Mariliis Pinn • 1. mai 2008 • 2 min\n"See 326 miljoni krooni vähendamine tuleb investeeringute arvel," ütles Sõrmus kolmapäeval toimunud maanteeameti pressikonverentsil.\nSellegipoolest ei kavatseta ühtegi objekti ära jätta. "Enamikul objektidel on tööd alustatud või riigihange välja kuulutatud. Riigieelarve seadus võimaldab, et objektid lähevad käima ja tasumine toimub 2009. aastal," selgitas Sõrmus. Vaid Paldiski Lõunasadamas maantee ja raudtee eritasemelise ristmiku ehitamine lükkub edasi.\n"Selle aasta tendents on ka see, et kui objekti maksumuseks on planeeritud 100 miljonit krooni, siis kipub see kätte tulema 10-15 miljonit odavamalt ja pakkumisi on rohkem," viitas Sõrmus, et ehitushinnad on langenud. Isegi hiinlased tahtsid tema sõnul siia teed ehitama tulla.\nMaanteeameti peadirektori asetäitja Märt Puusti sõnul on maanteemeti veebis kaart, kus saab tee-ehitust jälgida, ja ta soovitas seda soojalt kasutada, et ebameeldivaid üllatusi vältida.\n"Teeme kokku 1500 kilomeetril teeremonti, suuremaid remonte on pisut üle 200 kilomeetri, need on pikad tööd, mis häirivad liikust. 1000 kilomeetril teedel tehakse pindamistöid. Üritame pindamisega olemasolevaid teekatteid säilitada, seni kuni saame korraliku remondi teha," seletas Puust.\nKa remonditakse 200 kilomeetit kruusateid ja vähemalt 100 kilomeetrit kruusateid kaetakse kõva kattega. "Hea, kui saab rohkem, siin on oluliseks teguriks see, palju jääb üle vana kõvakatte freespuru, mille paneme tolmavatele teedele. 100 kilomeetrit on konservatiivne hinnang," lisas Puust.\nPuusti sõnul on nad koos omavalitsustega pühendunud ka kergliiklusteede rajamisele. "Oleme seadnud eesmärgiks saada asulate lähialas jalakäijad ja jalgratturid tee pealt ära, ehitame kergliiklusteid koos valgustusega," selgitas ta ameti tegevust.


Tünn | konteiner - Tehnoloogia\nTünn , suur, punnis silindriline tugeva konstruktsiooniga anum, mis on traditsiooniliselt valmistatud puidust tünnidest ja puidust või metallist rõngastest. See termin on ka mahuühik, täpsemalt 31 liitrit fermenteeritud või destilleeritud jooki või 42 gallonit nafta toote. Vastavalt 1. sajandi-kuniRooma ajaloolane Plinius Vanem , iidse tünnivalmistamise käsitöö, mida nimetatakse ka kooperatsiooniks, leiutasid Alpide orgude elanikud.\nviskitünnid Viskitünnid Šotimaa piiritusetehases. Chris Green / Shutterstock.com\nmis sai texasest, kui ta kuulutas välja oma sõltumatuse Mehhikost\nKuivade toodete hoidmiseks valmistatud lõdvad tünnid võivad olla valmistatud männist või okaspuust ega vaja täpset töötlust. Väikseid versioone, mida tavaliselt nimetatakse tünnideks, kasutati pikka aega raskete puistetoodete, näiteks naelte sisaldamiseks. Tihedad, vedelike hoidmiseks mõeldud tünnid tuleb ehitada hoolikalt kõrgekvaliteedilisest puidust, näiteks valgest tammest, mille täitmiseks ja tühjendamiseks on aukud.\nTünniputkade ja -otsade puit kuivatatakse tavaliselt õhus vähemalt aasta, seejärel kuivatatakse ahjus 10–20 päeva, enne kui see lõigatakse ning hööveldatakse vajaliku suuruse ja viimistlusega. Oluline toiming on trellide servade ühendamine ja neile korraliku pilsi (keskmise kühmu) andmine, et vuugid oleksid tihedad ja ümbermõõt ühtlane. Punn annab tünnile siseturule lisakindluse.\nOperatsiooni kõige keerukamat osa nimetatakse tünni tõstmiseks. Pulgad asetatakse vertikaalselt peafermirõngasse ja teise otsa kohale asetatakse ajutine rõngas. Selles paigutuses lastakse laudad läbi aurutunneli, et neid lõpliku kuju saamiseks tõmmata, ja seejärel kuivatatakse uuesti. Sel hetkel on viskitünnid seestpoolt söestunud, nii et nende vananedes tekib viski maitse. Varem puidust tünnides ladustatud ja veetud õlu pannakse nüüd ühes tükis metallist tünnidesse. Crozeriks kutsutud masin kärbib trellide otsad ja lõikab külmutatud osa, stange otsa lähedal asuva soone, kuhu peaosad sobivad. Ajutised otsarõngad tõmmatakse maha, paigaldatakse peaosad ja paigutatakse püsivad peavõru. Ajutised pilsirõngad eemaldatakse ja ülejäänud püsirõngad pannakse peale.\nTihedad tünnid on enamasti asendatud metalltrumlite ja mahutitranspordiga ning lõdvad tünnid paberkandekottide, lainepapist karpide ja puitkiudplaatide trummidega.\nmida nimetatakse isaslehmaks\nliitlasväed maailmasõjas 2\nmillist isotoopi kasutatakse aatomimassi standardina


Kuristiku Gümnaasium » Juuni 2015\nEsileht » Uudised » Aasta 2015 » Juuni 2015\nMonday, 20.07, lisas aivar\nTallinna Kuristiku Gümnaasium kutsub esitama pakkumusi lihtsustatud korras tellitava teenuse hankele (edaspidi lihtteenuse hange), mille eesmärk on osutada ja korraldada toitlustamisteenust Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi õpilastele.\nPakkumus tuleb esitada elektrooniliselt vastutava isiku e-mailile (Raino.Liblik@kuristiku.ee) ja peab olema digiallkirjastatud pakkuja allkirjaõigusliku isiku poolt. E-maili mahu piirang on 35 MB.\nPakkumuste esitamise tähtpäev: 30.juuli 2015 kell 11:00.\nPakkumuste avamise aeg: 30.juuli 2015 kell 11:00 e-maili teel.\nHankedokumendid leiab siit: PDF või DOC.\nDigiallkirjastatud dokumendid on: 1-2-230_Toitlustamise_riigihanke_korraldamine.ddoc ja 1-2-230_Lisa1_Toitlustamisteenus_hange_Kuristiku_2015.ddoc\nSaturday, 04.07, lisas aivar\n20. juunil toimunud lõpuaktuste pilte saab nüüd tellida Vekfoto koduleheküljelt http://www.vekfoto.ee/?m1=16&m2=14&m3=48\nKuristiku kool sai kaks tunnustust\nTuesday, 30.06, lisas aivar\nNeljapäeval, 28. mail 2015 toimus Tallinna Haridusameti poolt korraldatud pidulik Tallinna õppeaasta lõpetamine, mille puhul toimus Lillepaviljonis traditsiooniline pidulik vastuvõtt pealinna haridusasutuste juhtidele. Tallinna abilinnapead Mihhail Kõlvart ja Arvo Sarapuu ning haridusameti juhataja Andres Pajula andsid üle raemedalid teenekatele haridustöötajatele ning auhinnad parimatele haridusasutustele.\nHariduselu oluliseks arengueelduseks on innovatsioon. Osavõtt konkursist väljendas haridusasutuste soovi olla avatud ja kaasaegne ning rakendada värskeid ideid.\nKuristiku kool sain tunnustuse eduka osalemise eest konkursil koos preemiaga projekti eest - Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi 2. klasside digitaalse klassiruumi loomise eest.\nTuesday, 09.06, lisas viia\nTellimiskeskkond on avatud 15. juunini ja kauba saab kätte alates 24. augustist. Koolivormi kannab õpilane 1.-7. klassini. Koolivormi saab tellida siit: http://koolivorm.norrison.ee/107-tallinna-kuristiku-gumnaasium.\nAastake 13-aastases Kuristiku lipkonnas\nTuesday, 09.06, lisas aivar\nKui kooliaasta hakkab meil juba lõppema, siis gaidide tegevusaasta on alles poole peal ning võib öelda, et tuure üles võtmas. Nimelt on kohe-kohe käes suvi - lumi sulanud, päike paistab ning paras aeg on hakata elama metsas. Kui nüüd minna ajas tagasi ning meenutada Kuristiku gaidide tegutsemist viimase 12 kuu jooksul, on kaks kõige mälestusterikkamat üritust 24 tunni matk ja Scoutsrännak.\n24 tunni matk toimus juuli keskpaigas suvelaagri raames hellakestest kuni vanemgaididele. Ööbisime heinamaal, tegime iga päev oma all-laagriga endale lõkke peal süüa ja vahepeal toimus ka julgematele 24h matk. Matka pidi läbima täpselt 24 tunniga, koosnes jalgrattaretkest, jõel kanuutamisest ning lõppes jalgsimatkaga.\nMeie enda kommentaarid 24 tunni matka kohta:\n„Imprompt maasikapõld - ma pole kunagi nii palju maasikad söönud!!”\n„Ainuke asi, mis meil kell pool kolm öösel jalad liikumas hoidis, oli super-efektiivse libeda kaitsevahendi sees oleva Nokia helinatoonid.”\n6. klassid projektis „Kaitse end ja aita teist“\nMeie kooli 6. klassid osalesid projektis „Kaitse end ja aita teist“. Tegemist on 6. klasside õpilastele mõeldud projektiga, mis on suunatud vigastuste ennetamisele põhikooli noorte hulgas. Projekti raames toimuvale võistluslaagrile maikuus eelnes koolitustsükkel, mille eesmärgiks oli anda võimalikult suurele arvule õpilastest eluks vajalikke teadmisi erinevatest ohutusloengutest terve õppeaasta vältel.\nProjekti käigus said meie kooli 6. klassi õpilased väljaõpet järgmistel teemadel: esmaabi, politsei ja seadused, liikluskasvatus, raudteeohutus, pommiohutus ja vetelpääste.\nProjekt lõppes ohutuslaagriga Murastes mail, kus meie koolist osales kaheksa liikmeline esindusvõistkond: Helerin Mengel, Rena Emily Jõekallas, Laura Vlassenkova, Jennifer Susi, Vahur Kuu, Sten Kaskman, Sten Penzev ja Markus Pedak. Tegemist oli väga vahva üritusega, kus kohapeal tuli läbida 12 punkti, mis koosnesid nii teoreetilistest kui ka praktilistest harjutustest ja ülesannetest. Noored said näha erinevaid teenistuskoerte oskusi, näidata enda oskusi jalgratta vigursõidu rajal, proovida pöörlevast autost välja pääsemist ning tunda turvavöö olulisust näiteks autoavarii korral. Kokku osales ohutuspäeval 24 kooli, meie õpilased olid väga tublid ning kogusid paljudes ülesannetes 8-10 punkti, kuid sellest ei piisanud, et pääseda esikolmikusse.\nÜldiselt jäid noored ning nende juhendaja, huvijuht, ohutuspäeva ja kogu projektiga väga rahule ning järgmisel aastal jätkame kindlasti uue hooga.\nSuur kiitus kõigile projektis osalenutele!\nTuesday, 02.06, lisas kylli\nMaikuus, kui ilmad ilusaks läksid, sättis õpetaja Veinika liiklusväljakule liiklusmärgid üles ja kutsus lapsi liiklema. Lapsed said võimaluse tulla kooli tõukeratta, jalgratta või rulluiskudega. Loomulikult tuli kanda kiivrit.\nLiiklusväljakul harjutati liiklemist jalakäijana, ratturina või rulluisutajana. Lapsed teadsid üllatavalt hästi, kes kellele teed andma peab ning kutsusid reeglite rikkujaid korrale. Sõideti ka slaalomit, kaheksaid ja tehti võistlusi.\nSoovime kõigile ohutut liiklemist suvel!


Clic-clac või BZ: matš! - Vihjeid - 2022\nÜks neist on nn click-clack, teine vastab koodnimele BZ. Need kaks diivanit on lihtne, kiire ja ökonoomne lahendus oma sõprade kodus magamiseks saamiseks. Kuid milline neist sobib kõige paremini teie vajaduste ja interjööriga? Järgige juhendit!\nKlõpsuklapp on metallkonstruktsiooniga diivan koosneb kolmest elemendist: kastivedrust, mehhanismist ja madratsist. Topeltfunktsioon, see on a konverteeritav diivan mis tänu klõpsamissüsteemile võimaldab istme tõsta ja seljatoe taha kallutada, et sellest saaks tõeline voodi. Mis veelgi parem, mõned mudelid pakuvad ka tekide ja patjade hoidmiseks istme all hoiukasti. Mugav! Tänapäeval pakuvad uued mudelid optimaalset magamiskvaliteeti koos esmaklassiliste madratsitega, näiteks Dunlopillo nagu SUMMUM diivanvoodi, paksusega 15 cm. Suurus on samaväärne kaheinimesevoodiga, keskmiselt 190x130 cm. Mis kestab aastaid! Meie arvamus: laiemalt sobib diivanvoodi neile, kes otsivad ennekõike diivanit ja kelle diivanvoodi versiooni kasutamise sagedus on mõõdukas.\nBZ: sama suur kui päris voodi\nBZ ühendab oma akordioni moodustava kolme osaga voodi B ja Z, nimelt madratsi kuju küljelt. Erinevalt klõpsuklambrist, mille voodi on seinaga paralleelne, avaneb BZ risti seinaga, mille lähedale see asetatakse. Arvesse võtta sõltuvalt teie interjööri paigutusest. Nagu oma klõpsatusega külgkork, teab BZ, kuidas tänapäeval olla Bultexi, Simmonsi või Dunlopillo (SOFTY COCOON, NAIADES) allkirjastatud struktuuridega eriti mugav. Meie arvamus: enam vastu ei võetud, BZ võtab vähem põrandapinda : seetõttu sobib see väga väikestesse ruumidesse. Lõpuks võtke arvesse, et mõne mudeli laius võib ulatuda 160 cm-ni, mis on täiesti piisav kahe rahus magamiseks.\nSpetsiaalselt valmistatud pakend\nVäike ekstra, mis on oluline! Ükskõik, mida eelistate, teadke, et Alinéa pakub teile piinlikkust oma diivani või BZ riietuse valimisel. Lisaks laiale madratsivalikule (kindlus, hind jms) võimaldavad 10 erinevat katet sisustada oma interjööri lisavoodiga, milles ei puudu stiil! Lõpuks, kui teil on ruumi suure konverteeritava diivani koju toomiseks, leidke selle lingi kaudu kõiki meie nõuandeid!\nMa arvan, et sul pole õigus. Ma suudan seda tõestada. Kirjutage mulle PM -is, me saame sellega hakkama.\nCopyright 2022 \_ Clic-clac või BZ: matš!...


