Ökoloog ja metsateadlane Toomas Frey riigikogus: meie metsanduse - Video\n"Kuusikute osas on üleraie juba vähemalt viis aastat. See tähendab, et raie tuleks peatada. Kasutusel olev metsaseadus tuleks kuulutada õigustühiseks, kuna ta võeti vastu olukorras, kus kehtis juba säästva arengu seadust. See, et valitsus ei täida juba kehtivad säästva arengu seadust on riigivastane tegevus," rääkis ökoloog ja metsateadlane Toomas Frey. Täna arutatakse riigikogus Eesti metsa tulevikku.\nÖkoloog ja metsateadlane Toomas Frey riigikogus: meie metsanduse olukord on keeruline ja murettekitav\nOlulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelul riigikogus peavad ettekande ökoloog, metsateadlane, suure hulga Eesti metsaasjatundjate õpetaja emeriitprofessor Toomas Frey, Tartu Ülikooli loodusressursside õppetooli juhataja, metsandusnõukogu liige Asko Lõhmus ning Vabaerakonna saadik Artur Talvik.\nToomas Frey: kuusikute osas on üleraie juba vähemalt viis aastat\n"Meie metsanduse olukord on keeruline ja murettekitav," nentis ökoloog ja metsateadlane Toomas Frey riigikogu ees kõneledes.\nFrey viitas põhiseaduse paragrahvile, mis ütleb, et loodusvarad ja loodus on rahva ühisvara, mida tuleb kasutada säästlikult. See paragrahv on praegu Frey sõnul ohus.\nFrey lisas, et kui küpseva metsa juurdekasv on sel aastal 1,8 miljonit hektarit, siis selle jagu tohiks ka raiuda. See on tähtis kahel põhjusel. Ökoloogilise väljakujunemise käigus on ainult küps mets bioloogilise mitmekesisuse ja ökoloogilise elupaikade rikkuse poolest täiuslik ning selliselt fikseeritud puidu maht tähendab ka süsihappegaasi kvoodi reguleerimist.\nKuusikute kogupindala on Eestis hetkel 192 000 hektarit ja igal aastal lubatakse sellest raiuda 1,9 tuhat hektarit. Frey sõnul sellist kogust raieküpses kuusemetsas aga enam ei ole, sest see on juba ära raiutud. Frey sõnul tuleks seetõttu kuusikutes raie peatada ja seda saaks teha metsaseaduse kuulutamisel õigustühiseks.\n"Säästva arengu aluseks on metsaressursi kokkuhoidlik kasutamine. Selleks kehtestatakse kriitiline varu. Kriitiline varu oleks raieküps mets, selle suurus oleks jääv suurus. Ta muutuks ainult sedavõrd, kuidas küpsevast metsast tuleb küpsevasse metsa puid üle, selle jagu ka raiutakse.\nKüpse metsa varu on Frey sõnul väga oluline, kuna vaid küps mets on liigilise mitmekesisuse puhul täielik.\n"Raiuma peaks vaid raieküpset metsa, mitte metsa kasvu kiirust. Võrdlus metsa kasvu kiirusega on sobimatu ja harimatu.\nPeale hoidjate ja haritlaste on meil ka metsa kasvatajad ja töösturid, kelle jaoks ei ole mets mitte miski mida peab hoidma vaid kasu allikas. See tekitab tõsise vastuolu meie ühiskonnas.\nKuusikute osas on üleraie juba vähemalt viis aastat. See tähendab, et raie tuleks peatada. Kasutusel olev metsaseadus tuleks kuulutada õigustühiseks, kuna ta võeti vastu olukorras, kus kehtis juba säästva arengu seadust. See, et valitsus ei täida juba kehtivad säästva arengu seadust on riigivastane tegevus. Ei täida seadust ja surub läbi seaduse, mis on metsa laastamise seadus. Uus seadus ei sea metsa raiumisele mingeid piiranguid, mahud on seatud vaid ministri otsusega.\nMeie keskkonnaministeerium peaks olema aktiivsem ja teadma, mis ta teeb. Liigirikkuse programmi pole kehtestatudki, palju on probleeme. See, et rahvas tuleb tänavatele piketeerima pole mitte valitsuse vastane tegevus, rahvas piketeerib, sest valitsus rakendab riigivastast tegevust.\nEestis ei arvestata säästva arengu põhimõtetega ega püsikasutuse põhimõtetega," rääkis Frey.\nTartu Ülikooli loodusressursside õppetooli juhataja, metsandusnõukogu liige Asko Lõhmus:\n"Kirve meetod on üks ohtlik meetod igas suhtes, kui metsast rääkida. Viimastel aastatel on metsamajandus ja tegelik metsapoliitika liikunud metsa säästva arengu kokkulepetest üha kaugemale," rääkis Asko Lõhmus.\nLõhmus ütles, et metsad on väga keerulised ja mastaapsed süsteemid ning teadlased on mures sellepärast, et riigid, ühiskonnad ja poliitikud kipuvad metsi majandama väga algeliste lihtsustuste kaudu.\nEestil Lõhmuse sõnul säästliku metsamajandamise kontseptsiooni näol olemas nii selge metoodiline juhis kui ka kehtiv poliitiline kokkulepe metsamajanduse ja metsade targaks juhtimiseks, aga viimase kümne aasta jooksul on Eesti tegelik metsapoliitika liikunud sellest alusest ja kokkuleppest tasapisi üha eemale. Praegu arendab riik juba Lõhmuse sõnul jõuliselt puidutööstust teiste metsahüvede arvel ja see suundumus on pikaajaline turvarisk, mis vajab kiiret parandamist.\nLõhmus tõi välja ka Eesti metsadega seotud statistikat, mille kohaselt umbes 85 protsenti Eesti maismaast oleks kaetud metsaga siis, kui siin inimesi ei elaks. Praegu on umbes pool Eesti maismaast metsaga kaetud ning umbes pooled kõikidest Eestis leiduvatest loomaliikidest elavad metsas. Eesti elanikkonnast on aga metsaga aineliselt seotud umbes kümme protsenti. Nende hulka kuuluvad metsaomanikud ja metsatööstuses töötavad inimesed. Metsa- ja puidutööstuse protsent SKT-st moodustab viis protsenti.\n"Kui metsa inimese poolt majandatakse, lisandub looduse tasakaalule ja keerukusele, inimühiskonna keerukus.\nVõime öelda, et teoreetiliselt teame küll, kus tasakaal metsamajanduses peaks olema ja mida peaks tegema riik.\nOleks vaja üles ehitada paindlik sotsiaalne süsteem, mis kaasaks eri huvigruppe ja maandaks pikaajalisi riske. Mida me ikkagi teeme, kui praeguse saaresurma laadne laastav tõbi kukuks niigi üleraiutud kuusikutesse.\nRangelt kaitstavad metsad on loodud kaitsma põlismetsaelustikku aga vaikimisi on eeldatud, et kõik muud peaksid hakkama saama majandusmetsas. Majandusmets ei tähenda ainult puidust lähtuvat optimeerimist.\nEesti metsapoliitika kubiseb pooltõdedest. Kokkuvõttes viib see selleni, et metsandusargumentide osas kaob usaldus täielikult.\nMe oleme olukorras, kus 50 protsendi Eesti maismaa käsitlemine oleneb 5 protsendist, mille metsatööstus moodustab meie SKP-st.\nMajandus tohib toimida vaid ühiskonna taluvuspiirides.\nSäästva arengu seadusel peab olema rakendusmehanism metsandusse, siiani olema arvanud, et see on metsanduse arengukava. Praegune keskkonnaminister on vähemalt seda lubanud, et uus arengukava tehakse uutel alustel, mis iganes need ka ei ole. Ekspertidel ja avalikkusel on põhjus olla umbusklik.\nRiik peab koostama ekspertkogu, mis oleks kõigile usaldusväärne. Ka ülikoolide õppekavad tuleb üle vaadata, oleme metsandushariduse osas muust maailmast maha jäänud," nentis Lõhmus.\nVabaerakonna saadik Artur Talvik:\n"Üldsuse pahameelest võib aru saada. See ütleb, et kultuuriline ja ökoloogiline osa metsast on paugu saanud. Meie rahvuslik identiteet, mis on väga sügavalt metsaga seotud on väga tugeva löögi saanud.\nKui on nii palju metsaomanikke, on ka väga palju erinevaid suhtumisi metsasse. Ka erametsa omanike seas on suur arv inimesi, kes näevad metsas ainult rahanumbreid. Me ei tohi solvata neid inimesi, kes südamega metsasse suhtuvad, suhtuvad nii, et sellest jääks ka järgmistele põlvedele väärtuslik mets alles.\nPool Eesti metsast kuulub RMK, on riigimets. Rahasurve riigimetsa peale, et peame RMK-st üha rohkem dividende välja võtma on vale. Me peaks ära võtma RMK-lt dividendide teenimise kohustuse. Sellega saaksime suurt survet vähendada ka RMK-l raievanuste langetamiseks ja lageraie tegemiseks.\nMeie eesmärk on vaadata kogu metsa, kui tervikut ja suhtuda temasse mõistlikult ja säästvalt."\n11:03 Uuest aastast võivad paljud elanikud jääda täpse aadressita\n10:47 Jalgrattaga õnnetusse sattunud 11-aastasel poisil tuvastati joove\n10:22 PRESSIKONVERENTS OTSE: Kuidas edendab 11-miljardiline riigieelarve eestimaalaste elu?\n09:59 Svet: olge tormituulte ajal suurte puudega ettevaatlik!\nUuest aastast võivad paljud elanikud jääda täpse aadressita\nJalgrattaga õnnetusse sattunud 11-aastasel poisil tuvastati joove\nPRESSIKONVERENTS OTSE: Kuidas edendab 11-miljardiline riigieelarve eestimaalaste elu?


Hind: 992.00€ 892.80€\nSoome toode. Mööbel on naturaalse väärisvineerkattega. Mõõdud: laius 122,5 cm, kõrgus 197,5 cm, sügavus 37 cm. Moodulid saabuvad kokkupanduna. Mööblisalongis on võimalik mooduleid ise valida. Pildil on tamme värvi riiulid.


Nioxin Süsteem 6 - Magnolia Grand\n> JUUKSEHOOLDUS>NIOXIN hõrenevatele juustele >Nioxin Süsteem 6\nVärvieemaldusvahend nahalt 250 ml\n4,32 € -50% 8,64 €\nMärgatavalt hõrenevad, keskmised/jämedad juuksed, keemiliselt töödeldud ja naturaalsed.\nNioxin Süsteem 6 Siin on 6 toodet.\nKuvatud 1 - 6 kokku 6 tootest\nNioxin Süsteem 6 Komplekt 150 ml x 150 ml...\nNioxin juuksehoolduspakett hõrenevatele juustele nr 6 - märgatavalt hõrenevatele keemiliselt töödeldud keskmistele või karmidele juustele. Nioxin nr 6 on osa personaliseeritud hõrenevatele juustele mõeldud hoolduspaketist, mis vastab juuste ja peanaha vajadustele. Kolmeosaline süsteem aitab puhastada, tasakaalustada ja hooldada peanahka ja juukseid,... Nioxin juuksehoolduspakett hõrenevatele juustele nr 6 - märgatavalt hõrenevatele...\nPuhastav šampoon 300 мл Nioxin süsteem 6\n1000 ml, 300 ml\nPuhastav Šampoon Nioxin süsteem 6 märgatavalt hõrenevatele keskmistele/jämedatele ja keemiliselt töödeldud või naturaalsetele juustele, aitab eemaldada peanahalt ja juustest karvanääpsusid ummistavat rasu, rasvhappeid ja keskkonna jääke. Puhastab juukseid neile paksema välimuse andmiseks. Kasutamine: Kandke märgadele juustele ning masseerige õrnalt... Puhastav Šampoon Nioxin süsteem 6 märgatavalt hõrenevatele keskmistele/jämedatele ja...\nPuhastav šampoon 1000 мл Nioxin süsteem 6\nErgutav palsam peanahale 300 ML Nioxin...\nErgutav kerge palsam märgatavalt hõrenevatele keskmistele/jämedatele ja keemiliselt töödeldud või naturaalsetele juustele, mis aitab suurendada juuste vastupidavust ning pakkuda kontrolli niiskuse tasakaalu üle normaalsetele või hõredatena näivatele juustele. Kasutamine: kandke peanahale ja juustesse. Jätke 1—3 minutiks mõjuma. Loputage korralikult. Ergutav kerge palsam märgatavalt hõrenevatele keskmistele/jämedatele ja keemiliselt...\nErgutav palsam peanahale 1000 ML Nioxin...\nHooldus peanahale 100 ml Nioxin süüstem 6\nPeanaha hooldustoode märgatavalt hõrenevatele keskmistele/jämedatele ja keemiliselt töödeldud või naturaalsetele juustele. Toidab ja hooldab peanahka igapäevastelt vajalike toitainetega, antioksüdantidega ja vitamiinidega. Puhastab peanaha jääkainetest ja aitab vältida DHT kogunemist peanahas (vähendades sellega kiilanemist). Lisaks BioAmp tehnoloogia... Peanaha hooldustoode märgatavalt hõrenevatele keskmistele/jämedatele ja keemiliselt...


Kas Daimleri Smart jääb elama?\nJaana Pikalev • 22. juuni 2010 kell 15:29\nSmartil on USAs käes halvad ajad. Idee on nii kaua vastu pidada, kui midagi oluliselt suuremat kätte tuleb.\nSmarti iseloomustav sõna nunnu ei ole lihtsalt piisav, kirjutas Jerry Flint ajakirjas Forbes avaldatud kommentaaris. Smarti autoäri kokkukuivamine Ühendriikides on selle tõestuseks. Kui seda Daimleri poolt Saksamaal ehitatud väikeautot müüdi kaks aastat tagasi USAs 25 000 ja mullu 15 000, siis tänavuseks paistab see vähenevat 7000-le. See aga pole kindlasti piisav, et ära toita 77 diilerit.\nAga mis siis valesti on? Smart on nunnu, pole kahtlustki, aga kaugeltki mitte otstarbekas auto – kahe istme ja väikse pagasiruumiga. Seega ei saa sellega vedada palju inimesi ega ka asju, samuti ei sõida see kiiresti ega ole mõeldud pikkade vahemaade läbimiseks. Auto on väike, ainult 2,7 meetrit pikk – üle 0,9 meetri lühem kui Mini ja peaaegu poolteist meetrit lühem Volkswageni uuest Beetle'ist. Smarti hind jääb vahemikku 14 000-16 500 dollarit (180 000-210 000 krooni).\nMänguplaan peaks olema säilitada avalikkuse huvi nii kaua, kuni turule tuleb auto uus mudel, näiteks tagumise istme või nelja uksega ja suurema pakiruumiga. Daimler on ühinemisplaani pidanud Prantsuse Renault'iga ja tõenäoline, et järgmine Smart ehitatakse Renault' platvormil, aga seda alles võib-olla kolme aasta pärast.\nViimane liigutus, millega Smart avalikuse huvi pälvis oli elektriauto. Mõned Smarti liitiumioonakudega masinad on saabunud juba testimiseks. Need peaksid võimaldama sõita järjest 82 kilomeetrit ja neid renditakse ca 7600 krooni eest kuus arvatavasti 200 ettevõttele ja 50 eraisikule.\nSee on ainult osa programmist, mille raames ehitatakse 1500 E-Smarti testimiseks maailma linnades. Kaugelearenenud E-mudelit plaanitakse suuremahuliselt tootma hakata 2012. aastal.\nElektriautode, nagu ka Smarti puhul on oluline kiirendus, kuid läbisõidu kestus on piirav argument, samuti ka vajalikud tunnid akulaadimiseks ning akude maksumus ise. Autotootja ja valitsus aga usuvad, et see on tulevikutehnoloogia, hoolimata probleemidest.\nMiks ei ole Smart lihtsalt ära surnud? Seda mõnel põhjusel. Näiteks võimalik, et see oleks piinlikkust valmistav Daimleri juhtkonnale, kes üldse selle auto tootmise projekti heaks kiitis.\nSaksa valitsus ei tahaks kindlasti sulgeda ettevõtte tehast Prantsusmaal, kõrge töötuse määraga piirkonnas. Samuti on see paik sümboliks kahe riigi vahelisele majanduslikule koostööle. Ja võimalik, et ikkagi loodetakse, et on olemas turg miniatuursetele autodele isegi kui kütuse hind tõuseb ja mure globaalse soojenemise üle suureneb.\nAga jääb küsimus, kas selle auto jaoks on olemas turg isegi siis, kui seda tagaistme mahutamiseks natuke venitatakse? Vastus kuulub ilmselt kategooriasse "kes seda teab".


