 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saarte Koostöökogu rahvusvaheline noorteprojekt The FINEST Band Camp\nSaarte Koostöökogu rahvusvaheline noorteprojekt The FINEST Band Camp toob Saaremaale ühise rahvusvahelise bändikooli laagri! Laager kestab 19.-22. aprillini. Oma oskuste esitlemine toimub juba sel laupäeval, 20. aprillil. Tulge kuulama ühist kontseri laupäeva õhtul Orissaare kultuurimajja - 80 pilli mängivat Soome ja Eesti last korraga laval.\n12.04.2018 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Topeltports elamusi - Saare maakonnas avatud talude päev sel aastal kahepäevane\nEilsel Avatud Talude info- ja inspiratsioonipäeval otsustati, et esmakordselt Eestis toimuvad Saare maakonnas avatud talude päevad kahepäevase üritusena 21.-22. juulil 2018. Saare maakonna avatud talude päeval avas eelmisel aastal oma uksed Saare maakonnas 15 talu. Ka sel aastal on samavõrdne arv talusid oma töid ja tegemisi tutvustamas põnevate programmidega. Täiendavalt toimuvad koostöös Eestimaa Talupidajate Keskliiduga sel aastal ka giididega bussituurid taludesse, mille tarbeks\n28.03.2018 MEIE MAA: Sädelus säras Taanis Bornholmi laval\n15.–18. märtsini viibisid võimlemisklubi Flex Sädeluse rühma võimlejad Taanis külastus- ja esinemisreisil. Sädeluse rühm käib koos seitsmendat aastat. Tüdrukud alustasid 2011. aastal lasteaialastena, tänaseks on neist sirgunud 11–14-aastased neiud. Rühma treener on Tiina Käen, kelle nõudliku pilgu all on selle ajaga sündinud iluvõimlemiskavad erinevate vahenditega (rõngas, kurikad, hüpits) ning mitmed vabakavad. Treeningud toimuvad kaks korda nädalas Kuressaares. Rühm koosneb 11 tü\n28.03.2018 SAARTE HÄÄL: Koostöökogu jagas toetusteks 581 000 eurot\nSaarte koostöökogu üldkoosolek kinnitas esmaspäeval toetuse eraldamise 22 projektile kogusummas 580 886 eurot. Koostöökogu nõustaja Sulvi Munk ütles Saarte Häälele, et võrreldes varasemate voorudega on seekordsed projektid teatud mõttes uuel tasemel. “Kas on siin põhjuseks valdade ühinemine või on inimesed suuremalt mõtlema hakanud, kuid projektidel on suurem mõjuala. Vähem on väikseid lokaalseid projekte. Esitatud taotlustes ei ole kasusaajate hulk enam üks või kaks küla, vaid suurem piir\n14.02.2018 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: LEADER programmi elukeskkonna meetmest küsiti toetust üle miljoni euro\nPerioodil 30. jaanuarist kuni 7. veebruari 2018. a kella 16.00 oli MTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) tegevuspiirkonna (Saaremaa, Muhu ja Ruhnu vald) taotlejatel võimalus küsida toetust LEADER-programmi meetmest 2 "Elujõuliste kogukondade arendamine ja elukeskkonna parendamine". Järjekordselt saab Saare maakonna elanikke kiita aktiivse osalemise eest ning ühtekokku esitati 41 taotlust, millega sooviti saada toetust ca 1,07 miljonit eurot. Kuna toetuseelarve suurus oli 586 000 eurot, siis üle\n18.01.2018 SAARTE HÄÄL: Koostöökogu ootab rahataotlusi kellaajalise täpsusega\nSaarte koostöökogu võtab perioodil 30. jaanuarist kuni 7. veebruarini vastu taotlusi meetmesse 2 “Elujõuliste kogukondade arendamine ja elukeskkonna parendamine”. Tähtaeg kukub kell 16 päeval. Meetme tingimusi tutvustav infopäev Kuressaares toimus 10. jaanuaril ning