Võru Linnavalitsuse istung 4. mail - Uudised 2016 - Võru Linnavalitsus\nVõru Kesklinna kooli põhimääruse muutmine\nVõru Kesklinna Kooli ettepanekul muudeti ja täiendati kooli põhimäärust.\nVõru linna 2016. aasta eelarvest kultuuri- ja spordiürituste toetuste andmine\nKinnitati Võru linna 2016. aasta eelarvest antavad kultuuri- ja spordiürituste toetused. Kokku eraldatakse 10 899 eurot.\nVõru Lasteaiale Päkapikk anti nõusolek heategevusliku perepäeva "Mängumaa" korraldamiseks 18. mail 2016 kella 15–20 lasteaia õuealal ja Vabaduse tänaval. Sellega seoses on 18. mail 2016 keelatud sõidukite parkimine Vabaduse tänaval F. R. Kreutzwaldi tänava ja Vabaduse tänava 10b vahel kella 7–14 ning suletud sõidukite liikluseks Vabaduse tänav F. R. Kreutzwaldi tänava ja Vabaduse tänava 10b vahel kella 14–20. Heategevuslik pereüritus, mida organiseeritakse koostöös hoolekogu ja lastevanematega, on muutunud Võru linnas traditsiooniliseks. Eeldatavaks külastajate arvuks prognoositakse 300 inimest.\nkella 15.30–16.30 väravas flaierite jagamine, perekonnanime kirjutamine flaierile, flaieri postitamine loosikasti; info ja esmaabi punkt väravas kogu ürituse vältel\nkella 16–16.20 Mängumaa avavad klounid Piip ja Tuut\nkella 16.20–16.40 perejooks (finišis jagatakse igale lapsele kaelakaart ja kõrremahl)\nkella 16.45–20 tegevused keskustes: ronimissein, Pipi suusakool, võrkpall, jalgpall, kergejõustikurada, jalgrattasõit, pisipõnnide rada, laskestimulaator, medali meisterdamine, asfaldijoonistus\nkella 17.15–17.30 esinevad lasteaia Sõleke tantsulapsed\nkella 17.30–17.45 esinevad lasteaia Päkapikk tantsulapsed\nkella 17.45–18 esinevad rammumehed\nkell 18 Piip ja Tuut loosivad osalevate perede vahel auhindu\nMittetulundusühingule Tenniseklubi VSOP anti nõusolek avaliku ürituse "Rannatennise võistlused" korraldamiseks 21. mail 2016 kella 10–20 Tamula supelranna maaüksusel asuvatel võrkpalliväljakutel ning luba ala sulgemiseks.\nKersti Mäesaarele anti nõusolek avaliku ürituse "Võru line-tantsu maraton" korraldamiseks 28. mail 2016 kella 12–16 Võru Kesklinna pargis ning sellega seoses luba pargi sulgemiseks.\nMüügikoha hooajalise laiendamise kooskõlastamine\nOsaühingule Lilleoaas anti nõusolek müügikoha hooajalise laienduse (Jüri tn 13 hoone aknaesisel alal hooajaliste suvelillede müük) paigaldamiseks ajavahemikul 5. mai – 1. november 2016.\nOsaühingule Floverend anti nõusolek müügikoha hooajalise laienduse (Jüri tn 26 hoone ees hooajaliste suvelilleamplite ja -pottide müük) paigaldamiseks ajavahemikul 5. mai – 31. oktoober 2016.\nAlgatati avatud menetlus Tulika tn 4 kinnistule üksikelamu püstitamiseks projekteerimistingimuste andmiseks.\nNõustuti katastriüksuste Kalmuse tn 13 (pindala 1200 m²), Kalmuse tn 13a (pindala 201 m²), Kalmuse tn 13b (pindala 169 m²), Kalmuse tn 15 (pindala 1200 m²) ja Kalmuse tn 15a (pindala 354 m², kõigi sihtotstarve 100% elamumaa) liitmisega. Tekkinud katastriüksusele määrati aadress Kalmuse tn 15 (pindala 3121 m², sihtotstarve 100% elamumaa).\nAnti nõusolek isikliku kasutusõiguse seadmiseks Elektrilevi OÜ kasuks järgmistele kinnistutele: Lauluväljaku tn 17b (pindala 23791 m²) ja Lauluväljaku tn 17c (pindala 1447 m², mõlema sihtotstarve üldkasutatav maa) ning Lauluväljaku tänav T2 (pindala 5607 m²) ja Männiku tänav T2 (pindala 25336 m², mõlema sihtotstarve transpordimaa). Määrati isikliku kasutusõiguse ala ning tingimused.\nBiotiigi maaüksuse aadressiks määrati Luha tn 49.\nRiigihanke "Võru linna suvehaljastus" võitis 16 275,33 euroga (ei sisalda käibemaksu) osaühing Kanepi Aiand. Pakkujaga sõlmitakse hankeleping vähendatud mahus (lepingu maksumust vähendatakse kuni 20%), kuna ainus esitatud pakkumus ületab eeldatavat maksumust.


Riigikogu kiitis heaks äriseadustiku muutmise - Riigikogu\nRiigikogu kiitis heaks äriseadustiku muutmise\n05.04.2017 / Istungi ülevaated\nRiigikogu võttis täna vastu valitsuse algatatud äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (juriidilise isiku ja tema juhatuse või seda asendava organi asukoht) (347 SE).\nSeadus loob võimaluse juhtida Eesti ettevõtteid välismaalt. Kehtiva seaduse kohaselt peab nii äriühing kui ettevõtte juhatus asuma Eestis. Juhul kui Eesti ettevõtet soovitakse juhtida välismaalt, tuleb ettevõttel määrata Eesti asukohaga kontaktisik, kelleks saab olla näiteks notar, advokaat või audiitor.\nSeaduse poolt hääletas 77 ja vastu 6 Riigikogu liiget.\nRiigikogu kiitis 63 poolthäälega (6 vastu, 6 erapooletut) heaks valitsuse esitatud Riigikogu otsuse “Kliimapoliitika põhialused aastani 2050” (362 OE).\nKliimapoliitika põhialustes lepitakse kokku Eesti kliimapoliitika pikaajalises visioonis, valdkondlikes ja kogu majandust hõlmavates poliitikasuundades, mis seavad selge teekonna aastani 2050 kliimamuutuste leevendamiseks ehk kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning ühtlasi kliimamuutuste mõjudega kohanemiseks. Selgesõnaline poliitikasuundade sõnastamine ja jõustamine motiveerib samas suunas tegutsema ka erasektorit ja ühiskonda laiemalt.\nEelnõus tehti kuus muudatust. Esimese muudatusettepaneku eesmärgiks on tööinspektori eelneva nõusoleku saamine. Seletuskirjas seisab, et kehtiva töölepingu seaduse regulatsioon, mille kohaselt alla 15-aastaste laste tööle võtmisele peab eelnema tööinspektori nõusolek on igati asjakohane ning selle muutmiseks puudub vajadus ja seda ennekõike laste tervise ja ohutuse seisukohalt.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Heljo Pikhof Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist, Valdo Randpere Reformierakonna fraktsioonist, Hanno Pevkur Reformierakonna fraktsioonist ja Eiki Nestor Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist.\nReformierakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu teine lugemine katkestada. Ettepaneku poolt hääletas 33 ja vastu 42 Riigikogu liiget. Ettepanek ei leidnud toetust ja eelnõu teine lugemine lõpetati.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Valdo Randpere Reformierakonna fraktsioonist, Hanno Pevkur Reformierakonna fraktsioonist, Külliki Kübarsepp Vabaerakonna fraktsioonist ja Jüri Adams Vabaerakonna fraktsioonist.\nJuhtivkomisjoni ettepanek oli eelnõu teine lugemine katkestada.\nMuudatusettepanekute esitamise tähtaeg on 11. aprill 2017 kell 16.00.\nIstungi stenogramm http://stenogrammid.riigikogu.ee/et/201704051400


Prantsusmaa võidupidu nõudis kaks inimelu | Õhtuleht\nPolitsei pidi vandaalide ohjeldamiseks kasutama veekahurit ja pisargaasi\nMart Treial, välismeedia põhjal, 16. juuli 2018, 18:15\nMÄSS: Lyonis pidi märulipolitsei tegelema noorukitega, kes muuhulgas süütasid prügikaste.Foto: AFP / Scanpix\n„Te olete ühtsuse, mitmekesisuse, lootuse, ambitsioonikuse ja nooruse võrdkujud. Vajame neid sümboleid rohkem kui kunagi varem.“ Kui Prantsusmaa armastatumaid näitlejaid Omar Sy nende sõnadega maailmameistritest jalgpallureid tänas, ei teadnud ta veel, et pühapäevane võidupidu nõuab kaks inimelu ning pöördub rahutusteks.\nEsmalt surnutest. Riigi idaosas, Šveitsi ja Itaalia piiri lähistel Annecy linnas hukkus 50aastane mees, kes sukeldus MMi finaali lõpuvile järel pea ees madalasse kanalisse ning murdis kaela.\n30ndates mehe eluküünal kustus Põhja-Prantsusmaal asuvas Saint-Felixi linnakeses autoavarii tagajärjel. Vutifänn tähistas kodumaa aegade teist kuldset trofeed rooli taga nii uljalt, et kihutas vastu puud.\nFOTOD JA VIDEO | Kuldse Prantsusmaa koondise suurejooneline vastuvõtt (7)\n16. juuli 2018, 21:15\nVIDEO | KOHUTAV! Pariisi tänavad muutusid sõjatandriks, kaks fänni kaotas tähistamishoos elu (39)\n16. juuli 2018, 10:25\nIda-Prantsusmaal Frouardis jäid pidustuste käigus mootorratta alla kolmeaastane poiss ja kaks kuueaastast tüdrukut, kes said tõsiselt, ent mitte eluohtlikult viga. Mootorrattur põgenes sündmuskohalt.\nKui ülalmainitud olid pigem traagilised üksikjuhtumid, siis pealinnas Pariisis pidi peole sekkuma märulipolitsei, kaasas veekahurid ja rohkelt pisargaasi. Kohalik kell tiksus vääramatult kesköö suunas, kui Pariisi kuulsaimal tänaval Champs-Elysee'l algas vandaalide võidukäik.\nEsmalt murdsid ligi 30, enamjaolt suusamaskide taha varjunud, märatsejat Publicis Drugstore nimelisse kaubanduskompleksi ning haarasid sealt näiteks veini ja šampust. Mõned neist naeratasid kangelaslikult, teised jäädvustasid rüüsteretke mobiilikaameraga, kolmandad loopisid kättejuhtuvaid esemeid politsei suunas. Pudelite ja kivide hulgas lendas ametivõimude poole ka jalgratas.\nPolitsei, keda oli teadaolevalt Pariisi tänavatel umbes 4000, vastas pisargaasi ja veekahuriga, et peamiselt noorukitest koosnenud laamendajaid ohjata. Pisut enne südaööd proovis politsei Champs-Elysee'd, kuhu erinevatel hinnangutel oli kogunenud ligi miljon inimest, evakueerida. See päädis uute konfliktidega. Ent politsei õnneks ei läinud suurem osa prantslastest rahutustega kaasa ning nendega seotud tõsistest traumadest pole raporteeritud.\nPariisi kuulsaimal avenüül, Champs-Elysee'l vajas politsei vandaalide ohjeldamiseks ka veekahureid. Foto: EPA / Scanpix\nNagu internetis levivatest videotest nähtub, oli huligaanide eesmärk pigem linna rüüstada kui inimesi vigastada. Ühes videos keerab punt noori mehi sõiduauto katusele, et seejärel vaest masinat armutult kolkida. Oma osa said ka busside ja poodide aknad, mida lõhuti nii käte-jalgade kui ka kividega.\nKui olukord Champs-Elysee'l ja selle lähistel eskaleerus, seiskasid linnajuhid ajutiselt kõik ühistranspordiliigid. Osa äärelinnu väisavatest bussiliinidest suleti juba finaalmängu poolajal turvakaalutlustel, sest ülemeelikud noorukid kippusid masinate katustele.\nLyonis kasutasid korravalvurid pisargaasi, et taltsutada umbes 100 noorukit, kes muuhulgas ronisid politseiauto katusele ja süütasid prügikaste. Prantsusmaa siseministeeriumi teatel arreteeriti üle riigi 292 isikut, neist 194 Pariisis. Vot sellise pöörde võttis jalgpallimeeskonna triumf.


