Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kuidas ma paljastasin Raio Piiroja suure puuduse? (Ja teie oma ka!)\nAt 19:27, Skraaga said...\nAga te soovitage kes kus ja hästi masseerip?\nNagu oleks saun ja pilsner ilma päält kadunud?!\nAt 20:12, Erudeeritud kondiväänaja said...\nKihlveoga asi selge, aga mis oli vahel ehk millest blogipidaja loobuma peab? Kas:\na) kahe nädala honorarist;\nb) heast konjakist;\nd) auguga visseritest;\nf) auguta visseritest;\ng) Tamsalu maratoni rinnanumbrist (R. Piiroja autogrammiga);\nh) libisemisparakast 0...-4?\nAt 21:04, AinK said...\nPriit, mis uus amet või, Arterist anti kinga? No ega amet meest riku, on hullemaidki kui massaažisalongi müügimees.\nP.S. b), c) ja h) langevad kohe välja, neid asju Priidul kodus pole.\nVäga hea, seda ma lootsingi, et lugupeetud arst ei jää lihtsalt kõrvaltvaatajaks, vaid saab ka suu soojaks. Aga sõnavõtt jäi vähe niruks. Palun ikka vähegi arvestatavaid argumente, miks massaaži ei ole vaja teha. Ja teiseks, miks siis lugupeetud arsti arvates enamik sportlasi massaaži ikkagi teeb? Kas nad on massaažisalongide müügimeeste ajupesu ohvrid?\nPS: Ei, kinga veel antud pole. Isegi suusasaabast mitte. Aga ise võiksin New Balance'i paar korda kasutatud tossud hea tasu eest ära anda küll. Lp arst kindlasti aimab, miks.\nAt 21:21, spordisõber said...\nMis on tossude mudel, suurus ja see nn hea tasu?\nAt 21:47, AinK said...\nOot- oot, Priit, kus ma kirjutasin, et massaaži vaja ei ole? Lihtsalt su jutt tundus nii mesimagus nagu hilisõhtusel telefonimüügineiul, kes sulle tolmuimejat püüab pähe määrida.\nAt 21:48, Martin, üliõpilane, sõja peale situme said...\nMiks siis enamik inimesi loeb ajalehti? "Postimeest" ja Delfit, mida avades võib tihti arvata, nagu oleksime sattunud kuhugi maailmasõja puhkemise eelsele Saksamaale. Kas nad on nimetatud ajalehtede müügimeeste ajupesu ohvrid?\n-- Jah, on küll.\n"Möödunud nädalavahetusel Tartu ülikooli spordihoones 3000 meetri distantsil Eesti noorsoo siserekordit üritanud Andi Noot" /JOOKSUPORtAAL/ kukkus trennis kokku ja peab minema kurgumandlite operatsioonile.\n"“Loodan, et sellega minu jamad lõppevad ja saan enda võimete kohaselt jooksma hakata." + "Olin võimeline 8.11 üle jooksma” + "USA-sse Flagstaffi keskmäestiku laagrisse" /JOOKSUPORtAAL\nKenya ja Flagstaffi mäestikulaagrid kipuvad kergitama rohkem meie noorte jooksjate enesehinnangut, kui nende tulemusi.\nÕige, lipp peab kõrgel vardas olema. Kuid rekorditest tasub rääkida ikka alles siis, kui need ka tegelikult välja joostud. Seni on rekordiomanik Rein Valdmaa.\nVaevalt see härra jalgpalluri enda idee oli PP-le oma rinnanumber saata. Ju käsk tuli mõne bossi poolt.\n"""...Martin, üliõpilane, sõja peale situme ütles ...\n-- Jah, on küll.....""""\nMeie meedia on ikka super. Nihilistis on väga hea lugu kuidas naljatilk oma facebooki postitas, kuidas Vene delegatsioon ENPAst lahkudes lambipirnid ja vetsupaberi kaasa võttis ning kuidas postihomomees ja delfi sellest esiküljeuudise tegid. Postihomomees keeras kommentaariumi kinni aga delfi kogus 400 kommi ja kõik usuvad.