Miks mõned armastavad õied ja tugevneb aja jooksul, samas kui teised puruneda või elada aastaid õnnetu abielu? Oleme püüdnud aru saada.\nPsühholoog John Gottman armastab sulitemp: Vaata, kuidas suhelda paari vahel, võib ta ennustada peaaegu sada protsenti tõenäosus, kas nad on õnnelikud koos mõne aasta pärast või nende suhe ei ole tulevikku. Kõlab uskumatult, kuid Gottman taga 40 aastat teadustööd.\n"Happy paarid peamiselt näha positiivseid üksteise, midagi, mida me ei saa öelda, tänan teid, kallistada ja lihtsalt nautida seda, mida elu on toonud endaga kaasa nii imeline inimene - ütles Gottman. - Nad eesmärgipäraselt luua suhteid austuse ja tänutundega. Õnnetu paarid, vastupidi, kogu aeg otsivad midagi kurta partner, püüda iga tema viga. "\nGottman ja tema abikaasa, Julie, ka psühholoog, kõige tuntud eksperdid abielu maailmas. Juba mitu aastakümmet, nad on soovitatav tuhandeid paare ja läbi sadu eksperimente, et teada saada saladust õnnelik abielu. Kõige huvitavam eksperiment Gottman nimega "armastus lab".\nExperiment "Laboratory armastus"\nHoneymooners kutsus laborisse, ühendatud elektroodid ja palutakse rääkida ajaloo nende suhe - nad kohtusid, mistõttu oli kõige kohutavam tüli, mille õnnelik sündmused elu koos kõige meeldejäävam. Uurijad tuvastasid, kuidas nad omavahel suhtlevad ning elektroodid mõõta vere voolu, südame löögisageduse ja muud füsioloogilised reaktsioonid osalejad. Siis noorpaar saadeti koju, ja kuus aastat hiljem ühendust neid uuesti, et teada saada, kas nad on ikka koos või mitte. Tuginedes kogutud andmed, Gottman on jaganud paarid kahte suurde rühma: õnnelik ja õnnetu. Esimene õnnestunud säilitada õnnelik abielu pärast kuus aastat. Teisel või eraldatud või koos elanud, kuid kannatavad koos. Kui uurijad analüüsisid andmeid, nad nägid selge vahe esimese ja teise rühma.\nFuture õnnetu paar tundus lõdvestunud, räägi oma suhet, kuid reaktsiooni keha, mõõdetuna elektroodid, ütles vastupidi. Südametegevus elavaks, nad olid higistamine, verevoolu oli kiire. Kõik tähised, oma keha töötab režiimis primitiivne vastus hirm - "võitle või lend". Teisisõnu, lähedust ja lihtne vestlus kallimale oma keha reageeris, kui vastamisi smilodon. Isegi siis, kui nad räägivad meeldivat asju või alaealine nende suhe, nad ootasid rünnaku partner või valmistusid ründama ise. Gottman leidnud muster: aktiivsed partnerid keha reageerida laboris, seda kiiremini hävitada nende suhted aega.\nPaarid, kes säilitada õnnelik abielu kuus aastat hiljem, vastupidi, algusest näitas madalam füsioloogilise stressi. Nad mugav ja kindel selle väljendatud ettevaatlik, armastav suhtumine partner isegi tüli. See ei ole, et nad on paremad paigutatud füsioloogia, ütleb Gottman, ja et nad suudavad luua usalduslik õhkkond, soojust ja armastust üksteisele. Aga kuidas nad seda teevad?\nSelle peamiseks põhjuseks lahutus - eirates\nNagu Gottman on teada, peamine põhjus lahutus - põlgust ja hoolimatust partner. Need meist, kes otsivad vähimatki vabandus kritiseerida ja mitte kasutada lugupidavalt vastata taotlustele partner, jäta 50% positiivseid asju, mis teevad neid, ja vaata negatiivne, kui see ei ole. Nad tapavad mitte ainult armastusest, vaid ka sõna otseses mõttes oma lemmik / lemmik - pidev kriitika olulised inimesed nõrgendab meie immuunsüsteemi võimet võidelda viiruste ja onkoloogia. Anger ja ükskõiksus tähendab surma suhe.\nVastupidi, lahkus, soojus, hellus ja hoolitseda uskumatult tugevdada kiindumust üksteise ja aastate jooksul on see ainult muutub tugevamaks. Uuringud näitavad, et headus - kõige olulisem näitaja stabiilsust abielu. Hea suhtumine annab meile võimaluse tunda armastatud - me mõistame, hindame, hoolivad meist.\nSa ei mõtle headusega üks kord ja kõik iseloomu: sa kas on või mitte. Tegelikult ütleb Gottman, lahkust on paigutatud nagu lihaste - mida rohkem me teostamisel, seda tugevam on. Teisisõnu, suhte töötada, nii et nad olid alati vormis - nii tulevad armastav paar.\nMuidugi, kõige raskem näidata lahkust tülid ja konfliktid - kuid see on kõige olulisem aeg olla lahke. Kui me kogeme sügisel, meie pere peaks olema pehme sulevoodi, mis ei karda kukkuda. See on väga lihtne hävitada suhteid paha sõna.\n"Olles selline ei tähenda, et me peame varjata oma viha, - ütleb Julie Gottman. - Pigem lahkust dikteerib, kuidas kõige paremini väljendada. Selle asemel, et duši partner kuritarvitamine, saate selgitada, miks sa haiget ja sa oled vihane. Näiteks, selle asemel: "Mis sul viga on, hilja jälle! Sülitamine pilt oma ema! " võite öelda: "Ma vihkan seda öelda, ja ma tean, et see ei ole sinu süü, aga ma olen tõesti väga enrages te hilja uuesti."\nSee ei ole umbes kingitusi nagu kimp lilli ja šokolaadikarbi, kuigi nad on head aegajalt - ja kuidas me üksteisega suhelda iga päev. Üks võimalus praktiseerida headust üksteise - aktiivselt otsida põhjust tänada oma lemmik / lemmik midagi päeva jooksul ja mitte keskenduda negatiivne ( "mustad nõud", "hilja jälle!"), Ei usu halvasti partner kui ta tegi vea. Näiteks vihane naine võib otsustada, et abikaasa ei ole konkreetselt tõstatatud Prill, tease teda, kuid tegelikult ta lihtsalt unustas.\nTeine võimas vahend, et tugevdada suhteid - partner jagada rõõmu. Probleem õnnetu paarid sageli, et nad ei saa olla õnnelik üksteist. "Kujutage, tõstis mind!" - "Jah, ma pean jooksma." Et olla koos ja jagada rõõmu, edu kallimale on sama oluline kui on tihedas katsumuste.\nPeamised põhjused lahutus


20 Best North York Restoranid te Gotta Külasta 2022\n20 Best North York Restoranid te Gotta Külasta\nTin Tin congee Keele St. Aasia\nSirved on 896 restorani menüüsid North York, Ontario. Tahad konkreetse kööki? Vaadake meie parimaid loendid Itaalia, Mehhiko või Aasia Põhja York. Dieet- vaja? Olgem näitan sulle kõik gluteenivaba, vegan või taimetoitlane võimalusi. Otsi Sirved asjad salat, pizza, burgerid, sushi ja rohkem. Vajad vaid lastemenüü või joogimenüüst? Sirved liigitab meie menüüsid uurides lihtsamaks.\nSee punane-kastmega ühine on kaasomandis Conor Joerin, kes koos rühma kokk Pals tuntakse Marinara Boys, on teinud oma missiooni, et saada tagasi pandeemia ajal. Tema aus-to-headuse spagetid tuleb rikas sealiha-ja vasikaliha Mugu, mille kohal on liberaalne tekke Parmigiano Reggiano. See maitseb nagu kallistada nonna ja selle täpselt, mida me peame kohe. 15. järele minna. 281 Bloor St. W., 416-535-1717, sugotoronto. om\nChef Jeff Bovis isnt pakub mõni tema tavaline sesoonselt juhitud plaadid. Selle asemel, ta müüb DIY sööki komplektid: marineeritud kanad, värske pastat ja kastmed, dipikastmed, maja-täidisega vorstid ja leiba oma oliiviõli-slathered focaccia. Saadaval on ka mõned kõrge kvaliteediga deli maiuspalad nagu Applewood suitsutatud capocollo ja kultuuripärandi munad. Saadaval pikap ja kohaletoimetamise tellimuste 100 või rohkem. 819 Gerrard St. E., 416-778-5171, wynonatoronto. om\nOn venitada Bloor keset baari, vintage kauplustes ja jalgratta poed, leiad selle Ladina-Ameerika turul. Selle koht, kuhu minna, kui soovite börsil üles igasuguseid lõbus imporditud Mehhiko sahver klambrid ning b haarata mõned lunch, kui oled seda. On tacos, muidugi, kuid ka rikkalikku pozole, chimichangas ja tamalesid OaxaqueÃ ± os, masa taskud täis topitud oma valik valgu siis drizzled vahuga ja ülaosaga koos juustu. Juua: jääkülma Jarritos või kohapeal valmistatud horchata. 11229 Bloor St. W., 416-603-3311, latinworlddelivery. a\nvaid üks paljudest suurepärane väljavõtmismehhanism laigud lobus Põhja York linnas, Sang Jis tihedalt kureeritud menüü linnas kolm asja ja kolm asja ainult: pelmeenid, Bao ja nuudlid. Aga nad did not panna praetud Bao oma nimi nothingthe supp täidetud, aurutatud-siis-praetud kuklid on staar siin. Butjust olla õiglane teiste menüü itemsgrab mõned Wonton suppi ja talisibul õli kuiva nuudlid, liiga. 1 Byng Ave., 647-346-9199, sangjibaotoronto\nPitmaster Darien Loetelu järgib Kesk Texan BBQ Piibel: no kleepuv kastmed, vaid lihtne röövib ja pikk kokk korda üle sahin logisid punase tamme. Loomaliha kunagi tabab leegid siin. Selle kaudse soojuse, mis teeb 12-tunnise suitsutatud rinnakorv mahlane võrreldamatu. Pooled on helde, kuid köögis doesnt kesised tähelepanu themthese meatheads on keskendunud kloppimise läbi täiuslik roosa rõngastatud searibi asemel. Parim asi on Jurassic Park cookout mis pakub piisavalt liha toita pere kuus. r nelja tõesti ambitsioonikas kiskjad. $ 125. Saadaval pikap ja kohaletoimetamise. 72 Main St .; 429 Danforthi Ave., 416-792-8275, beachhillsmokehouse. om\nOlen olnud selles restoranis mitu korda kui ma võin loota. Lisaks on toit suurepärane ja väga odav, restoran ise on puhas ja mugav. Teenus on alati hea ja väga kiire, nii et isegi kui on line-up, ta liigub kiiresti. Supid on, mida nad on tuntud ja nad on sööki ja poolteist 5. 0! Olen käinud paljudes Vietnami restoranid ja see on pidevalt üks mu lemmikuid. t on ideaalne koht nautida aurav kaussi täites supp liha, pelmeenid ja nuudlid külma talve õhtul. EAD rohkem\nFaley Restoran on perefirma, mis asutati 1999. aastal teenindavad Toronto parimat autentne Hakka Hiina India kööki. ased läbi meie Rexdale asukoha Faley Püüab suurepärane toit, raha, ja klienditeeninduse hoone meie püsiklientuuri üks pere korraga.\nhellalt teada The tobu kohalikega, aed GateÂ on umbes agesÂ ja restoran mahutab kuni päris palju kõike. Nii et kui sa himu magushapus kana pallid koos pool mustikapannkoogid, neile helistada.\nSu Hea on nii hea paljude kohalikega, kes teavad. See auk-in-the seina koht näib olevat olnud umbes vanuses ja pakub huvitavaid Hiina roogasid alates tavapärastest kanaditud lemmikud maitsva guyanese tšilli kana. 25 minimaalne tellimus saab oma awesome toite teile vaid 2.\nKes ei tea congeee kuninganna? Nende naeris olevad koogid ja kantoni praetud nuudlid koos nende valikuga Congee'ga, on paljude äärelinna leibkondade jaoks klambrid. Tarneaeg on saadaval uberate kaudu.\ntükeldaja on pere-joosta Hiina restoran, kus serveeritakse roogasid nagu fried rohelised sibulad pannkoogid, kuum ja hapu supp ja cive pelmeenid. Tarnekorraldusi saab kinnitada uberate kaudu.\nWok Roast Hiina BBQ BroadViewÂ on kohalik lemmik Cantonese stiilis BBQ, Congee ja Chow Mein. Kui soovite, et mõni neist maitsvatest toitudest teie uksele toimetatakse, kontrollige meie lemmik kohaletoimetamise appi.\nLee Chen Aasia Bistro on kaks asukohta Torontos, kaasa arvatud see üks A2-st Subterranes'is King ja ülikooli kohapeal. Hei serveeri kaasaegseid võlusid klassikalisi Hiina roogasid koos Aasia fusioniga\nKui te ihandate üldist Tao kana magusa löögiga, siis Bamboo Buddha sai teile kaetud. Kui see ei ole ahvatlev piisavalt, kui te helistate kohaletoimetamise tellimuse üle 30a ja maksab sularaha, mida saate ravida kahe vaba kevade rullidega.\nAwesome Hiina toit Dundasi ülikooli ümber, ei saa te kohaliku lemmik Hong Shingiga valesti minna. Peal oma maitsva toidu, nad tarnitakse kuni 1 a. . Veenduge, et hea olme kindral Tao kana oma nimekirja, see ei reeda.\nMaggie Chu's on peidetud Hong-Kong-stiilis nuudli baar koostöös barampmiga. Nad pakuvad nuudleid Wonons ja Brisket ja Menüüelemendid läbi Doorkarja, Usebeats ja guptitahes.\nšikkist taimepõhise restoranis Planta teine ambulatoor võib leida kuninganna. Ike selle algne asukoht, see Planta pakub menüü puhtalt vegan sööb, mis tähendab liha- ja piimavaba roogasidâ € ", kuid Aasia Flair. Kohaletoimetamise tellimusi saab teha Usebeats ja Doororrashi.\nSee ei pruugi olla väljamõeldud, kuid Peking Expressis Fantastiline Kui sa iha mõned Kanada-Hiina maiuspalad. Alates krevette praetud riisi krõbedate kana pallid, see koht on see kõik. Onveenielselt saate oma veebisaidi kaudu paigutada tarnekorraldust.\nSool ja pipar krevette Hiina restaurantstyle krõbedad krevetid retsept teil teha kodus. Nii lihtne, Nami eelarve sõbralik\nAasia Tilaapia koos StirFried rohelised oad\nGet täielik Sweet Mung Bean Soup Recipe koostisosad, howto juhised, kaloreid ja toitumine läbi. Hinnake seda Sweet mungoa Supp retsepti 250 g Mung oad, 500 ml vett, 2 pandan lehed, hakitud, 100 g palmi suhkur, raseeritud, 1 spl jahu, lahjendati 2 spl vett, 1 tl soola, 12 tl vanillessentsi, 150 ml kookospiima\nSee Szechuani Sealiha Green Bean Sega Fry on vürtsikas üks pan roog, mis võtab vaid 15 minutit, et makeIts Paleo ja Whole30.\nHiina röstitud kana saladus on hoida kana kuivaks enne selle röstimist. Krõbeda röstitud kana serveeritakse kana riisi.\nSee on retsept, mis on veidi erinev, kuid ma olen kindel, et naudite seda ma leidsin selle meie kohalikus ajalehes.\nSee on maitsev ja kiire külje tassi, et teenida oma Aasia sööki. Retsept on kohandatud JaDENi juuste aurav köögi kokaraamatusest.\nHiina retseptid kokk kodus viie toite proovida\nHiina Vesi Kastanid Retseptid koostisosade nutritions juhiseid ja sellega seotud retseptid\nKüüslauk Green Bean Sega Fry krõbeda tofu From My Bowl\nMe arvame, Shaoxing veini, Hiina fermenteeritud riisi veini, on saladus kaste, mis muudab selle stirfry retsept laulda. Selle üsna lihtne leida aadressil Aasia turgudel, kuid dont segi ajada riisiveiniäädikat Kui näed pudelid märgistatud riisi keetmine veini ilma Shaoxing nimetamise, nad töötavad ka. Kuigi saate asendada kuiva šerrit, ei midagi muud saavutab üsna sama maitse.\nVürtsikas Sealiha Noodle Bowl\nSee retsept on oma näpunäidete legendaarselt vürtsikas köök Chongqing, on Hiina Sichuani provintsis. Seal kohaliku tolerants tšilli söömine on offthecharts ja teooria töötab, et see on arenenud tootada piirkondade niiske kliima. siin on mõned Sichuanspecific koostisosade siin vajalik vt märkus kuid midagi, et sa harjumus leida igal hea Hiina toidupoes.\nSweet Corn Soup Recipe on Indo-Hiina supp tehtud suhkrumais köögiviljad valmistatud Instant Pot survekatel\nPehme ja kohev kuklid täis armas hele lilla Jaapani maguskartul täitmine. Delikaatselt magus armas kuldne välisilme täiuslik suupiste\nTOFFEE banaanid on Hiina kööki kindla lemmik. See retsept on lihtne viis selle tassi taastamiseks kodus.\nVee kastani kook on maitsv kook, mis on valmistatud vee kastanidest, suhkur, munad, jahu ja küpsetuspulbri. Selle krõmpsuv väljastpoolt ja pehme sees on magus maitse, et kõik armastavad