osavõtt sellest oli arvukas. Ootame kandideerima projekte, mille tegevused ja investeeringud aitavad kaasa: küla või piirkonna kultuuripärandi ja traditsioonide säilitamisele ning edasiandmisele; külades elavate inimeste to\n24.11.2017 SAARTE HÄÄL: Bändikooli projekt läheb rahvusvaheliseks\nSaaremaa omavalitsuste liidu 2011. aastal alanud bändikooli projekt, milleks soetati 12 bändipillide komplekti ja alustati põhikooliealiste laste pilliõpet 12 Saaremaa omavalitsuses, saab jätku. Tookord jäid pillid soetamata Pihtlas, Torgus, Ruhnus ja Kuressaares, ülejäänud omavalitsused said korralikud pillid, võimendused ja muu vajaliku, et noortebändide tegevust alustada. Professionaalsed juhendajad andsid regulaarset pilliõpet ja hakati korraldama ühisesinemisi, millest kujunes bändik\n24.11.2017 SAARTE HÄÄL: Läti liini avamine sõltub laevafirmade huvist\nSaaremaa ja Läti vahelise laevaliini eeluuringu koostaja hinnangul sõltub liini tulevik esmajoones laevaoperaatorite huvist. Saaremaa vald pöördus viie laevafirma poole,uurimaks, kellel on huvi Saaremaa ja Läti vahelise laevaühenduse loomise vastu. Lindaliinile, TS Laevadele, Tallink Grupile, Kihnu Veeteedele ja Saaremaa Laevakompaniile saadetud pöördumisele ootab vallavalitsus vastust juba 1. detsembriks. Laevaettevõtetele saadetud päring on üks ja kõige olulisem osa Läti laevaliini või\n24.11.2017 SAARTE HÄÄL: Saaremaa püüab toidupiirkonna tiitlit\nKoos Eesti kolme teise piirkonnaga on Saaremaa esitanud maaeluministeeriumile taotluse saamaks 2018. aastal Eesti toidupiirkonna nimetust. Komisjon teeb valiku nelja taotluse seast hiljemalt 10. detsembriks. Toidupiirkonna nimetuse saamiseks esitas taotluse Saaremaa koostöökogu. Projektiga tegelev nõustaja Sulvi Munk ütles, et tegevuskava koostamisel osales kokku 20 partnerit. Need arendus- ja erialaorganisatsioonid ning ettevõtjad on Munga sõnul nõus nimetust saades ka panustama. “Jääme\n24.11.2017 SAARTE HÄÄL: LEADER-toetus on aidanud kännu tagant lahti saada\nSel kuul järjekordse LEADER-meetme taotlusvooru toetused määranud MTÜ Saarte Koostöökogu tõi Saarte Hääle palvel välja nimekirja koostöökogu tegutsemisaja esiletõstmist väärivatest projektidest. MTÜ Saarte Koostöökogu tegevjuht Terje Aus ütles kommentaariks, et suhteliselt tagasihoidliku eelarvega LEADER-meede ei saa enamasti võtta endale peategelase rolli toetatud ettevõtete eduloos, küll aga on see aidanud ettevõtjaid kännu tagant lahti või aidanud neil mõne hea mõtte ellu viia. “Olg\n19.10.2017 Saarte Hääl: Koostöökogult küsiti toetust üle 1,3 miljoni euro\nVeidi enam kui nädala jooksul, 18. septembrist 26. septembrini toimus MTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) tegevuspiirkonnas järjekordne LEADER-programmi meetme 1 ehk ettevõtete konkurentsivõime suurendamise ja ühistegevuse järjekordne taotlusvoor. SKK nõustaja Ivar Ansperi sõnul esitati 35 taotlust, mille kogumaksumuseks kujunes 4 021 800 eurot. Toetust küsiti sellest 1 342 500 eurot. Ansper nentis, et taotlusvooru eelarve oli seejuures 586 000 eurot, mis ületati 756 500 euroga. “Ehk toetust k\n22.09.2017 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Idee-ja kogemusreisil Põhja-Harju Koostöökogu tegevuspiirkonda\nSaarte Koostöökogu liikmed ja koostööpartnerid osalesid 26.