Kipper.ee • Vaata teemat - Jahid ja kaatrid jõuavad keskklassi käeulatusse...\nJahid ja kaatrid jõuavad keskklassi käeulatusse...\nTeema pealkiri: Jahid ja kaatrid jõuavad keskklassi käeulatusse...\nPostitatud: Reede, 27 Juun 2014 08:02\n...selline pealkiri siis Postimehes\nÜks väidab, et paari tuhande eest saab jahi, mida natuke nokitsedes täiesti merekõlbulikuks saab teha, teine jälle, et alla 20000 nagu ei saagi midagi, mis usaldusväärselt vee peal püsiks...\nVaatepunkt sõltub nähtavasti veidi ka varanduslikust järjest- pealt sajatuhandese kaatri omanik vaatab samamoodi viietuhandese omanikule ülevalt alla, nagu X 5-e- mees sapakamehele\nTegelikkuses saab vist sõita mõlemaga, iseasi kui mugavalt ja turvaliselt.\nMind huvitaks eelkõige, mis on Eestis keskklass ja millal see tekkis ? Ja kuidas ta nüüd siis äkki saab endale lubada ühte või teist?\nTeema pealkiri: Re: Jahid ja kaatrid jõuavad keskklassi käeulatusse...\nPostitatud: Reede, 27 Juun 2014 08:31\nRahvusvahelise laialtlevinud definitsiooni järgi on keskklass see seltskond, kellel on regulaarne sissetulek, millest jääb pärast vältimatute toidu- ja eluasemekulude katmist vähemalt kolmandik alles, mida nad saavad oma äranägemise järgi kasutada. Näiteks kinos käia või või auto liisida või teleka osta või lapse trenni panna või soojamaareisile minna vms. Ma ei oska nende inimeste arvu Eestis väga täpselt hinnata, aga neid on kindlasti kümnetes tuhandetes, kui mitte rohkem. Ma ütleks niimoodi, et iga inimene, kes on võimeline poest uue auto ostma või liisima, on potentsiaalselt suuteline endale soovi korral ka veesõiduki soetama.\nPostitatud: Reede, 27 Juun 2014 08:41\nMa arvan, et laste üleskasvatamine läheb ka ikka esmavajaduste hulka ja eks selle pärast ongi nii, et ka Skandinaavias kallist paati alla 40 aastne inimene endale üldiselt lubada ei saa. Suhteliselt harvade eranditega. Kogemuslik tähelepanek. Teine tähelepanek on ka see, et kalli paadi skandinaavlasest ostja räägib väga tihti ka sellest, et tal sai eluasemelaen hiljuti ühele poole.\nPostitatud: Reede, 27 Juun 2014 11:30\nLaste üleskasvatamine läheb esmavajaduste hulka selles tähenduses, et lapsel peab ka olema söök laual ja katus pea kohal. See, et lapsele saab ka jalgratta osta ja ta klaveritundi panna, ongi keskklassi pere tunnus.\nPostitatud: Reede, 27 Juun 2014 11:41\nJah täiesti nõus. Meil on kohati mõiste "inimväärne elu" saavutamas mingeid seebiooperlikke või ulmelisi kriteeriume. Ma pidasingi silmas et lastel kõht täis, uni hea ja kooliskäimine võimalik.\nPostitatud: Laupäev, 28 Juun 2014 00:30\nKüsimus ei ole niivõrd paadi ostmises, need ei maksa suurt midagi, kuivõrd ajas, mida inimestel on paadiga sõitmisele/tegelemisele kulutada. Keskklassil on kellast kellani töö ning suvepuhkus niigi napp.\nPostitatud: Laupäev, 28 Juun 2014 06:56\nTeleka ostmine on praeguses maailmas üks huvitav asi ehk hea näide sellest kuipalju ON elu paremaks läinud.\nKorraliku teleka saab tänapäeval kolmandiku või viiendiku kuupalga eest.\nPaned teleka nurka ja unustad ära,et üldse ostnud oled.\nVeel 80-tel aastatel maksis värvitelekas 6-7 KUUPALKA. Ja siis kukkusid seda remontima.Kaks korda kuus polnud ka mingi ime.Ime oli see kui mõni kuu remontima ei pidanud.\nHea telekaparandaja oli peres sama hinnatud kui Žiguli teeninduse remondiluksepp.\nPostitatud: Laupäev, 28 Juun 2014 09:18\nVaieldamatult on asjad muutunud kättesaadavamaks võrreldes nii nüüdse vabariigi algusaegadega kui nõuka-ajaga. Telekas maksis 80-ndatel 700 rubla, hea palk oli pealt kahesaja, päris hea juba kolmsada ja rohkem. Sellest veel enam teenisid maaparandajad, kangelaskombainerid ja direktorid\nAuto oli paljudele kättesaamatu nii hinnalt kui defitsiitsuselt- uue auto saamine sõltus eelkõige sellest, kuidas jaotuskava sinuni jõudis ja palju asutusele autosid eraldati. Alternatiiviks oli auto osta Leningradi mustalt turult või muudest sarnastest kohtadest pea poole kallimalt.\nTänapäeval vist ei kujuta ette, et ostate pärast edutut paari- kolme aastast järjekorras seismist oma Hyundai Getzi 20000 €-ga\nSamamoodi käis palju muu ostmine- autorehvid, need samad telekad, külmkapid jne.\nJa suhtes palgaga olid need asjad ikkagi kirved...\nSeda enam paneb imestama , et leidub tolle aja taganutjaid. Mõnes mõttes mõistetav. Lihttöö tegija sai enamasti rohkem palka kui jurist, notar, õpetaja... Lüpsjale anti kohemaid korter nagu ka Lasnamäele kolinud suure kodumaa lööktöölisele.\nOma peaga väga palju mõtlema ei pidanud ja kindlustunne oli olemas ka kõige nõdrematel. Mis siis et keegi teine nende kindlustunde välja teenis.\nPaat Progress maksis minu teada 550 rubla. Võrreldes "Raduga" värvitelekaga üpris õiglane hind. Tänapeval paari kuupalgaga alumiiniupaati ei osta. Kui siis mõne kergema ja mitte just päris mootorpaadi. Aga suhe on ikkagi midagi sinnapoole. Nelja keskmise eest peaks juba midagi saama.\nTolle aja ühiskonnaklasse ja kihte ei viitsi vaagima hakatagi. Neid nagu ei pidanukski toona olema, aga ikka olid. Võrdsed ja veel võrdsemad, nagu mäletame.\nVabariigi uue tulemisega keskklassi ei tekkinud- olid need, kel hästi läks ja need, kes ellu püüdsid jääda.\nPraegu on see minu arvates selles mõttes olemas, et tõepoolest leidub inimesi, kes töö kõrvalt suudavad endale uue kaatri osta, seda pidada ja vahel ka kasutada. Aga mingist kolmandikust ülejäävast palgast võib vist väheste puhul kõnelda.\nEi ole suurem asi ühiskonnateadlane, aga kas meie n.ö. ülemine keskklass pole mitte "vanade riikide" alumisega ühel pulgal? Kui sedagi. Nii nagu meie ülirikkad on võrreldes muu maailma ülirikastega "poisikesed", on ka meie keskklass suht kidur\n250000- 1000000 $ vist oli see kriteerium, mida üks korralik USA ülemise keskklassi leibkond peaks aastas teenima? Mõni targem ehk oskab kosta.\nPostitatud: Laupäev, 28 Juun 2014 09:39\nUSA-ga puudub kogemus, aga ca 100 000 (bruto) või isegi vähem teenib lääne euroopa keskklassi pere aastas.


Soome ja Eesti, piinlikuse õppetunnid | Discordia: Pronto\nSoome ja Eesti, piinlikuse õppetunnid\nSep 5, 2008 Posted by admin Kategooria puudub 0 comments\nEestlastel on soomlastelt palju õppida, rohkemgi kui meile meeldiks. Osadest asjadest on ajakirjanduses räägitud, osadest mõista antud ja osadest sujuvalt kõrvale hiilitud. Ometigi kõige tähtsamat asja pole poole sõnagagi mainitud: nimelt oskust oma peaga mõelda.\nKui Euroopa Liidu sõjalise komitee esimees kindral Henri Bentégeat ütles, et Euroopa mõistab Eesti karme sõnavõtte meie geograafilise asukoha ja ajaloo pärast, siis ei tähendanud see kaugeltki seda, et Euroopa selle heaks kiidab. Pigem meenutas tema arvamusavaldus äärmiselt ettevaatlikult sõnastatuna, et Euroopa mõistab meie raskest lapsepõlvest, puust mänguasjadest ja varajasest suguelust tingitud kasvatamatust, aga … artikli kommentaarides on näha, et vaid mõni üksik mõistab viisakat vihjamist.\nSoomlased, kes on läbi aegade olnud tegudeinimesed nõnda taktitundelised ei ole. Tarja Halonen ütleb otse: “Soomel pole põhjust omaks võtta Baltimaade jäika suhtumist, sest Soome tahab säilitada häid suhteid kõigi oma naabritega. “See on ka Euroopa Liidu huvides, et on riike, kes on vabad sellistest posttraumaatilistest olukordadest, ja on riik, mis on suhteliselt külma peaga, faktidest lähtuv ja konstruktiivne.” Soome presidendi ütlemist tasuks võtta kui vanema venna sõnu nooremale, kui viimane on segaduses ja ei tea mida teha ning paljuski kajastab see ka kogu Euroopa hinnangut meile, olles karm, aga õiglane.\nHuvitav oli aga see, et lisaks Delfi kommentaariumi meeltesegadusele ei saa sellistest ütlemistest aru ka Riigikogu liikmed. Andres Herkel, täiskasvanud inimene, meie parlamendi liige arvab nii: “Lipponeni ja Haloneni avaldused on täiesti ekslikud või, täpsemini, nad tuginevad valedel eeldustel.”\nLipponen kohta ma midagi arvama ei hakka, kuna minu asi pole seda meest kommenteerida. Aga siinkohas võik Herkel tõsiselt piinlikust tunda. Esiteks Lipponeni ja Haloneni paigutamine arvamuse avaldamisel samasse lausesse ei saa tõlgendada muud moodi kui otsest soovi solvata Soome presidenti, pealegi labaste demagoogiliste võtetega (sidudes kahte näiliselt sarnast, kuid täiesti eraldiseisvat asja). Teiseks ei suuda ta mõista mis eeldustest jutt käis.\nSoome on lähiminevikus pidanud maha mitu sõda venelastega ja need kõik võitnud. Vaatamata territoriaalsetele kaotustele on Soome säilitanud iseseisvuse. Tollal kui Eesti oma vabaduse eest heitles oli just Soome see maa, kust vabatahtlikud appi tulid, sellal kui teised riigid veel arugi polnud saanud mis teoksil oli. Pärast teist ilmasõda kui teised niisama venelaste kallal õiendasid ehitas Soome oma hiljutise verivaenlase rahadega üles oma majanduse ning elas üle ka viimase lagunemisega kaasnenud majanduskrahhi (lama). Kui maailmas on üks riik, mis teab kuidas venelased käituvad, mida Vene karu sööb ja kuidas teda tantsima panna, siis on selleks riigiks Soome. Ja üldse peaks olema nii, et kui Soome president midagi sellel teemal räägib, siis on Herkeli sugune töllmokk vait ja kuulab. Ja jätab meelde. Ja teeb märkmeid.


Nora Roberts – Vikipeedia\nNora Roberts (kodanikunimi Eleanor Marie Robertson Aufem-Brinke Wilder, sündinud 10. oktoobril 1950 Silver Springis Marylandis) on USA kirjanik, paljude populaarsete romantiliste novellide ja kriminaalromaanide autor.\nRobertsi vanemad olid iiri päritolu. Nora mõtles lugusid välja juba koolilapsena, kuid kirja ei pannud muud kui koolikirjandeid. Alghariduse sai ta katoliku koolis.\nMontgomery Blairi keskkoolis õppides tutvus ta Ronald Aufdem-Brinkega. Nad abiellusid vastu vanemate tahtmist 1968. aastal, kohe pärast keskkooli lõpetamist. Neil sündis kaks poega. Abielu lõppes lahutusega 1983. aastal.\nBruce Wilderiga abiellus Roberts 1985. aastal ja nad on siiani koos. Neile kuulub raamatupood Marylandi osariigis Boonsboros.\nRobertsi debüüdiks sai armastusromaan "Irish Thoroughbred" ilmus 1981. aastal. Varem oli ta oma käsikirju kirjastustele pakkunud kolme aasta jooksul, kuid need ei vaimustanud kirjastusi. Lisaks armastusromaanidele kirjutab Roberts ka futuristlikke detektiivilugusid leitnant Eve Dallasest.\nRoberts on kasutanud ka pseudonüüme J.D. Robb, Sarah Hardesty, Jill March.\nRoberts on võitnud kõik tähtsamad romaaniauhinnad ja on esimene kirjanik, kes arvati Ameerika Romaanikirjanike Kuulsuste Halli.\nRobertsi ametlik koduleht\nNora Robertsi raamatud Apollos\nNora Robertsi teosed Erseni kodulehel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Nora_Roberts&oldid=5453837"\nLehekülje viimane muutmine: 22. september 2019, 16:49