Valgamaa Kutsehaigete Ühing » Blog Archive » Mõtteid jõulukommetest\n« 18.12.2005 toimus jõuluseminar-üldkoosolek\n30.03.2006 toimus teabepäev »\nSiinkohal väike ülevaade erinevate rahvaste jõulukommetest.\nEestis elab üle 70 eri rahvusest inimese koos eestlastega. Kõigil rahvastel on jõulud perekeskne püha.\nJõulusid tähistatakse eestlastega koos ja pärast iga rahvus ise. Ainult juudid ja musulmanid ei tähista siis. Eesti rahvustoidud- verivorsti ja süldi – on paljud rahvused omaks võtnud.\nLätlaste laual on veel lisaks seapraele pruunid oad või herned pekitükkidega ja väikesed pekipirukad. Ka grusiinlased tähistavad jõule eestlastega koos, ainult uusaasta on neil 6.jaanuaril. Toidud on ka erinevad- gruusia rahvusköök(lambaliha, kebabi ja pähklitest maiustused).\nUkrainlastel on 24.dets. harilik õhtu- ainult surnutele jäetakse ööseks süüa. Ja lauale laudlina koos puuviljakompotiga .Jõule ei tähistata. Heinakõrte järgi ennustati saaki aastavahetusel. Nüüd Eestis elades on nad hakanud jõule tähistama koos eestlastega.\nTshuvassid on türgikeelsed õigeusklikud- 24.dets. on neil juba uusaasta. Väiksed lapsed käisid majast majja – pakuti maiustusi, tehti õlut ja pirukaid.\nKorealased söövad ka verivorsti- lisaks oma rahvustoitudele. Uusaasta ida- budismi kalendrist: eri ajal 29.jaanuarist kuni märtsini on neil.\nMoldaavlastel on harilik püha- käiakse külas, jõulud on neil 6.jaanuaril, laulavad rahvalaule ja käivad külas-aga uusaasta on 13.jaanuaril.\nKabardini-balkaarid tähistavad koos musulmanidega novembri keskel jõulusid, sest siis on neil saagikoristus lõppenud.\nJuudid- jõulud ja hanuka on neil alati koos. Siis pannakse erinevad küünlad põlema. Päkapikke ei ole neil. Uusaasta on septembri algusest- kuni oktoobri alguseni – on liikuvad pühad. Jõulud ei ole nii tähtsad.\nVenelased kui õigeusklikud tähistavad jõule 6.jaanuaril.Aga päkapikke ootavad koos eestlastega 24.detsembril. Jõuluvana neil pole nagu ka teistel rahvustel. Koljaadal käivad üksteisel, eriti noored neiud. Kes ootavad peiut.\nUsbekkidel tuleb uusaasta 21.märtsil(kesk-aasias).Ka turkmeenidel on see looduse ärkamine ja uue aasta algus seotud.\nAinult eestlastel on komme 24.detsembril surnuaias esivanemate haudadel käia.\nIgale rahvale on omad kombed armsad. Need kombed eristavad meid.\nPostitus lisati kuupäeval 20. detsember 2005 (Teisipäev) kell 14:26\tteemal Artikkel, Uudised. Selle postituse vastuseid on võimalik jälgida lingi RSS 2.0 abil. Nii kommentaarid kui pingid on hetkel suletud.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: VÄIKE PAGAR\nGretal on koolis igal reedel Cake Sale, ehk siis kookide müük. See on üks viis kuidas koolile raha korjata. Ühel reedel korraldab müüki üks klass, teisel teine jne. Greta klassi kord on novembris. Koogid ei pea just ise tehtud olema, aga enamuses on tegu ise tehtud cup cake-idega ja selliste kirjukoera tüüpi maiustustega.\nMulle otseselt ei meeldi selline pidev magusate asjade lastele 'reklaamimine', aga kuna see müüb hästi ja toob koolile natuke raha sisse, siis igati asjalik traditsioon. Lastel ka tore koolinädala lõppu oodata ja siis midagi magusat saada (kuigi nad kindlasti saavad seda ka igal teisel päeval :).\nGreta kahjuks sealt tavaliselt midagi osta ei saa, kuna enamus asju on valmistatud munaga, või siis paljud kes müüvad ei ole teadlikud kas kookides on muna või ei (alati ei ole müüjad need kes kooke on teinud). Mina muidugi selle üle ei kurvasta :) Polegi tal vaja seda hunnikut suhkrut ja värvaineid sisse ajada (paljudel kookidel on erksavärviline glasuur peal).\nEt last mitte lõbust täiesti ilma jätta siis ma olen talle lubanud, et reedeti võime hoopis kodus ise midagi küpsetada. Mitte nüüd küll igal reedel, aga ütleme nii, et mõnel reedel.\nÜks selline reede oli eelmisel nädalal. Kuna ma olen nüüd uhke värske pärmi omanik siis on küpsetamine lausa lust ja lillepidu. Noh, tegelikult on kokkamine minu jaoks üks suur piin, aga vahelduseks on nii mõnus kodu kaneelisaia aroomidega täita.\nTainas kerkis nagu niuhti. Ma loll panin kausi verandale RAAMATU peale kerkima. Kuna eelmisel nädalal oli mu ema ja tädi siin siis oli pidevalt kuhugi minek käsil ja seega ma lihtsalt ruttu viskasin kausi verandale ja tormasin uksest välja naistele uusi kohti näitama.\nKoju tulles ootas mind ees selline vaatepilt.\nKui Gretale veel mingi aeg tagasi kaneelisaiakesed suurt vaimustust ei pakkunud ja rohkem kui kaks ta neid ei söönud siis nüüd on ajad muutunud. Laps võiks ka terve korvitäie kakukesi ise nahka pista.\nKüpsetamine on tal ka igati käpas. Kui aus olla siis mul ei olekski olnud vaja ta kõrval seista, kuna ta sai ise suurepäraselt hakkama.\nRullid tulidki välja just sellised talle suupärased.\nOk, emme, kas ma saan nüüd ruttu minna telekat vaatama ja kooke sööma enne kui saade ära lõppeb?\nLabels: food, Greta, Greta areng, söök, toit\nsesamy 2 October 2013 at 16:28\nMa lihtsalt uudishimust küsin- selles kausis (rohekat värvi) on siis suhkru ja kaneeli segu? Miks ta selline vedel on?\nKersti 2 October 2013 at 16:45\nKersti 2 October 2013 at 16:46\nJa väga vahva korvike taignakausi kõrval. Peaks täitsa tehtav olema :)\nAlice 2 October 2013 at 16:52\nJah kausis on kaneeli-suhkru segu :) Tegin seekord nami nami retsepti järgi ja seal kasutati sulavõid.\nTavaliselt olen tahkemat segu kasutanud, aga erilist vahet märganud.\nTekstuurist sai aga aru küll, et päris pärmiga tulevad õhulisemad kui kuivpärmiga.\nAlice 2 October 2013 at 16:55\nKersti, see on tegelikult lillepott :) aga Greta hoiab seal oma muusikainstrumente.\nSeda on kerge järgi teha küll nendel kes heegelnõelaga osavad on. :)\nSisse on pandud riide sisse õmmeldud papp mis korviseinu püsti hoiab.\nKeidi 2 October 2013 at 18:00\nTäitsa juhuslikult juhtus nüüd niimoodi, et ma paar tunnikest tagasi lugesin seda juttu ja nüüd sattusin kokandusblogides munavabade õunasaiakeste peale ja kohe tuli see sinu postitus meelde, et Greta muna süüa ei tohi. Igaks juhuks lisan selle piruka lingi, kuigi eks need ole teadatuntud saiakesed, aga äkki on siiski abiks, et midagi uut meisterdada :)\nAlice 2 October 2013 at 18:21\nOi kui armas sinust Keidi, suur tänu :)!\nMa ei ole nendest saiakestest enne midagi kuulnud nii, et väga meeldiv üllatus. Proovime kindlasti neid küpsetada, seda enam, et nende puhul ei ole vaja pärmitaignaga jamama hakata.\nEks ma siis anna teada kuidas välja tulid :)


- Harju maakonnas kilomeetritel 32,5--36 (Kodasoo--Kiiu) ehitatakse kuni 31. augustini tee vasakut niiti. Töötsoonis on kiirusepiirang kuni 50 km/tunnis.\n- Ida-Viru maakonnas kilomeetritel 124--206 (Lääne-Viru maakonna piirist Narvani) toimub kuni 28. augustini suunaviitade vahetus. Töötsoonis on kiirusepiirang 30 km/tunnis.\n- Ida-Viru maakonnas kilomeetritel 172,4--172,6 (Vokas) toimub 1. septembrini Voka silla remont. Kehtestatud on kiirusepiirang kuni 30 km/tunnis.\n- Ida-Viru maakonnas kilomeetritel 169--169,5 (Toila ristmik) toimub 30. septembrini Kõrve silla remont. Kehtestatud on kiirusepiirang 30 km/tunnis.\n- Harju maakonnas 11. kilomeetril (Lukoili tankla juures) toimub 31. augustini viadukti remont. Tallinnast väljuval sõidusuunal on üks sõidurada suletud. Teisel rajal on kiirusepiirang 30 km/tunnis.\n- Harju maakonnas kilomeetritel 50--57,4 (Paunküla--Ardu) toimub 25. augustini teepeenarde ehitus. Töötsoonis on kiirusepiirang 70 km/tunnis.\n- Jõgeva maakonnas kilomeetritel 125,5--132,2 (Mõhuküla--Annikvere) toimub 31. augustini teekatte ehitus (asfalteerimine). Kehtestatud on kiirusepiirang 70 ja 50 km/tunnis. Töötsoonis on kiirus piiratud 30 km/tunnis.\n- Tartu maakonnas kilomeetritel 169,2--171,2 (Käreveres) tehakse järgmise aasta 31. oktoobrini Kärevere uue silla mullatöid. Töötsoonis on kiirusepiirang kuni 30 km/tunnis.\n- Pärnu maakonnas kilomeetritel 142--144 (Uulus) toimub 31. septembrini teekatte ehitus (freesimine). Töötsoonis on kiirusepiirang 30km/tunnis.\n- Pärnu maakonnas kilomeetritel 61--61,6 (Rael) toimub 30. septembrini Rae silla remont. Liiklus on suunatud teisele sillale. Kiirust on piiratud 70; 50 ja 30 km/tunnis. Kehtestatud on ka 40tonnine tegeliku massi piirang.