- 28.augustil 2017 idee-ja kogemusreisil Põhja-Harju Koostöökogu (PHK) tegevuspiirkonda. Idee- ja kogemusreisi eesmärk oli tutvuda piirkonna eripäral ja hooajalisusel baseeruva ettevõtlusega ning samuti kohaliku kogukonna tegemistega. Saada kogemusi ja inspiratsiooni oma ettevõtluse arendamiseks, koostööks ning kogukonna jaoks vajalike teenuste pakkumisel. Loe edasi...\n15.08.2017 SAARTE HÄÄL: Küpsisemasin ja taignasegaja andsid mahetootjale uut indu\nMullu sügisel rahastusotsuse saanud ligi 20 LEADER-projekti hulgast on praeguseks täielikult ellu jõutud viia kaks ehk maakonda on investeeritud veidi enam kui 19 600 eurot. Üldse kokku peaks 19 rahastuse saanud projekti peale investeeritama Saare maakonda üle 939 000 euro. Ehkki kaks esimest tublit tegijat on oma projektid õnnelikult teoks teinud, ei tähenda see veel, et ülejäänud oleks asja katki jätnud. Saarte koostöökogu (SKK) nõustaja Ivar Ansper tõdes, et täielikult on praeguseks\n03.07.2017 SAARTE HÄÄL: Saart ja laevaehitajaid ootab korralik promo\nSaaremaale ja siinsele väikelaevaehitusele maineturundust tegeva suurprojekti raames väisas läinud nädalal saart juba mitmes laia haardega välisajakirjanik, kes sai kogetust positiivse “kultuurišoki”. “Terrible sex!“ kuulutas Suurbritannias ilmuvas, ent hoopis laiema levikuga laevandusajakirjas IBI News töötav Jake Kavanagh vastuseks küsimusele, mida ta paari päevaga siinmail eneselegi üllatuseks on õppinud ja kavatseb maailmale kuulutada. Inglase jaoks oli tegemist siiski lustaka sõnamängu\n16.06.2017 SAARTE HÄÄL: Ühisprojekt kergitab siinse laevaehituse maailmakaardile\nSaarte koostöökogul, Eesti meretööstuse liidul ja Visit Saaremaal on käsil ühisprojekt, mis teeb Saaremaale ja väikelaevaehitusele korralikku maineturundust Euroopa elustiili ja väikelaevaehituse ajakirjades. Eesti meretööstuse liidu projektijuht Urve Nõgu nentis, et väikelaevaehituses loevad tootja usaldusväärsus ja riigi maine aluse valimisel ja ostmisel palju. Ühisprojekti eesmärk on laevaehitajate kontaktvõrgustikku kasutades luua Saaremaast kuvand kui rahvusvaheliselt tuntud laeva\n16.06.2017 MEIE MAA: Kärajate ettepanekud kuuldavaks!\nLaupäeval Triigi Filharmoonia hoones toimunud Külade Kärajate mõttetalgutest nüüd pikemalt. Mure külarahva hääle kadumise pärast tulevases ühendvallas sundis Saarte Koostöökogul (SKK) selle kokkusaamise ette võtma. Keskpäeval algas tunde kestnud mõttevahetus, kus kõigil oli võimalus oma arvamus välja öelda. Päeva moderaator Koit Kelder andis alustuseks sõna tervitajatele. Esmalt soovisid kokkutulnuile edukat mõttelendu ja häid otsuseid kaks noort neidu, Teele Vares ja Anna-Liisa Uusm\n01.06.2017 MEIE MAA: Kärajate ettepanekud kuuldavaks!\n18.05.2017 MEIE MAA: Suursaarte koostöökogude esindajad ideede jahil Gotlandil\nAprillikuu viimasel nädalal korraldas Saare- ja Hiiumaa koostöökogu õppereisi, mille eesmärk oli kogemuste vahetamine ja uute arengusihtide seadmine. Mõtteid ja kogemusi käis ammutamas paarkümmend toidutootmise ja -töötlemisega seotud väikeettevõtjat, neist kuus Saaremaalt. Eesti Vabariigi aukonsul Gotlandil, Saaremaalt pärit Riina Noodapera pakkus meie ettevõtjatele külastuskohtade valikuga mitmekülgseid