Valmista ise endale koroonaviiruse eest kaitsev näomask! - abiratas.ee\nUudised koroonaviirusest on ka Eestis pannud inimesi rohkem meditsiinilisi näomaske ostma. Seetõttu on apteekide laovarud tühjenenud ja võib ette tulla olukordi, et igast apteegist praegu maske ei saagi.\nKui eelmise nädala lõpus võis veel leida mõne apteegi, kus siiski leidus näomakse, siis praeguseks hetkeks on kõik maskid nii koroona- kui muude viiruste hirmus ära ostetud. Ühe kohaliku apteekri sõnul on ka hulgilaod täiesti tühjad ja juurde tellida pole võimalik.\nÕnneks pole olukord väljapääsmatu, sest iga inimene võib ise endale kodus valmistada koroonaviiruse eest kaitsva näomaski võib. Maski valmistamiseks läheb vaja ainult 1 apelsini ja veidi kõige tavalisemat püksikummi.\nMaski valmistamiseks tee nii:\nvõta üks keskmise suurusega apelsin, lõika see pooleks ja puhasta koore seest välja apelsini viljaliha;\ntee seda nii, et pooliku apelsini koor jääks terveks;\nlõika püksikummist 2 paraja pikkusega riba ja seo need apelsinikoore külge nii nagu on näidatud alloleval fotol.\nJa voilaa! – oledki saanud kodustes tingimustes valmis endale koroonaviiruse eest kaitsva näomaski.\nErinevalt apteegis müüdavast n’omaskist on isetehtud maskil meeldiv apelsinilõhn.\nHalb seks on parem kui...\nKui Jüri Ratas peab andma konkreetse vastuse\nMida mitte öelda vihasele naisele


klubi turvad - Vaba foorum - Fitness.ee foorum\nBy ras-, October 5, 2008 in Vaba foorum\nÜhes klubis käib turvameeste poolt selline tegevus:\nilma mingi põhjenduseta, ilma mingi agressiooni eesmärkideta kannatanute poolt.\nEdited October 5, 2008 by ras-\nega muud õelda oskagi kui karm värk.\nKarm teema jah.\nKohati meenutas Fight Club'i, kleenuke lööb laksust KO. Seda vaadates mõtlesin, mis võitluskunst oleks effekstiivseim, et ise mitte nii lõpetada, kuid ei tulnud ühtegi pähe. Poks, karate, judo, tw, mma jne... kõik jäid välja, kui *venku ikka lambist lööb, jama majas.\n*ei soovi kedagi solvata, samas ka mitte kiita.\nkrav maga? äkki aitab, aga jah eks seal riigis ole need asjad alati natuke teistmoodi käinud...\nAga jah, teine riik, teised reeglid - mallid.\nNoh ütleme nii, et Venemaal on kõik lubatud.\nPaar näidet Vene miilitsa töömallidest: see juhtus üks 7 aastat tagasi Peterburis, kui pidime miilitsaauto alla jääma- vend nägi et inimesed teel (vöötrajal!), andis aga gaasi, et kaduge raisad eest- mina tulen!\nNägin kuidas raudteejaamas öösel kaks miilitsat kodutut peksma hakkasid, ilma mingisuguse põhjuseta ja no ikka korralikult- vend vedeles lõpuks maas kõveras ja sai muudkui jalaga kõhtu edasi- läksin vahele küsima, et milles probleem- vaat et ise lõuga ei saa...! Et mis see minu asi on ja kas ma ei tea kes nad on ja mis ma üldse mölisen siin. Kohalik tuttav venelane vaatas eemalt pärani silmi pealt, et KUIDAS MA JULGEN ÜLDSE MIILITSAT KÕNETADA NIIVIISI???? Et sellise asja eest võidakse kinni panna\nAga nohh mis puudutab näiteks Eesti turvasid, nii klubides kui mujal siis- paistab et ega turvafirmad eriti oma töötajaid ei vali. Tüüp tänavalt saab mingisugsue vormi selga väga kergelt, ja siis kukub laiama. Võetakse vaba voli teostada toiminguid, mis ei käi nende pädevuse alla. Kahjuks ei tea ka paljud inimesed, mida üks turva üldse teha võib ja millest võib keelduda.\nKõvad mehed küll, enamasti lamajaid ja mitmekesi peksma. Kui ise esimesena laksu saaksid oleksid samamoodi külili...,\nturvafirmades vaadatakse politseis ka andmed järgi. pole ikka päris nii, et igaüks saab. turvade õigustest ma siin avalikult rääkima ei hakkaks, neid seaduseid ka liiga palju, et mida võib ja mida mitte.\nkrav maga siin väike tutvustav tekst. võid parem yutubeis videosi vaadata...\nNagu tavaliselt siis nagu venelased ikka mitmekesi ja ootamatult(lööb keegi kõrvalt või tagant).Siis kui oleks 1:1 olukorrad poleks neist ükski lööja.Ja kõige rohkem ajab närvi see,et pekstakse neid kes juba maas lamavad.\nEi ole rassist aga sellist tegevust ei salli!\nnimodi võivad jah kõvad mehed olla et passivad kuskil kitsas koridoris kuuekesi ja siis peksavad inimesi kes on üksi või kahekesi,tuleks neile ka 5 samasugust vastu siis poleks neil midagi pidu nii laialt.\nEgas seal ei ole midagi,tuleb onult või kellegilt jahipüss muretseda.järgmine kord ilma pikema jututa neile tina vajutada.siis on plats puhas ka.\nPäris kõvasti löövad.\nKus lusikaga antud sealt kulbiga võetud!\nSaavad oma 6 klassi külakooli kätte ja lähevad linna laiama.\nAga eks venelane ole eluaeg selline olnud.\nto: bumer325i, tänud lingi eest.\nAga niisama, teema jätkuks, tänapäeval tundub, et amet-vormi kandmine, on kõigile. Pean silmas seda, et pole enam ametile vastavat eetikat. Turvad peksavad tagaruumis joobes kliente, mendid sõidavad joobes peaga ametiaotosid puusse, sõjaväe eelkontrollist saavad süstivad narkarid armeesse jne... Meil ka siin ikka suhteliselt VABAriik? Kahju.\nturvafirmades vaadatakse politseis ka andmed järgi. pole ikka päris nii, et igaüks saab.\nTean. See ei tee siiski inimest turvamehe ameti jaoks sobivaks, end andmed nö korras on. Taust on enamusel, kes sellisesse ametisse kandideerivad, kas korras või "korras"...\nHaridus ei määra siin küll midagi.vehivad rusikatega tüübid kes pole koolis käinud päevagi ning ka need kes keskkooli lõpetanud ning enamgi ehk.\nSamuti vaevalt,et kõik venelased just sellised on.tean isegi mõnda ning ei ütleks,et just rusikatega vehivad jne.\nTurvadega on ka selline lugu,et paljud algul viisakad ja vastutustundlikud inimesed lähevad ajajooksul selle kaklemise ja peksmisega kaasa ning muutuvad ka ise sellisteks kes ainult tüli otsivad.\nNo on juhust, et saab igaüks. Oleneb mis turvaks. Oli (on) kunagi tuttav preili, pisut "omapärane", polnud teda kaua näinud, kuid ükspäev, lõunakeskuses (Tartu kaubanduskeskus), jalutas mulle Falcki riietes vastu. Jutu point: võetakse küll, igat masti inimesi turvama. Oleneb kuhu.\nRahvus siin küll midagi ei määra, absoluutselt iga rahvuse hulgas on selliseid abordijäänukeid kõvasti.\nVene miilits kasiinos laineid löömas.\nKui juba asi youtube ja vene rusikalembuse peale läks, siis vana hea\n. See vist valminud varem, kui "300"\npäris karm teema\nEi ole just kõige targem oma lõustasid uhkelt veebi riputada. Kes turvadega juba hüppab on reeglina ise ka mingi jõugu liige. Arvata võib, et neil ženjadel pikka pidu ei ole, otsitakse üles ja lüüakse lombakaks.\naga mis sinu jaoks teeks teda siis ametisse sobivaks?


,,Tuhk ja akvaviit”- tõeline Draamateatri komöödiatükk\nSoome-rootsi kirjanik Ahlfors on endine Helsingi Svenska Teaterni peanäitejuht, lavastaja ja dramaturg. Ta on kirjutanud üle 30 näidendi, arvukalt laulutekste ja loonud neile ise muusika. Ahlforsi näidendi ,,Tuhk ja akvaviit” peategelane on koloneli lesk Vera Malmgren, keda kehastab Ita Ever. Eakas daam elab pärast mehe surma üksi suures soliidses Helsingi kesklinna korteris. Kuna kolonel loodust ei armastanud, tõi Vera urni koju, ta uskus, et urn võib seista kodus kaminasimsil, et temaga endiselt rääkida ja pikemaidki vestlusi maha pidada. Ta ei pidanud ka urni kõdunemist kalmistul õigeks. Vera leidis koloneli päeviku ja seda lugedes ning kommenteerides justkui vestleks uuesti koloneliga. Sealt tuli hulgi värvikaid kommentaare ja Vera õppis nii mõndagi uut koloneli päevikut lugedes.\nKoloneliproua perekond oli küllaltki isemoodi seltskond. Tiit Suka mängitud alkoholismi küüsis vaevlev kunagine tipp-arhitekt ning Hilje Mureli paanikahoogude ja ülima kurbuse käes vaevlevad karakterid annavad üksteisele korraliku doosi vürtsikust ning näitavad hästi ühe mitte läbisaava perekonna käitumist taolises tragikoomilises olukorras. Kindlasti ei saa mainimata jätta Laine Mägi kehastatud väga ameerikalikku perepoja eksnaist, kes arvab end teadvat perekonna probleeme üksipulgi ning neist hoolsalt osa saada ja neid üsna küsitaval viisil lahendada proovib. Samuti Kersti Kreismanni mängitud perekonna pikaaegne teenijanna, kes andis terve etenduse ajal palju juurde mineviku selgitamisel. Kuna kolonel suri siis tekkis kirjul seltskonnal plaan suursugune korter maha müüa ja et seda saavutada, tuleks vanadaam vastutusvõimetuks kuulutada. Lahti läheb tohutu segadus, tehakse skeeme, kuidas Vera kuulutada vastutusvõimetuks, seda plaanides toimub küllaltki palju üksteisest mööda rääkimisi, mis kogu loo ainult naljakamaks muudavad.\nLavakujundus oli grandioosselt vanamoeline ja andis aimu ühest luksuslikust pere-elamust kesk soliidset Helsingi kesklinna. Oli aru saada, et tegemist on jõuka perega. Mulle meeldis, kuidas lava välja nägi. Laval oli kujutatud elutuba ning eemalt paistis söögituba. Läbi kahe vaatuse lavakujundus jäi samaks, aga see mind ei häirinud, sest kasutati kogu pinda ja oli ka n-ö tagaruumides käimist.\nTeine vaatus on märksa tempokam ja ma ütleks, et isegi huvitavam, sest kõik plaanid, mis pandi perekonna poolt kokku lavastuse esimeses vaatuses, hakkavad nüüd tööle. Kui kogu esimese vaatuse hoiab Ita Ever publikut pihus, lahkudes vaid mõneks viivuks lavalt, siis teises vaatuses teeb Everi kõrval särava etteaste Tõnu Kark, kes kehastab peategelase noorusaegset armastust. Meelde ei jää mitte ainult Everi ja Kargu duett, vaid ka Kargu dialoogid Vera poja endise naise ja tütrega. Peale selle on poja eksnaise uus armuke, noor psühhiaater (Jüri Tiidus) katkestanud suusapuhkuse, et tulla vanaproua tervist kontrollima. Jüri Tiiduse kehastatud karakter oli minu isiklik suur lemmik, tema öeldu oli väga humoorikas ja oli aru saada, et mees on end rolli väga sisse elanud. Mitte miski ei kulge plaanipäraselt. Nagu ei ole ka mitte miski koloneli kodus nii hiilgav olnud, kui pealtnäha paistab.\nMajapidajannal näib olevat palju suurem roll kui tolmupühkimine ja vaipade kloppimine, sest just tema toob välja väga paljut, mis teistele tegelastele märkamatuks jäi. Mulle väga meeldis, kuidas lõpuks kõik lahenes, tegelased, kellele olin terve etenduse vältel kaasa elanud, said oma soovi, ja karakterid, kes ei olnud publiku lemmikud, said selle osaliseks, mis nad väärisid. Tore oli näha, kuidas kõik näitlejad nautisid koos laval olemist, see andis etendusele palju juurde. Mulle endale väga meeldis, et see ei olnud selline lihtne komöödia, vaid oli ka midagi mõtlemapanevat.\nKokkuvõtvalt võib öelda palju head, Draamateater tõestas end oma headuses ja tõi lavale ühe tõelise komöödiatüki. Kui lavastus oli lõppenud, ei tahtnud aplaus kuidagi vaibuda. Nii saal kui ka kaasnäitlejad aplodeerisid Ita Everile ja loomulikult minul oli au näha proua Everit oma parimates aastates endiselt mängimas suuri peaosasid ja nii meisterlikult, kui tema seda tegi.


Jüri Saar: lükkaksin favoriidikoorma noorematele - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nJüri Saar: lükkaksin favoriidikoorma noorematele\n18. veebruar 2015, 16:30\nPärnu naiskonna mängijad (valges).\nNaiste jalgpalli Expert liiga hooaeg on pooleteise kuu kaugusel ning naiskondadel on käsil hooajaeelne ettevalmistusperiood. Pärnu JK peatreener Jüri Saar ütles portaalile jalgpall.ee, et tiitli kaitsmine läheb sel aastal väga raskeks.\nPärnu JK võitis saalijalgpalli karikavõistlused, lisaks Triobet Aastalõputurniiri. Kuidas võtaksite kokku sisetingimustes peetud talvised turniirid?\nNeed turniirid pakuvad väga head vaheldust ning talvel on neid päris mõnus mängida. Erilist tähtsust või eesmärki me nendel turniiridel seadnud pole. Loomulikult lähme väljakule mõttega hästi mängida, sellest tulenevalt ka võita, aga see pole eesmärk omaette. Pigem näen seda heaks võimaluseks pärast puhkust taas treenima hakata.\nKuidas valmistub naiskond Expert liiga hooajaks?\nKeeruliselt. Meil on kaks punti, üks Tallinnas, üks Pärnus. Peaaegu terve naiskonnaga saime kokku jaanuari teisel nädalal. Praegu on ka haigustelaine, mis on halvasti mõjunud. Ühtki mängu me veel pidanud pole, nii et kokkuvõttes midagi head hetkel pole.\nKas naiskonnal on plaanis pidada ka sõpruskohtumisi enne 1. aprillil peetavat Superkarikafinaali?\nIkka loodame mängida. Praegu on kindel, et mängime homme Männiku hallis Levadiaga. Laupäeval mängime Läti koondisega Riias ning 1. märtsil Pärnus Tammekaga. 21.-22. märtsini toimub meil Pärnus 19. korda turniir, kus osalevad Läti ja Leedu meistrid, viimastel aastatel ka nende noortekoondised ning ka naiskonnad Soomest.\nKuidas on läinud naiskonna komplekteerimine?\nVaatasin ennist nimekirjad üle ja lahkujaid on 15 – kes lõpetanud või meilt lahkunud. Niimoodi on raske [duubelnaiskonnaga] esiliigat hakata mängima, aga üritame.\nKas nende seas on võtmemängijaid?\nMeie jaoks on kõik mängijad väga tähtsad. Enamus lõpetajatest olid möödunud hooajal registreeritud esiliigasse, aga nimesid ma veel ei avaldaks.\nKeda olete naiskonda juurde toomas?\nAllkirju paberil pole. Silmapiiril on mõned mängijad, kes on avaldanud soovi muutusteks ning võib-olla liituvad meiega.\nLäinud aastal võitsite Eestis, mis võita andis. Kuidas hindaksite Pärnu võimalusi sel hooajal nii liigas kui karikavõistlustel?\nKindlasti läheb väga palju raskemaks, aga ehk ikka kolme hulka pressime.\nKas see tähendab, et lükkate favoriidikoorma kellelegi teisele?\nLükkaks noorematele, meil on üsna kogenud võistkond. Meil on hetkel väga palju küsimärke õhus ning juba logistiliselt on ettevalmistus keeruline.\nMillised on eesmärgid Euroopas?\nEesmärgid peavad olema kõrged ja nad ongi. Nalja pole me kunagi käinud tegemas. Läinud aastal ei vedanud meil loosiga üldse – saime vastasteks võistkonnad Balkanilt ning pidime mängima suure kuumusega. Me ei olnud siis ka parimas konditsioonis. Tooks näiteks Leedu Šiauliai naiskonna, kellega kohtusime nädal enne oma Meistrite liiga turniiri. Alistasime nad Pärnus üsna kindlalt, aga nemad pääsesid Meistrite liigas 16 parema hulka. Loos on väga oluline – meil oli see keeruline, neil üsna soodne ja pidasid turniiri ka kodus.\nPärnu alustab hooaega kodus Tartu SK 10 Premiumi vastu, järgmine vastane on FC Flora võõrsil. Kas kalender teie jaoks midagi ka määrab?\nEi ütleks. Kõikidega peab ju mitu korda läbi mängima ja kunagi ei tea, kes on haige, ei saa osaleda töökohustuste või muude probleemide tõttu. Kindlasti on keeruline mängida nädalapäevadel, aga kokkuvõttes võidab parim naiskond tol hetkel.\nOlete Pärnuga korduvalt edu saavutanud, läinud hooaja jalgpalligalal pärjati teid ka Albert Vollrati nimelise preemiaga. Mis motiveerib Teid edukalt jätkama?\nMa ei tea... see on väga raske küsimus. Fanatism?!


Halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi - Mesi ja imetamine - kas ma saan imetamise ajal mett süüa? - Healths -\nEttevaatusabinõud mee söömise ajal rinnaga toitmise ajal Kui olete imetav ema ja teil on harjumus regulaarselt mett võtta, võite seda jätkata, kuid järgige neid ettevaatusabinõusid: Harjutage käte hoolikat pesemist, et välistada botulismieoste tekkimist teie kätele ja sõrmedele, et vältida nende edasiandmist lapsele. Armastus on nagu kass.\nNoored litsid hoor kurat hea hardcore anaalseksi naistepesu porn videos seks slutsid fotod tüdrukud sluts. Massaaž erootiline massaaž veebikaamera seks kolumbia hoorade whatsappi koletis tutvumisleht ilma rte toulonita Kuidas teha hiina erootilise massaaži eelmängu tutvumisleht roosendaal pornoautode eskorttüdruk metzis perse kurat pilte rinnakas tibud seks transvestiitidega paaridega kes kuradil rannas on küps sluts xx kolumbia eskorttüdrukud.\nKui aga varsti pärast imetamist märkate löövet, rahutust või kõhulahtisust, võib see viidata sellele, et teie laps on mee või ingveri suhtes tundlik. Kas ma saan imetamise ajal manukamett? Manuka mett toodetakse manuka puu nektarist Austraalias ja Uus-Meremaal.\nSee monofloorne mesi on tavaliselt osa mitmetest kodustest ravimitest ja seda sobib imetamise ajal tarbida. Tegelikult on see ohutum halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi teised traditsioonilised allergia ravimeetodid.\nKuid ärge kasutage seda rinnanibudel antibakteriaalse kreemina, et vältida lapse neelamist.\nKas imetamise ajal on ohutu mett saada?\nMee töötlemine ei saa botuliini eoseid eemaldada ja isegi tarbijad ei suuda neid tuvastada. Kas teate mõnda muud mee kasutamist imetavale emale? Andke meile sellest teada kommentaaride jaotises. Vinessa Shaw elulugu, vanus, perekond, abikaasa, laps, vara, filmid, telesaated, fookuspunkt Vinessa Shaw elulugu Vinessa Elizabeth Shaw on Ameerika filminäitleja ja modell.\nAlates Järgnevate rollide hulka kuuluvad komöödia 40 päeva ja 40 ööd ning Wes Craveni õudusfilmi The Hills Have Eyes Ta alustas oma karjääri lapsnäitlejana ja tegi oma läbimurdelise rolli Disney Vinessa Shaw Pikkus ja kaal Ta on Ameerika kõrgusel 5 jalga 6 tolli pikk, mis on peaaegu naisnäitlejate jaoks Ameerika standardkõrgusele vastav, samas kui tema kehakaal on halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi naela.\nIga uus torumees küsib alati: "Mis idioot sa seda tegid? Ja kes ennast tutvustada ei aktsepteeri idioot?\nBullet loll ja granaatõuna kõik idioot. Iga lolli armees teeb tõelise idiootiks. Sa lihtsalt täiendab üksteist täiesti. Ta on rõõmsameelne idioot, sa oled tõsine loll. Kuni olete seotud argumentiga loll, siis ei tunne idioot. See tundus, nagu ma läksin idiootide löömiseks. Pessimist näeb ainult lõputu tunneli. Optimist näeb valgust tunneli lõpus.\nRealist näeb tunnelit, valgust ja rongi kohtuda. Ja ainult rongijuht näeb kolm idiooti istub rööbastel! Mood teeb meist halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi vanade fotodena. Ma ei ole viimane inimene, mul on ka idioodid. Selleks, et rahvahulga kaotada, on mõnikord piisav idioot kinnitamisele. Alas, aga sa ei ole üksi - on veel üsna vähe idioote Kui inimene on talent, ta on andekas kõike.\nMis on armastus? Siin on suurte ja tavaliste inimeste hinnapakkumised ja fraasid: Tsitaadid ja fraasid armastuse armastusest mehele, poiss, tüdruk, naise jaoks staatuse kaugusel: loend Kui teie lemmikud on vahemaa tagant, saavad nad kurb ja tahavad kuulutada kõik lahkumise kurbusest. See aitab teha hinnapakkumisi ja fraase armastuse armastusest mehele, pojale, tüdrukule, naisele staatuse kaugusel.\nSiin on nimekiri: Tsitaadid ja fraasid armastuse ja suhete, õnne, elu, staatuse perekonnale: loend Perekond, õnnelik armastus, inimese ja naise vaheline suhe ja meie elu on kõige kallim asi, mis võib olla inimene. Selles osas leiad ka ilusad ja romantilised fraasid abieluelu kohta naljakas olekud Perekonna ja suhete kohta.\nSee perekond on see perekond, kus on lapsi ja see on tõesti nii, sest armastus peaks olema jätkamine. Pakume ilusaid hinnapakkumisi ja fraase armastuse ja suhete, õnne, elu, perekonna perekonna kohta. Siin on nimekiri: Unrequitted, õnnetu ja "haige armastus" - kõik see annab meile jahu ja kannatusi. Väljendage oma tundeid vormis ilusad hinnapakkumised ja fraasid, kurb sõnad armastuse kohta unrequteerimata, unrequethited Love: Lühikesed hinnapakkumised ja fraasid reaalsete, lojaalsete ja ilusa armastuse kohta mehele, naiste staatuse jaoks: loend Õnn on väike jätkamine Sina ja teie teema austust.\nKui armastus on halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi, rõõmustame õnne õnne ja me halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi oma tundeid karistada. Lühike hinnapakkumine Ja fraasid reaalse, lojaalse ja ilusa armastuse kohta inimese jaoks, naine staatuse jaoks.\nSiin on nimekiri: Lühikesed hinnapakkumised ja fraasid inimese esimesest armastusest, tüdruk staatuse jaoks: nimekiri Esimene armastus on peaaegu alati õnnetu ja rahulolematud.\nSee juhtub väga ilus vanus, kui inimene on ikka noor, kogenematu ja naiivne. Aga see on kõige ilusam asi, kui me ei mõtle selle üle, mis juhtub järgmisel, kuid anname täielikult ära oma südame tundeid ja helistamist.\nVäljendage seda, mida teil on hingis lühikese hinnapakkumiste ja fraaside abil selle inimese esimesest armastusest, tüdruk staatuses. Siin on nimekiri: SMART Quotes ja fraasid igavese armastuse ja lojaalsuse kohta mehele, poiss, tüdruk, naine staatuse jaoks: loend Ma tahan oma staatusi sotsiaalsetes võrgustikes mitte ainult tundete, vaid ka kõrge intelligentsuse kohta.\nAga sel hetkel, kui teil on vaja rääkida, ei pahanda see midagi arukat. Ainult mõned banaalseid sõnu ja arusaamatuid mõtteid.\nSellisel juhul on arukad hinnapakkumised ja fraasid abiks igavese armastuse ja lojaalsuse pärast mehele, mees, tüdruk, naine. Siin on loend staatuse jaoks: Parimad pulmade hinnapakkumised staatuse jaoks: loend Tüdrukud unistavad abielu, pulma, ilusat valget kleiti ja paljud mehed kardavad seda ja püüavad tõmmata oma armastatud hetkest.\nAga ta saab vihjeid oma soove abiga algse staatuse sotsiaalse võrgustiku. Siin on nimekiri parimate hinnapakkumiste kohta pulmade kohta: Halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi hinnapakkumised armastuse kohta Omar Khayama tähendusega staatuse jaoks: loend Omar Khayyam - Pärsia filosoof, legendaarne teadlane.\nTa elas Selle tarkade avaldused on paljude inimeste jaoks palju. Siin on nimekiri parimate hinnapakkumiste kohta armastusest Omar Khayama tähenduse kohta: Parimad hinnapakkumised armastusest Omar Khayama tähendusega Parimad hinnapakkumised armastusest Werenini tähenduse kohta Staatus: Loetelu Suurim Vene juht, Sergei Yesinin, kirjutas palju luuletusi ja hinnapakkumisi elu ja armastuse kohta paljude kaasaegsete teede ja nende fraaside inimeste kohta, kes õpetavad elama ja aitavad mõista kõrgeimat inimese tunnet - armastus.\nSiin on nimekiri parimatest jutumärkidest armastusest Yesenini tähenduse kohta: Parimad hinnapakkumised armastusest Yesinini tähendusega Parimad hinnapakkumised Filmi armastusest "Armastus ja tuvid" staatuse jaoks: Loetelu Komöödia "Armastus ja tuvid" on lemmikfilm alates Nõukogude ajast.\nTa on noteeringute poolt pikka aega lahti võtnud.\nIse heledad hetked - See on kangelaste elu, nende armastus, riigireetmine ja suhe. Siin on nimekiri parimate hinnapakkumiste kohta Filmi "Armastus ja tuvid" kohta: Parimad hinnapakkumised filmi armastusest "Armastus ja tuvid" Parima hinnapakkumisi armastusest seeriast "Black Love" staatuse jaoks: Loetelu Parim seeria on elu.\nAga seal on selliseid mitmepoolseid filme, mille kangelased me elame oma elu, nagu nende enda. Nii põnev krunt ja elu Heroes sõna, fraasid ja hinnapakkumisi. Need seeriad hõlmavad "musta armastust". Peamiste fraaside fraasid korratakse paljude sotsiaalsete võrgustiku lehekülgede olekus, nagu nad ütlevad inimeste kõige olulisemast tunnest - Armastus. Siin on nimekiri parimatest hinnapakkumiste kohta armastusest seeriast "Black Love" staatuse jaoks: Parimad hinnapakkumised armastusest seeriast "Black Love" Parimad hinnapakkumised armastusest filmist "Armastuse, Rosie" jaoks Oleku: Loetelu Rosie ja Alex filmist "Armastuse, Rosie", olid parimad sõbrad Alates lapsepõlvest.\nAga nad pidid osa kohe pärast kooli koolis. Sellegipoolest hoolimata mäletavad nad üksteist jätkuvalt.\nSiin on nimekiri parimatest hinnapakkumiste kohta armastusest filmist "Armastuse, Rosie" kohta: Staatus: Parimad hinnapakkumised filmi armastusest "Armastusega, Rosie" Parimad halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi armastusest filmist "Armastus Angels linnas" Staatus: Loetelu Lootuse linn ja Angelovi linn on Los Angeles.\nSiin iga inimene, kui mitte näitleja, siis tootja. Unistajad tulevad sellesse linna oma armastuse kohtumiseks. Film armastusest selles linnas räägib kahe inimese vahel, kes kohtusid Los Angeleses.\nSiin on nimekiri parimate hinnapakkumiste kohta Filmi "Armastus Angelovi linnas": Parimad hinnapakkumised armastusest filmist "Armastus inglite linnas" Parimad hinnapakkumised armastusest filmi "Formula of Love" staatus: Loetelu "Armastuse valem" - vana hea film CalioioTro maakonna kohta, kes reisis Venemaal ja õppis inimeste elu. Mõned ehitavad, teised purunevad - see on Venemaa, kus kõik on lihtne ja igavesti. Siin on nimekiri parima hinnapakkumise kohta armastusest Filmi "Formula armastusest" staatusele: Parimad hinnapakkumised armastuse kohta filmi "armastuse valem" Parimad hinnapakkumised Armastuse armastusest Armastuse laulude kohta Staatus: Loetelu Laul suudab tunde edasi anda.\nSee valis alati vajalikud sõnad ja meloodia täiendab neid. Fraase muutuvad hinnapakkumistele, kirjutame need meie sotsiaalsete võrgustike olekutesse, et öelda kogu maailmale konkreetse isiku tunnet. Siin on nimekiri parimatest hinnapakkumiste kohta armastusest armastuse lauludest: Parimad hinnapakkumised armastusest tööst "Pomegrantanate käevõru" kappi staatuse jaoks: loend Krapperi "granaatõuna käevõru lugu põhineb tegelike sündmustel.\nTeema töö - armastus on tõeline, igavene, mis on haruldane kingitus. Nimekiri parima hinnapakkumise kohta toote "granaatõuna käevõru" Kurina staatuse jaoks: Parimad hinnapakkumised armastuse kohta töö "granaatõuna käevõru" Kurin Parimad hinnapakkumised armastusest "Masters ja Margarita" staatus: Loetelu Igaüks teab Roman Bulgakovi "Master ja Margarita".\nMõned uuesti lugeda raamatu ja rohkem kui üks kord, teised vaatasid filmi. Te ei saa tööle armuda, kuid see on võimatu jääda ilma emotsioonideta oma noteeringutele.\nNad hoiavad pingeid esimestest ridadest ja romaani lõpuni. Nimekiri parimatest jutumärkidest armastusest "Masters ja Margarita" seisundiks: Parimad hinnapakkumised armastusest "Masters ja Margarita" Parimad hinnapakkumised armastusest Piiblist staatuse jaoks: loend Piibel õpetab USA elu.\nÕigeusu kaebas alati selle eluaseme raamatut oma olemuse raskete hetkede abistamiseks. Kui soovite väljendada, mida teil on hinges sotsiaalvõrkude staatuse abiga, valige seejärel sobiv fraas meeleolu eest parimatest jutumärkidest armastusest Piiblist halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi seisundi kohta: Parimad hinnapakkumised armastusest Piiblist Parimad hinnapakkumised ja avaldused halloweeni kaalulangus hinnapakkumisi remarique kohta staatuse jaoks: nimekiri Erich Maria Märkus on üks kahekümnenda sajandi kõige loetuvamaid kirjanikke.\nSelle sügavad ja südamlikud hinnapakkumised panevad miljonites inimestesse sotsiaalsete võrgustike olekutesse, juhtima argumentidena armastuse vestluse ajal ja lihtsalt annavad vastused nende küsimustele paljud armastajad.\nLoetelu parima hinnapakkumisi ja avaldusi armastuse remarkque staatuse: Parimad hinnapakkumised ja avaldused armastuse Remarika kohta Parima hinnapakkumised Love Osho kohta Staatus: Loetelu Iga inimese elus on sellised hetked, kui nõuanded on vajalikud ja siis me pöördume arusaadavate meeste ja filosoofide avalduste poole, mille sõnad on vastused neile, kes on tekkinud. Osho - India müstiline. Hoolimata asjaolust, et elus oli ta pühendunud müstikale ja usule, on tema avaldused väga olulised.\nLoetelu parima hinnapakkumisi armastus Osho rasvakahjumi maara maksimaalne Parimad hinnapakkumised Love Osho kohta Parimad hinnapakkumised Love Shakespeare'i kohta Staatus: Loetelu Suure inglise kirjaniku William Shakespeare'i loomine sundis uut vaatama nii ilusat tunnet kui armastust.