Kas kodanikuühiskond lõhestab riiki? | Kaheksanda Mai Liikumine\nKas kodanikuühiskond lõhestab riiki?\t19. aprill 2007\n1.\tErik - 19. aprill 2007\nMina saan küll Kristiina Ojulandi murest aru. Eesti rahvas on nii väike ja habras, et me ei saa lihtsalt endale lubada killustatust ja vaadete paljusust, seda enam olukorras, kus meie idanaaber on jälle muutumas agressiivseks. Kodanikuühiskond on hea, aga ühtsus on praeguses olukorras vajalikum\n2.\tobjektiivsuse huvides - 19. aprill 2007\nVasakpoolsete lausrünnak Ojulandi vastu\nOtsa tegid lahti Sven Mikser, Katrin Saks ja Evelyn Sepp, jätkavad Postimees, Kaheksanda Mai Liikumine ja Rein Ruutsoo. Asja nimi on character assassination ehk siis katse mõjutada inimese mainet sel moel, et teised võtaksid tema suhtes negatiivse hoiaku – selle nimel tegeletakse sihiliku liialdamisega ning manipuleeritakse faktidega.\nSven Mikseri juhtimisel alustatud demagoogiline sõnadeväänamine, millest olen siin juba kirjutanud, kandus nüüd Postimehe veergudele, kus ilmusid Kai Kalamehe artikkel ja Urmas Nemvaltsi karikatuur, mis jätkasid liikumist sotside ja Mikseri vana võitluskaaslase Evelyn Seppa näidatud suunas.\nSelle peale meenus üks lõik hiljuti Delfi avaldatud Toomas Kümmeli artiklist. Tsiteerin: “See meenutab ühte anekdooti natsi-Saksamaa propagandapealiku Goebbelsi ja naiivsete Lääne ajakirjanike suhetest. 1930-ndate aastate keskel tapsid pruunsärklased Berliinis vana juudi naise päise päeva ajal. Lääne ajakirjanikud tegid sellest suure skandaali ja ujutasid propagabdateenistuse üle küsimustega. Selle peale teatas Goebbels: “Teie poolt nimetatud tänavat, kus justkui olevat tapetud keegi naisterahvas, ei ole Berliinis olemas!” Järgnevad kuud tõestasid Lääne ajakirjanikud visalt, et selline tänav siiski on Berliinis olemas.” Umbes nagu peaks Ojuland nüüd tõestama, et ta ei ole kaamel.\nKaheksanda Mai Liikumisele andis Ojuland muidugi ise kätte padruni sellega, et ta neid ETV õhtuses Foorumis üldse mainis. Aga see selleks. Nüüd on siis puhkenud M8 ajaveebis kõva pahameeletorm. Samas ilmus ka Rein Ruutsoo nägemus saates toimunust.\nRUUTSOO (kirjapilt muutmata): “Ojuland korrutas Foorumis, et juriidiliselt on meil väga tugev alus, et asi on poliitiline. Seda lauset, mida ma ootasin, ei järgnenud. Ojuland hakkas kohe erutatult seletama – vaadake mis toimub! Rääkis – oh õudust – et leidis ühe saidi ja hakkas rääkima “Kaheksanda Mai Liikumisest” ja üles, et “niisugused asjad ei tohiks sündida” ja “me ei tohi lõheneda” jne. Täiesti vihaselt!\nLiikumine, kodanike algatus, pole seega poliitikuile signaal, et peaks “mõtlema hakkama”, et dialoogi oleks vaja, vaid pigem arvatakse, et see tuleb korrale kutsuda. Kogu see jutt oli nii lapsik ja keelekaustus nii abitu, analüüsi asemel retoorika, et mind haaras tõeline hirm nende inimeste ees, kes juhivad riiki.”\nLisaks kurtis Ruutsoo, et “sotse – seda noor ja paljulubavat noormeest ja endist kaitseministrit, polnud” saates.\nMis seal Foorumis siis räägiti?\nSAATEJUHT: “Selge on see, et Venemaa kasutab väga oskuslikult seda ära ja tal on ikkagi väga pikaks ajaks nö. sõjanui olemas. Kristiina Ojuland, kas ja kuivõrd see meie suhtlust Venemaaga peaks muutma ja mis meie peaks tegema?”\nOJULAND: “Neid tahke on ju väga palju, mis ümbritsevad kogu selle pronkssõduri ümber üles tõusnud temaatikat. Ma pean silmas, et seda ei saa vaadata ainult kitsalt Eesti-Vene suhete raames. See läheb laiemalt välja rahvusvahelisele tasandile. Kasvõi sinna samasse Euroopa Nõukogu Parlamentaarsesse Assambleesse – ja ka mujale.\nJa see on tõesti väga tõsine väljakutse Eesti jaoks seista väärikalt ja kindlalt oma rahvuslike huvide eest. Ja ma arvan, et see on teatud mõttes meie siin viimases lähiajaloos… praegune hetk on nagu väga selgelt proovikiviks meile, et kas ja kuidas me sellest olukorrast välja tuleme.\nMe teame, et meil on õigus, aga me teame ka seda, et ajaloos ja elus juhtub asju, kus õigus alati ei pruugi jääda peale. Ja ma arvan, et praegusel hetkel me peame ühte asja kindlasti Eestis tegema. Ja see on see, et me peame kokku hoidma.\nKindlasti on Vene propagandasõja üks suuremaid eesmärke see sama lõhestamine, millest te rääkisite, meie oma ühiskonna lõhestamine, meie erakondade lõhestamine ja niisuguse vastandliku diskussiooni tekitamine meie rahva hulgas ka kõige nö. rohujuure lähedasemal tasandil.\nKui ma vaatan, missuguseid organisatsioone viimasel ajal on loodud, näiteks üks niisugune huvitav portaal on avatud: Kaheksanda Mai Liikumine. Väga lugupeetud inimesed kuuluvad sellesse liikumisse, seal on ka mõned minu head tuttavad. Ja see on kõik väga huvitav, kuidas ja mis moodi nemad seda pronkssõduri ümber toimuvat käsitlevad ja ka kirjeldavad ja edasi annavad.\nSee ongi see koht, mis paneb mind mõtlema, et me ei tohiks tegelikult niisuguseid asju lasta sündida. See peab olema väga selgelt – või see ongi selgelt – mõistetav: see on okupatsiooni sümbol.\nMe võime alati leida teistsuguseid argumente, et see on kellegi jaoks mälestusmärk ja mida tahes. Samas on ka väga selgelt valitsus öelnud: loomulikult me austame surnuid ja hukkunuid, aga neid saab austada ja mälestada kohas, sellises kohas, kus ei pea ilmtingimata punalippude all mingisugust jõudu demonstreerima.\nJa selle pika niisuguse seletuse või mõttelõnga kokkuvõtteks ikkagi minu hoiak on see, et me peame siin kokku hoidma, meil ei ole mõtet teha niisuguseid organisatsioone ja üritusi, et isekeskis seda vaidlust ja lõhet tekitada.”\nKogu saadet saab näha siit.\n3.\tJanek - 19. aprill 2007\nTeeme lühidalt, on autokraatlik ja demokraatlik lähenemine. Venemaal on esimene, aga meil teine. Pikemas perspektiivis on esimene riigile kahjulikum, nõrgem (diktatuurid) ja teine parem (poliitikute rotatsioon, artulused jne). Lühemas jällegi vastupidi — autokraat saab kiiremini korraldusi anda, ühendada jne.\nTuum: me ei saa tolereerida AUTOKRAATLIKU idanaabri poolt toetatud või soositud kodanikeühendusi, mille mõte ongi vaid meid lõhestada, sise- ja välispoliitiliselt hävitada. Oleks tegu DEMOKRAATLIKU riigiga, siis vot toleeriks isegi, sest teisel pool kerkiks ka esile vastupidise seisukohaga ühendusi.\nVäide, et venelased peavad ise looma oma kodanikeühendusi, siis on tegu täieliku blondismiga. Venemaal ei tee kodanikud enam kodanikeühendusi, sest seal ei eksisteeri kodanikuühiskonda (üksikuid erandeid pildil on veel Sõduriemade Komitee, aga seda summutatakse ka järjekindlalt). On vaid riiki juhtiv klikk ja tema marionetid (a la ÜV noorteühendused, “impeeriumimeelsed”).\n4.\tJanek - 19. aprill 2007\nVeel puust ja punaseks ette:\nKui üks pool mängib ebaausalt, siis kamaiidid on need, kes sellest hoolimata jätkavad ausalt (naiivsusest?). Aga vot, nii pole võimalik kamaiitidel võita.\n5.\tJanek - 19. aprill 2007\nAvage oma silmad!\n6.\tRudolf - 19. aprill 2007\nAsjal on ka täiesti praktiline külg. VF propaganda püüab näidata, et probleemid lähtuvad mitte rahvast vaid valitsusest. Et revisjonismi, fašismi jm. viljeleb valtsev klikk. Asi ei ole ka mitte 8 või 9. mais vaid II maailmasõja ja kõige sellest tuleneva erinevas tõlgendamises. Kui keegi veel ei ole aru saanud. Selles mõttes on Ojulandil õigus, et liikumist kasutakse ära. Liikumine viitab kodanikuühiskonnale ja Kremli kokad viitavad selle abil hoopis muudele teemadele, millest liikumine pole teadlik, ei oska seostada või üritab distansteeruda.\n7.\tanalyytik - 19. aprill 2007\nOJULAND: “…See peab olema väga selgelt – või see ongi selgelt – mõistetav: see on okupatsiooni sümbol….”\nNo mis sa kostad! Klassikaline “slip” Freudi järgi. Täiesti puhtakujuline case. Vaadake seda lõiku. Vaadake mitu korda. Ojuland TEADIS, et ta läheb välja demagoogia peale. Teadis – ainult et alateadlikult muidugi.\n…PEAB OLEMA… – see tähendab, et see PEAB niimoodi olema, kuna Partei on niimoodi otsustanud. Ta ütles selle välja. No ja siis tajus kuidagi, et see oli “slip” ja tõttas seda parandama. Räpakalt muidugi: …VÕI… Ja alles siis tuli see: …SEE ONGI JU SELGELT MÕISTETAV…\nSaate aru. Ta pidi seda justnagu kinnitama või nii. Ta TEADIS, et see on poliitiline otsus – mitte mingi objektiivne tõde – ja tema kui poliitiku ülesanne on see läbi suruda. Kõigi vahenditega.\n8.\tMirri - 19. aprill 2007\nNaiivsus on sõna, mis minu arvates iseloomustab eeskätt just kuju _teisaldajate mõttemaailma_. Poliitiline primitiivsus ja naiivsus! Võitu ei mingisugust, lärmi palju ja hulk solvatuid kogu maailmas. Ja Ojuland võiks omaltpoolt lõpetada Eesti elanikkonna lõhestamise. Sest venelased on siin ja jäävad siia. Ilma nendelt kuju teisaldamiseks nõusolekut saamata, on see teisaldamine selge poliitiline rumalus! Poliitikud ei tohi olla jonnakad lapsed, kes pisiasjades oma tahtmist peavad saama, maksku see mis makksab. Poliitik peab pikalt ette nägema oma teo tagajärgi.\n9.\tmr.Costello - 19. aprill 2007\nJanek, tore kui arvad, et ei peaks tolereerima idanaabri poolt toetatud kodanikeühendusi, mille mõte on […] jne\nAga sinu kurvastuseks pean ütlema, et Kaheksanda Mai Liikumise puhul on see eeldus vale. Ja valede eelduste pealt edasiste järelduste tegemine on juba mõttetu. Vähemalt nii mulle süsteemse käsitluse aluseid tutvustades kunagi õpetati…\n10.\tJanek - 19. aprill 2007\nVaat kes räägib… :)\n11.\tJanek - 19. aprill 2007\nAga jah, “meie” jaoks on see okupatsiooni sümbol. Analyytik siinsamas arvab nt teistmoodi. Ootan sissekannet teemal, mis tegelikult juhtus (nn “objektiivne ajalugu”). Kronoloogiliselt. Samuti ootan jätkuvalt Eesti fashismiilmingute hindamist kamaiitide poolt 5/10 palli süsteemis :)\nPS! Vaadake kui osavalt mr. Costello muutis mu tsitaati! Tegelik: “toetatud või soositud kodanikeühendusi”. Justkui viitaks ma ainult Kremli rahastet ühendustele!\n12.\tmr.Costello - 19. aprill 2007\nOeh, Janek. Kas sa oled Araterli vaim? ;)\nEt siis kõik oleks viimase pulgani selge – keegi müstiline “Kreml” pole meid minu teada ka moraalselt toetanud. Ja kui toetakski (ma küll ei tea mis kujul, hr. Putin mainiks meid Venemaa riigitelevisioonis nagu eile pr. Ojuland?), siis kas me saaksime midagi selle vastu ette võtta?\n13.\tDUHH - 19. aprill 2007\nJeekim küll, kas keegi tõesti on võimeline arvama, et 8.mai liikumist Venemaa toetab/mahitab/on algatanud?\nKus selliseid ajuoperatsioone tehakse?\nJaneki link andis hea idee:\nÜleskutse: talina lit$id – äkki hakkate Tõnismäel kliente lantima!?\nMa kah nimelt ei arva, et selline intriigipesa peaks kest linna asuma. Siis oleks hea Himkile viidata :-P\n14.\taraterl - 19. aprill 2007\nCostello, kas Sa oled ojulandi vaim. Plondivõitu paistad küll. Oraalse ekspressioonivõime kohta ei tea. Pole proovinud. Päris igat paska ei maksa ka suust välja ajada. See, et ma siin ei passi ei tähenda, et võib mingit kamaiitlikku pläma suust välja ajada.\nKui Sa nüüd siinsete kommentaarid ajaloost otsiksid, siis saad teada, et mina pigem välistan Venepoolse toetuse võimaluse teile. Kamaiitidel pole vene toetust vaja, sest nad ongi sellised. Kamaiitide müra najal, millest mõnel on ka pärast kahju, on võimalik suurepäraselt konstrueerida VF poolset propagandat ja kui vaja siis toimetada ka uus juunipööre. Sest pärast ütlevad nad nagunii, et see pole ikka see õige kommunism mida meie tahtsime aga me ei tea ei siis ega praegu mis see kommunism on sest me ei tea mida me üldse tahame. Noh, õiglust tahaks õudsalt.\n– kamaiidid süüdistavad Eesti Valitsust, et see PS-i äraviimisega “provotseerib” Venemaad\n– kamaiidid ise võimaldavad (provotseerivad) Venemaad lansseerida Eesti vastu uusi propagandarünnakuid\nKõikide riikide julgeolekuorganite jaoks on üks eriline rühm tegelasi: keda ei mahita ükski välisorgan ega mõjukas siseriiklane vaid kes täiesti omatahtsi, naiivsusest, rumalusest, ebareaalsest idealismist jne tingituna, justkui õilsa asja eest võideldes on riiklusele ja julgeolekule potentsiaalselt ohtlikud. Kamaiitide kohta on auga avatud selle kohta vastav deelo K-128B ja liikmete ning sümpatiseerijate kohta on avatud isikutoimikud. Loomulikult loovad sellised tegijad enda ümber kiirelt ka märtrioreooli ja nii tekibki isetoimiv halamootor.\n15.\taraterl - 19. aprill 2007\nSee, et Costello juba kümnendat kommentaari eitab venepoolset tuge jätab muidugi võimaluse ka natuke ortodokssemateks mõttemõlgutusteks.\n16.\tKluibert - 19. aprill 2007\nAraterlilt ja Janekilt väga toredad kommentaarid meie juunikommunistide kohta. Vägevad “demokraadid” enda arust. Nagu Delfist lugeda avatsevad tiblad juba dessandi siiapoole teha. Lõikavad kõrid nii 8.mai seltskonnal kui kahjuks ka süütutel inimestel, kes ei tavatse enda rinnal madu soojendada.\n17.\tMB - 20. aprill 2007\n“Kõikide riikide julgeolekuorganite jaoks on üks eriline rühm tegelasi: keda ei mahita ükski välisorgan ega mõjukas siseriiklane vaid kes täiesti omatahtsi, naiivsusest, rumalusest, ebareaalsest idealismist jne tingituna, justkui õilsa asja eest võideldes on riiklusele ja julgeolekule potentsiaalselt ohtlikud”\nKõlab nagu 80ndate lõpu KGB toimikust Muinsuskaitse Seltsi kohta. ;)\nLiikumised nagu 8ai ei kujuta ohtu mitte “riiklusele ja julgeolekule” (mis on sulaselge FUD, FUD ja veelkord FUD) vaid tõemonopolile.\nKardetakse mitte ohtu riiklusele (mis on propagandistlik ettekääne), vaid sellele, et inimesi äratatakse poliitilisest letargiast, mistõttu võivad nad arusaamisele jõuda, et mõned valitud poliitilised eesmärgid pole õiged ning kodanikuühiskonnas on lubatud ka vastu vaielda.\n18.\tmirri - 20. aprill 2007\nto Araterl. Hm. Kui mingile riigile on ohtlik tähelepanu pööramine sellele, kuhu võib minna fashistlik mõtteviis, siis on see riik kuritegelik. Ja 8. mai liikumine üritab just tähelepanu pöörata meie inimeste soovimatusele näha oma tegevuse (ideede) võimalikele tagajärgedele.\nKurb on muidugi see, et inimestes ei ole arutluskultuuri. Osatakse vaid eitada. Asjal oleks rohkem jumet, kui oponendid tõepoolest oponeeriksid . Teadusmaailmas kvalifitseerub oponendina ainult isik, kes on antud teemas pädev ja suudab aru saada, mida teine pool väidab. Kui kogu aur läheb algmõistete korduva tutvustamise peale, on asi narr. Tegelt tasub usaldada meist targemaid inimesi (professionaale). Poliitikateooria algmõisted on paika pandud ja arukas on neist lähtuda. No kujutage näiteks ette, kui matemaatilist analüüsi õppides hakkaks auditoorium kaagutama selle üle, mis on pidev funktsioon (mõiste mis pandi paika 19. sajandil). Sinna me jääksimegi, ja keegi ei saaks targemaks.\nJa veel see Vene kaardi alatine sissetoomine. See meenutab minu vanaisa kogemusi noore matemaatikaõpetajana aastast 1923 Võrumaalt. Ülesande tekst oli stiilis: “Piitre ja Jaan kaevasid kraavi. Piitre kaevas a meetrit tunnis ja Jaan b meetrit. Palju läks neil aega, et kaevata c meetrit kraavi.”\nVanaisa valis nimed Piitre ja Jaan kui sealkandis tihti esinevad nimed. Klassis oli vastuseks kisa, et Piitre ja ja Jaan lähevad varsti kaklema ja kraav jääb kaevamata. Minu vanaisa õppis sellest kohe, et kui tahad, et lapsed abstraktselt arutleda suudaksid tuleb neid võimalikest kohalikest interpretatsioonidest kaugel hoida.\nMatemaatikas saab seda teha. Poliitika on kahjuks eluteadus. Aga püüdkem ka siin targemaks saada ja mitte mõtelda Piitre ja Jaani kaklemisest.\n19.\tasd - 21. aprill 2007\nvälispoliitika vs. sisepoliitika\nrangelt pronkssõduri osas vaadatuna: praegusel hetkel ei ole enam oluline, mis sellise olukorra on tinginud (tahtlikud või tahtmatud provokaatorid, meedia võimendamine või mis iganes), lihtsalt asi jõudis mitte midagi tegemise peale selle punktini, kus ühte või teistpidi tuli asi ära otsustada.\nja see venelastelt nõusoleku saamise osa. ma ei saa kohe kuidagi jätta küsimata, et aga eestlastelt? mis eestlased siis ei kavatsegi siia jääda?\nvälispoliitiliselt oleks ilmselt kasulikum olnud suurema deklaratsiooniga/kuju tähenduse muutmisega/vms see monument kohale jätta, kuigi tahes-tahtmata jätaks see eestist väga nadi mulje. praegune äraviimine seab meid selle antifa värgi märklauaks.\nsisepoliitiliselt on asi ju palju konkreetsem. nii venelased kui suht üllatuslikult ka eestlased on üles ärritatud nagu kepiga herilasepesa torkides. monumenti liigutades sajab pask selga vähemuste ja kuju kohalejätmise pooldajate poolt, kohale jättes nii marurahvuslike kui ka vähem marurahvuslike eestlaste poolt pluss siis järgmiste valimiste osas potentsiaalsed komplikatsioonid.\ndisclaimer: rahvuseid palun jumala eest mitte nii sõnasõnaliselt võtta, see ei ole ju must ja valge maailm kus me elame. pealegi on see minu kui poliitikavõhiku arvamus monumendiasjast.