elamusi, millest said osa Õile Aavik (Saaremaa Coop), Marju Müür (Koplimäe maheta\n03.05.2017 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: MTÜ Saarte Koostöökogu liikmed käisid idee-ja kogemusreisil Põhja-Harjumaal\nMTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) liikmed käisid 22. - 23. aprillil 2017 idee-ja kogemusreisil Põhja-Harju Koostöökogu tegevuspiirkonnas. Põhja-Harju Koostöökogu (PHKK) tegevuspiirkond on üks neljast Harju maakonnas tegutsevat tegevusgrupist. PHKK tegevuspiirkonnas on 3 omavalitsust: Jõelähtme, Rae ja Viimsi elanike arvuga kokku 40 000. Samuti kuulub tegevusgrupi piirkonda 18 väikesaart, millest 9 asuvad Viimsi (sh suurematest Naissaar ja Prangli) ja 9 Jõelähtme (sh Rammu) vallas. Tegevuspiirk\n11.04.2017 SAARTE HÄÄL: Mida suurem vald, seda rohkem raha\nSaarte Hääl võttis uurida, milliste Saare maakonna kohalike omavalitsuste elanikud on olnud agaramad LEADER-meetmest kogukonna arendamiseks projektiraha küsima. Selgus ilmne tõde. Statistika on nii eelmise (2008–2014) kui ka käesoleva (2014–2020) toetusperioodi kohta värvikas ja detailirohke. Ometi joonistuvad praegusel perioodil andmed mõneti selgemalt välja, kuna statistika on olnud lihtsalt täpsem. Vaata graafikat:http://www.saartehaal.ee/wp-content/uploads/2017/04/KUHULAHEBRAHA-copy.\n22.03.2017 SAARTE HÄÄL: Saarte koostöökogu toetas turvalisust, pärimust ja noori\nSaarte koostöökogu eraldab elujõuliste kogukondade arendamise ja elukeskkonna parendamise meetmest 23 projektile kokku 586 000 eurot, millele taotlejad lisavad omafinantseeringuna 178 007 eurot. Saarte koostöökogu tegevjuht Terje Aus ütles Saarte Häälele selgituseks, et seekord toetust saanud projektide märksõnad on turvalisus, pärimus ja noored. Avaldame lühikokkuvõtted kõigist toetuse saanud projektidest. Loe edasi: www.saartehaal.ee/2017/03/14/saarte-koostookogu-toetas-turvalisust-pari\n16.02.2017 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saarte Koostöökogult küsiti üle miljoni euro\nSelle nädala algul lõppenud järjekordne LEADER-programmi taotlusvoor tõi Saarte Koostöökogule (SKK) ühtekokku üle 40 taotluse. MTÜ Saarte Koostöökogu nõustaja Ivar Ansper ütles, et kokku esitati 42 taotlust, mille kogumaksumuseks kujunes umbkaudu 1 392 700 eurot, millest toetust küsiti omakorda 1 083 400 eurot. “Taotlusvooru eelarve oli 586 000 eurot, mis ületati 497 400 euroga, ehk toetust küsiti umbes 184 protsenti,” kommenteeris Ansper. Keskmiselt küsiti tema sõnutsi ühe projekti koht\n12.01.2017 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Maapiirkonnas elavate inimeste hinnangul on LEADER-meede kõige olulisem meede\nEesti Maaülikooli uuringus: „Maapiirkond noorte elu- ja ettevõtluskeskkonnana“ selgub, et vastajatest kõige suurem hulk peab LEADER-meedet kõige olulisemaks teiste toetusmeetmete ja -programmidega võrreldes. Eesti Maaülikool on Maaelu arengukava (MAK) 2014-2020 püsihindaja. 