TÕNU TENDER: Millist võõrkeelt õppida esimesena? - Eesti Päevaleht\nTÕNU TENDER: Millist võõrkeelt õppida esimesena?\nESIMESE VÕÕRKEELENA peaks laps õppima saksa, prantsuse või vene, aga mitte inglise keelt\nKui paljud lapsevanemad on tõsiselt mõelnud küsimusele, millist keelt peaks nende laps esimese võõrkeelena õppima? Riiklik õppekava lubab valida esimese võõrkeele (ehk A-keele) nelja keele seast: valida on inglise, saksa, vene ja prantsuse keel.\nPaljudele vanematele tundub ainumõeldav inglise keel. Inglise keelt õpitaksegi esimese võõrkeelena üha enam ja enam. Esineb koguni juhtumeid, kus lastevanemate ja kooli vahel puhkeb tõsine tüli: vanemad on soovitanud oma lastel esmalt õppida inglise keelt, kuid kool on mingil põhjusel paigutanud lapsed näiteks saksa keele rühma. Lastevanemate arvates on neile ja nende lastele sellega suurt ülekohut tehtud ning laste tulevikuvõimalusi piiratud, sest usutakse: ainult inglise keele oskajale on maailm valla!\nKuid kas õppida inglise keelt teise võõrkeelena on ikka nii vilets väljavaade? Pigem mitte, sest haridusuuringud osutavad, et inglise keelt võikski õppida teise võõrkeelena. Inglise keele algtaseme omandamine on lihtsam kui samal tasemel saksa või prantsuse keele õppimine. Inglise keelt õppides jõuab kesktasemeni kiiremini kui saksa, prantsuse või vene keele puhul. Laps, kes hakkab esimese võõrkeelena õppima inglise keelt, jääb tihti teise võõrkeele omandamisega suurtesse raskustesse. Seevastu lapsed, kes alustavad keeleõpet saksa või prantsuse keelest, omandavad edaspidi ka inglise keele lihtsalt.\nVõib ju küsida: milleks üldse osata mitut võõrkeelt, kui tundub, et inglise keelega saab hakkama pea kõikjal? See on aga pettekujutelm – et globaliseeruvas maailmas toime tulla, peab oskama siiski vähemalt kaht võõrkeelt. Nii jääb inimesele, kes oskab vaid inglise keelt, arusaamatuks Mandri-Euroopa kultuuriruum: ta ei suuda lugeda näiteks Austria, Prantsuse ega Saksa ajalehti. Kahe või enama võõrkeele oskus võimaldab kandideerida paljudele töökohtadele, nt EL-i institutsioonidesse.\nInglise keel olgu teine võõrkeel\nKuid millele ikkagi tugineb väide, et esimeseks õpitavaks võõr-keeleks ei peaks olema inglise keel? Emakeelt omandades ei ole kergemaid ega raskemaid keeli – eri maade lapsed õpivad kõnelema peaaegu ühes vanuses. Võõrkeeltega on aga hoopis teine lugu: eri võõrkeelte omandamise kiiruses võib olla mitmekordne erinevus. Näiteks USA välisteenistuse instituudi kogemus näitab, et aeg, mis kulub teatud tasemel keele omandamiseks, võib eri keelte puhul erineda ligi neli korda. Eestis seni taolisi uuringuid tehtud pole – ehkki neid oleks hädasti vaja! – seega peame tuginema välis-maistele uuringutele ja meie õpetajate kogemustele.\nVõõrkeelte omandamise erineva kiiruse põhjustab keelte erinev keerukus või lihtsus. Üks keele keerulisuse-lihtsuse näitajaid on õpitava keele kaugus õppija emakeelest: kaugemat keelt on raskem omandada. Samuti sõltub keele õppimise kiirus asjaolust, kui keeruline on õpitava keele grammatika.\nInglise keel on vähemalt algtasemel lihtsam kui mõni teine võõrkeel – selle tulemuseni jõudis Euroopa Nõukogu eri emakeelega õppijate jälgimise põhjal. Ning eestlasel paistab olevat kõige kergem õppida inglise keelt, järgneb saksa keel, siis prantsuse keel ja kõige keerulisem on vene keel (vt Ülle Türk, Haridus nr 11/2004). Keele õppimiskiirus sõltub ka motivatsioonist – neil, kes on esimese võõr-keelena õppinud inglise keelt, on pahatihti üsna keeruline motiveerida end teisi keeli õppima. Ja vastupidi – kui laps on A-võõrkeelena õppinud prantsuse või saksa keelt, läheb tal B-võõrkeelena inglise keele õppimine üsna ladusalt. Seda on kinnitanud mitmed õpetajad. Kindlasti aitab inglise keele õppimisele kaasa ka seda soodustav keskkond – internet ja meedia. Skandinaavia inglise keele õpetajad on väitnud, et tänapäeva noored saavad inglise keele selgeks kooli kõrvalt.\nEsimeseks õpitavaks võõrkeeleks tuleks valida saksa, prantsuse või vene keel. Inglise keele oskamine on väga oluline, kuid seda võiks õppida teise võõrkeelena. Nii suureneb tõenäosus, et kooli lõpetades oskab laps kesktasemel kaht võõrkeelt.\nTõnu Tender, haridusministeeriumi keeletalituse juhataja\nRegistreeritud (0) Anonüümne (286)


Tehnotrend: viie aasta pärast juhitakse arvutit hääle ja silmadega - ITuudised\nTehnotrend: viie aasta pärast juhitakse arvutit hääle ja silmadega\nViie aasta pärast juhitakse arvutit hääle ja silmadega, ennustas tänases Äripäeva uues tehnoloogiaajakirjas Tehnotrend IT-kaupade hulgimüüja GNT Eesti juht Anti Kuiv.\nTema kinnitusel paraneb lähiajal oluliselt ka internetitelefonide side kvaliteet, samuti kasvab kiiresti kõneliiklus telefonisides. Hind alaneb, üsna pea räägime pereringis mobiilidega tasuta, prognoosis Kuiv Tehnotrendis.\nTulevikuvõimalusi käsitlevas kolumnis tõi ta veel ühe näite lähiaja arengute kohta: peagi saab sülearvuti kaane värvi ja klaviatuuri vahetada nii, nagu praegu vahetatakse mobiilikorpuseid.\nLisaks kirjutas GNT Eesti tegevjuht ajakirjas, et IT-kaupade ostjad tähtsustavad viimasel ajal üha rohkem disaini. Mobiilide, MP3-mängijate ja juhtmeta kõrvaklappide puhul on see suund tema ütlusel selgelt näha. Tarbija pole kuigi hinnatundlik, tahetakse nägusat veebikaamerat ja disainitud kõrvaklappe, märkis Kuiv.


MIKS TÄNA VERIVORSTE SÜÜA? Eestlastel on kombeks just nii tähistada esimest lund. Vaata retsepte, kuidas neid serveerida!\nFoto: 10x Jaan Heinmaa, Artur Sadovski, Siim Vahur, Laura Strandberg, Britt Paju, Roger Stowell\nToidutare, 22. november 2021 17:12\nMis te arvate, millal eestlased ostavad kõige rohkem verivorste, esitati küsimus ühe lihatööstuse pidulikul jõulutooteid tutvustaval lõunal. Õige vastus polnud jõulunädal ega esimene advent, vaid – jah, te arvasite ära – siis, kui maha sajab esimene lumi!\nTäna hommikul oli taas üle Eesti maa valge ja lund lubatakse ka ööseks ja homme hommikuks. Niisiis, toetudes Nõo lihatööstuse jõululõunal avaldatule teame me, et sa sead sammud poodi ja poetad ostukorvi arvatavasti selle hooaja esimese verivorsti.\nMuidugi võib olla, et oled juba ammu esimese vorstiampsu saanud taldrikule seada. On ju esimene lumi teatud kohtades juba päevi tagasi maha tulnud – Otepääl olid esimesed lumekuhilad metsavahel laupäeva varahommikul täiesti olemas.\nKui aga sulle tundub, et tavaline vorstike poole piisavalt huvitav ja sa tahaks midagi enamat, siis Toidutarel on just vajalikud retseptiideed selleks!\nKlikka retseptil: Hapukapsa-verivorstipitsa\nKeda ebatraditsioonilised pitsakomponendid ära ei hirmuta, saavad mõnusalt jõuluhõngulise pitsa, mis maitseb imehästi!\nKlikka retseptil: Kartuli-kaalika-verivorstivorm\nVerivorstid on peidetud vormi kaalika- ja kartulikihtide vahele. Vormi võib valmistada ka ainult kartuli ja kaalikaga ning vorstid panna 15–20 minutit enne roa valmimist lihtsalt peale küpsema.\nKlikka retseptil: Verivorstisalat\nVõid salatit ka kihiliselt serveerida – pane kaussi kõige alla kartulid, seejärel tomatid, sibulad, peedilehed ja verivorstid. Peale kalla salatikaste ning serveeri Kreeka pähklite ning granaatõunaseemnetega.\nKlikka retseptil: Kammkarbid verivorsti ja kõrvitsaga\nLihtne suupiste, kus kammkarbid võiba sendada mõne teise meelepärase proteiiniallikaga, näiteks kanaga või singiga.\nKlikka retseptil: Verivorsti-peekoni suupisted\nVerivorsti võib ampsata ka suupistena. Moosi asemel võib suupistesse panna hoopis muud, näiteks kangi suitsujuustu või hapukapsast.\nKlikka retseptil: Verivorstitäidisega lavašš\nPõnev kooslus juustusest verivorstist krõbedas lavašis erineb tunduvalt tavapärasest verivorstiroast.\nKlikka retseptil: Verivorst liha embuses\nVerivorst liha embuses\nFoto: Roger Stowell\nMässi liharull peekoniviilude sisse, aseta õliga määritud ahjupannile ja küpseta 30 minutit. Serveeri vahelduseks pohlamoosile mõne hapukama rabarberihoidisega.\nKlikka retseptil: Grillitud verivorstid riisinuudlitega\nGrillitud verivorstid riisinuudlitega\nKes ütles, et verivorste peab ainult pohlamoosiga sööma?\nKlikka retseptil: Verikäkk musta rõikaga\nVerikäkk musta rõikaga\nVerikäkid osutuvad teenimatult ununenud klassikaks. Maru pakub neid imelise kreemja baretiga.\nKlikka retseptil: Verikäkisalat\nRetsepti autori Kaie Mei pere armastab verivorste. „Viimastel aastatel on lisandunud vanaema moodi serveerimisele ka salatiimprovisatsioonid verikäkkidega. See salat on üks lemmikutest – üsna toitev, sobides jõululaupäeva lõunasöögiks“.\nÜlo 23. november 2021 08:58\nMis ajast see komme on? Vanarahva komme see küll olla ei saa.


Teaduslik uuring: sinu sünnihetke aastaaeg mõjutab sinu elu ja isikupära - sõbranna.ee\nTeaduslik uuring: sinu sünnihetke aastaaeg mõjutab sinu elu ja isikupära\n26. veebruar 2019, 9:17\nVastavalt astroloogiale mõjutab tähtede seis sünni ajal inimese isikupära. Teadlased on astroloogiale vastu puiklenud juba aastaid, kuid hiljutine teaduslik uuring Budapesti Semmelweisi ülikoolis leidis, et inimest võib mõjutada aga aastaaeg, millal inimene on sündinud.\nBiokeemilised uuringud on näidanud, et hooaeg, millal olete sündinud mõjutab dopamiini ja serotoniini taset kehas. Dopamiin on oluline virgatsaine meie kehas, mis annab meile motivatsiooni, emotsioone, mõnutunnet ja liikuvust. Serotoniin on aga õnnehormoon, mis tekitab meis head tuju ja rahulolutunnet ning reguleerib und.\nIga aastaaeg mõjutab meie keha. Talvel langevad miljonid inimesed talvedepressiooni, sest päevad on lühemad ning seetõttu toodab keha ka vähem õnnehormooni.\nKui päevad on jälle pikemad ja päikeselisemad, hakkab meie organism vähendama unehormooni melatoniini tootmist, asendades selle õnnehormooni serotoniiniga. Ilmastikumuutused avaldavad organismis aga erinevat mõju, mistõttu rase ema annab hooajalisi muutusi edasi alles arenevale lootele.\nUuringus osalejate vahel selgus, et hooaeg millal katsealused olid sündinud, mängis rolli nende isiksuse tüübis hilisemas elus. Aeg, millal olete sündinud, võib suurendada teis soodumust teatud meeleoluhäireteks, vahendab Telegraph.\nOsalejate vahel leiti järgnevad statistilised suundumused:\nKevadel sündinud isikutel oli kalduvus olla kõiges uskumatult positiivne.\nSuvel sündinud isikutel oli samuti kalduvus olla positiivne, kuid nad kogesid sagedasti meeleolumuutusi.\nSügisel sündinud isikutel leiti suurem oht langeda depressiooni.\nInimesed, kelle sünnipäev oli aga talvel, leiti olevat kõige stabiilsema, rahulikuma ja vähem ärritunud meelega.


Loodetavasti lendab Edelweissist sisse Tansaania turismi kõrghooajal\nAvaleht » Viimased uudiste artiklid » Rahvusvahelised uudised » Tansaania uudised » Loodetavasti lendab Edelweissist sisse Tansaania turismi kõrghooajal\nTansaania uudised • Erinevad uudised\nTansaania turismi kõrghooaeg\nŠveitsi vaba aja lennufirma Edelweiss Air teatas, et lisab alates käesoleva aasta oktoobrist uue sihtkohana Tansaanias Kilimanjaro, Sansibari ja Dar es Salaami.\nNeed uued lennud pakuvad riigi mitme miljardi dollari turismitööstusele lootuskiirt.\nSwiss International Air Linesi sõsarettevõte Edelweiss on samuti Lufthansa kontserni liige.\nLufthansa baasis on üle maailma ligi 20 miljonit klienti, mis võimaldab jõuda rohkemate potentsiaalsete reisijateni.\nAlates 8. oktoobrist 2021 lendab Edelweiss kaks korda nädalas otse Zürichist Kilimanjaro rahvusvahelisse lennujaama (KIA), mis on peamine värav Tansaania põhjapoolsele turismipiirkonnale. Koos tipptasemel turistidega Euroopast turismi kõrghooajal.\n"Seejärel läheb see edasi Sansibarile, kuid ainult üks kord nädalas, sest alates 12. oktoobrist 2021 toimub teisel liikluspäeval alternatiivne lend Dar es Salami," ütles Šveitsi Tansaania peadirektor André Bonjour. ütles hiljuti reisikorraldajatele Tansaania määratud safaripealinnas Arushas.\nPraegusel kujul pakub Edelweiss Air Tansaania 2.6 miljardi dollari suurusele turismitööstusele strateegilist tõukejõudu, et saavutada oma eesmärk - meelitada 5. aastal 6 miljonit turisti ja teenida 2025 miljardit dollarit.\n"Kolme sihtkoha lisamine Tansaaniasse kõige raskematel aegadel ei ole mitte ainult riigi usaldushääletus, vaid ka turismitööstuse hoog, et saavutada 3. aastaks seatud eesmärk 5 miljonit turisti," selgitas ta.\n. Tansaania reisikorraldajate ühendus (TATO) esimees Wilbard Chambulo ütles, et turismitööstus tervitab avasüli Edelweiss Airi ja kiitis aega.\nTATO boss lisas: „Tehing tähendab lõputute võimaluste avamist mitte ainult meie liikmetele, vaid kogu Šveitsi turismi väärtusahelale Tansaania sihtkohad tipptasemel Šveitsi ja teiste klientide jaoks. ”\nCOVID-19 lukustust pikendati määramata ajaks ...