Pildid isamaa sündinud asjust/Seitsmes pilt – Vikitekstid\nPildid isamaa sündinud asjust/Seitsmes pilt\nOrdo aeg. 1224–1561.\nAastal 1227 oliwad Sakslased ka Saaremaa enese alla saanud, nõnda ku lugija kuulnud. Kolm neli aastat pärast – aastal 1230 ja 1231 – lisati Kuuramaa juure, kus osast Liiwlased, keda sääl Kuurlasteks kutsuti, osast jälle Lätlased elasiwad, keda jälle sääl Semgallideks nimetati. Kuurlased ehk Liiwlased elasiwad õhtu ja põhja pool, mere rannal, Semgallid ehk Lätlased hommiku ja lõuna pool Kuuras. Semgallid niihäste kui Kuurlased saiwad poolest rahulisel wiisil uue walitsuse alla ja ristiusku. Kõik Eesti- ja Saaremaa ja kõik Liiwlased põhja pool Düüna jõge ei jõudnud Saksa rüütlitele wasta seista, et küll mitu aastat sõditud oli, Kuurlastele ja Semgallidele näitas wastapanemine nüüd weel raskem olewat, sest Sakslaste wägi ja wõimus oli kauniste kaswanud. Nad arwasiwad paremaks, werd walamata jätta ja uusi walitsejaid leplikult wasta wõtta. Kudas Läti sugu Semgallid Saksa walitsuse alla heitnud, selle üle puuduwad teadused. Meie leiame neid wana aja kirjades nagu korraga Saksa alamate arwus, pärast seda, kui nende tubli ja wahwa wanem Westhard ära oli surnud. Aga Soome sugu Kuurlased tegiwad Sakslastega, enne nende walitsuse alla heitmist, täielise lepingu järgmiste tingimistega: Kuurlased wõtawad ristiusu preestrid wasta ja lasewad ennast ristida; nemad lubawad ristirahwaga paganaid wasta sõtta minna kui tarwis; nemad tõutawad piiskoppidele, kedi paawst neile saab andma, sõnakuuljad olla; Kuurlastele lubati selle eest nende priius igaweseks ajaks, niikaua kui nemad ristiusule truuwiks jääwad. Nende tingimistega saiwad kõik Kuurlased Sakslaste alamateks. Üks kolmandik Kuura ja Semgallide maast sai ordole, kaks kolmandikku kirikule osaks. Nõnda oliwad Sakslased aastal 1232 kõige Baltimaa peremehed.\nPärast maa ärawõitmist ja jagamist oli Sakslaste esimene hool, omale uuele asupaigale ja walitsusele Läänemere kaldail kindlaid tugi teha. Seks ehetati Eesti-, Liiwi- ja Kuura maal hulk kindlusi ehk lossisid kiwist üles, mis ringmüüride ja kraawidega iga waenlase wasta tubliste kaitsetud oliwad. Niisugused lossid, kellest mitmes paigas waremed meie päewini ulatanud, ehitati sagedaste wana Eestlaste linnade asemele, muist et linnade kohad neile sündsad oliwad, muist et Eestlaste wabaduse tähti ja omawoli tugi suutumaks ilmast kautada. Nii seisawad nimelt Tartu, Tallin ja Otepää wana Eesti linnade asemel. Kui loss wana linnade kohta ei sündinud, paigutati ommetigi kirikud ehk kloostrid nende ligi, et selle läbi kihelkonnale uut keskpaika teha ja nagu sõrmega näidata, et kihelkonna wana kindlus murtud ja uus wõimus oma wägewa walitsuse tähe asemele pannud. Sellepärast leiame meie ka wanu Eesti linnamägesid enamiste kirikute ligi. Wanad kihelkonnad pagana ajast jäiwad suuremat jagu seisma, muud kui mõned uued tuliwad pääle. Suuremate losside ümber õitsesiwad pea perekad linnad meie aja moodi üles, sest rüütlitega tuli ka hulk linnal kodanikkusid, kaupmehi ja käsitöötegijaid Maarjamaale. Nii tõusis iseäranis Riig ruttu kauniks kaubalinnaks. Aga ka Tallin ja Tartu kaswasiwad kangeste kaubeldes aegamööda perekaks ja rikkaks. Oma kindla müüride ja rikkuse pääle toetades, arwasiwad need linnad ennast mitukord wägewa küllalt olewat, et ka piiskoppidele ja ordole mehe wiisi wasta seista, kui nende nõudmised ja walitsuse himu liiaks läksiwad. Iseäranis elas ja tallitas wägew Riialinn kui peremees omas piiris ja ei hoolinud palju ei piiskopist ega ordost. Linnad saiwad aegamööda enese jauks ka maad ümber linna, mis neile muist tänase päewani omanduseks jäänud.\nEt küll kirik ennast Maarjamaa pääperemeheks ja kõiki muid oma alamateks arwas, siiski peame ütlema, et sell aja meie maal kolm wõimust walitses ja igaüks oma pääd peremees tahtis olla. Need wõimused oliwad: piiskopid, ordo ja linnad. Keegi ei tahtnud tõise alam olla ega tema sõna kuulda. Iseäranis arwas ordo, kes maa wõitmisel kõige enam waewa oli näinud, enesel ka kõige enam õigust olewat, saagist ja walitsusest suuremat osa nõuda. Linnad oliwad julged ja uhked oma tugewuse pääle, mis hoole, wirkuse ja ühenduse waimu läbi alati kaswamas oliwad, ja ei annud ilmaski hääga järele, et nende omawoli keegi kitsandas. Piiskopid ütlesiwad maa Püha Maarja maa ja kiriku päris omanduse ja sellepärast ka kõige ülema walitsuse tema üle enesel olewat. Sedawiisi sündis ju esiotsa suur waidlemine nende nimetatud wõimuste wahel meie maa walitsuse pärast, nimelt piiskoppide ja ordo wahel ja kõik see aeg otsa, mill Eesti- Liiwi- ja Kuuramaa Saksariigi jaud oliwad, on täis wihast waenu ja riidlemist piiskoppide ja ordo wahel, ja kui sõnad seletust ei teinud, pidi mõõk awitama. Aga et ordo ju seisuse poolest mõõgamees oli, siis wõime kergeste ära arwata, et tema jõud sell inetumal kodusel riidlemisel waimulikust isandatest üle käis. Et ordo wõimus kõige wägewam oli ja tema tõe poolest pea meie maa pääperemeheks tõusis, sellepärast nimetatakse ka seda aega meie maal ordo walitsuse ajaks ehk weel lühemalt ordo ajaks, ja tuuris seesinane aeg 337 aastat, aastast 1224 kunni 1561.\nOrdo aja wälimestest sündimustest on wähe kuulutada, mis meile tähele panemise wäärt oleks. Mõõga wennaste selts, mis piiskop Albert asutas, sai pea tundma, et ta üksina liig nõdr oli naabritele wasta panema. See tundmise tegi nimelt suur taplus Leedurahwaga aastal 1236 Septembri kuul Kuura maal ka kõige tumedamale silmale päewaselgeks; ses tapluses saiwad kõige wanemad mõõgawennad ja ka nende meister Wolkwiin paganate läbi surma. Et niisugusid hoopa wõimatumaks teha ja oma elu ja walitsust jõudsamaste hoida, ühendasiwad järele jäänud ordo wennad ennast Saksa ordoga, aastal 1237. Seesinane Saksa ordo oli, nõnda kui lugija nüüd wäga häste teab, niisamasugune rüütlite selts, kui mõõgawennaste seltski, ja lautas sell ajal Preisimaal ristiusku ja Sakslaste walitsust wälja. Selle ühenduse läbi sai Liiwimaa ordole jälle tugewust ja endise punase risti ja mõõga asemele must rist mantli pääl rüütli seisuse täheks. Tõine tähtis sündimus, kelle läbi ordo walitsuskond ja tugewus nimetamise wäärt suuremaks ja wägewamaks tõusis, oli see, et Daanlased oma jau Eestimaast temale ära müüsiwad. Daanlastel oli liig raske, kauget Harju ja Wiru maad kaitsta. Eestlased ja Sakslased tegiwad mitukord palju paha ja tüli. Pääle selle tuli Daani kuningal suur raha nappus kätte ja ta müüs aastal 1346 oma jau Eestimaast üheksatõistkümne tuhande marga ehk arwata 285,000 rubla eest Saksa ordomeistrile ära, kes jälle omalt poolt, Eestimaa kauguse pärast, ostetud uue omanduse kahekümne tuhande marga eest Liiwi ordole omaks ja päriseks käest andis. Esimesel Novembri kuu päewal 1347 jätsiwad wiimsed Daanlased Eestimaa Jumalaga ja sest ajast saadik oli meie maa ordo ka Harju ja Wiru maakonnas peremees ja walitseja. Sest aastast saadik oli siis kõik Kuura- Liiwi- ja Eestimaa Soome lahest kunni üle Wäina jõe Sakslaste päralt ja nimetati seda maatükki, kõik Balti ehk Läänemere maad ühtekokku, ka Liiwimaaks ja meie maa ordot Liiwimaa ordoks. Seesinane ordo on meie maal enam kui kolmsada aastat elanud ja walitsenud, nõnda kui ju ülemal tähendasime.\nEt ordo aja wälimesed sündimused palju muud ei ole, kui alalised riiud piiskoppide ja linnadega ehk werised taplused naabritega, siis ei taha meie nende jutustamisega ome lugejaid siin pitkemalt wäsitada. Meie tõttame sellepärast lühidelt kuulutama, kudas Eestlaste käsi ordo walitsuse all käis. Aga enne weel mõni sõna ordo walitsuse korrast ja elust, nõnda kui ka tõistest Saksa seisustest sell ajal siin maal.\nMeie kuulsime juba, et ordo igas maakonnas, mis ta ära wõitis, pea kindlad lossid üles ehitas, kust ümberkaudist maad walitseti ja kaitseti. Ordo wennal, kelle hooleks lossi kaitsmine jäeti, oli ordokomtur nimi, tema walitsuskonda ümber lossi nimetati komturkonnaks. Komturi ammet oli, pääle lossi kaitsmise waenlaste wasta, komturkonda walitseda ja tülitsejatele kohut mõista. Abimehiks ja nõuandjaiks oliwad temale tõised ordowennad, kes tema lossis aset pidasiwad ja tema all seisiwad. Ordo wendade kogu igas lossis kutsuti konwendiks, kellel lossi ja maakonna suuruse järele enam ehk wähem liikmiid oli. Pääle selle oli igal komturil oma jagu alamaid sõamehi lossis. Sõa ajal pidi komtur kõige oma sõawäega wälja astuma ja igas tükis ordomarsali sõna kuulma, kes kõige ülem sõajuhataja ehk kindral oli. Pisemates lossides ei walitsenud komturid, waid alamad päälikud, keda lossipäälikuteks nimetati. Kõik komturid ja lossipäälikud kokku oliwad ordomeistri nõukogu, keda igakord ordomeister kokku kutsus, kui suuremat nõupidamist ehk otsuse tegemist tuli. Sellsinatsel nõukogul oli ka õigus, uut ordomeistrit walida, kui wana suri. Ordomarsali hooleks oli kõik muretsemine sõatarwituste eest. Kui ta ordomeistriga ühtlasi sõtta läks, siis seisis tema selle all; aga kui ordomeister ise wälja ei wõinud astuda, andis ta kõige ülema käsuandmise ja kamandamise õiguse ordomarsali kätte ja pidiwad kõik sõamehed tema sõna tõrkumata kuulma, kui oleks ta ordomeister ise. Ordo päämees oli ordomeister, kes Lätimaal Wõnnu linnas uhkes lossis elas. Tema käes oliwad kõik walitsuse ohjade otsad. Tema andis seadusi, laskis raha lüüa, tegi lepinguid wõõraste würstidega, aga kõik suuremad asjad pidiwad enne nõukoguga kokku ära kõneldama. Wastamist tema töö ja tallituste pärast wõis temalt üksina kõrgemeister nõuda, kes kui kuningas üle kõige Saksa ja Liiwi ordo walitses ja Saksamaal elas. Ka kõrgemeistril oli oma nõukogu, kes teda oma nõuuga awitas ja toetas ja tarwilisel korral uut kõrgemeistrit wana asemele walitses.\nWäljast poolt oli Liiwimaa ordo seisus ja walitsuse kord õige kena näha, aga seestpidi oli ordo täis waimu toorust ja elu roojust. Abielusse heitmine ei olnud ordo liikmetele lubatud, aga selle asemele tungis pea inetu lihahimu täitmine kõige nurjatumal wiisil. Kus karsket naesterahwast majas ei walitse ja meesterahwa karedamaid elukombid ei pehmenda ega puhasta, sääl hakkawad kõiksugused kurjad tõbed kergeste meeste elu külge, iseäranis kui neil palju aega, raha ja wõimust käes. Nõnda oli meie ordo wendagega. Nii kaua kui piiskop Albert elas, kes neid juhatada ja piiris pidada mõistis, läks ordo rüütlite elu weel korda, et küll ka tema ajal ju mitmesugust kaebtust rüütlite pääle tõsteti. Aga pärast Alberti surma tungisiwad pea ja ruttu mitmesugused pahad ja patud ordo rüütlite lossidesse. Iga ajaraamat, mis meie ordo ajast jutustab, teab palju ordo wendade roojasest elust, priiskamisest, waljust meelest ja südame kangusest kuulutada ja iseäranis talurahwas pidi neilt alalist liiga ja ülekohut kannatama. On küll nende hulgas ka mõni hää ja auus mees elanud, aga üleüldse on Liiwi ordo üsna musta tunnistuse omast elust ja walitsusest järele jätnud ja kõik nende kuri hakkas ju wara pääle.\nKui mõõga wennad ennast Saksa ordoga ühendada soowisiwad ja teda palusiwad, et ta neid oma liikmeteks wõtaks, paniwad Saksa ordowennad esiti kangeste wasta. Kord ütles üks Saksa ordo rüütel, sõrmega näidates kahe Liiwimaa mõõga wenna pääle, kes ühendamist joonele ajama oliwad saadetud: „Mõõga wennad on kiusajad ja wallatumad pääd, kes mingisuguse seaduse alla ennast painutada ei taha ja nemad muretsewad palju enam oma kaswu kui üleüldise tulu eest; ja need kaks sääl nelja tõisega, keda ma tunnen, on kõigist kõige hullemad.“\nNii oli kuri mõõga wennaste elu ka muial tuttawaks saanud. Pea kõik Saksa ordo wennad paniwad sellepärast ühendamisele wasta. Aga ordo kõrgemeister arwas ühendusest Sakslaste walitsusele tulu tulewat ja teadis wastapanemist waigistada, nii et aastal 1237 ühendus tõeste sündis.\nLoodeti, et selle läbi ka Liiwimaa ordo paremaks saaks minema. Nii ütles nimelt üks Saksa ordo wend: „Kui mõõgawennad meie ordo liikmeteks saawad, siis tahame palju hääd loota, sest meie saame neile oma eluga eeskujuks olema.“ Aga niisugune eeskuju ei mõjunud ei midagi, sest üks pime tahtis tõise pimeda juhataja olla. Kui ka Saksa ordo elupilt mõnelt poolt nägusam on, kui tema wenna Liiwimaa ordo kuju, siis peame seda iseäranis tema nooruse aastatest ütlema; pärast poole oliwad mõlemad ühed hääd ja näitas asi nii olewat, kui oleksiwad Liiwimaa wennad Saksa ordole eeskujuks olnud.