Politsei: Aeg on otsida korralikud rehvid ja broneerida vahetus - Läänlane.ee\nPolitsei: Aeg on otsida korralikud rehvid ja broneerida vahetus\nBy Ivar Soopan on 24. okt. 2017 Kommentaare pole\nIlmateenistus prognoosib sel nädalal miinuskraade ja lörtsi. Politsei soovitab aegsasti rehvivahetuseks valmistuda ja aja broneerida.\n“Esimene talvekuu koputab varsti uksele, püsivad miinuskraadid jõuavad ka kohe kohale. Seega peavad sõidukiomanikud üle vaatama, kas nende talverehvid on korralikud ja terved. Kui ei, siis tuleb soetada korralikud rehvid ning panna aeg vahetuseks,” ütles liiklusjärelvalvekeskuse patrulltalituse juht Henry Murumaa.\nMurumaa sõnul tulevad libedad teeolud pahatihti üllatusena. “Kui vahetasid sügisjope paksema vastu ja kasutad autos istmesoojendust või kirud selle puudumist, siis need kõik märgid viitavad sellele, et lörts ja jää jõuavad varsti teele,” lausus ta.\nRehvi ostes on tähtis selle kvaliteet ja selle tüüp. “Ostes peab jälgida, et rehvid ühtiksid sinu automargile tehase poolt kehtestatud nõuetega nagu kõrgus ja laius. Vale laiuse ja ebaõige kõrgusega rehv mõjutab sõiduki juhitavust,” rääkis politseinik.\nMurumaa ütles, et väga väheste õnnetuste puhul saab näpuga näidata kulunud või katkiste rehvide suunas ja öelda, et ainuüksi need põhjustasid kokkupõrke või teelt väljasõidu. “Tavaliselt on see mitme asja koosmõju. Näiteks ületatakse kiirust või sooritatakse ohtlikke ja ebavajalikke manöövreid. Kui siis läheb midagi nihu või tuleb äkitselt reageerida, ei pruugi kulunud rehv sind õigeaegselt aidata,” sõnas politseinik.\nMurumaa soovitab rehviostjal, kes ei tea, millist rehvi osta, pöörduda eksperdi poole. “Vale rehv on ohtlik nagu kulunud,” ütles ta.\nAlates 15. oktoobrist võib sõita talverehvidega. Nende kasutamine on kohustuslik 1. detsembrist 1. märtsini. Lamellrehvidega tohib sõita aastaringselt. Talverehvi jääksügavus peab olema vähemalt 3 millimeetrit.\nPolitsei- ja Piirivalveamet käivitas kevadel Eesti Rehviliiduga kampaania “Paigaldan korralikke rehve!” ning kutsub sellega ühinema töökodasid, kes paigaldavad sõidukitele korralikke rehve.\nPolitsei: Aeg on otsida korralikud rehvid ja broneerida vahetus added by Ivar Soopan on 24. okt. 2017