15.12.2016 toimus Maaeluministeeriumis infopäev, kus Eesti Maaülikool tutvustas mitmed läbi viidud uuringuid. Teiste uuringutulemuste seas oli tutvustamisel uuring: „Maapiirkond noorte elu- ja ettev\n13.12.2016 SAARTE HÄÄL: LEADER-raha taotlusi ootab 586 000 eurot\nMTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) võtab 30. jaanuarist kuni 6. veebruarini 2017 vastu taotlusi meetmesse 2 – elujõuliste kogukondade arendamiseks ja elukeskkonna parendamiseks. Taotlusvooru maht on 586 000 eurot ning taotleja võib olla Saare maakonnas tegutsev ettevõtja, mittetulundusühing, sihtasutus või kohalik omavalitsus. Toetuse piirmäär tegevustega seotud projektide puhul on 2000–10 000 eurot ja investeeringuprojektide puhul 2000–50 000 eurot. SKK nõustaja Ivar Ansper selgitas, et meede\n07.06.2016 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Miljonid eurod ja sajad edukad europrojektid\nEhkki Saarte koostöökogu (SKK) 10. sünnipäev oli juba 30. märtsil, tähistatakse ümmargust sünnipäeva sel reedel. Kümnese sünnipäeva puhul on paslik vaadata ajas tagasi, aga ka edasi. 2005. aastal hakati liikumise Kodukant eestvõttel Eestis rääkima Euroopa Liidu maaelu arengu toetusprogrammi LEADER tegevusgruppide moodustamisest. Saaremaal vedas tegevusgrupi moodustamist kohaliku Kodukandi tollane juhatuse esimees Elvi Viira. Saarte koostöökogu praeguse tegevjuhi Terje Ausi sõnutsi oli LEADER-p\n04.05.2016 SAARTE HÄÄL: Saarte koostöökogu esitab PRIA-le kaks projektitaotlust\nLäinud reedel kiitis Saarte koostöökogu (SKK) üldkoosolek heaks kohaliku tegevusgrupi esitatava projektitaotluse “Piirkonna tootemärgi “Saaremaa ehtne toode” turundus- ja turustustegevused”. Märgist “Saaremaa ehtne toode” kasutavad nii suur- kui väikeettevõtjad. Samas vajab märk edasiarendamist, kuna muidu võib väljatöötatud ja kasutamist leidnud asi jääda unarusse, mis nullib arendustöö ning nõrgendab piirkonnale iseloomulikku ettevõtlust ja tootearendust. Kuna märk on SKK valduses, on SKK s\n18.04.2016 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saarlased küsisid LEADER-programmist 1,2 miljonit eurot\nSaarlased esitasid LEADER-projektide tänavusse esimesse taotlusvooru 44 taotlust. Taotlusi võeti vastu meetmesse 2 ehk elujõuliste kogukondade arendamiseks ja elukeskkonna parendamiseks. Saarte koostöökogu (SKK) andmeil on kõnealuse meetme eesmärk toetada ettevõtmisi piirkonna kultuuripärandi ja traditsioonide hoidmiseks ja arendamiseks, kogukondade ühistegevust ning uuenduslikke lahendusi piirkonna jaoks oluliste kogukonnateenuste pakkumisel. SKK tegevjuht Terje Aus ütles Saarte Häälele, et t\n26.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Koplimäe mahebutiik\nEks see ole teada, et ajutised asjad on need kõige püsivamad: just nii on lugu Koplimäe mahetaluga. Pererahvas ei plaaninud algul üldse talu pidada, ent ometi just nii läks. Alustuseks hakati enda jaoks speltanisu kasvatama. Tol ajal, 2000. aastal, oli spelta Eestis veel haruldane, peaaegu täiesti tundmatu teravili. Kui esiti sai oma kasvatud vilja Saikla veskis jahvatada, siis õige pea kadus see võimalus ära ning pere hankis oma tarbeks väikes\n26.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Peri mahemõisas kasvavad erilised köögiviljad\nAastast 2002 Põlvamaal tegutsev pere-ettevõte on oma eesmärgiks võtnud mahedate põllusaaduste tootmise ja mahetoidu propageerimise. Aianduskooli lõpetanud perenaine Tiina Länkur tundis juba õpingute ajal, et mürkidega pritsimisele ja mineraalväetiste kasutamisele on kindlasti mõistlik alternatiiv. „Ma olin 90. aastatel aednikuks õppides suur teisitimõtleja ja tihtipeale oma arvamusega üksi opositsioonis, aga ma siiralt uskusin ja usun siiani\n26.