\nAga kust niisugune halwenemine ja paha ots tuli? Mis meie ülewal Liiwimaa ordost ütlesime, maksab ka Saksa ordo kohta. Mõlemail ordodel oliwad ühesugused seadused, ühesugune ammet, ühesugune elu, ühesugune walitsus sõas ära wõidetud rahwa üle, nad elasiwad mõlemad nagu ühes õhus, neile lõiwad siis ka kergeste ühesugused wead ja wigurid külge. Pääle selle peame weel midagi iseäralist lugijale meele tuletama.\nSeie juure peame weel meele tuletama, et alalised sõad alati haritud elu waenlased on ja sellepärast ka rüütlitele, kes ju seisuse poolest sõamehed oliwad, meele parandust ei wõinud tuua, ja et rahwas, keda ordorüütlid Preisi- ja meie maal walitsesiwad, ära wõidetud rahwas oli ja nimelt koguni tõist sugu ja werd, kui walitsejad rüütlid. Rahwast arwasiwad rüütlid oma orjadeks, aga mitte oma kaaswendadeks. Wiimati olgu üteldud, et meie maale ka muidu wähe rüütlid paremaist suguharudest tuli, selle asemel küll hulk mehi, kellel Saksamaal midagi kautada ei olnud, aga siin palju loota ja saada oli. Niipalju meie ja Saksa ordo rüütlitest.\nOrdo kõrwal ja osast temaga alalises riius elasiwad piiskopid ja muud waimuliku seisuse mehed. Riia piiskop oli, nii kui juba ükskord nimetatud sai, pääpiiskop, tõised piiskopid, nõnda kui ka kloostrite eestseisjad ja mungad pidiwad tema sõna kuulma. Piiskoppidel oli igal ühel oma nõukogu, kelle liikmid doomiherradeks nimetati. Igas kihelkonnas tallitas üks liht preester kiriku teenistust, kellest Eestlased küll midagi arwu ei saanud, sest et katoliku kiriku keel Ladinakeel oli.\nRahwa õpetamisest ei wõi meie midagi jutustada, sest seda ei leitud palju sugugi. Et meie esiwanemad katoliku ajal mõne piibli loo ja katoliku kirikus auustatawaid pühasid tundma saiwad, tunnistawad rahwa mälestused sest ajast. Kõige ausamatele pühadele saiwad ka meie maal iseäralised päewad pühitsetud ja päewade nimed on meie ajani jäänud, nii nimelt Jüri päew, Maarja päew ja mõni muu.\nProowiks paneme lugijale siin ühe katoliku aja rahwalaulu ette, et lugija ise ära arwata wõiks, kudawiisi katoliku usk waimulikka laulusid rahwa suus sünnitas, sest preestrid niisugusid Eestlaste waimu äratamiseks ja südame puhastamiseks ei teinud. Ühes nurganaese laulus leiame neid sõnu:\n„Hüüa ikka Jeesukesta!\n„Manitse ikka Maariata!“\n„Tule tuppa Jeesukene!\n„Tule ürike tubaje,\n„Ürikeseks ahju ette!“\n. . . . . . . . . .\nJeesus kuulis kamberista,\nPüha Maarja akenasta.\nSiis ütles Jeesus Maariale:\n„Hea Maarja, hella Maarja,\n„Küll siin Jeesust hüüetakse,\n„Püha ainu arwatakse.“\nSiis tuli Jeesus tubaje\nJa astus Maarja akenasse.\nJeesusel õled õlala,\nMaarjal padjad kaendelassa,\nWaadis naese woodiesse,\nPeened peenije linasse,\nPeente pitkije linadesse.\nKaks sai pääda pääluksele,\nNeli reita woodiesse.\nÜtles Jeesus Maariale:\n„Joose Maarja, jõua Maarja!\n„Löö kinni kiriku uksed,\n„Kata kinni kalmu kaasi:\n„Naene wiidud woodiesse,\n„Kaks sai pääda pääluksele,\n„Neli reita woodiesse.“\n„Jeesus oli tunnik'se toassa,\n„Ürikeseks ahju ette.“\n„Hüüa ikka Jeesukesta:\n„Manitse ikka Maariata!\n„Üles tõsta kaksi kätta,\n„Kaksi kätta, kümme küünta!“\nKuida lind, nõnda laul. Aga kust pidi ka meie esiwanematele suur usu walgus tulema katoliku ajal? Arwata on, et täiskaswanud inimeste käest muud usuõpetuse tundmist ei nõuetud, kui „Issa meie“ palwet. Seda oleme sest ära arwanud, et tänase päewani wana rahwa suust Wõru maakonnas sagedaste kuulnud oleme, et kui noor paar, peigmees ja mõrsja, õpetaja ette lähewad, oma abielusse heitmise tahtmist kuulutama, siis üteldakse: „na' lääwä' paaderd lugema“ s. o. nad lähewad „Issa meiet“ lugema. Ladina keeli, katoliku kiriku keelel, alustab see kallis palwe sõnadega: pater noster, s. o. „Meie isa“, ja on neist alustussõnadest temale „paader“ ehk „paater“ nimeks saanud. Preester ei nõudnud siis selle järele paarirahwa käest muud, kui pidiwad „Issa meiet“ pääst lugeda mõistma.\nEt Eestlased Ladina keelt ei mõistnud, waid palwe oma ema keeli lugesiwad, on iseenesest mõista. Seesinane palwe oli Eestikeele preestritelt ümber pandud, aga nii sõnast sõnasse tõlgitud, et Ladina keele järele, kus pater „isa“ ja noster „meie“ tähendab, alustati „Issa meie,“ kui ommeti loomulikult Eestikeeli peaks üteldama „Meie isa.“ See wana „Issa meie“ palumine on meie ajani jäänud, sest ka meie ewangeliumi kirikutes loetakse weel nüüd ikka „Issa meie,“ aga mitte „Meie isa.“ Wana juurdunud wiis jääb sagedaste ka siis elama, kui ta ka koguni wastupäine on. Seda näeme ka sest, et Sakslased oma keeli „Issa meie“ palwet nõndasamati loewad ja ütlewad „Vater unser,“ kui nad ommetigi „Unser Vater“ peaksiwad lugema.\nPitkemalt selle aja kiriku asjadest ei ole meil tarwis kõnelda, sest nõnda kui muial, nii oli ka meie maal katoliku usk ja waimulik seisus kõigiti õige tee päält ära eksinud ja aegamööda osast koguni raisku läinud. Iseenesest üles tõusta ei olnud kirikul enam jõudu, ta wajus ikka enam waimuliku pimeduse ja ilmliku pori sisse. Abi ülewelt wõis siin üksina awitada. Ja Jumal äratas õhtupoolses Europas, nõnda kui kõik teame, aeg ajalt tulise waimuga mehi, nõnda nimelt Wikleffi, Hussi, Zwingli, Lutheruse ja Kalwini, kes kõige hoolega usuõpetust, Jumala teenistust ja kristlikku elu puhastama hakkasiwad ja püha kirja järele parandasiwad.\nKõige suurem ja wägewam nende meeste hulgast oli teadu pärast Lutherus, meie usu isa. Tulise waimu, wahwa meele ja julge südamega, täis usku ja lootust, kiskus tema kõik maha, mis katoliku preestrid waleõpetusi ja ristiusu wastalisi pruukisid ülesse oliwad seadnud ja põhjandas Kristuse kiriku jälle puhta Jumala sõna pääle. Ju tema elu ajal tuli tema puhastatud usk ka meie maale wiimsil ordo elu aastatel, nii et aasta 1521 ja 1554 wahel pea kõik Eesti-, Liiwi- ja Kuuramaa ewangeliumi usku sai ja teda tunnistama hakkas.\nPääle nimetatud kolme seisuse, kelle käes sell ajal meie maal wõimus ja wägiwald seisis, tõusis pea neljas seisus juure ja kaswas ruttu tõiste wääriliseks. Need oliwad piiskoppide ja ordo wasalid ehk laenumehed.\nLaenuks nimetati maatükki, mis keskajal omanik, iseäranis würstid ja kuningad ehk tõised kõrged isandad, tõisele inimesele, nimelt ustawatele alamatele, elu ajaks pruukida ja walitseda andsiwad, laenu wiisi. Kes niisuguse laenu enesele sai, kandis wasali ehk laenumehe nime ja pidi omanikule tasumiseks mõnesugust teenistust tegema, nimelt sõtta astuma, kui tarwis oli. Et seiswat sõawäge meie aja wiisi sell ajal ei peetud ja kuningatel ja würstidel ommeti sõamehi tarwis oli, siis saiwad laenud iseäranis sagedaste rüütlitele ehk niisugustele meestele antud, kes tublid sõamehed wõisiwad olla, ehk tõiste sõnadega, laenumeeste käest nõueti tasumiseks iseäranis sõateenistust, sellepärast nimetati ka iseäranis rüütlid ehk sõamehi wasaliteks ehk laenumeesteks. Muidu oli laenumees omas laenus täieline peremees kõige õigustega maa ja tema talupoegade üle, nii kaua kui laen tema käes oli. Aegamööda saiwad laenud laenumeestele pärisomanduseks, esiti pisemad, pärast ka suuremad, olgu kinkimise läbi ustawa teenistuste eest, ostmise läbi, ehk selle läbi, et laenumehed aegamööda wägewamaks läksiwad kui laenude omanik, temast enam ei hoolinud ja laenatud maad pärisomanduseks pidama hakkasiwad.\nMeie maal oliwad, pärast Eestlaste ärawõitmist, ordo ja piiskopid maa omanikuks saanud. Aga kõik maad ei wõinud nemad omalt poolt ilmaski walitseda ega arida lasta. Sellepärast jagas niihäste ordo kui ka piiskop oma maa mitmesse suuremasse ehk pisemasse tükki, mis tõistele Sakslastele laenuks anti. Niisugustest laenudest sündisiwad meieaegsed wallad ja igas laenus nähti pea mõis üles tõuswat, kus laenumees ehk wasal elas ja kust ta laenu ehk walda walitses ja maid talupoegade läbi aris. Ustawad piiskoppide ehk ordo sulased ehk ka Saksamaalt tulnud rüütlid saiwad meie maal laenumehiks.\nLaenumees pidi oma laenu pidamise õiguse eest ordo ehk piiskopi käsu pääle sõtta astuma, oma kulu pääle; langes tema waenlaste kätte wangi, siis pidi ta ennast ise lahti lunastama. Aga selle eest oli laenumehel, nõnda kui Saksamaalgi, täieline õigus maa ja talupoegade üle. Tema kätte maksiwad talupojad kümnest ja muud maksu.\nEt pärast rüütli kogusse ka muu seisuse liikmid wasta wõeti, teame kõik. Sellepärast ei pea meie mitte arwama, et kõige tänapäewast mõisnikkude esiwanemad laenumehed ja rüütlid oliwad, waid mitmete isaisad on kas õpetajad ehk linna kodanikud olnud. Kui wasalid juba korraliseks seisuseks kokku oliwad kaswanud, saiwad nad ordole ja piiskoppidele wõimuse poolest wääriliseks ja kardetawaks naabriks. Nende seisuse ülemaid tallitusi toimetas nende pää ehk rüütlikogu päämees, kes neid ka nõupidamistele kokku kutsus ja nõupidamist juhatas.\nEestlased oliwad mõõga teraga ära wõidetud ja nendega tallitati sellepärast kui wangidega. Neid tehti orjadeks. Oleksiwad nad hää meelega ennast ristida lasknud ja tõrkumata Sakslasi oma kihelkondadesse wasta wõtnud, siis oleks neil ehk wahest parem lugu olnud, nõnda kui esiotsa Liiwlastel ja iseäranis Lätlastel. Nendesinaste käest ei nõuetud esiotsa muud kui kümnese maksmist preestrite ja kirikute hääks, sõateenistust Sakslaste abiks ja maa kaitsmiseks ja sõnakuulmist piiskoppidele ja paawstile „üleüldse kristliku kombe“ järele, see on: nõnda kui see igal pool ristirahwa seas sell ajal pruugiks ja seaduseks oli. Kõiki neid nõudmisi kokku nimetati sell ajal „ristirahwa kohusteks.“ Niipalju nõueti Liiwlaste ja Lätlaste käest Alberti esimesel walitsuse ajal. Aga nii pea kui Albert maatükid oma wasalitele ära oli jaganud, tuli neile maksudele jagu juure, nimelt: iga adra päält, see on: iga töötegija mehe ja tema hobuse päält, kohalise wasali hääks weel pool leisikat wilja.\nSee maksude määr ei kestnud kaua, waid tõusis ruttu kõrgemaks. Uued maa peremehed elasiwad ses mõttes ja usus, et talupojad neid üles pidama ja toitma pidiwad. Sellepärast arwasiwad nemad enesel õiguse olewat, kõik mis neil ialgi tarwis oli, talupoegade käest nõuda. Sündis uus tarwitus ehk mingisugune himu ilma, siis pandi ka talupoegadele uus maks pääle. Sest sündis siis wiimati see kindel seadus ja Sakslaste eesõigus: „Talupojal ei ole omandust; mis temal ja tema käes on, on temal herra nimel ja herra päralt.“\nIseäranis Eestlased pidiwad herrade nõudmiste raskust põhjani tundma saama, sest et nemad sõa ja suure waewaga sõnakuulmisele oliwad sunnitud ja ka pärast kõige enam tüli tegiwad ja wasta paniwad. Neid arwati, nõnda kui ju ütlesime, sellepärast wangidega ühewääriliseks. Nad oliwad herrade arwates ristiinimeste õigused ja kohused ise ära kautanud. Aga ka Liiwlaste ja Lätlaste lugu läks pärast, kui esimesed ajad enam ja enam unustusse jäiwad, raskemaks ja ei tehtud suurt wahet selle wahel, kas talupoeg Eestlane, Liiwlane wõi Lätlane oli. Herra tahtmine oli neile igaühele seadus.\n„Meie oleme kuulda saanud, et inimesed Liiwimaal, Eestimaal … ja muis ligimestes maakondades selle kartuse läbi ristiusust tagasi saawad hirmutatud, et pärast ristimist nende wabadus maa herrade poolt orjapõlweks wõiks muudetud saada. Et seda ei sünniks, siis wõtame meie igaühe ja kõik, kes nende hulgast ristiusku tunnistawad, kõige nende waraga, oma ja oma riigi kaitsmise ja iseäralise hoidmise alla ja anname ja kinnitame sellesinatse kirja läbi neile ja nende lastele igaweseks ajaks täielise priiuse ja kõik õigused, mis neil oliwad enne usku heitmist. Meie mõistame neid wabaks kõigest kuningate, hertsogite, würstide, krahwide ja tõiste suurte meeste orjusest ja karistuse wõimusest ja kuulutame sellesinatse kirja läbi, et nemad üksina kirikule, meie püha emale, ja Saksariigile allaheitlikud peawad olema, nõndasamati kui kõik muud wabad inimesed meie riigis. Keegi ärgu julgegu, selle kaitsmise, hoidmise, andmise ja kinnitamise kuulutusele wasta, nende külge hakata, neid koormata, neile liiga teha ehk nende rahu rikkuda. Kes seda teeb, se teadku, et tema meie ja meie riigi wiha enese pääle weeretab.“\nNeist kahest kirjatükist näeme selgeste ära, et ei kiriku ega riigi walitsus Sakslaste tegudega meie maal rahul ei olnud, waid et nad sest, mis ka sell ajal õiguseks arwati, suure sammuga üle astusiwad. Oleks paawst ehk keiser ligimal olnud, siis oleks nende käsiwars mõndagi kurja karistanud ja paha parandanud, aga et Eestirahwas tunnistama pidi: „Jumal kõrges, kuningas kaugel,“ siis ei olnud kaitsmise kirjadel mingisugust mõjumist. Liiwi- ja Eestimaa herrad tegiwad, mis ise arwasiwad. Oleks Saksa keisrite käsi ka seie ulatanud, siis oleks meie maa lugu wistist mitmest tõine olnud, tõiseks saanud ja jäänud tänase päewani. Muist peame riigi walitsust sellega wabandama, et tal Saksamaal isegi palju tegemist ja seletamist oli, iseäranis pärast hirmust rusika õiguse aega, mis pärast keiser Widriku II surma aastal 1250 algas ja keiser Rudolhwini kestis, muist peame teda wabandamata jätma ja temale süüks panema, et ta oma kaitsmise sõnadele ka tegusid järele ei saatnud, niipaljugi ommeti kui wõimalik oli.