Suurendage liikme massaazitundi -\nSuurendage liikme massaazitundi, Johannes Letzmanni Tööle Ja 110. Sünniaastapäevale Pühendatud Meteoroloogia Konverents\nOtsene I. Edu ettevõtte juhitud kollegiaalsusele, st vastutuse jaotus tehtud otsuste eest. Kogu südamest! Mõningatel juhtudel toimuvad kohtumised mugavad topside või toolide majade katusel - lõdvestunud ja lõdvestunud atmosfäär on personali parim motivatsioon. Toolse - Ilmateade Junkers-ee-et-c.\nÕhtune grupp Hind: kuutasu on 24 euro Spordi tegevust viivad läbi liikumisravi spetsialistid ja võimlemisinstruktorid. Harjutused aitavad säilitada õiget rühti ja skeleti-lihassüsteemi tööd. Spetsialist viib läbi profülaktilise töö lampjalgsuse ning selgrookõverduse ennetamisel. Õhtune gruppHind: 45min 13 euro üks kord Tervisevõimlemine on mõeldud aktiivse elustiili ja hea tervise säilitamiseks vanemas eas. Kell ja kauemgi veel ehk seni, kuni võõrustav pererahvas lubab on gurmaanide rõõmuks avanemas hulganisti kodukohvikuid.\nBeseerullid ja seljanka, napoleoni kook ja suitsukana… menüüde mitmekesisust ja kohvikute arvu ei Suurendage liikme massaazitundi keegi ega miski! Julgelt osalema! Igas majapidamises on esemeid, mis on muutunud liigseks kodumasinatest mänguasjadenion jäänud suureks-väikeseks riietest jalanõudenion jäänud üle talvevarudest ehitusmaterjalideni või mida on piisavalt palju käsitööst taimedeni.\nIkka on nii, et mis ühel on üle, on teisel just puudu. Ülduhul toimub garaažimüük müüjate oma koduukse juures kell Erandkorras on müüjatele avatud ka Kangruvälja 4 koduõu.\nKell 20 algab Kangruvälja 4 koduõues hoovikontsert, kus esinejaks võrratu nooruke lauljanna Anett Tamm. Kontserdikülastajatele avatakse väravad kl Töötab kohvik! Leia endale huvipakkuvad müüjad üles! Kirjuta juurde müügikoht ja ligikaudne kaubavalik võib lisada ka pilte. Mida varem osalemisest teatad, seda suurem on võimalus leida oma väärt kraamile uus omanik. Londonis on värbaja, kes valib spetsialiste näiteks turundusteenuses kogu Euroopas.\nSamal ajal ei ole aeg otsingukriteerium: kui nüüd Google ei saa leida parem mees Nii et ettevõte ootab. Kui turul on viis inimest, siis Google ei võta ühte neist.\nEttevõte jätkab otsida ja leida täpselt, kes vajab. Uute töötajate vastuvõtmisel muu hulgas on nende võime töötada olemasoleva ärikultuuri tingimustes, eriti korteris organisatsiooniline struktuur ja kiiresti muutuvas keskkonnas.\nEdukas kandidaat peab olema talent, loovus ja passionism, et olla eetiline, avatud ja suutma muljet avaldada ja ilma äri ülikond. Kui me räägime arendajate positsiooni kandidaatidest suur tähtsus Neil on mõlemad tehnilised oskused teadmised programmeerimiskeelte ja arenduskeskkondade ja taotlejate üldise matemaatilise ettevalmistamise kohta. Ühe või teise programmeerimiskeele arenduskogemus on kandidatuuri kaalumisel eelis. Ettevõte otsib inimesi, kes suudavad meeskonnas edukalt töötada ja praeguseid ülesandeid lahendada, tõhusalt suhelda kolleegidega üle maailma.\nLisaks sellele, olenemata vaba ametikohtadest, et kandidaatnõuded, selle analüütilised võimed on ettevõtte jaoks väga olulised võime analüüsida ja süstematiseerida teavet, leida Suurendage liikme massaazitundi Kuidas liiklusuuringut suurendada mittestandardsed lahendusedsamuti juhtimisomadused.\nTuleb märkida, et Google'is puudub vanusepiirang kõigis töösuundades, see kõik sõltub vastavuse nõuetele positsiooni ja edu edusamme. Google'i positsioonid ise kui talentide tööandja. Püüdes meelitada talente, omab ettevõte kolledži üliõpilaste seas Google'i koodi Jam turniiri. Selles turniiril võistlevad programmeerijad mõnda aega ülesannete lahendamisel.\nKui ettevõte leiab õige kandidaadi, on värbaja seotud taotlejaga ja räägib vabade töökohtade kohta. Huvi kokkusattumus on määratud intervjuu. Sõltuvalt osakonnast, kus positsioon on avatud, suhtlevad hagejad asjaomaste spetsialistidega. Erinevalt enamikust teistest ettevõtetest, kus intervjuud on heade tasandite soovide juhtide juhid, on Google'i intervjuu peaaegu alati läbi kandidaadi tulevaste kolleegide.\nNäiteks leitakse uute toodete ja tehnoloogiate arenduskeskuse kandidaadid ettevõtte tehnilise personaliga - tarkvaraarenduse insenerid. Esimesed intervjuud võivad olla telefon, kuid võib-olla kutse ettevõtte kontorisse. Igaüks neist võtab tavaliselt 45 minutit. Sellised intervjuud on tehnilistele ametikohtadele standardsed, olenemata kandidaadi kvalifikatsioonitasemest. On oluline, et Google'is mitte ainult grupijuhid küsitlesid taotlejaid ja Peenise miir ettevõtte ametnik korraldab intervjuusid.\nPäris suur hulk Intervjuu taganeb ühe eesmärgi - selgitada kõik taotleja oskused. Igaüks, kes juhtis intervjuu kandidaadiga täidab Fisbeki vormi selle tulemustele: milliseid küsimusi küsiti, kuidas isik neile vastas, kandidaadi hindamine. Vormil on ka hinnang, kui palju inimene meeskonnale sobib, kas see langeb kokku isikuomadused Ettevõtte kultuuriga.\nVärbajad koguvad ja süstematiseerivad küsimustikud, soovituse tähed ja aruanded, mis muudavad töötajad, kes on intervjuu läbi viidud. Mõned erilised positsioonid võivad määrata otsustava kohtumise, näiteks - Londonis. Intervjuu nõuab keele tundmist, see on kandidaadi põhipädevus.\nSiis kogutakse nn töölevõtmise komiteed nendest kolleegidest, kes intervjuus ei osalenud. Töötajad loevad kolleege ja Eich kasutajad aitavad otsustada, et juhtide edasist töötada. Iga kandidaadi profiil tundub Larry leht, see on ta, kes võtab lõpliku otsuse rentimise kohta. Protsess on pikk, see võib kesta 4 kuud ja rohkem.\nTeisest küljest on ettevõttel võimalus koguda suurepärase meeskonna.\nDownload Johannes Letzmanni Tööle Ja Sünniaastapäevale Pühendatud Meteoroloogia Konverents\nKuid mitu aastat tagasi võttis Google koolitussüsteemi ratsionaliseerimise ja muutis stardi stiili enneolematu äritegevuse laiendamise tõttu kogu maailmas. Varem toimus potentsiaalsed Google töötajad intervjuud. Uus lähenemine Google'i rentimisele hõlmab nn reegel viis: see piirab selle konkreetse numbri kandidaadiga intervjuude arvu, ütleb Laszio poolel, inimressursside osakonna juht.\nEttevõte püüab ka põgeneda intervjuu kujul intellektuaalse mängu kujul, mida kasutatakse kandidaadi intellektuaalse potentsiaali väljaselgitamiseks.\nVarem, intervjuus võiks küsida küsimusi nagu "miks kanalisatsioon Luc ümmargune? Tunnustanud ülesande lahendus oli osa töötajate rentimise protsessist, mis aitas Google'is säilitada intellektuaalse erakorralise ettevõtte kujutist.\nKuid osa kandidaatidest nägi seda märki, et ettevõte on suletud ja ülbe.\nBoki sõnul tuli rentimissüsteemi muuta, sest nagu testid IQ taseme identifitseerimiseks, rõhutas ta kogumass ainult kandidaadid, kes suudavad hästi täita konkreetsed liigid testid.\nKülg väidab, et Google püüab ka töötajate loomuliku sooviga seista ennast sellisena palgata. Google'i eksperiment teostas tegevuste struktuuride muutusi, et töötajad tundsid enamasti väikeettevõtete liikmetega.\nJohannes Letzmanni Tööle Ja\nPüünised võivad ilmneda sellistes valdkondades nagu näiteks töö vastuvõtmine. Juhid tahavad sageli varjata neid, kes nende arvates on nendega sarnased. Seetõttu arendab Google kandidaatide jaoks toimiku, intervjuu käigus ja otsus palgata kooskõlastatakse rühmaga.\nGoogle pakub oma töötajatele võimaluse karjäärikasv See ei ole nii lihtne rakendada horisontaalse organisatsiooni struktuuri. Välju - töö uusi projekte teistes riikides, aastast kuni nelja aastani. Ka ettevõte hoolitseb oma töötajate pideva arengu eest, nii et on olemas sisemine haridussüsteem Nii professionaalsed kui ka juhtivad koolitused inseneride, müügiteenuste ja muude rajoonide jaoks. Inseneride integreerimine ja koolitus läbivad peamiselt mägi vaate California peakorteris ja Zürichis.\nInseneride arendamisel on üks väga huvitav lähenemine: need, kes tegid uus toodehoiab Techtalk. Nad tulevad, nad ütlevad, kuidas tehniline ülesanne lahendati. Google Suurendage liikme massaazitundi hoitakse Techtalks parimad ülikoolidnad ei tegele pidevalt programmeerimisega. Need insenerid, kes soovivad juhtideks saada, saavad õppida spetsiaalsest kursusest, läbisõit. Lisaks arendatakse ja kasutatakse aktiivselt mitmesuguseid veebiprogramme. Uute töötajate jaoks on loodud induktsioonikursus.\nMüügi töötajate jaoks on purjede akadeemia. Turundus - selle programmid. Nüüd arendatakse Google'i ülikooli. Loomulikult maksab ettevõte kvalifikatsioonide tõstmise kulud, spetsialiseeritud konverentside ja muu sarnase osalemine. Nii Google maksab töötajatele, et saada täiendavat haridust kuni eurot aastastingimusel et see on seotud tehtud töö ja üliõpilane sai head ja suurepärased hindamised. Koolitussüsteemi testitakse ka järk-järgult.\nSeoses ettevõtte kommunikatsioonisüsteemi, siis ettevõttel on ettevõttel intraneti territoriaalselt jaotatud äriühingu jaoks vajalikkõrgemate kolleegide uudiste ja video joonistega, kusjuures aruteludes osalemise võimalus.\nSamuti on teavet juhtimis- ja juhtimisomaduste arendamise kohta. Töötajad püüavad alati saavutada nõusolekut, arutame praeguseid probleeme koos. Mitteametlik atmosfäär aitab kaasa ideede kiirele vahetusele.\nSee on Google'i vaim - ärge kartke arutada teiste töötajatega probleeme. Ole googly - see tähendab alati päästeta ja mitte kunagi öelda: Suurendage liikme massaazitundi ei hooli, see pole minu äri. VC-kohtumised Larry, Sergei, Ericiga, Ericiga on Google'is kokku võetud, töö tulemused on kokku võetud plaanid arutatakse.\nSama saab vaadata kirje. Blogid viivad näiteks Euroopa asepresidendi ja Google HR-direktori. Ettevõte aktsepteerib tagasiside Ja kritiseerivad töötajate saidil, see on paranduste oluline ressurss.\nTemast saab juhi parem käsi ning ta peab olema kompetentne pehmetes oskustes. Ja kaitseliitlaste aktiivsel osavõtul tegid oma annetuse samba rajamiseks enam kui 12 inimest. EE andmetel langes Vabadussõjas ja suri Eesti poolel inimest, haavata sai 14neist invaliidistus. Paljudest Vabadussõjas osalenutest said ka kommunismiohvrid; nende nimed kantakse Kommunismiohvrite memoriaalile. Tähtajaline tööleping lõpeb sellisel juhul sündmuse saabumisega ehk asendatava saabumisega tööle TLS § 80 lg 1.\nSee tähendab seda, et kui tööle naaseb töötaja, Suurendage liikme massaazitundi Te asendate, siis lõpeb Teie tööleping n. Eraldi teavitust ega ülesütlemist lisaks pole tarvis. Kui juhendatavad on valitud ja valik kinnitatud, kuvatakse juhendaja tunnistuse eelvaade. Käesolevale tööle andis tõuke Algusest peale projektis osalenuna, pani see aluse minu sügavamale huvile talurahvaarhitektuuri. Ala on väheliigestatud reljeefiga, maapinna abs kõrgused on vahemikus 50,4—54,3 m.\nLõunapiiriks on kV elektriliin, gaasitrass ja sideliin ning Nõmme. Ahlsellin asiakkaana saat meiltä korkeatasoista teknistä tietämystä ja ajantasaista tietoa tekniikan kehityksestä juuri sinun toimialaltasi. Tarjoamme alan laajimman tuotevalikoiman yhdessä johtavien tavarantoimittajien kanssa.\nAitame leida õige tasakaalu tulemuslikkuse, kulude, paindlikkuse ja turvalisuse vahel. Pole oluline, kas teil on mõttes väiksem katsetus või suuremahuline transformatsioon. Pakume teile globaalset kogemust, ekspertiisi ja end tõestanud töömeetodeid, et seda tasakaalu leida. Loe lisaks. Digitaalsed töökoha teenused; Microsoft.\nMahla press ja purustaja kategoorias: Tööriistad, masinad, ehitus, Muud masinad ja seadmed eseme ID Hukkunuid elektriõnnetuste tagajärjel ei olnud. Perinteinen oppiminen ja hierarkkinen komentomalli ovat SoL:n konferenssin kokemuksien mukaan kuolemassa. Allkirja eraldi valida ei saa, sest see on seotud fotoga näiteks ei saa valida eraldi liiklusregistris olevat fotot ja PPA andmebaasis olevat allkirja või vastupidi.\nPea miseks Venemaa kasutatavaks vahendiks on autorite sõnul erinevatele riikidele julge olekudilemma tekitamine destabiliseerimise ja konfliktide õhuta-mise teel, mille lahendamiseks pakub Venemaa usinalt oma abi, pannes. Registreeritud kasutajad saavad postitada küsimusi teistele lugejatele ja vastata ise küsimustele.\nKoostöös Muraste kogukonnakeskusega pakub www. Registreerumine ja info: info lahetervis. Tunni toimumise aeg: Üks kord nädalas. Tundide käigus õpime lihtsamaid massaazivõtteid, teeme harjutusi lihaste tugevdamiseks ja beebi motoorse arengu toetamiseks. Beebivõimlemisse on oodatud beebid koos vanematega.\nKõigil on võimalus ka postitada tasuta kuulutusi. Höyry- ja kaasuturbiinilaitoksissa käytetään yleensä halkaisijaltaan pieniä ja pituu-deltaan suuria, nopeasti pyöriviä umpinapakoneita. Tällaiset generaattorit ovat yleen-sä kaksinapaisia, ja niitä käytetään voimalaitoksissa, joiden tehoalue on tyypillisesti Ja rahvas mäletab rõõmu, kui vabadus sai lõpuks me vaba riigi kuju. Oluliseks saavad väärtused, võimekus mõista kliendi ootusi ja oskus asetada enda roll tervikusse.\nMitu korda maailma mõjukaimaks personalijuhtimise mõtlejaks valitud Dave Ulrich soovitab unistuste tööandjaks pürgimise asemel olla tööandja neile, keda kliendid teie firmasse tööle valiksid. Eesti Teadusinfosüsteem koondab informatsiooni teadus- ja arendusasutuste, teadlaste, teadusprojektide ning erinevate teadustegevuste tulemuste kohta. Allinna Ülikoolis peeti Lisainfo telefonil: 96 E-R kell Individuaalõmblus naistele ja lastele, kodutekstiilid, konsultatsioon, parandustööd, väikepartiid.\nMosaiikkibetonisaunanlauteiden paikkaus ja timanttihionta. Mosaiikkibetoniportaikon paikkaukset ja timanttihionta. Sentnerikuja 5 Helsinki. Asunto Oy Mosaiikkibetoniportaikon paikkaukset ja timanttihionta. Aleksis Kiven katu Niittyläntie 5. Mosaiikkibetoni pintojen paikkaus ja timanttihionta.\nKas peenise suurus soltub kinga suurusest


Valitsuspööre paneb Indias raha voolama - Äripäev\n18. mai 2014, 09:21\nHarry Tuul, Romet Kreek 18. mai 2014, 09:21\nIndia aktsiaturg tõusis reedel ligi neli protsenti, sest usutakse, et peaministriks pürgiv Narenda Modi paneb majanduse hoogsalt kasvama.\nIndia aktsiad tegid reedel suurima tõusu alates 2009. aastast, tugevnes ka ruupia kurss dollari suhtes ja tõusid võlakirjade hinnad, kuna esialgsete valimistulemuste kohaselt juhib peamine opositsiooniline allianss, mis võib luua uue valitsuse.\nPäeva sees näitas aktsiaindeks S&P BSE Sensex korraks isegi 6,15% tõusu, kerkides rekordilise 25 375,63 punktile. Hiljem andis tõus veidi järele, aktsiad olid 3,6% plussis. India ruupia tugevnes USA dollari vastu 1%.\n"See on alles eelkava – tegelik film linastub järgmise kolme kuni viie aasta jooksul ja siin teenitakse palju raha," piltlikustas toimuvad Mumbais IIFL Wealth Managementi direktor Shishir Bajpai Bloombergile. "See on mitme aastase tsüklilise pullituru algus. Me suurendame oma rahapaigutustes aktsiate osakaalu."\nSuured lubadused veavad turgu üles\nInvestorite usk rajanebki suuresti BJP valimislubadustel. Nii plaanitakse näiteks rajada 100 uut linna ning ehitada kiirrongidele raudtee. Ka on valimislubadustes üleriigilise fiiberoptilise sidevõrgu rajamine. 63aastane Modi lubas töökohtade loomist ja puhast, efektiivset valitsust.\nAlates septembrist, kui ta partei valis võitlema peaministri koha eest, on Modi lennanud 300 000 kilomeetrit ja kõnelenud 457 valimisüritusel. See presidendivalimiste stiilis kampaania on murdnud tavapärast India valmisrutiini, kirjutas Reuters. Tema peamiseks vastaseks on 43aastane Rahul Gandhi Kongressiparteist. Erakond, mis viis küll India iseseisvuseni Suurbritannia alt, kuid mis on nüüd silmitsi läbi aegade halvimate valmistulemustega, kuna nende kahe aastane valitsemisega on saatnud korruptsioon ja halvenenud majandus.\n„Modi on väga populaarne, kuna paljud inimesed on väsinud sellest, mis toimus läinud 2-3 aastal, kui administratsioon ja valitsus võtsid koha tagaistmel,“ ütles Aberdeen Asset Managemeti Singapuris töötav fondijuht Adrian Lim. „Börsirallit veavad meelestatus ja ootus, et Modi võidab.“\nAnalüütikud ootavad kasvu jätku\nNii vedasidki tõusu pangaaktsiad, kuna investorid spekuleerisid, et kiirem majanduskasv viib paraneva krediidikvaliteedini. Elektrijaamade aktsiad tõusid panuse tõttu, et paranev infrastruktuur suurendab elektri tarbimist. India valitsuse kümneaastase võlakirja tootlus kahanes 0,09 protsendipunkti võrra, 8,70 protsendile.\nBloomberg tegi Indias 19 maaklerfirma ja varahaldusfirma seas küsitluse, mille tulemused avaldati 9. mail. Sellest selgus, et kui BJP ja tema liitlased saavad vähemalt 266 kohta parlamendis, jätkab aktsiaturu tõus.\nTänavu on India aktsiaturg tõusnud kokku 18 protsenti. See on viinud India aktsiaturu 12kuuks prognoositud ettevõtete kasumi alusel arvutatud India aktsiaturu hinna-kasumi suhte 15-le. Üle maailma arenevate turgude aktsiatest koosneva MSCI arenevate turgude indeks on palju odavam. Selle hinna-kasumi suhe on vaid 10,6.\nÜheksas voorus toimuvad valimised, mis algasid juba 7. aprillil, peavad selgitama välja 543 inimest, kes võtavad kohad sisse parlamendis. India valimiskomisjoni andmetel on keskmiselt valimistel osalemine rekordiline – 66,4% valijatest. 2009. aasta valimistel oli see 58% ja eelmine rekord pärineb 1984. aastast (64%).\nIndia aktsiaturuga on huvitavad lood. Kui vaadata sealses kohalikus rahas ehk ruupias aktsiaturu liikumist, siis püstitati seal värskelt kõigi aegade kõrgeim tase 25 375,63 punkti. Võrdluseks – indeksit hakati arvutama 1978-79, kui algväärtuseks oli 100 punkti. Kui vaadata indeksit europõhiselt, siis tipust on asi veel kaugel. Indeksi kõrgeim tase oli 2008. aasta algusepoole, järgmine kord jõuti tipu lähistele 2010-11 paiku. Praegu on indeks sellest veel küllalt kaugel, kuid mitte püüdmatult.\nKõige lihtsam on osta India suunalist börsil kaubeldavat fondiosakut (näiteks USA aktsiaturul sümbolitega INP, PIN või EPI. Need aktsiad on näiteks Swedbanki internetipangas börsil kaubeldavate fondide all valikus arenevad turud USD.\nVõib ka valida aktiivselt juhitud ehk börsil mitte olevat fondi. Kui olete kunagi paigutanud raha mõnda BRIC-fondi või investeerimishoiusesse, siis osa paigutatud rahast töötab juba Indias, mis on üheks neljast aktsiaturust, kuhu selle nimetuse all raha paigutati. USA aktsiaturul leiab ka üksikud India ettevõtted, kuid sellisel juhul on vaja minna rohkem süvitsi, uurides antud valdkondade eripärasid Indias või ekspordi korral nende eksporditurgude olukorda.\nMa investeerisin kunagi India suuruselt teise panga ICICI Banki aktsiasse, millega saab tehinguid teha USA aktsiaturul. Et see aktsia ei toonud oodatud tulemust, sai need müüdud. India puhul on garanteeritud, et kõik seal tegutsevad ettevõtted peavad maadlema tohutult vohava bürokraatiaga, logistiliste probleemidega ja ka elektrikatkestustega. Ehk suudab selles vallas midagi muuta nn Modinomics, kuigi reformide teostamise ja nende kiiruse suhtes olen ma India osas äärmiselt skeptiline. See aga ei tähenda, et sinna investeerides ei oleks võimalik raha teenida või kaotada.\nHindude uus valitseja tõstis kohaliku aktsiaturu taevasse\n20. May 2014, 13:47