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Kuidas Paljumäel roosidest jogurtini jõuti\nKui Arvo Veidenberg 1989. aastal oma isale määratud asundustalu maad tagasi sai, alustas ta istikute ja rooside kasvatamisega. Paraku oli istikuid keeruline müüa ja varsti oli tarvis midagi muud tootma hakata. Kuna talus oli algusest peale lüpsilehm olnud, siis otsustati piimatootmise kasuks. Suurenevale karjale oli tarvis rajada laut. Soojustatud lauda jaoks raha ei olnud ja nii ehitati 1993. aastal Pajumäele Eesti esimene külmlaut. Idee tuli\n13.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Maaettevõtlus hoiab pere koos\nPärnumaal Lihula ja Pärnu vahel Oidremal asuv Mätiku talu on maaelu võrdkuju. Talus on üles kasvanud kuus last, kellest kõik on talu tegemistega ühel või teisel viisil seotud. Mätiku raudne leedi on perenaine Helga Pikkmets. Koos abikaasa Aivariga, kes vastutab põhiliselt tehnika eest, alustasid nad talupidamist kolmest lüpsilehmast. Nüüd on karjamaal 55 lehma. Just nimelt karjamaal, sest rohumaal söömine on Mätiku talu veiste põ\n13.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Iisaka talu kesk lammaste paradiisi\nIisaka talu asub Põhja-Eesti paesel loopealsel. Mullakiht on siin õbluke ja vilja suurt ei kanna. Iisaka talu kogemus on näidanud, et talupidamist see ei takista: tuleb lihtsalt leida see õige tegevusvaldkond. Siin kadakastel loopealsetel on ainuõige valik lambakasvatus – just selle järelduseni jõudsid praeguse noorperemehe Priidu Veersalu vanemad siis, kui nad peale 1990. aastate algul alustatud talupidamist olid katsetanud nii sigade, lehmade kui ka muude pudulojustega.\n13.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Vormsi suurimad lihaveisekasvatajad hoolivad loodusest\nEesti suurim väikesaar Vormsi on 93 km2 suurune, üle poole selle pindalast on kaetud metsaga. Saar kuulub Natura 2000 võrgustiku Väinamere hoiualasse, lisaks on osa saarest maastikukaitseala koosseisus. Saarel on kokku umbes 1000 hektarit põllumaad, kuid mullad on oma boniteedilt ühed Eesti kehvemad. Seega soosivad kohalikud olud ja looduskaitselised piirangud keskkonnasõbraliku põllumajandusega tegelemist. Ege ja Gert Kanarbik alustasid 2007.\n10.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Kurese isevärki talupidamine\nPärnumaal Koonga vallas asuva Kurese loodushoiutalu – just nõnda on peremees oma talu nimetanud – hing, süda ja omanik on põline loodusemees Urmas Vahur. Tema omandis on umbes 220 hektarit ja riigimaadega kokku majandada ligi 250 hektarit pärandkultuurimaastikke. Suurem osa neist maastikest jääb Kurese maastikukaitsealale, ülejäänu hõlmab Eesti suurim puisniit Nedremal. Poollooduslike koosluste säilitamine ja taastamine on\n08.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Kaarli talu pöördepunktide keerises\nKaarli talu asub Lääne-Virumaal, Eestimaa kõige viljakamatel muldadel otse Pandivere kõrgustiku südames. Kõik kasvab siin mühinaga ning kui Lääne-Eesti kehvadel maadel on mahepõllumajandus loomulik ja majanduslikult mõttekas, siis siinsetel maadel mahetalusid peaaegu ei ole. Väike-Maarja külje all paiknev Kaarli talu on selles osas huvitav erand. Kaarli talu majandab praegu peamiselt noorperenaine Kadri Kopso koos a\n08.03.