\nNõndasamati oliwad Eestlased esimesel ordo walitsuse ajal weel mõni aeg ise oma ihuga wabad, kui ka maad ja wara herrade omanduseks arwati. Aga et wabad talupojad sagedaste maksude ja orjuse raskuse eest ära põgenesiwad senna, kus kergem lugu oli, siis tehti pea seadus, et talupoeg oma maakrundi külge seutud on ja et tema herra lubata omast talust ja elust kuhugi minna ei tohi. Kes ära põgenes, sai kätte otsitud ja kangeste nuheldud.\nSee oli pärispõlwe hakatus, aga weel mitte pärispõlw ise, sest weel oli Eestlastel mõni õigus. Küll pidi ta senna jääma ja sääl elama, kus herra tahtis, küll pidi ta orjama ja maksma, mis nõueti, küll ei olnud tal mingisugust oma wara, siiski oli temal niipalju inimese seisust, et herra tema enesega mitte nii ei tohtinud tallitada kui tahtis Talupoegadel oli weel õigus kaebtust tõsta piiskoppide ehk muu ülemate ees oma herrade pääle, ja kohtudes, kus talupoegadele kohut mõisteti, kuuldi weel tema arwamisi ja peeti temaga nõuu.\nAga wiimati lõppes ka see wiimne õigus. Talupoega hakati igas tükis asjaks arwama, kell iseenesest mingisugust õigust ei ole, waid kes ka ise oma ihuga herrade päralt, nende pärisomandus on, nii et herral luba on temaga teha, mis ta arwab hää olewat. Talupoeg sai herradele päriseks ja tema orjapõlwele tuli pärispõlw juure. Sest ajast saadik kutsuti herrasid pärisherradeks ja talurahwast pärisrahwaks. Herrade õigusel pärisinimeste üle ei olnud mingisugust piiri ega kitsandust, aga talupoegadel puudusiwad kõik õigused. Baltasar Russow, kes pea pärast ordo walitsuse otsa Tallinas Eesti õpetaja oli ja aastal 1600 suri, kirjutab omas ajaraamatus selleaegsest talurahwa seisusest nõnda:\n„Nii kui mõisnikkudel Liiwimaal ülipalju õigusi oli, nii wähe oli siin maal waesel talurahwal kohtuid ja õigusi. Sest waesel talupojal ei olnud enam õigust, kui tema junkur ehk herra ialgi tahtis. Waene mees ei tohtinud ei mingisuguste ülemate ees kaebtust tõsta wägiwalla ja ülekohtu pärast. Kui talupoeg ja tema naene suriwad ja jäiwad lapsed järele, siis muretseti nõnda laste eest, et herra kõik, mis wanematelt maha jäi, enesele wõttis, ja lapsed pidiwad palja jala ja särgi wäel junkru kööki käima ehk linnades kerjama ja omast wanemate warast koguni ilma jääma. Kõik mis waesel talupojal oli, ei olnud mitte tema omandus, waid herra päralt. Kui talupoeg wähe kurja tegi, sai tema armetumal wiisil ja halastamata oma junkru ehk herra käsu pääle ihualaste üles tõmmatud ja, wanadusest hoolimata, pitka kibeda witstega pekstud. Üksina rikas talupoeg wõis ennast igal ajal kauni kingituse läbi lunastada. Ka leiti mõisnikkusid, kes oma waesid talupoegi ja alamaid koerte ja hurtade wasta ära wahetasiwad. Seda ja niisugust meelewallatust, ülekohut ja hirmust raskust on waene talurahwas mõisnikkudelt siin maal pidanud kandma ja kannatama, ilma et ülemad seda oleksiwad tähele pannud.“\n„Pääle selle on mõisnikkudel kõigil ja igalühel see wõimus ja woli igas paigas olnud, et igaüks omas majas ja mõisas kurjategijat igaühe eest, ka oma ülemate eest, warjul hoida ja pidada wõis. Selle kõrwal oli igal mõisnikul omas mõisas oma mõisakohus kaela ja kõhu üle kohut mõistmas. Ja kui üks kurjategija ühe mõisniku wallas kinni wõeti, siis ei antud teda mitte ülemate kätte karistada, waid nende mõisnikkude kätte, kelle piirides ja rajades tema kätte saadi.“\nNiisugusel ajal, kus mingisugust inimeselikku seadust ega õigust ei walitsenud, kus iga mõisnik oma pääd tegi, mis temale tulus näitas olewat, kurjategijaid karistuse eest warjas, kui see temale kingitusi ja kaswu tõi, neid ise hukka mõistis, kui temale kahju oli sündinud, – niisugusel ajal ei wõi meie imeks panna, kui talupojad, kes kuski õigust ei saanud, ise teda omawiisi otsisiwad ja kurjategijale ise kätte maksiwad, sedawiisi kui arwasiwad õige olewat. Russow kirjutab omas ajaraamatus sestsamast ajast edasi:\n„Niisamati on ka talupojad Liiwimaal, iseäranis Eestimaal, eneste keskes pagana wiisi ja ristiusku wasta õigust otsinud… Kui keegi neist surnuks sai löödud ehk muidu elu kautas, siis pruukisiwad tapetud inimese ligimesed sugulased oma õigust ja wõtsiwad mõrtsukal jala päält, kus teda aga leidsiwad ja kätte saiwad, elu ära, ilma kohtumõistmata ja otsuseta ja ilma timukata, sest hoolimata, et ta wahest ennast kaitsnud oli. Ja kui õiget mõrtsukat kätte ei saadud, siis pidi sagedaste tema ligimene sugulane, ka tema lapski kätkis, tema süü eest nuhtlust kandma.“\nSee on seesama werine kättemaksmine, mis ka pagana ajal Eestirahwal pruugiks oli. Russow räägib siin küll üksina sest, et talupojad seda wiisi eneste keskes õigust otsisiwad, aga meie teame muist sõnumist, et nemad niisugusel kättemaksmisel palju wahet ei teinud talupoegade ja tõiste seisuste liikmete, Eestlaste ja Sakslaste wahel, waid wiha tujul kõiki kurjategijaid ühe hääks arwasiwad ja neile ühe mõõduga tasusiwad.\nEt linnad sagedaste mõisnikkudega wihas ja waenus elasiwad ja neil oma jagu wõimust käes oli, siis kaitsiwad nemad mitukord talupoegi oma müüride sees nende herrade wiha eest ja aitasiwad neid, kui kättemaksmist tuli. Siiski, ka kaupmehed mõistsiwad oma tulu kõige ülemaks pidada ja nende sõbrusel talurahwaga oli oma piir.\nKudawiisi neli Saksa seisust meie maal sell ajal tallitasiwad, näeme meie wäga selgeste ära neist kaebtustest, mis nimetatud seisused aastal 1482 Weemla külas Karkuse kihelkonnas, kuhu kokku oli tuldud nõuu pidama, ükstõise pääle tõstsiwad. Järwa Jaani õpetaja Kelch kirjutab omas ajaraamatus neist kaebtustest nõnda:\n„Pääkaebtused, mis sellsinatsel kokkutulemisel seisused ükstõise pääle tõstsiwad ja pärast seletada püüdsiwad, oliwad järgmised: Esiteks, et kiriku ammetnikud: piiskopid, doomiherrad ja mungad, wäga oma kaswu nõudjad on ja mitte üksina talupoegi ei sunni, kiriku kümnest iga aasta maksma, ka siis, kui nemad Jumala nuhtluse, sõa ja wilja äparduse läbi waeseks saanud, waid ka mõisnikkudele nende laenu õigustes ja piirides suurt ülekohut teewad, kirja pandud ja wandega kinnitatud kontrahtisid murrawad ja eneste keskes, mõisnikkudele suureks kahjuks, selle otsuse teinud: Kui üks waimuliku seisuse liige sureb ja mingisugust kirjutatud testamenti järele ei ole jätnud, et siis kõik tema pärandus piiskopile peab jääma. Weel enam: Piiskopid ja doomiherrad muretsewad üksina selle eest, et nende köögid ja keldrid täis oleksiwad, aga Jumala teenistuse eest kannawad nemad wähe hoolt. Tõiseks, et ordomeister ja tema ordo muu mingi eest ei muretse, kui üksina enese eest ja tõisi seisusi maha rõhkuda püüawad. Et neil igal ajal sõbru oleks, saadawad nemad iga aasta suured rahasummad Rooma linna ja tõisi paikadesse kuningliku isandatele ja teewad selle läbi maa waeseks. Ka sünnitawad nemad alati tüli, mis läbi rahu ja armastus maalt häwib ja puhas kahtlane meel kaswab. Kolmandaks, et mõisnikud oma talupoegadele niipalju orjust, kümnest ja muid maksusid pääle panewad, kui nemad ise tahawad, mis läbi nemad wereni ära saawad imetud ja jõuetumaks jääwad üleüldsid maa koormaid kandma. Neljandaks, et kaupmehed, niihäste need, kes omalt maalt, kui ka wõõrad, liig suurt kaswu wõtawad, iseäranis mõisnikkusid ja talupoegi wõlgu wõtmisega petawad ja iseäraliste tembutustega ära imeda mõistawad. Sagedaste wedawad nemad oma kaswu pärast wilja omalt maalt wälja ja mis nad seie jätawad, seda ei müü nemad häda ajal kas sugugi tagasi ehk kolmkord kõrgema hinna eest, kui ise oliwad maksnud, mis läbi sõa ajal ehk kehwal aastatel ütlemata häda sünnib ja mitu tuhat inimest nälga peawad surema.“\nNii mõistsiwad seisused ise ükstõise pääle kohut ja ükstõist hukka. Üks seisus oli tõisele liiga teinud, kõik kokku ühtlasi talupoegadele. Wiimati ei jäänud Eestlastele muud õigust, kui mõrtsukale wasta panna, kes meelega elule otsa tungis tegema. Seda wõis ta teha, nõnda kui ka muud loomad, kellele Jumal sarwed ehk kabjad kaitsmiseks annud. Ja mõistmata loomade arwu oli sell ajal wiimati talupoeg tõeste wajunud ja ei tehtud wahet, kes adra taga wõi tema ees käis. Mis pärisherra käskis, pidi talupoeg tegema. Enesele wara korjata ja kaubelda ehk ammetit otsida ja pidada oma himu ja mõistuse järele, ei olnud temal õigust. Seesama õpetaja Kelch tunnistab tõises paigas omas ajaraamatus: „Liiwi- ja Eestimaa oliwad sell ajal tõe poolest mõisnikkude taewas, preestrite paradiis, wõõraste kullakaew ja talupoegade põrgu.“ See on ordo aja lühikene aga selge summa meie maal.\nEt niisugusele korratumale ja wallatumale elule ja walitsusele wiimati kuri ots pidi tulema, wõime ette ära arwata. Liiwimaa naabrid hommiku ja õhtu pool oliwad aegamööda palju wägewamaks kui enne kaswanud. Nimelt Wenemaa oli aastal 1480 raske Mongolite ikke, kelle jutad teda enam kui kakssada aastat pigistasiwad ja waewasiwad, koguni maha raputanud ja hakkas nüüd oma asju mehisel wiisil parema korra pääle seadma. Pisukesed wene würstkonnad, mis senni ükstõisest enam ehk wähem hoolimata elasiwad ja tallitasiwad, saiwad wiimati kõik Moskwa suure würsti wõimuse alla, kes siis kõik senni tükendatud Wenemaa üheks suureks riigiks ühendas ja ennast Tsaariks nimetama hakkas. Mida enam riik ja jõud Tsaaridel kaswas, seda enam näitas neile meie Läänemere kallas wäga tarwiline oma riigi jagu olewat. Nad soowisiwad Liiwi-, Eesti- ja Kuuramaad enesele, et sellega õhtupoolsele Europale ja tema kõrgemale waimuharimisele nagu ligemale saada. Pääle selle arwasiwad Wene Tsaarid enestel ka enam õigust kui Sakslastel olewat, meie maad oma riigi külge tõmmata. Wene würstid ja sõawägi olla, ütlesiwad nemad, ju enne Sakslaste tulemist siin käinud ja maksusid saanud; ka olla Suurwürst Jaroslaw seie ühe Wene kindluse ehitanud, kust pärast Tartu wälja kaswanud.\nKõik see kokku, mis praegu tähendasime, tegi sõa sündimise Wene poolt kergeks. Ja sõda tuli ka aastal 1558. Wastapanemine siit poolt oli raske. Pitk rahu aeg, mis meil wiiskümmend aastat otse enne suure Wene sõa hakatust oli olnud, oli siin üksi hooletust ja kerget meelt kaswatanud, aga mitte mehi mõtlema pannud. Kergeste ja rõõmsaste elati päewast päewa, musta päewade pääle ei mõtelnud keegi. Puhastatud ewangeliumi usk, mis sell ajal Saksamaalt meile tuli, tegi piiskoppide wäele ja wõimusele otsa, aga uut ilmlikku wäge ja wõimust ta omalt poolt asemele ei wõinud anda. Uued õpetajad ei olnud ilmlikud walitsejad ega tahtnud seda olla. Ordo oli kõigiti katoliku põhja pääle asutatud ja sellepärast sai ka tema, nagu mõni suur ehitus, usu uuenduse läbi kõikuma pandud. Wigastamist pidi ordo ehitus iga aasta nägema ja täieline kokkukukkumine ei wõinud kaugel olla. Ordo walitsus oli suures kitsikuses. Katoliku usust täieste lahkuda, oli temal wõimata; see oli nii palju kui otsategemine iseenesele; ewangeliumi usule wasta panna, oli niisama wõimata; puhastatud usk oli wägew iga seisuse liikmete hulka tungima ja ordo liikmed ise pidiwad temast enam lugu pidama kui omast wanast isaisade katoliku usust. Pääle selle sallisiwad ordomeistrid iseäranis ka sellepärast uue usutunnistuse laialelagunemist, et tema läbi piiskoppide, see on: ordo kõige suurema wastanikkude wõimus wähenes. Kõik see olemine tegi Liiwimaa politika asjad wäga segaseks ja wähendas tema wastapanemise jõudu juhtuwal sõa ajal. Üks asi ehk oleks maale tugewust ja wõidu lootust anda wõinud, see on: kui ordomeister ennast mõneks ilmlikuks kuningaks ehk würstiks oleks ümber muutnud ehk ümber muuta wõinud, nagu Preisimaa ordomeister seda tegi, ja kõik maa ühel meelel ennast siis tema alla oleks heitnud ja tema sõna kuulnud. Aga seda ei sündinud. Liiwimaa asjad jäiwad segaseks ja piiride kaitsmine jõuetumaks. Saksamaalt, kus isegi palju kodust tegemist oli, abi ei tulnud.\n↑ See on: elu ja surma üle.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Pildid_isamaa_sündinud_asjust/Seitsmes_pilt&oldid=9411"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:59, 12. august 2012.


Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Eelajaloost kuni Rooma impeeriumini (kuni aasta 50)\nKontratseptsioon - rasestumisvastased vahendid » Rasestumisvastaste vahendite ajalugu » Eelajaloost kuni Rooma impeeriumini (kuni aasta 50)\nLapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Eelajaloost kuni Rooma impeeriumini (kuni aasta 50) Matemaatika, füüsika, ajalugu, inimeseõpetus jne. Kõik selleks et abistada õppijat.Eelajaloost kuni Rooma impeeriumini (kuni aasta 50),Matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort\nNõiakunst ja raseduse vältimine\nRaseduse vältimine etendas inimkonna varasel arenguetapil piiratud osa. Peamine viis järeltulijate arvu reguleerimiseks oli lapsetapp.\nNaised usaldasid nõidust sünnituse ärahoidmise ainsa moodusena. Nad uskusid, et rasedust saab vältida, kui kasutada selleks teatud esemeid, ravimtaimi, taimejuuri või taimemahlu. Ida-Aafrikas otsivad naised isegi tänapäeval abi fundi’lt (nõidarst), kes läheb metsa ning põimib kokku nööri kahest erinevast puukoorest, hõõrub nöörile munakollast, seob kolm sõlme ja sõnub loitsu.\nNõiduse usaldamine kestis seni, kuni inimesed avastasid seose seksuaalvahekorra, mehe seemnepurske ja raseduse vahel. Sellest ajast otsiti ja ka leiti vahendeid raseduse vältimiseks. Üks varasemaid meetmeid oli coitus interruptus (katkestatud suguühe), kui mees katkestab suguühte enne seemnepurset. Tunti ka coitus reservatus’t, mille puhul mees surub oma seemnepurske maha.\nÜks kasutatavatest meetoditest oli emakakaela sulgemine, mille puhul sisestati näiteks u 12,7 cm pikkune okrakaun (muskushibisk) vagiinasse. See toimis samal põhimõttel nagu kondoom: kauna\nsuletud ots oli vastu emakakaela ja avatud ots võimaldas peenisel siseneda.\nTeine tavapärane viis oli tupe loputamine pärast seksuaalvahekorda. Tihti kasutati ka lisaaineid (näiteks sidrunimahl), millel tänapäeval teatakse olevat spermitsiidne toime.\nEgiptus, hilisem kuningriik\nKrokodillisõnnik ja viiruk\nEgiptuse papüürustekstides olevad soovitused raseduse vältimiseks keskenduvad üksnes naistele.\nNaised sisestasid raseduse vältimiseks tuppe erinevaid aineid, näiteks krokodillisõnnikust veeretatud kuulikesi. Olgugi et see võib näida mõnevõrra üllatavana, saab seda osaliselt õigustada teaduslike põhjendustega. Mainitud meetod mitte ainult ei takistanud sperma liikumist, vaid takistuse materjalina kasutatud krokodillisõnnik oli ühtlasi kergelt leeliseline nagu kaasaegsed kaitsevahendid. Krokodillisõnnik asendus hiljem elevandisõnnikuga, sest happelisemana oli see tõhusam spermitsiid. Erinevates papüürustekstides on ühtlasi mainitud raseduse vältimise meetodit, mille puhul kasutati\nviirukit koos vaha ja söega. Naine istus harkis jalgadega spetsiaalselt konstrueeritud katlal, nii et suits oli suunatud otse tuppe.\nEgiptus, uus kuningriik\nAkaatsiast tupeküünlad hävitavad sperma\nEgiptuse papüürustekst sisaldab esimest tampooni meenutava tupeküünla retsepti: ”Et naine ei jääks rasedaks kahe-kolme aasta jooksul, jahvatage datleid ja akaatsiapuu naaste ning segage neid meega. Leotage valmistatud segus puuvilla ja lükake see tuppe.”\nKüünal sisestati sügavale tuppe enne seksuaalvahekorda. On tõenäoline, et see oli tõhus raseduse vältimise viis.\nAkaatsiapuu eritab liimitaolist vaiku (lad gummi arabicum), mis läbib tupes käärimisprotsessi, mille tulemusena tekib piimhape. Seetõttu toimib aine tõhusa spermitsiidina. Mesi moodustab väga õhukese kihi emakakaela ette ja nii ei ole spermatosoididel võimalik seda läbida. Akaatsiapuudest saadud piimhape oli kasutusel 20. sajandi alguseni olulise toorainena pessaaride tootmisel.\nRavimtaimedest saadud pasta aitab rasedust vältida\nEgiptuse papüürustekstides on mainitud ka ravimtaimedest segatud pastasid. Nende valmistamiseks kasutati ravimtaimi ja loomarasva, seejärel segu keedeti. Naised kasutasid pastat neljal järjestikusel päeval. Tõenäoliselt sisestasid naised ka seda pastat tuppe.\nKreeka klassikaline ajastu\nHippokratese panus raseduse vältimise meetodisse\nKuulus Kreeka arst Hippokrates soovitas naistel kohe pärast vahekorda sperma tupest väljutada. See saavutati teatud kindlate liigutustega või kasutati sperma eemaldamiseks lihtsalt sõrmi. Hilisemate selleaegsete tekstide järgi võib öelda, et see meetod leidis pikka aega laialdast kasutust.\nKlassikaline ja hellenistik Kreeka\nAristotelese panus raseduse vältimise meetodisse\nAristoteles (Kreeka filosoof, loogik ja loodusteadlane) uskus, et mees üksinda on uue elu alustaja ja spermatosoid on hingega elusolend. Naise organismi ainsa eesmärgina nägi ta uue inimolevuse sünni toetamist. Nende teooriatega aitas Arsitoteles rajada aastasadadeks püsima jäänud usku, mille kohaselt on mehed bioloogiliselt ülimad.\nTa uskus ka, et sperma temperatuur eostamise ajal määrab, kas sündiv laps on nais- või meessoost. Sellele teooriale tuginedes tagas soojem sperma meessoost ja jahedam sperma naissoost järglased. Teaduslikust vaatenurgast ei ole väide, et sugu sõltub sperma temperatuurist, lõpuni ebaloogiline. Erinevat liiki roomajate puhul on järeltulijate soo kujunemisel oluline temperatuur, mille juures munad välja haudutakse.\nAristoteles kirjeldas ühtlasi raseduse vältimise meetodit, kus oliiviõli ja mee segust veeretatud kuulike oli pandud emakakaela ette, et vältida sperma sisenemist emakaõõnde.\nTegu on iidse barjäärimeetodiga. Emakakaela kaitsmise idee on väga vana. Erinevates kultuurides kasutasid naised sel ajal emakakaela mehaaniliseks sulgemiseks poolitatud happelisi puuvilju, nt sidruneid. See põhimõte on edasi arenenud ja mõjutanud kaasaegsete vahendite, näiteks pessaari kasutuselevõttu.\nSidrunimahl oli selle aja kohta üsna tõhus rasestumisvastane vahend, sest selle happelisus on spermale kahjulik.\n„Ei polügaamiale“ – „jah“ raseduse vältimisele\nAleksander Suure ajal tegi Palestiina näljahäda võimatuks rahvastiku toitmise. Selle tulemusena keelustati polügaamia, et vältida järeltulijate arvukuse suurenemist. Raseduse vältimise vahendeid hakati tunnustama ja ühtlasi piirati lubatud laste arvu peres kaheni.\nAleksander Suure aegadel tunti ilmselt ka meetodit, mis tegi naise viljatuks või steriilseks. Selle ajastu tekstides on kirjeldatud segu, mis koosnes Aleksandria kummist, maarjast ja safrankrookuse tinktuurist hõbemündi kaalule vastavates võrdsetes osades. Kõik kolm koostisainet segati klaasi õllega ja joodi ära. Selle tulemusena pidi naine viljatuks jääma. Retsepti tõhusus oli tingitud eelkõige safrankrookuse toimest.\nEbausu ja amulettide mõju\nMeie ajaarvamise esimesel sajandil elanud Kreeka arsti Pedanius Dioscoridese teooriad olid ebausust tugevasti mõjutatud. Ta soovitas naistel, kes tahtsid rasedust vältida, astuda üle oma menstruatsioonivere, määrida end sellega ja kanda asparaagusest valmistatud amuletti.\nKreeka ja Rooma tõekspidamiste järgi tähendas isas-pajupuu viljatust. Dioscorides soovitas ühtlasi ka pajulehtedest valmistatud pulbrit raseduse vältimise ühe meetodina. Erinevate pajupuu sortide lehti ja koort kasutati ravimitena juba vanas Egiptuses. Pajulehed ja -koor olid palavikualandajatena kasutusel 19. sajandini, mil esmakordselt ekstraheeriti pajukoorest salitsiin. Salitsiinist valmistatud salitsüülhape on tänapäevani kasutusel reumat, valu ja palavikku leevendavate ravimite koostises.\nRooma õpetlane Plinius Vanem kirjeldas amulette, mille kandmine pidi tekitama viljatust. Ebaämblikelt (lad Phalangium opilio) eemaldati kaks väikest parasiitussikest ja mähiti hirvenahka, mis pandi enne päikesetõusu naisele kaela. Amulett oligi valmis.\nviimati toimetatud: 1. 06. 2010. 07:44\nMärksõnade pilv: Opera Hormoonspiraal lampjalad Automaatklikkija Progesteroon Naiste unevajadus Riigikutseõppeasutus Külmapühad Kuumahood Vabavara Avast antiviirus Pakkimisprogrammid Аборт Autism Evrsoft First PAge Sangad Progestiini- ehk minipillid Motokataloog Lõpukirjandi kirjutamine Talurahva haridus Rootsi ajal SOS-pillid Emakakaela vähk Гормональная спираль Seksiviirus Teine maailmasõda Mähkmetermatiid Neitsinahk Külmapüha / külmapühad SOS-таблетки Akne


Tänane kuupäev Esmaspäev Juul 13, 2020 8:53\nPostitatud: Neljapäev Juun 14, 2012 22:30\nväga pro ju. teist velge tahab saada ja olemas.\nPostitatud: Reede Juun 15, 2012 10:19\nNICE .Võrgud külge,mingid kaunid 9-10 tolli laiad veljed alla ning tagatuled tsipa tumedamaks-siis oleks minu meelest täiuslik. Kuigi mulle see esistange üldse ei meeldi,siis sinul kokku sobitatud komplektis näeb see välja üllatavalt hea . Minupoolsed kiidusõnad,et oled leidnud aega,tahtmist ja raha oma masina korrashoidmiseks-ehitamiseks. TUBLI\nKorra virisen ühe asja üle,mida ise oleks teinud teisiti:ma oleks lõiganud nendel tiivakaartel siseserva kuskil 1,5-2cm maha,et ei oleks nii palju väljapoole toonud-siin siis näide,kuidas oleks jäänud:\nPostitatud: Laupäev Juun 16, 2012 21:36\nTänan Võrgud on sees juba, lihtsalt kaamera quality on halb ja neid pole näha. Tumedamaks teha tagatuled - unistus, kuna kui ma seda teen, siis mu linna mundrimehed saadavad mind kohe ülevaatusele Selleks vahetasingi mu tumedad stock tagatuled\n17 tolli ja 9 lai velg on juba olemas (borbet T ) aga nende värv ja rehvid on üsna halvas seisundis, kahjuks rahakott ja mu naine ei luba neid taastamisele viia praegu\nPostitatud: Teisipäev Juun 19, 2012 22:02\nPorno on ainult see algtoorik, kui on natuakenegi silmnägemist ja käed ei kuku otsast ära siis on see lätiporno päris hea algmaterjal.\nIsegi Gup-tuningu osadest saab edukalt asja.\nPaar asja veel on mille kallal saab nuriseda, nt miks kulmu kapotiga ühte pole teinud?\nVelg tahaks hädasti välja poole saada koopast ja natuke võiks rohkem isegi koopas olla ratas.\nKuidas tagant poolt keresisund on, oli kunagi mu tuttava auto, siis oli suht nutuses seisus tagumine osa, suht nagu läbi põhja kukkumas.\nMuidu kena. Ja võrgud tõesti piltidel näha.\nPostitatud: Kolmapäev Juun 20, 2012 17:35\nto karmo ... tagaosaga oli kõik korras ,vedrud salongis pole näinud\nVeljed,veljed ja jälle veljed !\nBorbet T -klassika, ja mu lemmikud,peal Audi Calibra oO Aga järmisel suvel värvin neid valgeks\nPostitatud: Kolmapäev Juun 20, 2012 21:19\nJube maastur on kuidagi see auto sul, kui vaadata koopa ja ratta vahet\nPostitatud: Kolmapäev Juun 20, 2012 22:04\n-60 ees madaldatud, 17 tolli rattad 8 tolli lai (mitte 9 nagu ennem arvasin) 215 rehvidega ja 20mm adapter,tegin kõik mis on võimalik. 18 tollist 4x100 või 4x108 ilusa velge leida on liiga raske, ja probleem on ka selles et neid sisse panna isegi võimalik aga mõtetu, kuna meie teede olukord on piz..c, ise vist tead\nMaastur on ka normaalne, kokkuvõteks on siis mingi Audi Calibra Allroad\nPostitatud: Kolmapäev Juun 20, 2012 22:13\nRäägi,mis tehnikaga laiendid külge panid?Kas koopaservad lõikasid suuremaks ka?\nPostitatud: Kolmapäev Juun 20, 2012 22:27\nEsitiivad lõikasin, tagumised on nats rullitud ja lõikamata kuna madaldust pole (kui teen tulevikus -40 siis pean lõikama ja keevitama). Protsess on lihtne. Mõõdame,lõikame, roostesurm, grunt ja mastiks peale, siis laiendid tiiva külge poltidega tugevalt kinni, nats klaaslimi lõtkudele, klaaskiud üks kiht peale siis pahtel, krunt ja värv ja ongi olemas , ah jaa võrgud on vaja ennem panna:roll:\nViimati muutis SerJ, Neljapäev Juul 05, 2012 9:29, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Kolmapäev Juun 20, 2012 22:32\nmis valemiga sa selle 4x108 velje alla paneksid?\nno siis tuleb teha madaldus veel madalamaks või soetada coilover, mitte muidugi sellised nagu Sööril, ikka korralikud.\naga jah muidugi igal ühel oma maitse.\nPostitatud: Kolmapäev Juun 20, 2012 22:53\nHmmm mis tähendab mis valemiga? Need mis peal on ongi 4x108, adapteri abil võib panna kas või 5x120 .\nVeel üks maasturi pilt\nPostitatud: Reede Juun 22, 2012 1:09\nDan,mul on vaja et sa teeks siin foorumis calibraclubi carratingut\ncr17.jpg [ 221.8 KB | Vaadatud 12807 korda ]\ncr16.jpg [ 206.13 KB | Vaadatud 12807 korda ]\ncr15.jpg [ 207.6 KB | Vaadatud 12807 korda ]\nPostitatud: Reede Juun 22, 2012 18:06\n5+ masin,hetke lemmik eesti calibra,loomulikult piff ka väga eht piltidel\nEdu veel täiendamisel!\nPostitatud: Esmaspäev Juun 25, 2012 22:55\nÄge! Tore, et viitsitakse ikka Calide kallal vaeva näha. Reaalseid tegijaid jääb aina vähemaks.\nTiivalaienditega muutub 17" velg väikseks Tagant tahaks velge vb natuke veel väljapoole, siis oleks hea.\nPostitatud: Esmaspäev Juun 25, 2012 23:38\nmõtlesin ja mõtlesin ja välja mõtlesin mis sa valesti tegid\nselleks et kõik ilus oleks peaks kõik ümber tegema\nsa panid laiendid liiga kõrgele muud ei midagi\nvelg on ok ja auto kõrgus on ka ok, sest sul pole lihtsalt enam võimalik madalamale minna .\nvaadake esiotsa (see must seal tissidest allpool)- see on juba vastu maad\ntegin väikse 10 min photoshopi kus tõstsin allapoole ainult koopad\neks sa ise vaata kas nii oleks parem