\nMa arvan, et asi võib veel sinnamaani minna, et Putin on UFOdega liidu teinud, et pisikesele Eestile kurja teha. Rahvas usuks, selles poleks kahtlust.\nMeie oma lollus on meile suurem oht kui kõik vaenlased kokku.\nAt 22:34, Selma, teleturust ostan kõike said...\nMillal osa kaks ilmub ja parimate salongide nimed avalikuks tehakse?\nPulleritsu jaoks õnneliku lõpuga. Müü suusad maha.\nOi-oi, AinK, tolmuimejaid saab ikka raeapteegist, kaup antakse üle mehelt mehele, ei mingeid telefone ega noid neide.\nKäin mitu korda nädalas saunas ja ujun lödvestuseks peale suuremaid füüsilisi pingutusi nagu seda on maratonid. Lisaks vedelen mullivannis ja kasutan regulaarselt neid veejugasid mis spaades ja tervisekeskustes on. Sellised trummeldavad pinges selja turja ja soovi korral ka muud lihased läbi. Venitan ja voimlen vahel kui on kangus sees. Massazis pole kunagi käinud, aga peale kerget soojendust sain jala kaela taha.\nKas töesti ei saa elada ilma et inimkäsi sind pidevalt ei mudi? Olen tugevalt üle 40 ja mingi hetk tekkisid probleemid vasaku puusa liigesega. Kasv on körge ja kaal on suur, sest kont ja lihas rasked. Loobusin jooksmisest ja vähendasin koormust. Viimased kuud oleks nagu suht ok. Kas sellisel juhul vöiks massaaz aidata? Kui inimne käib regulaarselt massaazis kas tal siis ei teki liigese probleeme?\nMassaaž on kahtlemata väga asjakohane ja vajalik protseduur, lihtsalt inimesed ei viitsi käiku massööri juurde ette võtta siis, kui eriti veel midagi viga pole. Vähemalt ise veel väga ei tunta, et midagi häda oleks.\nKuna endal oli üle kolme nädala kestnud selja ühe poole sirutajalihase väsimine ja valusaks jäämine (peamiselt jooksmisel), mis on piisavalt ebamugav olukord, siis käisin ka sellel nädalal massaažis, üle kahe aasta kindlasti. Juba vahetult peale massaaži oli tuntavalt lahedam ja pingevabam olek ning see on kandunud edasi siiani.\nSpetsialist tuvastas ka suure tõenäosusega pahaallika.\nMudib roideid ja küsib ühel hetkel, kas siit on valus? Täpselt nii, vägagi! Spetsialist tundis sõrmede all armistunud kudet ja muid trauma jälgi. Küsis, kas olen seljale kukkunud? Ei, aga kukkusin tõesti umbes kuu tagasi imikat tehes mäest alla joostes libedal kaldnõlval – kui oma lohakusest jalg alt ära läks – paremale küljele. Kuid laksu sai küünarnukk ja puus.\nKuna mul olid kepid käes ja parem kepp jäi keha alla, siis nüüd tagantjärgi tükke kokku pannes võib järeldada, et see hoo pealt kukkumine koos kepi "kaasabiga" põrutas siiski nii palju, et lõi roidesse mõra ja vigastas sidekudesid. Teatavasti vigastatud koha ümber asetsevad lihased hakkavad automaatselt nõrka kohta kompenseerima ja keha õiges asendis hoidma (vähemalt püüdma seda teha), siis langeb neile suurem koormus ja paratamatult hakkavad väsima kiiremini ja lähevad liigselt pingesse.\nEriti suurema pingutuse korral (nt jooksmisel, kus üles-alla liikumisega kaasnevad jõud ja põrutusfaas on seljale märksa suuremaks väljakutseks kui kõndimisel või suusatamisel).\nAeg sai pärast esimest seanssi pandud ka järgmisesse nädalasse, sest sellest mõnust on küllaltki raske keelduda. :)\nAt 08:42, snaperski said...