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Sepa talu loodab meiereile\nKoonga vallas asuva Sepa talu perenaine Nele Tamm ei ole sugugi elupõline talunik. Ta päris talu koos kahe lehmaga oma emalt 2009. aastal. Ning ehkki tal oli sel hetkel mõte astuda ülikooli magistrantuuri, tegi elu omad pöörded ja Nele hakkas hoopis talu pidama. Mahetaluna on Sepa talu tunnustatud juba 2002. aastast. Mahe mõtteviis sobib Nele tõekspidamistega, aga mõneti on see ka piirkonna paratamatus: „Siin on ainult kivihunnik\n09.02.2016 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: LEADER uue perioodi meetmete ja taotlusvoorude tutvustus Raadio Kadi saates "Keskpäevatund"\nMTÜ Saarte Koostöökogu tegevjuht Terje Aus andis 26.01.2016 Raadio Kadi saates "Keskpäevatund" teada, et Saarte Koostöökogu valmistub Leader meetmete avamiseks. Intervjuu on järelkuulatav siit (link). Salvestus algab alates 27. minutist.\n08.02.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Täpselt paras Parduse\nEsimest korda Viljandimaale Parduse tallu minnes võib sellest lihtsalt mööda sõita, sest kaugelt vaadates ei saa arugi, et siin nii suurelt põllumajandusega tegeletakse. Pika ajalooga majapidamises on lihtsalt igal asjal oma kindel koht ja rõõmsalt kollaseks võõbatud laudas elab 120-pealine lehmakari. Pardusel on piimakarja peetud juba 1983. aastast. Alustati 30 lehmaga. Vana laut renoveeriti 2011. aastal ning sinna seadistati Viljandimaa esimesed lüpsiro\n08.02.2016 MÄRKA KESKKONNAHOIDLIKKU PÕLLUMAJANDUST: Pajusis hoolitakse nii keskkonnast kui ka kogukonnast\nPõltsamaa ümbrus on ajalooline põllumajanduspiirkond. Kunagisest edukast Pajusi kolhoosist on välja kasvanud mitmed ettevõtted, teiste seas ka Pajusi ABF AS, mis koondab enda alla mitu ettevõtet, mis tegelevad piimatootmise ja maheveisekasvatusega. Põltsamaa jõe ümbruse alad kuuluvad Adavere-Põltsamaa piirkonna nitraaditundlike alade hulka, nii et põllutöid tehes tuleb keskkonnaga igal sammul arvestada. Põhjavee kaitseks on ranged keskkonna kaitsenõude\n28.08.2015 HIIDLASTE KOOSTÖÖKOGU: Saarlased kutsuvad kohaliku toidu laadale\nHead suured ja väikesed toidutootjad, talunikud ja käsitöölised! Ootame teid taas osalema Saare maakonna toidutootjate ja käsitööliste SUUREL KOHALIKU TOIDU- ja KÄSITÖÖ TURUPÄEVAL, laupäeval, 12.septembril, 2015 algusega kell 10.00 Kuressaare keskväljakul. Teil on suurepärane võimalus tulla tutvustama kohalikele elanikele ja Saaremaa külalistele oma ettevõtte tegevust, uusi tooteid ning kaubelda oma toodete, maa- ja metsaandide, käsitöö ja muu sobivaga!\n28.08.2015 SAARTE KOOSTÖÖKOGU: Saarte Koostöökogu esimesel juhatuse koosolekul valiti uueks juhatuse esimeheks Koit Kelder\nMTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) tegevmeeskonnal on hea meel teada anda, et 27.08.2015 toimunud SKK uue juhatuse koosseisu esimesel istungil, valis juhatus üksmeelselt juhatuse esimeheks Koit Kelderi. Koit Kelder juhtis Saarte Koostöökogu tegevjuhina rohkem kui 5 aastat kuni 2014. aasta augustini. Alates 2014. aasta novembrist kuulub OÜ Põldemulgu, mille juhatuse liikmeks Koit Kelder on, SKK liikmeskonda. Koit Kelder on ka Leader tegevusgruppe ühendava Leader Liidu juhatuse liige.