Nõmmel kõlab täna hingeline kevadklassika - Kontsert\nMuusikud ärgitavad tasuta kontserte andes noori klassikalist muusikat avastama ja ootavad õpilasi kontserdile koos klassiga.\nNõmmel kõlab täna hingeline kevadklassika\nKlassikakontsert toob täna Nõmmele ja tuleval kolmapäeval vanalinna barokiajastu klassikapärlid bel cantost kuni tuntud Napoli lauludeni. Tasuta kontserdil astuvad lavale Eesti noorema põlvkonna üks tipp-pianiste Kirill Lissijenko (pildil), bariton Harald Weiler ja klaverisaatjana Anneli Merelaid.\nKlassikalist laulu metsosopran Eda Zahharova juures õppinud Weileri sõnul aitavad tasuta kontserdid esinejaid vormis hoida. "Esineja puhul kehtib reegel – mida rohkem esinemisi, mida enam pead olema laval, seda paremaks saad. Solist, kes ei esine, mandub üsna pea," rääkis Weiler.\nEesti muusikaakadeemia ja Helsingi Sibeliuse akadeemia klaveri eriala lõpetanud Kirill Lissijenko on publiku poolehoiu võitnud tundeküllase mängustiiliga. "Tema mängu on kuulajad ikka nautinud," mainis Weiler. "Tundeküllane, otsekui õhuline mäng on suutnud inimesi pisarateni liigutada."\nRepertuaaris on Mozarti, Händeli, Bellini, Rossini, Chopini, Liszti, Burleighi ja Curtise klaveri- ja vokaalmuusika. Kevadmeeleolu toovad hoogsad Napoli laulud sopran Merje Topkini esituses.\nMuusikuteseltskond annab kontserdi "Klaverivirtuoos ja klassikahääled Nõmme kevades" 2. juunil kell 18 Nõmme kultuurikeskuses (Turu plats 2) ja 7. juunil kell 18 teatri- ja muusikamuuseumi eksponaadisaalis.


Artriit Osteoporoos artiklid: Leida & otsida artriit Osteoporoos artiklite juures artikli kera - Page 8 (Estonian)\nLooduslik ravi Rheumatoid artriit, põhjuste ja sümptomid\nRheumatoid artriit (RA) on autoimmuunhaiguse, mis toimub asutuse tugevat valu koos erinevate osade liigeste põletik koos ühe ettemaksu aegumist. Pikendada kannatusi viib püsivaid kahjustusi kriisi ja puude asutuse liigesed. Muud tunnused sisaldavad mahe palavik, nõrkus, väsimus ja väikeste nodule nagu klompide on moodustatud naha. Umbes 1,5 miljonid inimesed USA mõjutab seda haigust on RA. suhtes vastuvõtlikumad naiste Selle haiguse mitte ainult mõjutab vaid ka erinevate organite organismis liitekohti.\nMida oodata, millal on põlveliigese artriit\nArtriit, mis on tingimus, mis puudutab ühe kolm täiskasvanud ameeriklased, on see, mida mõjutab luu liigeste kehas. Kuna ei ole ei ravi, on palju kannatajatele sunnitud on valus toime tulla. Põlve artriit on üks üldine vaeguste ja võib raskendada kõndida, painutada jalga või isegi magada öösel.\nImflammatory haiguse nimetatakse artriit\nTäna on üks kõige tavalisem tingimustest Ameerika Ühendriikides invaliidistava põletikuliste haigus, mis mõjutab meie liigesed. Hinnatakse, et on olemas selle haiguse üle 100 eri vorme ja üle 40 miljonit inimest kannatab ühes või teises vormis. Kuigi tavaliselt arvatavasti on aegumist vaevus, artriit võib mõjutada igat inimest mis tahes ajal ja kõiki erinevaid vorme, igaüks oma sümptomid, võib olla raske kindlaks määrata, lihtsalt mis liiki artriit üksikisiku kannatavad.\nArtriit invaliidistava mõju\nKas sa teadsid, et artriit on üks kõige töövõimetust põhjustav haiguste? See on tõsi! Artriit praegu mõjutab rohkem kui 40 miljonit ameeriklased ja see arv eeldatavalt võib põhjustada aasta 2,020 60 miljonit. On hädavajalik, et Loe see artikkel ja milline see hävitav haiguse teada on tõeliselt umbes.\nRavi ja sümptomite Teenie loneliness\nTeenie loneliness on tingimus, mis on seotud artriit. Teenie loneliness mõjutab ligikaudu 1 iga 250 peamiselt noored mehed, kuigi paljud võib-olla ei kuulnud midagi, see on üsna tavaline. Sõna Ankylosing tähendab selg põletik loneliness tähendab ühismeede, mis määratakse tahkete ja ei saa olla painutatud. Nii, lihtne mõttes on Teenie loneliness tingimus, millega kaasneb selg hakkab inflamed ja seetõttu saab fikseeritud ja tahkete.\nRheumatoid artriit tutvustus\nTe ei pruugi teada seda, kuid teil võib kannatavad rheumatoid artriit. Kuigi rheumatoid artriit on tavaliselt seotud vanem põlvkond (inimesed üle 65-aastaseks), haigus ilmneb nooremate põlvkondade - isegi kaasa arvatud lapsed. Kuidas võiksite öelda, kui teil seda? Hästi, kui teie akul hommikul jäikus põhjust (näiteks kui te oli palju pingutus koormav teostamise eelneval õhtul, näiteks), saate võib-olla põeb üks tema sümptomid.\nTäna artriit mõistmine\nMõiste "Artriit" tähendab rohkem kui 100 erinevat liiki haigused, mis põhjustavad valu, jäikus ja põletik suhtes liitekohti mõjutab inimesi. Kõik artriit tingimused hõlmavad mõned vormi ühist valu või mõne muu. Siiski ühise valu olulisust ühiste valu ja ühise valu kestus erinevad üht liiki artriit.\nMõistmise reumatoid artriidi valu\nVastavalt Centers for Disease Control and Prevention (CDC), ise aru arsti diagnoositud artriit mõjutab ühiselt ligi 43 miljonit ameeriklast – või umbes 1 / 5 täiskasvanud. Teine 23 miljonit on krooniline luu-ja lihaskonna sümptomid, mis viitavad nad, liiga, võib olla artriit. See teeb Ameerika Ühendriikide ja peamine põhjus puude artriit, üks levinumaid haigusi. Koos rahvastiku vananemisega vananeb, CDC ütleb mõjutatud ameeriklaste arv kasvab järsult.\nArthritic valu kirurgia ravi\nSelle aja jooksul ta peaks arutama kõiki kõik korras seotud võimalike riskide kui ka kõik alternatiivsed meetmed. Siiski tehakse otsus jätkata operatsiooni, arst soovitada protseduur, mis tema arvates kõige paremini patsiendi seisundist ja siis selgitada, mis toob kaasa selle menetluse.\n10 Vihjettä haldamine neid Arthritic valu\nKas sa teadsid, et ligikaudu 70 miljonit ameeriklased võivad olla artriit ühes või teises vormis, ja see võib olla üks neist? Arvan, et pole midagi sa saad teha midagi? Noh, siin on mõned suurepärane uudis! Teil võivad toimida kohe artriit esinemissagedust vähendada või vähendada valu ja ebamugavustunne, mis tavaliselt kaasneb haiguse. Siin on kümme lihtsat sammu, mis saab parandada tervist, emotsionaalse Outlooki ja valu taseme ja üldiselt lihtsam artriit tulla.


Trükk kangale, trükk riietele | Koopia.ee\nMüügiinfo + 372 640 1001 | info@koopia.ee |\nMessiboksid ja esitlustarvikud\nTrükime teie soovitud kujunduse, teksti, logo, foto vm erinevatele rõivastele ja kangastele nagu t-särgid, pusad, polod, reklaamrõivad, spordiriided, tööriided, rätikud, kotid, padjapüürid, põlled jne.\nTrükk kangale valmib meil kahel tehnoloogial – otsetrükina ja kuumpresstrükina. Kumb variant on sobilikum, sõltub mitmest asjaolust (materjal, trükiala suurus ja värvus, kogus, kasutusotstarve) ning pakkumise küsimisel leiame ise parima lahenduse.\nMõlemad trükitehnoloogiad sobivad nii üksikute kui suuremate koguste trükkimiseks. Meie juurde võib pöörduda ka oma riideesemetega. Peame vaid veenduma, et selle materjal on meile sobilik ning tagavaraks peaks olema mõni proovieksemplar.\nMõlema trükitehnoloogia puhul on korraga prinditava ala maksimaalseks suuruseks 38×50 cm.\nNagu nimigi ütleb, siis kuumpresstrüki puhul pressitakse kujutis, mis on eelnevalt kilele trükitud, kõrge rõhu ja kuumuse abil kangale. Sobib kasutamiseks väga erinevate materjalide puhul – puuvill ja polüester ning nende segud, elastsed materjalid, nailon, nahk jm.\nKuumpresstrükk on ideaalne ühetooniliste tekstide, numbrite, logode jm elementide trükkimiseks, kuid sobib ka täisvärvilistele piltidele.\nLisaks tavatoonides trükikiledele on võimalik tekstiilile trükkida ka eriefektsete kiledega – kuldne, hõbedane, glitter, metallik, neoontoonid, samet, helkurkile.\nKõik kasutatavad trükikiled vastavad ÖKO-TEX STANDARD 100-le. Antud tähis tagab, et tooted on kasutajale ohutud. Materjal ei sisalda inimesele nahakontaktis ohtlikke aineid ning sobib suurepäraselt ka allergikutele ja tundliku nahaga kasutajatele.\nKuumpresstrükiga rõivaid tohib pesta 24 tundi pärast trükkimist maksimaalselt 40 kraadiga (või tootele märgitud kraadiga, kui see on madalam).\nOTSETRÜKK KANGALE (DTG TRÜKK)\nOtsetrüki ehk digitaalse printimise puhul trükitakse kujutis otse tootele. Tegu on kangaprintimise uusima ja innovatiivseima tehnoloogiaga, mis võimaldab teostada kõrgkvaliteetset täisvärvilist trükki otse kangale ilma kulukaid trükiraame valmistamata. See muudab tootmise palju kiiremaks, soodsamaks ning sobivaks ka väikeste koguste puhul.\nTänu kõrgele resolutsioonile on võimalik kangastele trükkida ka väga peenikesi detaile.\nTrükivärvid on valmistatud vee baasil, jättes keskkonnale väiksema jalajälje, ent samas on otsetrükk kangale ka kulumis- ja pesukindel. Trükivärvid on ÖKO-TEX sertifikaadiga ning trükkida võib seega ka lasteriietele.\nSobib kasutamiseks materjalide puhul, mis sisaldavad vähemalt 50% puuvilla. Kuna masina alla mahub kuni 10 cm kõrgune ese, siis saab lisaks kangastele printida ka puidule, mida ei pesta nõudepesumasinaga. Samuti saab printida üle taskute, õmbluste ja tõmblukkude.\nDTG trüki eripärad\nTrükitehnoloogiast tingituna on vaja tumedat värvi toode eeltöödelda (kruntida), et värv kinnituks kanga kiududesse ja ei vajuks kanga sees laiali, mistõtti võib jääda tootele õrnalt kruntimis- ja kuumutamisjälgi.\nToode tuleb enne kandmist pahempidi läbi pesta või õrna pesurežiimiga läbi loputada! Kolletumist võib tekitada päikesekiirguse mõju eeltöötlus ainele, millest hiljem ei ole võimalik vabaneda.\nKliendi tootele trükkimine\nKliendi toodetele printides ei saa me hinnata toote sobivust trükiks ning sellest tulenevalt ei vastuta ka kvaliteedi ja vastupidavuse eest.\nTrüki ebaõnnestumise korral me ei kompenseeri kliendi tooteid.\nSoovitused trükiga tekstiili hooldamiseks:\npese rõivaid pahempidi – pilt või logo seespool\ntriigi rõivaid pahempidi keeratult\nkuivatit kasuta minimaalselt\nära kasuta pleegitavaid ega tugevaid puhastusvahendeid\nUno ja Trio kalendrid\nTellimused Tatari 56B\n+372 640 1000\nAvatud: E–R 8.00–18.00\nTellimused Akadeemia 1\n+372 640 8209\nAvatud: E–R 8.30–17.00\n+ 372 640 1001\n+372 600 6980\nSoovid häid pakkumisi? Liitu uudiskirjaga!\nEsileht Firmast Teenused Hinnakiri Juhised Projektipangad Tellimuskeskus Tarnetingimused Privaatsuspoliitika Kontakt\nMeie veebileht kasutab küpsiseid. Veebilehe kasutamist jätkates nõustute küpsiste kasutamisega.NõustunPrivaatsuspoliitika


Laud PALOMA 120x74xH72,5cm, pruunikashall - Home4you\nLaud PALOMA 120x74xH72,5cm, pruunikashall\nPulbervärvitud terasraam on kaetud plastikpunutisega. Raami ja jalgade mõõdud 30x15x0,8mm, D25x0,8mm. Lauaplaat on valmistatud kunstpuidust. Plastikpunutise värvikood: TY8616.\nLaud PALOMA 120x74xH72,5cm, pruunikashall juhend\nVaata lisaks sarja: PALOMA\nLaud PALOMA 150x83xH72,5cm, pruunikashall\nLaud PALOMA 74x74xH72,5cm, pruunikashall\nTool PALOMA pruun 57x59xH90cm, terasraam, plastikpunutis, polüesterkangas\nAiamööblikomplekt PALOMA laud ja 4 tooli (21135) 120x74xH72,5cm, lauaplaat: kunstpuit, värvus: pruunikashall


Lääne-Eesti vesikond - Pärnu alamvesikond\nPärnumaa, Saarde vald, Kamali küla; Pärnumaa, Saarde vald, Kanaküla küla; Pärnumaa, Tori vald, Aesoo küla; Pärnumaa, Tori vald, Riisa küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Abja-Paluoja vallasisene linn; Viljandimaa, Mulgi vald, Ainja küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Allaste küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Karksi küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Karksi-Nuia vallasisene linn; Viljandimaa, Mulgi vald, Kulla küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Kõvaküla küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Leeli küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Maru küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Polli küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Pornuse küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Päigiste küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Põlde küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Pöögle küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Raja küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Sarja küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Univere küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Vana-Kariste küla; Viljandimaa, Mulgi vald, Veskimäe küla; Viljandimaa, Põhja-Sakala vald, Tipu küla\n¤ Karpkalalaste elupaigana kaitstav veekogu (RTL 2002, 118, 1714; RT I, 29.07.2011, 25).\n28.02.2017, Ruta Tamre\n18.06.1993, Andmesiire Veekatastrist. Jõed kantud nimistusse vastavalt Vabariigi Valitsuse 18. juuni 1993. a määrusele nr 184 «Riigi veekatastri põhimääruse kinnitamine». Andmestiku aluseks "Eesti NSV jõgede, ojade ja kraavide ametlik nimestik", 1986.\nSuubuva lisajõe suubumiskoha kaugus peajõe suudmest:\nValgala suuruse info täidetud kõige kaasaegsema ja antud hetkel kõige õigemaks loetud info kohaselt. Osaliselt 2008. ja 2009. aastal maaparandusbüroode poolt üle vaadatud valgala andmed, nende puudumisel on kasutatud 1990.ndate lõpus koostatud valgalade kaardikihilt arvutatud valgalade pindalasid. Lisainfona varasemalt või teistes allikates kasutatud valgalasuuruste andmed: - 1986. aasta nimestikus - 1900 km² - 1990.ndate lõpus koostatud valgalade kaardikihilt arvutatud - 1890,7 km²\nTüpoloogiline kuuluvus VRD järgi:\nVeekogu kallasrada 4 m 87,35 ha Keskkonnaseadustiku üldosa seadus\nVeekogu ranna või kalda piiranguvöönd 100 m 1 710,42 ha LOODUSKAITSESEADUS (terviktekst)\nVeekogu ranna või kalda ehituskeeluvöönd 50 m 906,91 ha LOODUSKAITSESEADUS (terviktekst)\nVeekogu ranna või kalda veekaitsevöönd 10 m 202,09 ha Veeseadus\nNäita lehekülgede kaupa\nKokku 4 kirjet 1 leheküljel\nLehe genereerimiseks kulus 0.757 sek.