\nTegelikult tuleks kõigil harrastajatel kasuks alustada näiteks sellest artiklist: https://www.painscience.com/articles/does-massage-work.php\nSellel lehel on üldse palju kasulikke artikleid, mida jagab oma ala väga hästi tundev spetsialist.\nEi taha kellegi platseebo-investeeringut rikkuda - kui usud, siis töötab. Soovitan aga tegeleda enesemassaažiga, saate oma keha ja valude kohta hoopis otsesemal viisil teadmist ja tunnetust. Restoranis on ka maitseelamus tõenäoliselt vägevam, aga sedasi ise kokkama ei õpi (aga võib saada ideid).\nIse pole mitu aastat massööri, füsioterapeudi,spordiarsti ega kiropraktiku juures käinud. Spetsialisti juurest võib muidu häid nõuandeid kuulda ja seal töötab lisaks ka suurem lõdvestusmoment, kuid ärge riputage kergekäeliselt eneseusku varna.\nsõudeergomeeter vabastab teid kõikidest jamadest....i.\nAitäh, 23:45, väga värvikas ja üksikasjalik kirjeldus. Lõpuks ka üks korralik sõnavõtt, kus on jagatud oma kogemusi, mitte niisama tühja prõõkamine (nt 23:12, 08:48). Eeskujuks kõigile teistele, milline peab olema väärtusliku kommentaari tase.\nAga kas Raio *suurest puudisest* pildi ka saab? Sakala mehed panid enda oma küll juba veebi!\nTartu suusaringkondades sosistatakse, et pärast seda, kui kahekordne maailmameister Silver Eensaar oli sunnitud Raio Piirojale Virus alla vanduma, saatvat Pullerits tema asemel Piiroja vastu Tamsalus lahingusse Jaanus Laidvee, kellega ta sõitis MK-l teatesprinti. Protokoll näitab, et Laidvee oli MK-sprindis Piirojast ligi 14 sekundit kiirem.\nAt 10:55, Rudolf, Elva linnast said...\nKüsiks alandlikult härra Pulleritsu käest et kui ta suur reisimees on ja käinud Utahis ja Kalifornias, et kas ta Arisoonas on käinud ja seal 4 osariigi kokkupuutekohas (utah koloraado arisoona uus mehhiko)?\nJah, 10:55, olen käinud korduvalt Arizonas ja Four Cornersis ka.\nSoovitan vaadata vesterni:\nTõsielu faktidel põhineva filmi lõpus näidatakse, mida valged seal Ameerikamaal tegid, kuidas räigelt indiaanikogukondi maha tapeti, kuidas nad naisi vägistasid, lapsi retsisid ja skalpe võtsid, kellelegi ei halastatud, johhaidii, kui suure ohvrite arvuga üritus. Ning nüüd Pullerits käib seal maal mingit uusasunike sirgelt mahatõmmatud piiri nurki nautlemas. Johhaidii.\nMiks peab kommentaar olema väärtuslik???\nKui mees on üles kasvatanud vähemalt ühe terve ja traditsioonilisest peremudelist lugu pidava lapse, siis ta ei pea end igal hetkel netiavarustes tõestamas ja eputamas käima.\nAt 12:51, Tiit, transvestiit ja keeglimängija said...\nTraditsiooniline peremudel on ammu aegnud kui vanamoodne igand. Nii et pigem häbenege seda, mitte ärge käige sellega netiavarustes eputamas.\nMõtte ja arutlusainet lisaks! Lugege seda:\nMiks ma olen venelaste poolt?\nalati sinuga päri. Kunagi Kultuur ja Elus oli lugu tšehhi põrgust. Kes ei tea, siis googeldage. Seal pandi eesti ss-poisid piinapinki. Vene ohvitser tuli lõi korra majja. Ütles et "naših rebjat nelzja jebat". Et siis nõnda. Olen siiski vene imperialistliku mõttelaadi verine vaenlane.\nVariant 1. Plastikust kanalkatoru(näiteks 150/200mm läbimõõdus). Sinna peale parketimatt ning asi Mäk-Aivari teibiga üle tõmmata. Väga hea aseaine kalli massaažirulli asemele.