Alla 2 aastased ei jonni? Yea right | Mammuvarbad\nAlla 2 aastased ei jonni? Yea right\n29/12/2014 / Kadi\nMul on siin mingi eriline eksemplar vist kodus, sest minu 10. kuu vanune laps küll jonnib. Kõige tavalisem põhjus selleks on see, et ta ei saa midagi, mida tema tahab. Näiteks täna sõin ma küpsist ja ta oli murdosa sekundiga muidugi platsil ja suu lahti nagu linnupojal, ja kuigi ma annan talle aeg-ajalt midagi meie toidust maitsta, siis küpsist nüüd küll mitte. Ja siis hakkas peale… Punnitas oma nuttu suurte pisaratega, viskas pikali maha ja lihtsalt karjus. Aeg ajalt piilus üles, et mis nägu ma teen ja äkki ma ikka annan talle nüüd selle küpsise. Ei andnud. Kisa valjenes. Ma oskasin selle peale ainult naerda ja tulin istusin oma küpsisega teise kohta. Ta muidugi ukerdas mulle järgi, viskas uuesti pikali ja karjus edasi. Ma oskasin ainult mõelda, et mis mõttes. Kust selline käitumine tuleb? Meie ju ei viska Andresega end kodus pikali ja ei karju, kui me ei saa midagi, mida me tahame. Pole ta ka mujal sellist olukorda näinud. Väga arusaamatu. Aga ma otsustasin seda ignoreerida. Viskasin küpsise nurka, panin youtubest Für Elise mängima, haarasin lapse sülle ja hakkasime tantsima. Kohe oli nägu naerul. Ehk ilmselgelt ei olnud tal kusagil valus, halb, paha. Helluse puudus ka mitte, sest ma olen temaga kogu aeg koos, ta on rinnalaps ja me saame piisavalt kudrutada.\nJa vahepeal ta siis lihtsalt käib ja kisabki, näiteks praegu, kuna ta ei ulata söögitooli rihma närima. Siis hakkab vihaselt punnitama ja kisama.\nMa ei julge niigi temaga enam väljas käia, nüüd veel eriti. Alles hiljuti istusime temaga kohvikus, andsin talle süüa, laud oli mänguasju täis, kõrval mängukaaslane ka ja tema hakkas karjuma. Või noh, jonnima. Sest tal ei olnud mitte midagi häda! Ja kui ma seda ka kõva häälega mainisin ja talle ütlesin, et mis sa virised, sul ei ole midagi viga, siis no te oleks pidanud ümberkaudsete inimeste pilke nägema. Nagu ma oleks kirvemõrvar. Üsna varsti ma korjasin asjad kokku ja läksin sealt minema. Suuresti selle pärast, et ma ei kannatanud enam ise seda kisa välja ning osalt ka selle pärast, et no mida kuradit te kõik vahite? Pole enne jonnivat last näinud? Ei, meil emadel ei ole mingeid supervõimeid. Kui nad ikka karjuda tahavad, nad teevad seda. Minu oma küll pelgalt peasilituse ja paari hea sõna peale seetõttu vait ei jää. Saage üle. Mina pean saama.\nMu kümne kuune kärbeskaalus ninjamagaja →\n10 thoughts on “Alla 2 aastased ei jonni? Yea right”\nSaara ka jonnib. Väljas olles pole nii väga tihti juhtunud ja enamus pahameeled väljenduvad kodus. Ma üritan olla kaastundlik ja temaga mitte pahandada vaid rahulikul toonil selgitada. Proovin tema tundeid peegeldada. Vahel muidugi libastun ka ja lähen närvi (eriti siis, kui mul uni on). Aga näiteks väljas olles ma proovin eriti rahulikult toimetada, sest muidu läheb hullemaks. Kui ma väljendan oma pahameelt, siis läheb laps rohkem endast välja. Ma tihti küsin ta käest, kas ta tahab seda või teist (ta oskab keelduda) ja olen märganud, et ta jonnib ikka väsimuse ajal. Seega, “sa oled vist väsinud, jah? ma teen veel selle asja ära ja siis lähme” kõlab mu suust avalikes kohtades tihti.\nKui laps hakkabki avalikus kohas jonnima, siis pead lihtsalt lahkuma ja ise seejuures rahulikuks jääma. Teised inimesed vaatavad pigem seda, kuidas lapsevanem oma lapse käitumisega toime tuleb, mitte lapse enda käitumist.\nMe käisime just Karliga spas ja õhtusöögi ajal kuulsime, kuidas last distiplineeriti ähvardusega õuest vits tuua (laps ei teinud midagi sellist, mis sellist pahameelt peaks esile kutsuma). Kuidas sina sellisesse vanemasse suhtuksid?\nNo kuna ma häält ei tõstnud, temaga ei riielnud ega karjunud vaid lihtsalt ütlesingi, et sul ei ole ju miskit häda, siis ma ei tea küll, mis moodi ma endale sellega niivõrd palju tähelepanu sain tõmmata. Ja ma selgitasin ka talle, et tema sõi juba ära, nüüd emme sööb ja siis läheme. Teda vähe huvitas.. Ja avalikes kohtades teised pigem ootavad, et sa sealt ruttu selle karjuva lapsega minekut teed, vaevalt kedagi huvitab kuidas sina või laps sealjuures käitub. Vähemalt need, kellel endal lapsi ei ole ning end selliste olukordadega samastada ei oska.\nTuttav tunne. Minu oma ka näitas juba enne aastaseks saamist iseloomu. Nüüd juba vähe mõistlikum. Jonnis lihtsalt varakult oma suured jonnid ära.. ma loodan.\nEriline eksemplar oleks pigem see laps kes tõesti ka enne 2 eluaastat ei jonni. Ma ei saa aru üldse kuskohast selline arusaam tulnud on, sest mina olin seda sama kuulnud ja no minu oma jonnis ikka küll! Hakkas ka peale mõned kuud enne kui aastaseks sai ja kestis selle ajani kuni teisest eluaastast mõni kuu puudu jäi. See oli hullumaja mis kisa ta tegi ja kui kergelt ta fustreerus! Tagantjärgi pean selle jonniperioodi põhjuseks seda, et ta ei saanud meist üldse aru ja meie temast, rääkima õppimisega laabus kõik ja nüüd on ta äärmiselt tubli. Jonnib ikka vahel kuid enam mitte nii kaua ja ei tule ka see jorin nii kergelt.\nSulle aga jaksu ja kannatliku närvi järgnevaks aastaks! 😀\nMe oskame ka jonnida. Mõnikord on see tüütu, mõnikord ahastav, aga enamus ajast lihtsalt nii naljakas… Tüdruk õpib oma tahtmist saama 😀\nMulle tundub, et mu üheaastane ei jonni… veel.\nPole ju ka ime, et laps jonnib või pahane on, kui näeb, et ema sööb midagi, ja lapsele ei anta. Eks meil ole ka muidugi sellist olukorda kodus, olen ka kohati päris usin kommi- ja küpsisesööja. Kui laps siis küsima tuleb, annan näiteks tükikese saia- või leivaviilust. Parem ikka kui küpsis.\nVahel mõtlen, et lapse kindel söömisrežiim võiks ju mind ka ohjes hoida.. noh, et sööksime mõlemad kindlatel kellaaegadel ja söögikordade vahel mitte… aga ei ta hoia. Eks siis lapse söömisharjumused ka natuke saavad rikutud… aga ikkagi leian, et kui ma tema “nina all” küpsist söön, ja kui ta küsima tuleb, siis peaksin talle midagi andma.\nTal oli endal samal hetkel hirsimõngel peos, ehk me sõime koos, aga eri asju. Küpsist nähes ta viskas mõngli lihtsalt suure kaarega põrandale, ehk ei toimi kahjuks meie puhul see trikk, et annan talle ka midagi. Teistel on tema arvates alati midagi paremat 😀\nAa, ok. Tjah, nii pole mul veel olnud. Saiatükk meeldib alati.\nVäljas söömas käies pole ka kisa olnud. Äkki mul on tõesti see mittejonniv eksemplar 🙂\nSiis on sul kohutavalt vedanud. Mul ta sünnist saati üsna iseloomuga tegelane olnud 😉


Kuduv koeraomanik: Motiveeriv Maks\nMeil on hetkel kodus tegija nimega "Motiveeriv Maks". Nimelt sai ema külapealt suure käntsaka maksa, millest osa läks inimeste lauale ja osa Rosinale. Mul oli ammu pandud järjehoidja ühele õpetusele, kuidas teha head koeramaiust. Aga proovimine oli jäänud laiskuse ja tooraine puudumise taha pidama, eriti laiskuse. Nüüd aga jooksis hiir magavale kassile suhu ehk maks tuli ise koju kätte.\nLõikusin maksa suuremateks tükkideks ja keetsin max 10 minutit. Väga pehmeks ei tohi, siis läheb jamaks. Seejärel tükeldasin sõrmeotsa suurusteks kuubikuteks ning panin ahjuplaadile kuivama (küpsetuspaber alla). Lasin ahjus pea tunni vast olla, ca 150C juures. Hoian külmikus, platskarbis ja kui jalutama lähme, pistan peotäie tasku. Mul tulid just sellised õiges konditsioonis tükid, et määri ega ole väga pehmed. Samas ka mitte nii kõvad, et söömine kaua aega võtaks. Rosin nimelt sööb üldiselt aeglaselt, seega pala peab olema pisikene ja maitsev, siis läheb kiiresti :)\nNüüd siis testime. Alguses olime ikka suht üksi jalutamas ja päris sellist reaalset olukorda, kus oleks hädasti tähelepanu inimesel vaja hoida, ei tekkinud. Aga alustuseks oli ka see hea. Kohe kui taskusse käsi läks, oli koer kohal :) Tegime kontaktiharjutust ikka põhjalikult ja kogu jalutuskäigu vältel. Ja niiviisi mitu hommikut enne kui tekkis reaalne olukord teise koera näol. Minul taskus "Motiveeriv Maks". Hämmastav, loom suunas kogu tähelepanu teiselt minule ja meil õnnestus niiviisi loomast mööduda nagu poleks teist koera olemas olnudki. Teisel hommikul kordus sama lugu JRTga. Ma olin nii uhke :)\nEks see trenn on nn vanal rasval ja Rosinale ei ole need harjutused võõrad aga pikem paus on olnud. Alguses kui Rosin siia tuli, siis teda teised koerad üldse ei huvitanud. Samuti töötas "siia" käsk nagu võluvits, loom oli kohal ja elevil. Eks elu läkski liiga mugavaks ja loom kippus pisut laiama. Omad vitsad ühesõnaga, ei saa end ikka nii lõdvaks lasta.\nAga maks on tänuväärne materjal. Kopsud vast toimivad ka aga hetkel pole teiste hõrgutistega veel proovinud. Jalutamised on lihtsad ja nauditavad :)


Nikon D5600 on kerge ja kompaktne peegelkaamera komplekt\nKerge ja kompaktne peegelkaamera komplekt\nNikon D5600 on kompaktne ja kergekaaluline (kere kaaluks on vaid 415g). Võimekas kaamera. Kaamerasse on sisse ehitatud Nikoni juhtmevaba tehnoloogia SnapBridge. Erinevalt tavalisest WiFi ühendusest toimib SnapBridge Bluetooth LE tehnoloogia abil ja see on energiasäästlik lahendus pildid kiiresti mobiiltelefoni laadida ning telefonis oleva rakenduse abil ka kaamerat eemalt juhtida.\nKaamera ühendamine nutitelefoniga on lihtne. Kui see on tehtud, on ühendus alati olemas. Kaamera saab fotosid Sinu nutiseadmega sünkroniseerida pildistamise ajal, asukohast olenemata, ilma et peaksid iga kord ühenduse looma. Kaamera sees on 24.2-megapiksline APS-C mõõdus DX CMOS sensor, mille tundlikkus ISO 100–25 600. Kaamera sarivõte on kuni 5 kaadrit/sek ja FullHD 1920 × 1080 50p videosalvestus.\nKaamera sobib nõudlikule fotograafiaharrastajale ja kodukasutajale, kes soovib saada paremat tulemust kui mobiiltelefoniga pildistades. Kaamera ehitus ja nupustik on disainitud nii, et oleks lihtne pildistada ja filmida. Igas suunas liikuv ja puutetundlik ekraan teeb kasutamise väga mugavaks.\nVaid augusti kuu jooksul on D5600 kaamera koos suure suumiulatusega 18-140mm objektiivil soodushind. Komplekti hind on hetkel 949 eurot.\nSoovitame kaamera ostjale juurde ka universaalset ja töökindlat statiivi Sirui, hinnaga 199.- eurot.\nEripakkumine, Fototehnika tutvustus\nKuidas pildistada asju lähedalt\nMilline objektiiv sobib portreeks ja lähivõtteks


Lobistidega suhtlemise hea tava | Korruptsioon\nValitsus kiitis 18.03.2021 heaks lobistidega suhtlemise hea tava. Nagu nimi ütleb, on tegemist hea tavaga, millega kujundatakse kultuuri ning luuakse eeskuju. Tava rikkumise eest ei ole sanktsioone ette nähtud, küll aga seab juhis vastutuse asutuse juhile tagada tava rakendamise ning järelevalvemeetmete toimimise oma asutuses.\nHea tava ei reguleeri riigikogu liikmete või kohalike omavalitsuste ametiisikute suhtlust lobistidega. Riigikogu liikmetele saab sellise normistiku luua riigikogu eestvedamisel. Hetkel kehtivad parlamendile korruptsioonivastase erikomisjoni poolsed soovitused riigikogu liikmetele huvirühmadega suhtlemiseks – seal on näiteks soovitus protokollida kohtumised huvirühmadega.\nEi, kuna tegemist ei ole lobitegevusega, vaid lepingu täitmist või muutmist puudutava küsimusega, näiteks selle muudatustega, mis fikseeritakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis riigihangete seaduses (vt § 123) ette nähtud raamistikus. Riigihangete kohta vaata ka siit. Lisaks vt/viide küs 5.\nMinistrid (ja nende nõunikud) on poliitikud täidesaatva võimu harus, mis tähendab, et kuigi hea tava normistik ei käsitle riigikogu ja volikogude liikmeid, pole riigi kõrgeima taseme poliitikud siit täielikult välja jäänud. Võimude lahususe põhimõttest tulenevalt saab valitsus kehtestada reeglid ainult täiesaatva riigivõimu asutustele. Riigikogu liikmetele on Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon välja töötanud soovitused riigikogu liikmetele huvirühmadega suhtlemiseks – seal on näiteks soovitus protokollida kohtumised huvirühmadega.