Sõnajalad teevad telepilti 50 miljoni krooniga - Äripäev\nSõnajalad teevad telepilti 50 miljoni krooniga\n1987. aastal Põltsamaal autoremondiga eraäri alustanud Oleg ja Andres Sõnajala ootamatu rikastumine ning kaks aastat tagasi oma telejaama rajamine on seltskonnavestlustes palju kõneainet pakkunud. Vennad ise suhtuvad sellesse rahulikult ja ütlevad, et kui Hansapanga asutajad suutsid oma suhteliselt kesise stardikapitali kuue aastaga mitmesajakordseks kasvatada, miks siis imestatakse selle üle, kui nemad helikassettide müügi ja kontserttegevusega, pruugitud autode müügi ja hooldusega, ehitus- ja muu äritegevusega teenitud mõned miljonid kroonid on suutnud kolmel viimasel aastal börsitehingutega kümnekordistada.\nSõnajalgadel on õnnestunud hoida oma äritehinguid saladuses tänase päevani. Mõned märgid börsitehingutest on siiski maha jäänud. 1994. aastast on ettevõtteregistris hoiul ASi Sõnajalg bilanss, kust võib välja lugeda, et finantsinvesteeringute pealt teeniti intressitulu 1,25 miljonit krooni. Sellele lisandus 400 000kroonine kasum kursimuutustelt.\nÜhtegi börsitehingutega tegelevat ettevõtet, mille kohta saaks öelda, et see kuulub Sõnajalgadele, Eestis ei ole.\n«Meie kui füüsilised isikud ei ole endale börsitehingutega tulu teeninud,» väidab Andres Sõnajalg. «Me oleme töötanud koos välisfirmadega, kes on Eesti börsil tulu teeninud.»\n«Me pole mänginud ega spekuleerinud, need firmad on tegelenud investeeringutega,» jätkab ta.\nOleg tunnistab, et välisbörsidel hakkasid Sõnajalad tegutsema 1994. aastal, Tallinna börsil selle algusaegadest peale. Sõnajalad keelduvad nimetamast, milliste offshore-firmadega võib neid seostada. «Eesti maksuseadused ei soosi investeeringuid,» põhjendab Oleg maksuvabade firmade kasutamist.\nAjavahemikul 1994--1995 võtsid Sõnajalad Tallinna Pangast pea aasta jooksul igal kuul laenu suurusjärgus 1--2 miljonit krooni. «Kasutasime laenuraha välisbörsidel tegutsemiseks,» piirdub Oleg napi kommentaariga.\nPuhtteoreetiliselt on Sõnajalad nõus kinnitama, et 1994. aastal investeeritud miljon krooni on neil õnnestunud kasvatada enam kui kümnekordseks. «Kui te oleksite sel ajal miljoni krooniga olnud meie äripartner, kuulunuks praegu teile kolmandik TV1 aktsiatest,» lisavad vennad.\nPraegu on Sõnajalgade nimel vaid kaks Eestis registreeritud aktsiaseltsi -- Eesti Sõltumatu Televisioon ja Sõnajalg. 1993. aastal asutatud firmad NBN, MBN, WBN ja SBN ei alustanud tegevust.\n«Tollane Eesti seadusandlus ei lubanud üleriigilist kommertstelekanalit luua, mistõttu asutasime neli aktsiaseltsi eri piirkondade jaoks, kuid neid ei läinud tarvis,» seletab Oleg.\nSõnajalgadel on säilinud osalus ka Tallinnas automüügiga tegelevas ASis Tähevalgus ning Põltsamaal autode müügi ja hoolduse, kaubanduse, ehituse ja kohaliku ajalehe väljaandmisega tegelevates ettevõtetes.\nOsalusest analoogsetes firmades Saaremaal loobusid Sõnajalad eelmisel aastal. «Pole mõtet hoida aktsiaid, kui endal pole aega nende arengu peale mõelda,» tunnistab Oleg.\nTelejaama TV1 omanikfirma Eesti Sõltumatu Televisioon lõpetas läinud aasta esimesed kuus kuud 2,4 miljoni kroonise kahjumiga. Aastatulemusi ei oska Sõnajalad veel kommenteerida.\nÄriregistrile esitatud Eesti Sõltumatu Televisiooni esimese poolaasta bilanss kinnitab, et firmal on käibevara 12,5 miljonit ja põhivara 25,4 miljonit krooni. Lühiajalisi kohustusi on firmal ligi 12 miljonit krooni, pikaajalisi kohustusi suurt polegi.\nSõnajalgade Põltsamaa-aegne äripartner Imbi Kaasik, kes on valitud firma audiitoriks, kinnitab, et ettevõtte äriseis on soodne. Sama meelt on ka Ühispanga asepresident Janek Mäggi. Panga kaudu liisis TV1 hiljuti uusi teleseadmeid.\nASi Sõnajalg äriseisu keelduvad omanikud avalikustamast. «Aasta pärast, kui oleme midagi korda saatnud, on juba, millest rääkida,» väidavad Oleg ja Andres.\nSamas prognoosivad nad, et Eesti Sõltumatu Televisioon tuleb aasta pärast Äripäeva koostatava ettevõtete TOP 100 käibekasvu edetabeli etteotsa.\nKaks aastat tagasi pidi telekanali TV1 üheks omanikuks saama ka Iirimaal registreeritud Denzille Investment Company. «Lubatud investeeringute katteks,» täpsustavad Sõnajalad tollaseid lubadusi. Nad lisavad, et Iiri firmast Eesti Sõltumatu Televisiooni aktsionäri ei saanud, kuid aasta tagasi võeti samast firmast 10 miljonit krooni pikaajalist laenu.\nOleg Sõnajala väitel kajastub laen ka ettevõtte bilansis, ehkki sama suur summa on seal millegipärast lühiajaliste kohustuste hulka kantud.\nEesti Sõltumatu Televisiooni aktsiakapital on mõne aastaga kasvanud 120 000 kroonilt 25,12 miljonile kroonile. «Aktsiakapitali hulka on arvatud suurem osa meie endi investeeringutest TV1 arengusse,» lausub Oleg Sõnajalg.\nKüsimusele, kas Denzille Investmenti taga pole mitte Sõnajalad ise, saan põikleva vastuse. Pärast seda, kui olen Olegi palvel diktofoni sulgenud, kuulen selgitusi investeeringutevaenulikust Eesti seadustikust.\nEelmise aasta juunis sai TV1 15 miljoni krooni suuruse kinnise võlakirjade emissiooniga endale investoreid juurde. Sõnajalgade väitel ostsid võlakirju üksnes Eesti pangad ja nende tütarfirmad. Võlakirjad emiteeriti kuni kolmeks aastaks, intress oli 10 protsendi ringis. Kui Sõnajalad ei suuda kolme aasta kestel võlakirju lunastada, muutuvad emissioonis osalenud investorid Eesti Sõltumatu Televisiooni aktsionärideks.\nOleg ja Andres Sõnajalg kinnitavad, et praegu üksnes nende perekondadele kuuluvat telekanali omanikfirmat ei näe nad vaimusilmas tulevikus üksnes Sõnajalgade omandina. Juttu on olnud börsile minekust ja sellele eelnevast aktsiaemissioonist. Nad ei välista ka ühinemist mõne konkurendiga, näiteks Kanal 2ga.\n«Kui Kanal 2 pakub end müüa või teeb ettepaneku liitumiseks, kaalume seda kindlasti väga tõsiselt,» ütleb Andres Sõnajalg.\nTV1 jaoks paigaldati Tallinna, Valgjärve, Pärnu ja Kohtla-Järve teletorni oma saatjad, millega alates novembrist peetakse ühendust satelliidi abil. Alates 20. jaanuarist satelliitside kodeeritakse, nagu nõuab ka kultuuriministeerium. Televisioon on Sõnajalgade meelest suhteliselt inertne äritegevus ja ilma eriliste pingutusteta võiks TV1 terve aasta midagi tegemata programmi edastada. TV1 selle aasta reklaamiajastki olevat 80 protsenti juba müüdud.\nReklaamist loobunud ETV reklaamitoru pöörati suures osas lihtsalt meile, ka sealne reklaamijuht Rait Killandi tuli meile tööle, räägib Oleg Sõnajalg. «Pole midagi lihtsamat, kui vajadusel kogu programm ühe hetkega odavamaks teha,» lisab ta.\nTallinna linnahalli juures, piletikassade ja jäähalli vahel, haigutab mälestusmärgina Sõnajalgade luhtunud automüügiprojektile paesein, mille taha pidi tulema USA autode kauplus.\n«Ega me seal väga palju kaotanud,» tõdeb Oleg. Ta ei pea end kaotajaks ka Koeru autoremonditehase erastamisel, mis jäigi riigil erastamata.


Laskesuusataja aitab norralastel Oslo MMil kuldmedalit võita - Laskesuusatamine - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n25. jaanuar 2011, 12.18\nEmil Hegle Svendsen Foto: SCANPIX\nMullune laskesuusatamise MK-sarja üldvõitja Emil Hegle Svendsen andis nõusoleku osaleda Oslo küljel all Holmenkollenis veebruari lõpus algavatel murdmaasuusatamise maailmameistrivõistlustel, tehes kaasa teatesõidus, et aidata Norral kodupubliku silme all kuldmedal võita.\nMeeste 4 x 10 km teatesõit on murdmaasuusatamise MMil kavas 4. märtsil ja Norra on kahtlemata suursoosik, vahendab NRK.\nKlassikapoolel kuuluvad ilmselt Norra teatenelikusse Eldar Rønning ja Martin Johnsrud Sundby, Svendsen sõidab kolmandat vahetust ning ankrumees on Petter Northug.\nSvendseni seesugune otsus tähendab aga, et ta jääb Hantõ-Mansiiskis peetava laskesuusatamise MMi esimestelt võistlustelt eemale – 3. märtsil on kavas segateatesõit, milles Svendsen on korra võitnud pronksi ning mullu hõbeda, 5. märtsil võistlevad mehed sprindis ning vastavalt sprindi tulemustele päev hiljem jälitussõidus.\nSvendsen kinnitas NRK-le, et keskendub praegu täielikult murdmaasuusatamise MMile ja jätab seetõttu vahele ka laskesuusatamise järgmised MK-etapid, mis sõidetakse USAs, et kodus treenida ja Oslo MMi ajaks tippvormis olla.


Smoovio Lükandsüsteem - Arutech Smoovio Lükandsüsteem | PVC Aknad, Uksed ja Klaasimine\nElamispind on hindamatu, seepärast tuleb seda kasutada parimal viisil. Gealan-smoovio lükandsüsteemid ühendavad endas esmajärjekorras erakordse hermeetilisusega ukse- ja aknalahenduste mugavuse ja kompaktsuse. Kõik see on võimalik tänu uue sulustusmehhanismi, Gealan-i innovaatiliste profiilide ja viimase põlvkonna tihendite funktsionaalsele koostoimele. Gealan-smoovio on välja töötatud paralleelne lükandsüsteem – alternatiiv paralleellükandsüsteemile (HST) ja kokkuklapitavale (PSK) süsteemile.\nSüsteemi kitsas sügavus\nSaab kasutada lükandukse ja lükandakna jaoks\nSüsteemi ratsionaalne töötlemine\nHea hermeetilisus saavutatakse tänu spetsiaalsele furnituurile, tihendamisele ja poolte kokkusurumisele kogu perimeetri ulatuses. Spetsiaalsed rulliksüsteemid tagavad kerge libisemise.\nUks koosneb kahest suurest osast, millest üks on fikseeritud ning teine osa on avatav ning seda saab liigutada fikseeritud klaaspaketiga paraleelselt.\nSkeem C (Ajutiselt mitte saadaval)\nUks koosneb neljast osast millest kaks on fikseeritud ning kaks on avatavad. Kahte keskmist osa saab liigutada mõlemas ääres oleva fikseeritud osaga paraleelsesse asendisse.\nKerge libisemine – kindel sulgemine\nLükandakende eelmistes mudelites saavutati sageli suurem mugavus tänu aknapoolte vähem tihedale kokkusurumisele. Tänu keerulisele blokeerimissüsteemile kõrvaldasime me selle puuduse uues lükandsüsteemis Gealan-smoovio. Hea hermeetilisus saavutatakse tänu spetsiaalsele furnituurile, tihendamisele ja poolte kokkusurumisele kogu perimeetri ulatuses. Spetsiaalsed rulliksüsteemid tagavad kerge libisemise.\nPinna säästmine ja ruumi avardamine\nParalleelselt liikuvad elemendid suurendavad märgatavalt ruumide elamispinda, kuna nendes süsteemides ei ole klapp- ega pöördelemente, mis võimaldab kasutada otse ukse või akna ees olevat vaba pinda.\nSuurepärane kaitse iga ilmaga\nSpetsiaalne furnituur ja täielik tihendamine kogu perimeetri ulatuses tagavad ühtlase ja tiheda kinnisurumise. „Nutikad” komponendid teevad oma tööd meie jaoks märkamatult. Spetsiaalsed rulliksüsteemid ja ainulaadne blokeerimistehnoloogia tagavad sujuva liikumise ja suure hermeetilisuse.\nLai valik värvilisi, metallikarva ja puidumustriga dekoratiivseid laminaate.\nainult profiili ühte poolt\nmõlemat poolt erineva laminaadiga\nmõlemat poolt ühesuguse laminaadiga