\n19.06.2013 SAARTE HÄÄL: Bändikooli laager: tullakse ja mängitakse rõõmuga (Saarte Koostöökogu)\nEile keskpäeval valitses Salme rahvamaja ruumides bändikooli laagris töine ja asjalik meeleolu, töötubades tegutses kokku 60 osalejat koos juhendajatega. “Laagri eesmärk on koos musitseerida,” sõnas laagri eestvedaja, Kärla vallavanem Tiina Luks, kelle sõnul õpitakse igas töötoas lugusid ja pillide käsitsemise tehnikat. Õhtul saavad osalejad õpitud lood kokku mängida. Eile õpiti selgeks Tõnis Mägi “Veenus”, täna lihvitakse seda ja järgmiseks õpitakse selgeks Singer Vingeri “Kommunikatsioon”. Sa\n17.06.2013 MEIE MAA: Pihtla spordikeskus on peaaegu valmis (Saarte Koostöökogu)\nPihtla vallamaja vastas olevast põllust sai eelmisel aasta suur ehitusplats. Täna on valmis saanud kogu korvpallipõrand kahe väljaku jaoks, samuti rannavolle liivaväljak. Loe artiklit täismahus ajalehe Meie Maa paberlehest või tasuliselt veebilehelt. MAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Leader tegevusgrupi SAARTE KOOSTÖÖKOGU piirkonna Maaelu arengukava 2007 - 2013 Leader meetme 2012.a. projekt. Toetuse saaja: MITTETULUNDUSÜHING SAAREMAA KORVPALL projekt, toetatavad tegevused: Pihtla spordikeskus\n10.01.2013 MEIE MAA: Bändide “Tsirkus“ enne “Nädalalõppu“ (Saarte Koostöökogu)\nKui bändid Kihelkonna kultuurimajas eelmise nädala reedel Koit Toome “Nädalalõppu“ mängima hakkasid, oli Fixi “Tsirkus“ juba esitatud. Nii võib kokku võtta 3.-4. jaanuaril toimunud bändikooli laagri viimased hetked. Lõpugalal olid laval kõik noored tulevikustaarid, kelle huvi muusika vastu LEADER-programmi raames käivitatud “Bändikool“ 6–15-aastastes lastes ärgitada püüab. Loe edasi ajalehe Meie Maa paberväljaandest või osta artikli lugemiseks pilet: www.meiemaa.ee/index.php MAAELUVÕRGUSTIKU\n19.12.2012 SAARTE HÄÄL: 200 last, 7 õpetajat, 36 kitarri, 24 kõlarit… (Saarte Koostöökogu)\nPärastlõunasel või õhtusel ajal Saare- ja Muhumaal ringi liikudes võib vast üsna tihti kuulda, kuidas kuskil kliriseb trummitaldrik, kõlab lauluhääl või vaikusest kostab meeldiv bassikäik. See on Bändikool. Saaremaa üks tuntumaid pillimehi Ain Kivilo ütleb, et ega ikka igaühele muusikakool sobigi. “Ma pole ise üheski muusikakoolis käinud,” muigab mees, kes seevastu näiteks on laval korduvalt Ivo Linnat saatnud. Orissaare muusikaõpetaja Martti Nõu lisab, et ega bänditegemisel pea eesmärgiks võtm\n18.10.1018 MEIE MAA: Rahvusvaheline projekt viib noored pillimängijad Soome\nOktoobri eelviimasel nädalavahetusel sõidab Soome ühislaagrisse kakskümmend Saaremaa noort pillimänguhuvilist koos juhendajatega. Laager toimub Suonenjokis 19.-22. oktoobrini. Noortega sõidavad Soome kaasa Saarte Koostöökogu esindaja Krista Riik ja projektijuht Marian Salum. Lisaks on kaasas kolm juhendajat, kes on nendepoolsed töötubade läbiviijad koos Soome juhendajatega. „Kuna ühislaagreid nii Saaremaal kui Soomes tuleb veel, siis ei pea nukrutsema need, kes sel korral ei saa, sest jä\nHIIDLASTE KOOSTÖÖKOGU: Kuidas Hiiumaal 100 aastat tagasi halgusid linna veeti\nLEADER edulugu - Kaasaegne villavabrik Läänemaal: Aakos A.K. OÜ