Terevisiooni saatejuht Erle Loonurm: „Usun, et ise peab märku andma, mida teha tahad. Keegi teine sinu mõtteid ei loe.“\nHelle Rudi, 23. september 2020\nErle (33) meediakarjäär kasvas välja ühest eksistentsiaalsest kriisist, mis naise viis aastat tagasi suvise ängi eest raadiomajja praktikale ajas. Plaani pikalt paigale jääda siiski ei olnud. Veel vähem oskas ta unistada raadio- või teletööst.\nNii lendaski Erle praktika lõppedes tagasi Prantsusmaale, kuhu kolis pärast keskkooli lõpetamist teatriteadust õppima. Esmalt Belgia piiri lähedale Lille’i, sealt edasi Pariisi. «See nüüd kõlab natuke üleolevalt, aga mul oli tunne, et palju neid teatrikriitikuid Eestis aastas ikka vaja läheb. Mina muud väljundit noore inimesena ei näinud. Mõtlesin, et kui õpin teatriteadust, siis vähemalt välismaal. Saan juurde kultuuriruumi ja keele. Nagu investeering tulevikku,» meenutab ta.\nErle oli Eestist ära kaheksa aastat. «Kui lähed pikaks ajaks välismaale, ei ole see kunagi süütu minek. Järelikult on endas midagi, mida pead ületama. Keskkonnavahetus on alati hea võimalus mingisuguseid puntraid lahti harutada,» tõdeb ta. Mugavustsoonist eemalolek on enamasti tugev suhtluskool, nii ka Erle jaoks. Piltlikult öeldes käis naine enne mööda seinaääri, kuid välismaal nurka konutama jääda ei saa. Kedagi ei huvita, kes sa oled või mida tahad. Rääkimata sellest, et võimalusi hõbekandikul ette kantaks. «Eestlase talupoja mentaliteet võõrsil ei tööta, et «töö räägib enda eest». Kui kaks inimest on kõrvuti ja üks teeb isegi veidi kehvemalt tööd, valitakse see, kes suhtleb paremini,» toob ta näite.\nLisaks tekib ruttu teadmine, mida tähendab see, kui üritad kuuluda kuhugi, aga pole päriselt sees. «Kui vaatan Eestis vähemusrahvuste või mujalt tulnute olukorda, siis põhimõtteliselt olen selles olukorras olnud,» jätkab ta. Kuigi Euroopast pärit, oli Erle ikkagi immigrant. Isegi kui kohe ei pruukinud sellest aru saada, siis märkamata ka ei jäänud. «Sain kõnekeele hästi selgeks. Kõige suurem kompliment oli, kui pakuti, et olen Šveitsi prantslane. Stiilis, et «midagi nagu on, aga mis, seda ei saa aru»,» naerab ta.\nOmamoodi sürreaalne pilt meenub Erlele, kui ta toonase parima sõbrannaga töölt koju sõitis. «Sõbranna vanemad kolisid Malist Prantsusmaale. Töötasime koos teatrigarderoobis ja rebisime pileteid. Tookord vaatasin pimedast metrooaknast meie peegeldust. Mõlemal punased talvemantlid – tema süsimust ja mina oma valge naha ning punase peaga seal kõrval. Poleks kunagi uskunud, et eestlasena olen samas seisus tüdrukuga, kes on Malist pärit ja õpib advokaadiks. Tunne, et oled mujalt, paneb Eesti elu teisiti vaatama.»\nEhkki elu Pariisis polnud ainult kergel sammul mööda tänavaid ringi kulgemine, ei jõua Erle õnne ära tänada, et saatus ta sinna juhatas. «Olin tubli ja töökas, aga elurõõmu õppisin Prantsusmaal,» tõdeb ta. Kirjeldus 12ruutmeetrisest toast Montmartre’i tupiktänaval, kus hommikuti ei ärata liiklusmüra, vaid linnulaul, kõlab lausa idülliliselt. «Kui seda kõike tahad ja teed vabatahtlikult, ongi imeline. Oled ise valinud selle ja tingimustega ei ole kunagi probleemi,» lisab ta.\nPole lihtsa variandi poolt\nIseenesest oleks võinud Erle Pariisi pikemaks jääda. «Olin sellele võimalusele avatud, kuid Prantsusmaal on väga tugev klassiühiskond. Midagi oleks alati jäänud kättesaamatuks.» Sein tuli ette ja targem oli koju naasta.\nKohaliku eluga aklimatiseerumiseks hakkas Erle eestlasele omaselt end surnuks töötama. Lisaks täiskohale ERRi raadiouudistes oli osalise koormusega Prantsuse Instituudi hingekirjas. Vaid poole aastaga kasvas kõik üle pea. «Minu jaoks oli see kindlasti mingisugune väljapääs, sest tagasi tulla on keeruline. Põhimõtteliselt alustad nullist elu ja suhete üles ehitamist,» möönab ta. Pidevalt rakkes olles tunned alateadlikult, nagu oleks ennast lõpuks sisse töötanud või imbunud. «Olen teisteltki kuulnud, et kohanemiseks läheb umbes poolteist aastat,» lohutab ta saatusekaaslasi.\nKeeleoskust ja kogemuste pagasit arvestades hämmeldus üksjagu ERRi kolleege, kui Erle ei kandideerinudki Brüsselisse korrespondendiks. «Kindlasti oleks see olnud lihtne variant,» näeb temagi seda loogikat. Maja pealt uuriti korduvalt, kas avaldus on ikka esitatud. Ent Eestisse tagasi tulemine oli põhimõtteline otsus. «Ei taha enam nullist alustada,» mainib ta.\nELURÕÕM PRANTSUSMAALT: Vabastavalt mõjus Erlele prantslaste enesekindlus. «Kõlab klišeena, aga mis puudutab mentaliteeti, siis Prantsusmaa on vabaduse sümbol. Mulle meeldib, et seal ei olda nii konservatiivsed kui põhjamaades.» (Kairit Leibold / ERR)\nVõitluskaaslased ja liitlassuhted\nPraeguse töökoha kirjeldamiseks puistab Erle vasakule ja paremale sõjaterminoloogiat, ise muigega pead vangutades. «Minu jaoks oli algul hästi võõras, kui keegi ütles: «See on minu vana võitluskaaslane.» Mis mõttes? Kellega sa siin majas võitled? Käid ju nagu tööl,» naerab ta. Nüüd kasutab ta ise kolleegide iseloomustamiseks väljendit «liitlassuhted terveks eluks». «Olen siit saanud sõbrad, kes on elu lõpuni sõbrad,» seletab ta mõiste lahti.\nTeooria on selles, et kuigi otsest vaenlast ei ole ja iga päev lahingus ei käida, maalib militaarne sõnavara kõige selgema pildi elust suures uudiste toimetuses. Iga saade on puhas meeskonnatöö tulemus ja omade eest ollakse väljas n-ö viimse veretilgani. Missioon ja vastutus on valgusaastate kaugusel sellest, et kella kukkudes ka pastakas käest kukub. «Kui päevatoimetaja peab «Päevakaja» või mõne muu saate täis saama, siis nuiad allikalt nii kaua intervjuud kui vaja. Ei taha toimetajat alt vedada.»\nVaikselt, kuid mitte märkamatult on Erle raadiouudiste kõrval kätt proovinud ka mujal ERRis. «Uudiste töö on väga äge, aga see on veel ägedam, kui vahelduseks midagi muud juurde teha.» Kaastööd on naine teinud ETV saatesse «Välisilm», Klassikaraadiosse, lisaks uudiste lugemine «Terevisioonis». «Usun, et ise peab märku andma, mida teha tahad. Keegi teine sinu mõtteid ei loe,» leiab ta. Ent möönab samas, et pidevalt ise initsiatiivi üles näidata on väsitav.\nSeetõttu tuli toreda üllatusena talvine pakkumine «Vikerhommikut» juhtima hakata – ise ei pidanudki viisakalt uksele koputama. «Täiesti krampis olin. Ei saanud aru, kellega räägin. Öeldi, et räägi kuulajaga, aga ma ei näe ju kedagi,» naerab saatejuht esimesele saatele tagasi mõeldes. Kõik laabus muidugi, sest kõrval oli vana rahuna kolleeg Kadri Põlendik. «See on täiesti erinev tunne, kui pead ise teksti andma, mitte paberilt maha lugema. Ligi nelja aasta jooksul polnud ma varem midagi sellist kogenud.»\nVeel kord külma vette\nKülma vette tuli viskuda ka «Terevisiooni» tarbeks, kui Katrin Viirpalu sügisel kuuks saatejuhtimisest kõrvale jäi, sest murdis vahetult enne hooaega jalaluu. Ühel reede hommikul seisiski Erle Pirita TOPi juures, kus asub Tallinna taliujumiskeskus. «Arvan, et Owe (Petersell) on selle taga. Kuigi ma ei tea,» muigab saatejuht. Paar päeva varem tuli toimetuselt kõne, et saateks tuleb ujumisriided kaasa võtta. Pikemat arutelu ei järgnenud ja polnudki rohkem midagi öelda, sest Erle on kogenud hüljes. «Minu jaoks oli see vesi soe,» naerab ta.\nKokkuvõttes olid kehvad tingimused nii talisupluse kui ka hea televisiooni jaoks – midagi ekstreemset ei sündinud. Ühe kõne tegi Erle enne seda hommikut siiski. Õhtul uuris stilistilt, kas garderoobis ei leidu juhuslikult telekõlbulikku hommikumantlit. Leidus ja Erle võis oma lillelise seekord koju nagisse jätta.\n«Koidu ja Hämariku suhtel on oma romantiline väärtus.»\n«Puudega lapse kõrval ei tohi unustada iseennast.»\nÄrivaistuga Andres leidis üliägeda idee\nMoodne kott käevangu\nOn aeg kalmistu korrastamiseks\nKatrin, kes oskab taro keelt\nErle jõudis tele- ja raadiotööni suure ringiga\nTäidetud pasta-torud maitsevad imeliselt\nKöögis lõhnab kõrvitsa järele\nHoroskoop 23.−29. september


EPJ - Bioturvalisuse programm piimaveisekarjas, 2. osa - märts 2009\nBioturvalisuse programm piimaveisekarjas, 2. osa - märts 2009\nBIOTURVALISUSE PROGRAMM PIIMAVEISEKARJAS 2.OSA\nTel: 731 3728\nTel: 731 3244\nBioturvalisuse plaani koostamine\nBioturvalisuse programmi koostamine ja elluviimine eeldab pidevat koostööd farmeri ja loomaarsti või nõustaja vahel. Esiteks tuleb välja selgitada oma karja tervise staatus (millised nakkused karjas esinevad), seejärel otsustada, milline on aktsepteeritav bioturvalisuse tase (määratletakse tase skaalal: hoian oma karja suletuna ... ei võta midagi ette nakkuste karja toomise vältimiseks), mille järgselt on võimalik leida riskifaktorid antud karja jaoks. Koostatakse kirjalik plaan, mis oleks vastuvõetav loomapidajale ja vastaks püstitatud eesmärkidele. Lähtutakse põhiküsimusest: milliseid haigusi ma peaksin vältima? Sellega kehtestuvad automaatselt nõuded sissetoodavatele loomadele ja on võimalik koostada nimekiri haigustest, mille suhtes karja juurdetoodavaid loomi tuleb uurida. Üle tuleb vaadata ka kõik teised ohu allikad, mille kaudu võib osutuda võimalikuks nakkuse karja toomine (transpordivahendid, söödad, joogivesi jne).\nUute loomade karja juurde toomine (ostmine)\nKuna kõige suuremaks nakkusohu allikaks loomale on alati teine loom, siis on olulisim bioturvalisuse programmis pöörata tähelepanu loomade karja toomisele (ostmisele). Alati tekib küsimus, millisest karjast loomi osta. Tavaliselt ei osteta ju loomi karjadest, kus on halvema geneetilise väärtusega loomad. Miks peaks siis ostma loomi, kelle tervisestaatus on halvem kui oma karjal? Kõige ebasoovitavam on osta loomi mitmest teadmata tervisestaatusega karjast läbi vahendajate, samuti loomaoksjonitelt, mis on suurepäraseks keskkonnaks nakkuste vahetamiseks kokku toodud loomade vahel. Loomade valimiseks ja ostmiseks peaks varuma piisavalt aega. Nn kiirostud kätkevad endas alati suurt terviseriski karjale. Peab lähtuma põhimõttest, et ostja dikteerib tingimused, seega võib nõuda täiendavaid uuringuid. Lisaks kohustuslikele uuringutele soovitame omalt poolt pöörata tähelepanu järgmistele haigustele: veiste viirusdiarröa, nakkav rinotrahheiit, paratuberkuloos, neosporoos, leptospiroos, pügaraig, nakkusliku mastiidi tekitajad (Streptococcus agalactia, Staphylococcus aureus) ning salmonelloos. Tegu on haigustega, mille suhtes jääb kari sageli püsivalt nakatunuks ja mille tõrje on seotud väga suurte kuludega. Oluline on ka teada, milliste haiguste vastu on karja vaktsineeritud, et oleks võimalik eristada loomulikku nakkuse läbipõdemist vaktsiini tekitatud immuunsusest.\nLoomade transportimisel on parim, kui ostjal on oma transpordivahendi kasutamise võimalus, selle puudumisel peab olema kindel, et veok on eelnevalt puhastatud ja desinfitseeritud. Loomade kohalejõudmisel tuleks nad paigutada 30 päevaks karantiini, mille jooksul avalduvad tavaliselt lühikese peiteperioodiga haigused, kahtluste korral saab siis teha veel täiendavaid uuringuid. Hea aeg on see ka vaktsineerimiste ja parasiiditõrje jaoks.\nRääkides loomade importimisest teistest riikidest (sh Euroopa Liidu liikmesriigid) tuleb enne ostu tegemist välja selgitada (koos oma loomaarstiga), milline on haigustealane olukord riigis, kust loomi soovitakse osta. Ostes loomi Euroopa Liidu riikidest, tuleb pidada meeles, et riiklikult ja EL-i tasandil kehtestatud kauplemise reeglid ei taga kõikide ohtlike nakkuste maaletoomise vältimist (sh ka mitmed nn seadusandlusega reguleeritud taudid). Omanik (ostja) peab ise nõudma müüjalt garantiisid loomade tervise suhtes.\nNakkused, mille suhtes peaks Lääne-Euroopast ostetavate loomade puhul küsima (olenemata riiklikest regulatsioonidest) loomade müüjalt täiendavaid garantiisid, on:\nLeptospiroos (eriti serotüüp L. hardjo, mida seni Eestis ei ole tuvastatud)\nKampülobakterioos (Campylobacter fetus)\nVeiste viirusdiarröa viirus\nMäletsejaliste katarraalne palavik (sinikeel e. bluetongue)\nTeatud puhkudel ka:\nSiintoodud nimekiri ei ole kindlasti lõplik ja absoluutne. Nagu eelpool öeldud, peab iga loomapidaja ise selgeks tegema enesele soovitava bioturvalisuse taseme ja haigusetekitajate loetelu, mida soovitakse vältida. Sellest tulenevalt võib see loetelu kas pikeneda või lüheneda.\nLisagarantiid võivad tähendada karja tervise staatuse tõestamist ja/või loomade staatuse kinnitamist uurimiste teel või ka täiendavate vaktsineerimiste või ravimenetluste läbiviimist ostetavatel loomadel.\nBioturvalisuse programm on kui kindlustuspoliis loomade tervise ja tootlikkuse tagamiseks. Nakkushaiguste tõrjumine on väga kulukas seetõttu, et haiguse tõrjumine toimub valdavalt karja, mitte üksiklooma tasandil, seega on parem mõelda ennetavalt kui hiljem tagajärgi likvideerida. Siinjuures ei ole olemas ühtset bioturvalisuse programmi, mis sobiks kõikidele karjadele, vaid see on iga karja iseärasusi ja eesmärki arvestav ja spetsiaalselt antud karjale koostatav tegevuskava.\nViimati uuendatud 13.02.2014