"Vene filmitegelased pole enam ainult karud ja alkohoolikud." | Elu\n"Vene filmitegelased pole enam ainult karud ja alkohoolikud." (2)\nAnete Kruusmägi, 25. jaanuar 2014 19:00\nREŽISSÖÖR: Margus Pajule meeldib katsetada mitmesuguseid žanre.\nNoored Eesti filmitegijad on hakanud huvituma vene temaatikast.\n"Kui nad on ka narkarid, on nad samal ajal ka inimesed. Nad on inimlikud. Neil on silmis samad pisarad nagu teistel. See on väga hea ja positiivne tendents," räägib Balti Filmi- ja Meediakooli režiimagistrant Ivan Pavljutskov sellest, et vene päritolu tegelastel pole Eesti filmides enam vaid senist stereotüüpset rolli.\nNoorte filmitegijate reedel esilinastunud kassetil "Mitte keegi peale sinu" puudutab mitu filmi just vene temaatikat.\nTeiste seast leiab kassetilt Ivan Pavljutskovi filmi "Ivanipäev". Seegi on kantud vene temaatikast, kõneleb noormehest, kelle pruut jaanipäevaks oma koju toob, ja sellest tekkinud identiteedikriisist. "Üle-eelmisel suvel sattusin ürgsele eesti jaanipeole. Seal tekkis küsimus, kus on meil siin Jaan, kes tule süütaks," räägib Ivan, kuidas ta filmi jaoks ainest sai. "Minu sees tekkis aga natuke identiteedikriis või küsimus, kes ma siis nüüd tegelikult olen – Jaan või Ivan?"\nKüsimus jäi Ivani kummitama ja pani mõtlema, kas teise kultuuri omaks võtmine on ikka nii lihtne. Talle tundus, et ei ole. Kui filmi peategelane Ivan võtabki tõrviku ja süütab jaanitule, siis režissöör Ivan seda ei teinud. "Ma kuidagi kartsin, ei julgenud minna. See oligi see konflikt, mis pani mind mõtlema," selgitab ta.\nBalti Filmi- ja Meediakooli 25aastasel režiimagistrandil oli see esimene eestikeelne lühifilm. Esialgu diplomilavastuseks mõeldud linateosest sai lõpuks tema esimene väljaspool kooli tehtud film.\nFilmis vihma oodata ei saa\nFilmivõtted kestsid kuus päeva. Päris palju kaadreid oli vaja filmida vees. "Ehkki filmisime juulis, oli vesi näitlejatele ikkagi päris külm," kirjeldab Ivan.\nEt aga veestseenid filmiti puhkealal, oli järve lähedal õnneks ka saun. "Filmisime ja näitlejad jooksid siis kohe sauna. Neile anti ka natuke juua, et oleks soe. Nad on ikka kangelased, et jõudsid nii mitu duublit teha."\nTeemalt ja vormilt hoopis teistsugune on kassetil Margus Paju lühifilm "Kaastundeavaldus", mis on tehtud Martin Palmi lühiloo järgi. Musta huumoriga vürtsitatud põnevusfilmi keskmes on kaastundeavalduse kirjutamine ühele käigu pealt välja mõeldud tegelasele. "Lihtne, kuid keerdkäikudega lugu, mis keerab kogu aeg ette mingeid uusi tahke. Ja iga uus tahk keerab mõnes mõttes seda lugu rohkem tuksi. Kõik asjad hakkavad üha halvemini minema," räägib režissöör süžeest.\nJuba filmi alguses näeb hauakive tegijate nimedega, film lõpeb tapmisstseeniga. Peale kõige muu sajab kogu aeg vihma. "Aga filmi tehes sellist asja kindlasti ootama jääda ei saa," tunnistab Margus, et vihm oli vaja kunstlikult tekitada.\nSelleks olid neil vihmutite süsteemid. Kui filmiti jõe lähedal, ammutati vett tuletõrjevoolikuga sealt.\n"Kui olime jõest kaugemal, siis selleks oli meil platsis Tori tuletõrjekomando oma autoga. Ükskord tuli võte ka korraks seisma jätta, sest tuletõrjeauto sai väljakutse ja pidi ära sõitma," räägib Margus.\nVihmategemisest keerulisemgi oli aga päikese vältimine. "Teatud hetkedel pidime ootama, et päike pilve taha läheks. Päike oli selle filmi kõige suurem vaenlane! Alati otsustas ta sel hetkel välja tulla, kui me pidime minema välja filmima." "Kaastundeavaldus" on Marguse esimene film, mille tegemiseks ta raha sai. Ent summa polnud piisav.\n"Me tegime ta enda jaoks tehniliselt nii keeruliseks, et seda polnud ka raha eest lihtne teha. Ma arvan, et selle filmi eelarve oli isegi väiksem kui reklaami oma," ütleb režissöör.\n30aastane Margus Paju teeb praegu NAFTA filmis telereklaame. Temagi on lõpetanud Balti Filmi- ja Meediakooli režii eriala. Ta astus ka magistrantuuri, kuid see jäi pooleli.\nRežissööril on telekogemus olemas: ühe hooaja tegi ta teleseriaali "IT-planeet". "See oli riigitellimus, mis pidi õpetama inimestele arvutite kasutamist," selgitab Margus. Esialgse jutusaate asemel otsustati teha aga mängufilmilik teleseriaal, mis räägib tulnukatest, kes tulevad maa peale, ei tea arvutitest midagi, ja kellele seda kõike tuleb seletama hakata.\nVeel leiab filmikassetilt Maria Reinupi linaloo "Mai", Janno Jürgensi "Distantsi", Kaur Koka "Olga" ja Triin Ruumeti "Tupsu".


Pallimänguliigas selgusid parimad korvpallikoolid - Sport - Virumaa Teataja\nPallimänguliigas selgusid parimad korvpallikoolid\n19. märts 2010, 13.57\nHaljala gümnaasium (rohelises) oli korvpallis ja teistelgi aladel kolmas. Pildil palliga Karel Kullerkupp. Foto: Arvet Mägi\nKoolinoorte pallimänguliiga "Võrgud sahisema" esimeses vahevoorus tuli võitjaks Rakvere põhikool, Mäetaguse põhikooli võistkond oli teine ning Haljala gümnaasium kolmas.\nVahevoorudeni jõudnud Virumaa koolinoorte pallimänguliigas "Võrgud sahisema" peeti nädala keskel Rakvere spordihallis sarja seitsme tublima kooli osalusel võistlusi, milles peatähelepanu korvpallimänguoskustel.\nÜldvõitjaks tulid 31 punkti kogunud Rakvere põhikooli poisid, kes olid parimad nii korvpalliturniiril kui korvpallielementidega teatevõistluses ning said teise koha viktoriinil.\nVõidu sepistasid oma õpetaja Märt Raami juhendamisel Karl-Gustav Kello, Sten Kuber, Martin Metsis, Jagmar Kraav, Risto Arumäe, Mikk Kello, Ken Kuber ja Kenert Müür.\nLääne-Virumaa koolidest võistles edukalt kolmanda koha saanud Haljala gümnaasium, kes kogus 24 punkti, jäädes vaid ühe punktiga maha teise koha saanud Mäetaguse põhikoolist. Haljala poisid olid kolmandad kõikidel kavas olnud aladel, Mäetaguse tiim aga võitis viktoriini ning oli teine korvpallimängus.\nHaljala gümnaasiumi esindasid Tauri Meremaa, Lauri Mets, Kender Uukivi, Rudolf Sten Tamberg, Karel Kullerkupp, Randel Rainer Lille, Magnus Vainumäe, Christopher Kreek, juhendajateks õpetaja Meelis Kari ning treener Raivo Tribuntsov.\nPallimänguliiga korvpalliteemalises vahevoorus sai kokkuvõttes neljanda koha Jõhvi gümnaasium, viies oli Tapa gümnaasium, kuues Kiviõli vene gümnaasium ning seitsmes Narva eesti gümnaasium. Vahevooru pääsenud Vinni-Pajusti gümnaasium loobus osalemast.\n"Hea vaheldus lastele, võistlus paneb neid usinamalt harjutama," ütles Narva eesti gümnaasiumi õpetaja Georg Suurvarik Virumaa koolilaste ühist pallimänguliigat tunnustades.\n"Huvitav võistlus, nõuab poistelt mitmekülgsust ning annab kõikidele võimaluse, sest võisteldakse ju nii korvpallis kui ka jalgpallis," lisas omalt poolt võiduka Rakvere põhikooli õpetaja Märt Raam. "Täna olime meie paremad, sest poisid käivad korvitrennis, aga järgmisel korral võidab võibolla juba mõni teine kool, kus jalgpallimäng suures aus."\nRakvere spordikeskuse korraldatava pallimänguliiga "Võrgud sahisema" teine vahevoor peetakse 8. aprillil Sillamäel, siis panevad samad koolid kaalule oma jalgpallimänguoskused.\nSuperfinaal on kavas 29. aprillil Rakveres, siis selgub võistlussarja tänavuse hooaja parim kool.


AINULT ÄRILEHES: Ajaloolised kaadrid. Parvlaev "Tiiu" sai esimest korda vette - ärileht.ee\nAINULT ÄRILEHES: Ajaloolised kaadrid. Parvlaev "Tiiu" sai esimest korda vette\nKui valmis ta tänaseks on?\nTürgi laevatootja Sefine Shipyard tegi dramaatilise muusikaga video sellest, kuidas Eesti vete jaoks toodetud reisiparvlaev „Tiiu" esimest korda vette aidatakse. Protsess võttis aega 20 tundi. „Tiiu" on peaaegu valmis ning suve lõpus võtab ta ette teekonna Eestisse.\nParvlaeva „Tiiu" veeskamine toimus reedel, 29.aprillil ja see võttis aega umbes 20 tundi. Sellel aja jooksul tõmmati esmalt laev vintside abil mööda õlitatud slippi ujuvdokki, mis seejärel veeti puksiiride poolt merele, kus laev lasti vette.\nEhituslikus mõttes on „Tiiu" seisus, kus laevale on paigaldatud kõik peamised seadmed nagu masinad, abimasinad sagedusmuundurid, pumbad, kliimaseadmed ja katlad. Lisaks on laeval paigas 11 000 m torustikku, 20 000 meetrit kaableid ja üle 8000 m2 isolatsioonimaterjale. Laevakorpusest on tänaseks puhastatud ja alusvärviga kaetud juba ligi 45 000 m2 pinda\nUued parvlaevad on 114 m pikad, mahutavad 150 sõiduautot või 12 täispikka veoautot. Laevadel saavad olema päästevahendid 700 reisijale ning kahel tekil istekohti 500-le reisijale. Türgi tehases ehitatavad laevad saabuvad Eestisse 2016. aasta suve teisel poolel ning asuvad liinile alates 1. oktoobrist 2016. Parvlaev „Tiiu" hakkab reisijaid teenindama Rohuküla-Heltermaa liinil.\nMerre lasti Hiiumaa vahet seilama hakkav alus\nMuhu ja mandri vahele tuleb suveks lisalaev, kaalumisel ka veokite mitte lubamine...\nTallinna Sadama praamifirma: riigihankeid me ei korralda, kuid konkursid on ausad\nFOTO: Vaata, kuidas valmib Saaremaa-Hiiumaa vahel sõitma hakkav laev\nFOTOD: parvlaev "Piret" lasti reedel Poola laevatehases vette


Toidukohad | Rannamõisa – Linnuliha Ekspert\nEsileht » Retseptiblogi » Uudised » Toidukohad\tKohalik on saabunud!\nKategooriad: Toidukohad, Uudised25. apr 2013Kommentaare pole\tKohalikust räägivad ja kiidavad hea sõnaga juba paljud. Ikka küsitakse, et kas Kohalikus oled käinud? Eitava vastuse korral on küsija silmad suured, kuid kaasa antakse kohe soovitus – mine kindasti, kahetsema ei pea. Kiidusõnad kuuldud, püüad esimesel võimalusel end Kohaliku lainele ajastada ning selle külastus oma päevaplaani võtta. Mõtteis juba ootad, et kiidetud toidukohale ka …\nKategooriad: Toidukohad, Uudised31. jaan 2013Kommentaare pole\tJuba ainuüksi Gianni ustest sisse astudes tuleb tõdeda, et ma ei ole ainuke, kes selle koha on avastanud. Olgugi, et hommikutund, siis kohviku pool on rahvast täis. Pehmetel, äärmiselt mugavatel, istmetel istuvad inimesed naudivad hommikukohvi ning värskeid saiakesi. Siiski on üks laud vabanenud ning täiusliku hommikunautimine koos suurepärase kohvi ja koheva omleti saatel võib alata. …\nSuunaga Viljandisse – Rohelise maja pood ja kohvik\nKategooriad: Toidukohad, Uudised21. sept 2012Kommentaare pole\tKui asute Viljandis ning soovite kuskil kehakinnitada ning head kohvi nautida, siis astuge kindlasti läbi Rohelise maja kohvikust. See on järjekordne koht, kus hubasust ning kodusoojust küllaga. See kohvik asub Viljandis, ´täpselt Koidu ja Tartu tänava nurgal punaste ustega rohelises majas. Peab ütlema, et juba enne kohvikusse sisseastumist on hea sisetunne, et …\nTill ja Kummel on võidukalt saabunud!\nKategooriad: Toidukohad, Uudised21. aug 2012Kommentaare pole\tJuba mõni aeg on kosta siin-seal sahinat ja uudishimu. On juba tavaline, kui keegi seltskonnast tunneb huvi, kas Till ja Kummel on juba ülevaadatud? Harv on juhus, kui vastaja ei tea millega on tegemist. Nimelt on Till ja Kummel uus paljulubav toidukoht Tallinna vanalinnas, täpsemalt Nunne tänaval. Avas see koht oma uksed …\nKategooriad: Toidukohad, Uudised14. aug 2012Kommentaare pole\tPärnus on üks kohvik, mis avas oma uksed alles hiljuti. Leida võib selle kohe bussijaama juurest, otsima peab vaid kohvikusilti Üks Kohvik, mis punaste tellistega majaseinal kahjuks märkamatuks võib jääda. Olenemata sellest, et kohvikusilt majaseinaga ühte sulandub, on kuuldused selle koha maitsvatest roogadest jüudnud juba nii mõnegi pärnaka kõrvu. Eriti meeldivalt muljetavaldav …\nKülastamist väärt Pärnu toidukohad\nKategooriad: Toidukohad, Uudised12. juuni 2012Kommentaare pole\tKohaliku elaniku jaoks on see harjumatu, aga juba juunikuu algusest asenduvad Pärnu inimtühjad tänavad turistide ning rohke häältesuminaga. Toidukohad panustavad suvele – et inimestele paremini nähtaval olla, enamus toidukohti oma toolide ja laudadega õue. Nii saavad inimesed nautida päikeselist Pärnu suve. Nagu igas teiseski linnas on ka Pärnus toidukohti rohkesti ning suvel lisandub neid veelgi. …\nÕdus Pärnu veinikohvik Piccadilly\nKategooriad: Toidukohad, Uudised29. mai 2012Kommentaare pole\tPärnu kesklinnas asub üks tänav – pealtnäha täpselt samasugune nagu ka kõik teised kõrvaltänavad, kuid siiski selgub, et see on veidi rohkem tihedat inimeste sagimist täis. Nimelt on see kohvikute tänav, kus üksteisel naabriteks mõned väikesed äärmiselt armsad kohvikud. Selsamal tänaval asub näiteks ka üks vanimaid ja tuntumaid retrohõnguga sõõrikukohvikuid, kus …\nSupelsaksad – parim kohvik 2011/2012 hooajal\nKategooriad: Toidukohad, Uudised18. apr 20122 kommentaari\tVahel ei teagi, millised taevalikud maitsepärlid asuvad mõndades väiksemates linnades. Nii ka Pärnu pisikesed (ja talvisel ajal väga vaiksed) tänavad võivad vahel peita nii mõndagi huvitavat. Näiteks rannarajoonis väiksemat sorti puumajakases, mis esmapilgul üsna tavapärase elumajana võib tunduda, üks imearmas kohvikuke. Seesama Supeluse ja Karusselli tänava nurgal asuv koht on Supelsaksad, …\nPajatusi Pärnu Jahtklubi restoranist\nKategooriad: Toidukohad, Uudised29. jaan 2012Kommentaare pole\tPole just väga palju selliseid toidukohti, kus peale joonistuspaberi/pliiatsi ja mõne tolmunud mänguasja kastipõhjas oleks lapsele korralik mängunurk mõne uuema auto, lauamängu või ronimisredeliga. Siiski……. Pärnus on üks koht, mis eriti lastesõbralik nii tubastes kui ka välistes oludes. Otse Pärnu jõe kaldal asub Pärnu jahisadam Jahtklubi restoraniga. Tunnete selle ehk ära suure õues oleva puust …


Toitumine kõhunäärmevähi korral - Põhjused\nKas ja mida ei tohi kõhunäärmevähi korral kasutada\nPankreas on seedetrakti ja endokriinsüsteemi kõige olulisem organ. Toodab tohutul hulgal ensüüme, mis on vajalikud toiduainete töötlemiseks ja imendumiseks. Selle elundi saarerakud toodavad insuliini, ilma milleta koed ei suuda verest glükoosi omastada..\nPankrease vähk põhjustab seedehäireid, põhjustab talumatut valu ja mõjutab insuliini tootmise intensiivsust.\nKõhunäärmevähi mõju seedesüsteemile ja dieedi rollile\nKõhunäärmevähi korral on kõige sagedamini oksendamine ja söögiisu vähenemine. Ilmuvad maitseperversid, võimalik on afagia (soovimatus süüa), kõhulahtisus ja kõhukinnisus. Kõiki neid ebameeldivaid nähtusi süvendab patsiendi seisundi stabiliseerimiseks kasutatavate ravimite toime..\nPeate mõistma, et pankreas on tegelikult täidetud ensüümidega "pomm", mis reageerib toidu olemusele. Provokatiivsete toodete sisseviimisega vähi poolt muudetud elundisse võib tekkida "plahvatus", ensüümid lõhustavad üsna kiiresti näärme enda (sellega kaasneb talumatu valu), tekivad peritoniit ja surm. Sel põhjusel tuleks väga hoolikalt kinni pidada arsti ettekirjutustest ja tema poolt näidatud dieedist..\nPankrease vähi õige toitumine on ravi vajalik element:\nParandab oluliselt patsiendi heaolu;\nVähendab paljude ravimite kõrvaltoimete raskust.\nToidu imendumise ja seedimise tunnused haiguse korral\nEnsüümide sekretsiooni rikkumise tõttu laguneb ja imendub toit halvasti, mis põhjustab toitumisvaegusi ja kiiret kaalulangust.\nNende patsientide dieet sisaldab teatud toidulisandeid ja hõlmab täiendavate ensüümide kasutamist (asendusravi).\nMõnel juhul ei ole patsiendi seisundi kontrollimiseks piisavalt dieeti ja arstid soovitavad parenteraalset toitmist (tilguti kaudu).\nEsiteks püüavad arstid vältida energiapuudust, seega on kõhunäärmevähi dieet kaloririkas.\nKõhunäärme saarerakud vastutavad insuliini tootmise eest\nKehakaalu tõsise languse vältimiseks määratakse igale kõhunäärmevähiga patsiendile individuaalne dieet. Seda teeb spetsiaalne onkoloogilise spetsialiseerumisega toitumisspetsialist. Rõhk on valgu-, mineraal- ja vitamiinirikkal toidul.\nSöögiisu ergutamiseks võib välja kirjutada teatud ravimeid (hormonaalsed ravimid reeglina).\nOlukorda raskendab asjaolu, et insuliini sünteesivate rakkude hävitamise tõttu võib täheldada tõsiseid veresuhkru taseme hüppeid ja järgida kõiki diabeetilise toitumise reegleid. Sageli on vaja patsienti üle viia insuliinile.\nSee kajastub ka dieedi kujunemises - eelistatakse (sellistel juhtudel) toite, mis ei mõjuta liiga palju veresuhkrut.\nKui kõhunäärmevähk on mõjutanud insuliini tootvaid rakke, moodustatakse dieet, võttes arvesse suhkruhaigust..\nRoogade valmistamise ja serveerimise omadused\nToidu valmistamisel on teatud eripära, mis on seotud maitse ja lõhna väärastumisega või patsiendi liigse tundlikkusega teatud lõhnade suhtes. Vastasel juhul võivad ilmneda iiveldus, oksendamine ja isutus. Arvestades olukorda, on see vastuvõetamatu. patsiendi menüü on juba üsna piiratud.\nSöögiisu kaotamise ennetamine\nSellise reaktsiooni tõenäosuse vähendamiseks soovitatakse järgmist:\nEnne ja pärast söömist peab patsient loputama suu sooda lahusega. See eemaldab järelejäänud järelmaitse ja vähendab retseptorite ebameeldiva lõhna või maitse külge kleepumise ohtu;\nSa ei saa süüa sooja toitu, sest maitse või lõhna intensiivsus suureneb märkimisväärselt. Kõiki roogasid serveeritakse leigena;\nToodetel ei tohiks olla tugevat lõhna, kõik sekretsiooni stimuleerivad aromaatsed nõud on välistatud;\nMaitseainetest on lubatud ainult piparmünt, ingver, basiilik, tüümian, rosmariin;\nKui ilmneb tundlikkus metalli lõhna või maitse suhtes, asendage metalliseadmed keraamika või puiduga.\nTuleb arvesse võtta kõiki patsiendi psühholoogilisi eelistusi (isegi kõige petlikumaid), kuna assotsiatiivsed read (alateadlik reaktsioon lõhnade ühendamisele) võivad mõnel juhul põhjustada oksendamist mitte halvemini kui objektiivsed põhjused. Meie ülesanne on vältida patsiendi kurnatust.\nRasvane ja praetud toit on kategooriliselt välistatud. Just need toidud ärritavad pankrease nii palju kui võimalik ja võivad põhjustada äärmiselt kurbi tagajärgi. Päevas peate jooma vähemalt 2,5 liitrit vedelikku. See võib olla kooritud piim, keefir, taimeteed, lihtsalt vesi või värskelt pressitud mahlad. Sa ei saa kasutada gaseeritud jooke, samuti tsitrusviljamahlu (sidrun, apelsin, greip).\nMenüüst välja jäetud\nKapsas, sojaoad, oad, herned, aga ka mitut tüüpi teravili on vastunäidustatud. See pole tingitud kõhunäärme provokatsioonist, vaid kõhukinnisuse ohust. Fakt on see, et düsbioos, põletikulised protsessid ja ainete nõrgenenud imendumine soolestikus on sellisel juhul vastuvõetamatud. Süüa tuleb iga 23 tunni järel. Söögikordade vahel on soovitav juua kompotte, mahlasid, lihtsalt vett.\nDieet - igal juhul peab\nVaatamata rasvaste toitude väljajätmisele peaks toit olema toitev, s.t. sisaldavad palju kaloreid. Teretulnud on aurutatud kotletid, dieedilihapulgad, looduslikud jogurtid, kodujuustu vormiroad ja erinevad teraviljad.\nKõhunäärmevähi korral on loodusliku jogurti väärtust raske üle hinnata. See on ideaalne vahend düsbioosi ennetamiseks, valguallikas, emulgeeritud rasvad (elundit mitte provotseerivad), vitamiinid ja mineraalid. Proovige jogurt valmistada probiootilistest ravimitest - see aitab kiiresti taastada normaalse soolefloora isegi seedetrakti tüsistuste korral.\nSoovitav on süüa palju valku sisaldavaid toite - lahja kala ja liha, mune, juustu. Seedehäirete vältimiseks tuleks taimeõlisid kasutada ettevaatusega. Parim on minna üle oliivile (tavaliselt peetakse seda ohutumaks).\nKõhukinnisuse ennetamiseks peate iga päev sööma vähemalt 2 korda toitu köögiviljadest, puuviljadest. Köögiviljade aurutamine on parim. Päevas peate sööma 250-300 g puuvilju. Parimateks toodeteks on küpsetatud õunad, arbuus, melon, granaatõun, banaan, aprikoos. Neid tooteid tuleks võtta 45 korda päevas, sest näiteks 300 g aprikoosi ühekordne tarbimine võib põhjustada seedehäireid. Ploomid, viinamarjad ja pirnid on vastunäidustatud. Kõiki roogasid on kõige parem keeta või küpsetada ahjus. See võimaldab teil vähendada seedetrakti provotseerimise ohtu, kuna enamikul täiskasvanud elanikkonnast on mingisugune seedesüsteemi krooniline haigus (gastriit, gastroduodeniit, kaksteistsõrmiksoole haavand jne)..\nSoola tuleks kasutada ettevaatlikult, samuti küüslauku, sibulat, vürtse (isegi lubatud). Suitsutatud tooted on täielikult välistatud. Isegi kui pankrease saarerakke pole veel onkoloogiline protsess provotseerinud, tuleks suhkrut kasutada nii vähe kui võimalik..\nEraldi punktina selgitavad onkoloogid patsientidele alati alternatiivsete ravimeetodite ja dieedielementide lubamatust. Paljud traditsioonilise meditsiini retseptides kasutatavad ained stimuleerivad lihtsalt kõhunääret, mis on hea näiteks hüpo-happelise gastriidi korral, kuid mitte vähi korral. Väga sageli põhjustas selliste vahendite kontrollimatu kasutamine ilma selles küsimuses onkoloogiga eelnevalt konsulteerimata ägenemise ja hilisema surma.\nPankrease vähk on seisund, kus vale toitumine võib kiiresti viia katastroofini. Kui teie lähedased satuvad sarnasesse olukorda - proovige neile selgitada seda fakti ja ka dieediarsti soovituste "vaba tõlgendamise" lubamatust.\nSamuti ei toimi näited dieedist Internetist - igal juhul tuleb dieet valida individuaalselt. Juhul, kui omandatud insuliinsõltuv diabeet "häirib", saab endokrinoloog toitumisalaseid soovitusi kohandada.\nKui teil tekib valu, isutus või mõni muu isu ja seedimisega seotud probleem - pidage nõu dieedi ja / või raviskeemi korrigeerimisega viivitamatult dietoloogi või arstiga..\nKoerte ja kasside diabeet ei ole haruldane nähtus. Lihtsalt paljud loomaomanikud igatsevad seda haigust ilma loomaarsti juurde pöördumata..Teisalt ei tegele mõned veterinaararstid loomade suhkurtõve ravimisega, kuna see on üsna kurnav ja vaevarikas töö, mis häirib peagi nii arsti kui ka loomaomanikku..


Ebatavalised kassid: 8 omapärast geneetilist anomaaliat kasside seas - Lemmikloom\nKoeri on väga erineva välimusega ja tõugude vahel esineb palju erinevusi. Mis puutub aga kassidesse, siis nende seas on erinevusi oluliselt vähem. Kõik nad on enam-vähem ühte nägu, kuid mõne kassi puhul esineb geneetilist anomaaliat. Kasside puhul paistavad muutused selgesti välja.\nSiin on kaheksa näidet kasside geneetilisest anomaaliast.\nInimese puhul tähendab see dominantse alleeli poolt põhjustatud geneetilist puuet, mistõttu areneb inimese käel rohkem kui viis sõrme. Kassi puhul tähendab see, et ta käpal on tavapärasest rohkem varbaid.\nPennsylvania ülikooli veterinaararst Margret Casal räägib, et on näinud kasse, kellel on vaid üks lisavarvas, aga ka kasse, kellel on viis lisavarvast. Samas on Margreti sõnul kasse, kelle käpp näeb välja nagu labakinnas. Naise sõnul on variante erinevaid. Kuna tegemist on dominantse geneetilise muutusega, siis tõenäoliselt esineb polüdaktüüliat ka mõnel selle kassi järglastel.\nLisavarvastega kassi omanikud peaksid kassi küünte lõikamisel olema hoolikamad, et kõikide varvaste küüned saaksid lõigatud. Oluline on aga tähele panna, et vahel pole lisavarvas ühegi luu külge kinnitatud. Loomaarsti sõnul tasub kaaluda sellise lisavarba amputeerimist, sest taoline lisavarvas võib tulevikus kassile valu põhjustada, jäädes kuskile kinni.\nIsastel kassidel on X-kromosoom ja Y-kromosoom. Emastel kassidel on kaks X-kromosoomi. Mis puutub kassi karva värvusesse, siis nii oranž kui ka must kanduvad edasi X-kromosoomiga. Iga X-kromosoom suudab kanda ainult ühte värvi. Isased kassid, kellel on üks X-kromosoom, võivad olla musta või oranži värvi, aga mitte samal ajal mõlemat värvi.\nIsastel kassidel, kes on mõlemat värvi, on midagi kromosoomidega valesti. Selline asi esineb ühel kassil 50 000 seas. Spetsialisti sõnul võib selline asi juhtuda kahel juhul: isasel kassil on lisa X-kromosoom. Samas on kasse, kellel on mõnedes rakkudes XX kooslus ja teistes rakkudes XY kooslus. Sellised isaskassid ei ole üldjuhul võimelised järglaseid saama.\nMani kass (Manx) sünnib lühikese töntsaka sabaga või hoopistükkis sabata. Seda anomaaliat on aga keeruline tuvastada, kui pole teada kassi meditsiiniline ajalugu, sest kõik sabata kassid pole sündinud sabata. Tavaliselt on sabata kassidel saba juures arm.\nMani kassid on aga hea tervise juures ja anomaalia puudutab kassi selgroogu ja tagajalgu. Mutatsioon, mis mõjutab saba pikkust, mõjutab omakorda selgroogu ja seljaaju ning seetõttu võib tekkida seljaajusong. Viimase näol on tegemist sünnidefektiga: seljaaju ei arene korralikult. Seetõttu võib tekkida kõrvalekaldeid tagumiste jalgadega ja väljaheidete tegemisega.\nScottich fold'e on kahte tüüpi: lontkõrvalised ja sirgete kõrvadega kassid. Lontkõrvalised on tekkinud kõhrekahjustuse tõttu, mis on domineeriv geneetiline viga. Nende kasside aretustöös on üks oluline reegel – selleks, et pesakond oleks terve, peavad ühel vanematest olema sirged kõrvad, vastasel juhul võivad kaasneda tõsised terviseprobleemid.\nScottich fold kassipojad sünnivad tavaliste sirgete kõrvadega. 3-4 nädala vanuselt nende kõrvad muutuvad – osa kasse jääb sirgete kõrvadega, osa lontis kõrvadega.\nVeel haruldasem anomaalia on aga see, kui kassil esineb neli kõrva. Spetsialisti sõnul pole aga tegelikult tegemist nelja kõrvaga. Tegemist on kahe kõrvaga, millel on nii-öelda lisandid. Sellega ei kaasne aga tervisemuresid. Need näevad lihtsalt teistsugused välja.\nTaksikassidel on lühikesed pisikesed jalad ja nad meenutavad välimuselt Corgi koeri. Tegemist on aga nii-öelda kääbuskassidega. See, kuidas kääbuskassi keha mõjutab tema tervist, on siiani vaidluse all olev küsimus. Näiteks lühikeste jalgade tõttu ei saa taksikassid joosta, hüpata ega ronida sellisel viisil nagu teised kassid. Seetõttu tekivad neil kergemini liigesepõletik ja muud tervisemured.\nÜks haruldasemaid juhtumeid on kahe näoga kass. Sellist kassi nimetatakse Rooma jumala Januse järgi Januse kassiks. Sellised kassid võivad näha hirmuäratavad välja, kuid sõltuvalt kõrvalekaldest võib kahe näoga kass elada ka kaua. Näiteks üks kahe näoga kass, kellel oli kaks nime - Frank ja Louie - elas 15-aastaseks.\nAnomaaliad, mis on seotud tõuga\nErinevat tõugu kassidel esineb neile iseloomulikke anomaaliaid. Üheks näiteks on siiami kassid. Näiteks on neil iseäralikud silmad ja soojustundlik geen, mille mõjul kassi karvkate kasvades muutub. Loe siiami kasside kohta lisa SIIT.


Seenioride MM-il Miamis on üksikmängus ainsana veel võistlustules Liina Suurvarik – TENNISNET.EE\nAutor Toomas 30/10/2018\n– Liina Suurvarik / Foto: Eesti Tennise Liidu arhiiv\nMiamis nooremate seenioride maailmameistrivõistlustel pidasid Eesti tennisistid suure hulga mänge. Peab nentima, et vahelduva eduga,\nÜksikmängus on ainsana konkurentsi jäänud W35+ klassis Liina Suurvarik, kes teel veerandfinaali alistas Laura Baqi Šveitsist 6:4 0:6 6:2. Nüüd ootab Suurvarikut ees kohtumine neljandana asetatud ameeriklanna Anda Perianuga. Kaheksa tugevama hulgas on ka meie lõunanaabrite esindaja Agnese Kruminliega.\nW45+ klassis langesid 2. ringis välja nii Piret Ilves kui Ilona Poljakova. Ilves kaotas itaallanna Valentina Padulale (4) üllatavalt kindlalt 0:6 1:6 ja Poljakova märksa tasavägisemas mängus teisena asetatud lõuna-aafriklanna Jacqueline Boothile 6:3 1:6 1:6.\nM40+ kaotas Kurmo Annus kolmandas ringis sakslasele Benjamin Koehlele 1:6 4:6. Võidu korral oodanuks Annust ees matš turniiri ühe favoriidi Roberto Menendez Ferrega (Hispaania, 1). Paarismängus kukkus aga Annus koos sakslase Jonas Wormvegiga välja kohe avaringis.\nVeel praegugi Eesti meistrivõistlustel naiste paarismängus tegusid tegevad Suurvarik/Ilves kaotasid paarismängus ameeriklannadele Anda Perianu/Kaisey Smashey (USA) 0:6 1:6, See tegelikult näitab, et seenioride MM-il pole tase sugugi madal. Lisaks peab nentima, et USA tennisistidel võib ju edetabelipunkte vähe olla, aga nende keskmine tase on teada-tuntud kõrgest klassist.\nWD40+ klassis Ilona Poljakova koos prantslanna Celine Regnier võitsid esimeses mängus Caroline Bodart (Belgia)/Olga Smirnovat (Venemaa) 62 6:2. Järgmisena mängitakse pääsu eest poolfinaali kolmandana asetatud dueti Silvina Delgado (Argentina)/Ivana Knaus (Šveits, 3) vastu.\nSegapaarismängudes on Suurvarik ja Ivar Troost 16 hulgas võiduga 6:2 6:1 Debbie-Louise Hale (Suurbritannia)/Neale Castillo (USA) üle. MD40+ klassis alustavad Kurmo Annus/Ryoko Yomoda (Jaapan) kohe 1/8 finaalist.\nMD45+ klassis on kaks paari meie tennisistide osalusel 1/8 finaalis: Piret Ilves/Timur Shadiev (Venemaa) ja Ilona Poljakova/Bart Beks (Holland).\nPrevious Post Selgusid Kadrioru Tenniseklubi meistrid\nNext PostAnett Kontaveit sai Elise Mertensilt kindlalt lüüa (lisatud kommentaar)


Otsid väikest laenusummat? 100 eurot on paras - LepLand.ee\nE-arve keskkond ettevotjale, arve koostamine lihtsalt ja mugavalt. Koosta arved, prindi arve, saada arve, halda arveid. La Tabla’sse tulles satud sa foodie-matkale mööda modernset Ladina-Ameerika kööki. Me pakume väikest ülevaadet selle otsid väikest laenusummat? 100 eurot on paras kulinaarsest.\nErinevate laenude saamiseks tasub seadistada automaatpakkuja. Seal on olemas ka toimiv järelturg ning seega on võimalik vajadusel ka oma investeeringuid müüa. Mõni inimene ei mõista isegi seda vastust,mida haigekassa annab, ja siis tuleb siia pada ajama. Kui laenad ka Ferratumist esimest korda, unusta intress — esimene laen on soodne ja võimaldab vaid fikseeritud euro suuruse tasuga laenata sobivas suuruses summa. Esmane leht aga viitab sellele, et haiguspäevade hüvitist ei saa. Tabel asub Sisesta kollastesse lahtritesse oma eesmärk, praeguseks kogutud ja igakuiselt säästetav summa ning näed, kui kaua mingit moodust kasutades Sinu eesmärgi saavutamine aega võtab.\nAinus lisatasu on sümboolne fikseeritud tasu, mis ei ole suurem kui üks euro. Nii väldid sa rutaka otsuse tegemist ning valid optimaalse lahenduse oma murele. Männiste vastus on siia kopitud Haigekassa kodulehelt, ilmselt KKK-st, esita küsimus seal. Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Reservhoius: mis see on ning millal seda kasutada?\nE-arve keskkond ettevotjale, arve koostamine lihtsalt ja mugavalt. Koosta arved, prindi arve, saada arve, halda arveid. La Tabla’sse tulles satud sa foodie-matkale mööda modernset Ladina-Ameerika kööki. Me pakume väikest ülevaadet selle maailmaosa kulinaarsest. Erinevate laenude saamiseks tasub seadistada automaatpakkuja. Seal on olemas ka toimiv järelturg ning seega on võimalik vajadusel ka oma investeeringuid müüa. Mõni inimene ei mõista isegi seda vastust,mida haigekassa annab, ja siis tuleb siia pada ajama.\nKui laenad ka Ferratumist esimest korda, unusta intress — esimene laen on soodne ja võimaldab vaid fikseeritud euro suuruse tasuga laenata sobivas suuruses summa. Esmane leht aga viitab sellele, et haiguspäevade hüvitist ei saa. Tabel asub Sisesta kollastesse lahtritesse oma eesmärk, praeguseks kogutud ja igakuiselt säästetav summa ning näed, kui kaua mingit moodust kasutades Sinu eesmärgi saavutamine aega võtab. Ainus lisatasu on sümboolne fikseeritud tasu, mis ei ole suurem kui üks euro. Nii väldid sa rutaka otsuse tegemist ning valid optimaalse lahenduse oma murele. Männiste vastus on siia kopitud Haigekassa kodulehelt, ilmselt KKK-st, esita küsimus seal. Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik?\nReservhoius: mis see on ning millal seda kasutada? E-arve keskkond ettevotjale, arve koostamine lihtsalt ja mugavalt. Koosta arved, prindi arve, saada arve, halda arveid. La Tabla’sse tulles satud sa foodie-matkale mööda modernset Ladina-Ameerika kööki.\nMe pakume väikest ülevaadet selle maailmaosa kulinaarsest. Erinevate laenude saamiseks tasub seadistada automaatpakkuja. Seal on olemas ka toimiv järelturg ning seega on võimalik vajadusel ka oma investeeringuid müüa. Mõni inimene ei mõista isegi seda vastust,mida haigekassa annab, ja siis tuleb siia pada ajama. Kui laenad ka Ferratumist esimest korda, unusta intress — esimene laen on soodne ja võimaldab vaid fikseeritud euro suuruse tasuga laenata sobivas suuruses summa. Esmane leht aga viitab sellele, et haiguspäevade hüvitist ei saa. Tabel asub Sisesta kollastesse lahtritesse oma eesmärk, praeguseks kogutud ja igakuiselt säästetav summa ning näed, kui kaua mingit moodust kasutades Sinu eesmärgi saavutamine aega võtab.


Star FM’i saatejuht Marko Lõhmus: Progress ja ise asjadega hakkama saamine on igati nauditavad | NordenBladet.ee\n“Küllap suured mehed on inimajaloo jooksul öelnud palju suuri sõnu, millesse uskuda või mille järgi joonduda. Püüan oma elu elada pigem selle järgi, et raha / asjad / muu maine on mööduv nähtus. Püüan ise (ning julgen soovitada ka teistele) jääda ikka ennekõike inimeseks – inimsuhteid ja perekonnaväärtusi ei ole võimalik osta ühegi raha eest,” räägib hiljuti taaskord isaks saanud Marko Lõhmus Ohmygossip’ile.\nMarko Lõhmus, mida põnevat möödunud suvest meenutate?\nKlassikaline eestlase vastus – enamasti töö. 2012 aasta suveperiood soosis ilmselt kõikide eestlaste töötegemist, päikest põhiliselt ju ei olnud. Isiklikus elus oli ka suursündmusi, meie perre sündis veel üks väike armas preili.\nOlete STAR FM- i saatejuht, mida põnevat kuulajatele pakute ja kas suvine programm erines näiteks talvisest programmist millegi poolest?\nRaadioeetri poolest on kuulajatele kahtlemata oluline stabiilsus. Peame tegema tööd maksimaalselt hästi hoolimata aastaajast. Kindlasti on eetris olles meeleolud otseselt seotud ilmaga. Ilusa ilmaga kõlab kahtlemata ka saatejuht teisiti. Kuigi, keegi ei taha ju kunagi kuulata lemmikraadiost lisaks muusikale nurinat. Oleme alati rõõmsameelsed ja positiivsed.\nKas raadioeetris on ka mingeid apse ette tulnud või midagi eriliselt põnevat juhtunud?\nOi, juhtumisi on aja jooksul ikka erinevaid. Reeglina ikka see, et mikker jäi peale vms. Ka otse-eetris tuleb vahel ette veidraid keelevääratusi, kus teemakäsitluse kontekst muutub sootuks. Loodetavasti inimesed ikka andestavad.\nMida te arvate “Teeme ära” talgutest ja kas olete ka ise sellest osa võtnud?\nVäga tänuväärt ettevõtmine. Tublid inimesed on need, kes selle eestvedajateks. Nõnda oleme ka ise ümbruskonna suhtes hoolivamad. Paljusid teemasid võiksime pigem võtta isiklikumalt ning sekkuda asjadesse, kus saame miskit teha ära.\nMillega te lisaks raadiotöötle tegelete?\nAktiivselt olen seotud ühe turundusagentuuriga (Hype Marketing Agency). Valdkond on väga vaheldusrikas ja huvitav. Mis põhiline, et ei teki rutiini – iga päev on eelmisest erinev. Kuni jätkub värskeid ideid ja teotahet, jätkan kindlasti ka selles liinis.\nKõlab ilmselt jaburalt, aga kodused toimetused võtan alati ette suure õhinaga. Ehitamine, aias või garaažis nokitsemine, see on lahe. Saab asjad tehtud ning mõte puhkab töömuredest. Julgen soovitada ka teistele. Väga lihtne on kutsuda remondimees või ehitaja, samas võiks proovida ju ka ise asjadega hakkama saada. Vahel tekib suisa hasart, kas ikka saan hakkama. Mis kõige olulisem – teen seda ju enda ja oma perekonna heaks. Progress ja ise asjadega hakkama saamine on igati nauditavad ka vaba aja sisustamiseks.\nTubli ja armastav naine, 2 erakordselt head last. Moodustame (vähemasti minu arvates) väga laheda terviku.\nAsjad lähevad vaid paremaks, parimad ajad on ees. Olen selles päris veendunud. Selle nimel peab aga nägema vaeva, küllap rabame kõik selle eesmärgiga.\nMillised on teie lemmiksaated telerist ja mida arvate Tallinna Televisioonist?\nTallinna televisioonist? Püüan nüüd vastata võimalikult viisakalt, jäädes samas ausaks – minu jaoks arusaamatu propagandamasin ja maksumaksja vaevaga teenitud raha raiskamine. Järgmistel kohalikel valimistel kuulub minu (ja minu perekonna) hääl sellele, kes lubab pealinnas panna tuled põlema ning ei raiska enam raha jaburale telekanalile.\nHetkel elan aga kaasa “Eesti otsib superstaari” saatele. Paljulubav ja igati nauditav. Plaanin kindlasti minna finaalsaates ka stuudiosse kohale.\nIlmselgelt StarFM I-Pod on pingereas järgmine abimees.\nKüllap suured mehed on inimajaloo jooksul öelnud palju suuri sõnu, millesse uskuda või mille järgi joonduda. Püüan oma elu elada pigem selle järgi, et raha / asjad / muu maine on mööduv nähtus. Püüan ise (ning julgen soovitada ka teistele) jääda ikka ennekõike inimeseks – inimsuhteid ja perekonnaväärtusi ei ole võimalik osta ühegi raha eest. Kadestan inimesi, kes on piisavalt ambitsioonivabad, et pühenduda lõputu töörabamise asemel sootuks perekonnale ja lähedastele.\nTähtkujudesse isegi usun, iganädalastesse horoskoopidesse pigem mitte. Ise olen Ambruri tähtkujus. Vanast heast tähtkujude seletajast leian paralleele küll.\nMida arvate selgeltnägijatest ja ravitsejatest ja ehk on teil antud küsimuse juures ka midagi põnevat rääkida?\nPigem usun ja austan neid inimesi, kes püüavad teisi aidata (alternatiivmeditsiin või miski muu). Põhiline on ikka uskuda enesesse. Vahel aitavad just selgeltnägijad selle usu taastada.\nMarko LõhmusStar FM


Euroalal on eufooria asendumas realismiga. Ökonomistid kärbivad tuleva aasta majanduskasvu ootuseid - ärileht.ee\nKatkised rahatähedFoto: Hendrik Osula\nAastakümne kiireim majanduskasv euroalal on asendumas tänavuse aasta nõrga algusega, kirjutab Bloomberg.\nÖkonomistid on maha tõmmanud entusiasmi 19 riigist koosneva euroala tänavu majanduskasvu suhtes seoses üleilmsete väliskaubanduskonfliktidega.\nKuigi Bloombergi poolt küsitletud analüütikud ootavad, et enam kui kaheksa miljonit töökohta loonud majanduskasvu tõusulaine jätkub, ei nähta enam seda, et suudetaks säilitada läinud aasta 2,4 protsendine majanduskasvu hoog. Analüütikud tõmbasid majanduskasvu ootuse 2,3 protsendile.\n„Majanduskasvu kiirenemine on selgelt lõppenud ning riskid on hoo alanemise suunas,“ ütles Berenberg Banki Euroopa ökoomist Florian Hense. „Seda ei maksa segamini ajada seisakuga, kuna euroala majandus on tugevas kasvufaasis ja kui mõned riskid ei täitu võib suvel taas hoog üles minna.“\nEt aasta algul on majanduse kasvuhoog aeglustunud, selle kohta on mitmeid märke alates inflatsioonist kuni tootmise ja jaemüügini, mis on kõik tulnud oodatust nigelamad. USA protektsionistlik väliskaubanduspoliitika ohustab vastastikuse kaevikusõjaga, mis lisab majandusele ebakindlust. Sama mõjuga on Euroopa Keskpanga püüdlustel tõmmata tagasi pretsedendituid rahapoliitilisi stiimuleid.\nEuroopa majanduse seis: kas tulekul on ebameeldiv üllatus? (8) 26.04.2018\nEurotsooni majanduskasv aeglustus (6) 02.05.2018\n„Me ei peaks ektrapoleerima liigselt midagi mis võib kujuneda ajutiseks hoo languseks,“ ütles UniCredit Banki euroala peaökonomist Marco Valli. „Hoog kasvas väga kõrgelt tasemel ning andmed viitavad sellele, et euroala kasvab üle oma potentsiaali. Küll aga on ebaselgus suur.“\nÖkonomistid ootavad jätkuvalt, et euro intressimäärad hakkavad tõusma 2019. aastal teises kvartalis. Tänavu ja tuleval aastal peaks inflatsioon olema 1,5 protsenti enne kui see kerkib 2020. aastal 1,8 protsendini.\nLäinud nädalal ütles Euroopa Kekspanga juht Mario Draghi, et hetkel on põhimuseks euroala välised riskid.\nEuroopa Keskpanga järgmine rahapoliitiline istung toimub 26. aprillil. Uusi keskpanga majandusprognoose on oodata juunis.\n„Ootame Euroopa Keskpangalt signaali 2018. aasta väljavaate väikeseks langetuseks,“ kirjutas Barclaysi ökonomist Philippe Gudin. „See ei tähenda, et keskpank oleks muutunud oma alusvaadet, et euroala majandus on tugev. Vähemalt me ei usu, et seda vaade oleks muutunud. Pigem on see esimese kvartali nõrga olukorra tuvastamine ning heade alusinflatsiooninumbrite puudumine. Samuti tähendab see arvestust, et maailma majanduskasvu väljavade on ebaselgem.“


“Teemaõhtu – Edgar Valter 90” ETV 2-s pühapäeval, 22. septembril alates kell 19:30 | Loe seda, mida Sa filmis ei näinud\nEdgar Valter, kunstnikud\n“Teemaõhtu – Edgar Valter 90” ETV 2-s pühapäeval, 22. septembril alates kell 19:30\nIn raamatukava on 19/09/2019 at 08:20\nSel laupäeval, 21.septembril oleks Eesti üks lemmikillustraatoreid ja lastekirjanikke, Edgar Valter saanud 90-aastaseks. Lisaks sellele, et ta oskas oma joonistustega meisterlikult ellu äratada nii Sipsiku, Krõlli kui ka naksitrallid, soovis ta elada kooskõlas loodusega ning seda edasi anda oma unenäoliste maalidega, pokuraamatutega ja Pokumaa ideega.\n„Tehnika, eriti elektroonika üha kiirema arengu juures võib nii mõnigi inimaku üles ütelda või kõrbema minna. Isegi lastel, neil praegu veel väikestel tulevikuinimestel. Eelkõige nende jaoks ongi Pokumaa mõeldud. Ma usun, et nad vajavad seda. Mida aeg edasi, seda enam. Tasakaalu pärast, mille najal ikka maailm on püsinud” (Edgar Valter Pokumaast 2001. aastal).\nMitmekülgse mehe juubelile on pühendatud ETV2 selle nädala pühapäevane teemaõhtu. Vaadata saab intervjuusid, sealhulgas ka tema elutee viimaseks jäänud usutlust Vahur Kersnaga.\nLisaks mahub teleprogrammi veel lastekirjanduse klassikasse ning ühtlasi meistri enda illustreeritud teoste „Naksitrallid”, „Kunksmoor”, „Kunksmoor ja kapten Trumm” ekraniseeringud ning Edgar Valteri raamatu “Jahikoera memuaarid” motiividel valminud animafilmid „Ramsese vembud” 1-4 osa.\nÕnneks juubeliüritused sellega ei piirdu, sest tema loomingule pühendatud näitusi, sündmusi ja tegevusi jätkub üle Eestimaa. 20. septembril antakse Eesti Rahva Muuseumis esimest korda üle Edgar Valteri nimeline illustratsioonipreemia.\nTartu Linnaraamatukogu peamaja teise korruse näituseruumis saab Edgar Valteri 90. sünniaastale pühendatud näitust vaadata alates 9. oktoobrist, kui Tartus toimub laste- ja noortekirjanduse festival.\n« Before „Ükskord… Hollywoodis” praegu kinodes 12/09/2019\nAfter“Kõnts” ETV2-s kolmapäeval, 25. septembril kell 21:30 ja reedel, 27. septembril kell 23:30 23/09/2019 »


Aasta parim naissportlane « Hiiu Leht\nOrienteeruja Merike Vanjuk valiti aasta naissportlaseks kuuendat korda.\nKonkurentsi pakkus Vanjukile tänavu vaid tubli võrkpallur Maret Pukspuu.\nHiiumaa spordiliidu juhatuse esimees Anton Kaljula ütles selle kategooria kandidaatidenappust kommenteerides, et tublisid naissportlasi on muidugi veel, kuid juhend näeb ette, et sportlane peab kandideerimiseks olema Hiiumaa elanikeregistris või töötama Hiiu saarel. “Paraku meie kõige kuulsamad ei saa kandideerida,” nentis Kaljula.\nMerike Vanjuki tänavuste saavutuste loetelus on Eesti orienteerumise edetabeli viies koht N21 klassis, teatenaiskonna kolmas koht Balti MV-l, esikohad Eesti MV öisel tavarajal ja teateorienteerumise N35 klassis, teised kohad Eesti MV sprindis ja sõjaväelaste MMil Eesti teatenaiskonna koosseisus, samas võistkondlikult saavutatud kolmas koht, Suunto Games N21 eliitklassi esikoht ning Ilves-3 N21 eliitklassis kolmas koht.\nAasta naissportlaseks valitud Vanjuk ütles, et tänavu pole ta eriti palju võistelnud ja ka tulemused polnud kõige paremad, kuna tervis polnud päris korras.\nTippspordist Eesti koondise tasemel ta mullu küll taandus, kuid armastatud spordialast muidugi mitte. “Üritan ikka natuke noori kannustada, et asi nende jaoks liiga lihtne ei oleks,” selgitas Vanjuk.\nTulemuseks, mis tänavu kõige suuremat rahuldust pakkus, nimetas ta augusti lõpus Rootsis peetud sõjaväelaste meistrivõistlustel teateorienteerumises saavutatud teist kohta. “Soorituse poolest oli see üks paremaid,” kinnitas ta.\nPõhjuseid, miks tal nii mitu aastat on olnud võimalus Hiiumaa spordiaasta parima naissportlase aupaistet nautida, nimetas ta kaks: kas pole piisavalt palju häid naissportlasi või pole nad Hiiumaale sisse kirjutatud. Merikese enda nimi on siiamaani Hiiumaa elanikeregistris, kuigi ta aastaid on õppinud-töötanud ja elanud Tartus. “Hoian sidet Hiiumaaga ja niipeagi ei kavatse ennast mujale sisse kirjutada,” kinnitas Vanjuk.\nNaissportlase tiitlile aga kavatseb tänavu 37. sünnipäeva tähistanud ja 27 aastat orienteerumissporti harrastanud sportlane püüelda seni, kuni ta veteranide arvestusse üle läheb – siis jääb see võimalus noorematele.


Võimalused teada, kui teil on käte lõtk 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Vigastus » Võimalused teada, kui teil on käte lõtk\nRadiaalne pea purunemine\nHübriidkahjustused tekivad suurejõulise mõjuga vigastuste korral, näiteks kukkumisel väljaulatuvas käes või mootorsõidukiõnnetuses. Täpsetel ja lastel on küünarnukid - raadius ja õlavarre - tavaliselt murdunud. Mõnikord on ilmne, et luu on purunenud, eriti kui see liigub läbi naha. Siiski ei pruugi käe luumurd alati alati nii kergesti avastada. Konsulteerige viivitamatult arstiga, kui te arvate, et luumurd on murtud.\nTavaliselt esineb mitmesuguseid liigesekahjustuste murrud: suletud, avatud või ühendatud, peenestatud, nihkunud ja asetamata. Suletud luumurrud on need, mis nahka läbistavad, samal ajal kui avatud või liigeste luumurrud läbivad naha. Põrutatud luumurrud on need, milles luu on purustatud mitmeks tükkiks. Luu tükid liiguvad normaalsest joondumisest välja nihkunud luumurruga, samal ajal kui luu otsad jäävad asetamata murdega.\nPõlvimised murrud põhjustavad luukoe läbimõõdust puhta läbikukkumise. Need vigastused on tavaliselt suure mõjuga jõu tulemus. Spiraalsed murrud tekivad käsivarre keeratava jõu tõttu, mis põhjustab luu hõõrumise. Tavaliselt tekib lapse küünarvarre rohutirtiline luumurd. Kasvamad kondid on pehmed ja võivad painduda ilma luudeta täielikult purustamata, nii nagu see, mis juhtub, kui puutute kokku värskest oksadest.\nHarilikud luumurrud on tavaliselt spetsiifiliste sümptomitega. Sageli esineb vigastuse kohas valu ja suur kukkumist. Valu on tavaliselt terav ja takistab sageli käe liikumist. Kahjustuse mehhanism - kukkumine väljaulatuvale käele, langemine otse õlal või õlavarrel, mootorsõidukiõnnetus või spordiõnnetus - võib ulatuda luumurru poole. Kahju tekkimisel kuuleb tihtipeale haaratav või hüppeline heli. Pärast seda vigastust tekib turse kiiresti, mõnikord koos verevalumitega.\nArmiläbihaigusi diagnoositakse tavaliselt röntgenikiirtega. Pildid on võetud kahest nurga alt, otse küljelt ja küljelt. Rinnad on valged röntgenkiirte abil ja luu pikkune pimeala näitab tavaliselt luumurru. Röntgenkiired näitavad ka luumurru tüüpi ja seda, kas see on peenestatud või nihkunud.\nMõned jäsemete luumurrud ei ole kohe selged. Tõsiste luumurdude korral, mis hõlmavad käe aluses olevat väikest luu, juhtub tavaliselt kukkumist ja maandumist väljaulatuvas käes. Vastavalt uuringule, mis avaldati 2011. aastal "Rahvusvahelise Ajakirjanduse Rahvusvahelise Ajakirjana", moodustavad kõikidest luumurdudest 2 kuni 7 protsenti murdud. Kõhupiirkonna luus on vilets verevarustus, mis mõjutab oluliselt paranemist. Need luumurrud on sageli kadunud röntgenikiirtega, mille tagajärjeks on hilinenud diagnoos.\nHüpofüüsi müra sümptomid võivad olla peenikesed, näiteks valu pöiale põhihümboliga haardeseadise või teatud pöidla liikumisega. Selle vigastuse diagnoosimiseks on tihti vaja arvutirakendust, luu skaneerimist ja magnetresonantstomograafiat.\nRadiaaljuhtmurdude võib pärast käte vigastamist jääda vahele. Radiaalpea moodustab rauujõu osa käsivarre pöialpoole. See asub küünarnukist ja on tavaliselt vigastatud pärast väljaulatuva käe langemist. Sümptomiteks on küünarliigese jäikus ja valu käsivarrega.\nSee luumurd ei esine alati esialgsetes röntgenkiirtes, eriti siis, kui luud jäävad paigale. Siiski võib näha suurenenud rasvapadja ja see on tavaliselt selle vigastusega. Radikaalset pea murru diagnoosimist saab teha vigastuse mehhanismi ja "rasvapadja märgi põhjal".\nEelmine PostNaha ja õlavarre piirkonda äratatud närvi märgid ja sümptomid\nJärgmine PostitusPain Relief for Heel Spurs at Home


Vähifoorum :: Vaata teemat - Tee ise peakatted\nKui kedagi huvitab õmblemine või on tuttavat kes õmbleb siis ma panin tasuta lõike ülesse rätiku õmblemiseks. Selle kohandasin lõikest mis on mõeldud usklikele naistele juuste katmiseks (sellel lõikel oli liiga palju ruumi juuste jaoks). Kui on huvi võin ka eestikeelse variandi proovida teha. http://snipriphooray.blogspot.com/\nUSAs enam mu lõikeid tasuta ei saa (sest üks naine otsustas minu lõikest tehtud mütse müüma hakata) aga eestlastele annan ikka tasuta. Kirjutage mulle sõnumitesse oma meili aadress, ja ma saan siis PDF failina teile saata.