\nVariant 2. Üks sokk(soovitavalt pestud), kaks tennisepalli. Topid pallid soki sisse ja tõmbad tugeva sõlme peale. Asendab samuti massaažirulli. Eriti hea selja masseerimiseks(pallid lähevad kahele poole selgroogu).\nVariant 3. Massaaž\nIse kasutan variant 2´te ca 2-3 korda nädalas ning variant 3´e ca 2-3 korda kuus.\nAt 13:37, Kuimet, vana treener said...\nPaluks meilegi selline president. Räägib targalt ja otse südamesse. Ei liputa mingite petlike "lääne väärtustega"\nLukatš on korralik alfaisane. Räägib selgelt ja oraatorikunst tal väga tasemel.\noleks nagu seda juttu (PP artiklit venelaste fännamisest) kusagilt lugenud, paras dežavuu laks tabas.\nIse sain eile väikese "rõõmsa" üllatuse osaliseks kui väisasin taas üle paari nädala Pärnu külje all Raeküla suusarada. Lund isegi oli, ehkki mõnes kohas olid oksad-rohututid natuke väljas. Ent ei midagi jubedat. Aga hämmastas klassikaraja s..tt seis, nagu oleks kohati höövliga serv siledaks lastud. Tund peale suusatamiselt naasmist sain veits vist raja olukorra põhjustes ka selgust, kui trehvasin AK lõpus sellise klipi otsa (vt alates 30 minutist): http://etv.err.ee/v/paevakajasaated/aktuaalne_kaamera/saated1830/3c558f0b-a07d-48ab-a8eb-f5566218c1e5\nToredad penid, isegi peremees paistis tore, aga kas on vaja sedasi lammutada?\nAt 13:49, Markus, sõtta ei tiku me said...\nTean üht harrastajat, ta nimi on Markus.\nVeel hilisel õhtul ta suusatab Harkus.\n"Suvel ratast, talvel suuska"\nnapilt poetab ja nina nuuskab.\nSee on Markus - kogu ta tarkus.\nHärra Pullerits, kas me oleme Venemaaga sõjas? "Postimeest" ja Delfit avades jääb selline mulje.\nSorry, õige link siin: http://etv.err.ee/v/paevakajasaated/aktuaalne_kaamera/saated2100/9e5ce126-53e4-49d3-b130-6a107c984416\nMeie lukatš on Priit Pullerits.\nTaustauuring Tartu linnas tuvastas, et lugupeetud arst Ain, kes siin algul massaaži teemal sõna võttis, ei ole vähemasti viimastel aastatel ise kordagi massaažis käinud. Veelgi varasema aja kohta puuduvad usaldusväärsed andmed.\nAt 14:27, snaperski said...\nAt 14:28, snaperski said...\nPriidu usaldus oma tohtrite (kui Rips ei lase joosta, siis ei jooksegi) ja massööride vastu on kiiduväärt.\nIga ärimees hindab sedasorti lojaalsust. Jagan pisut teistsugust kogemust.\n2012 aasta suvel käisin eesti tuntuima “põlvedoktori” vastuvõtul. Ebameeldivatest kogemustest ei tahaks pikalt kirjutada, aga kokkuvõtlikult - nii sürreaalselt tujutut liinitööd ja probleemi mittesüvenemist polnud ma veel kohanud.\nSellest ajast peale (noh, tegelikult juba enne) olen ma vigastuste koha pealt olnud iseõppija. Seal, kus doktor haaraks kärmelt noa, tuleks lõikust kaaluda viimase vahendina või siis (nagu olin mina otsustanud) välistada see üldse.\nLiigestest kõhretükikeste eemaldamine või siis ahhilka armkoe kraapimine on kogenud jooksjatel sagedasti kasutatav “esmaabi” võte ja spordiarsti jumalasõna vaevalt sellistel juhtudel kahtluste alla seatakse.\nJah, George Sheehan ütles kunagi õigesti, et jooksjate vaenlased on koerad ja arstid ning et viimaste juures käimist saab igatahes vältida (tigedate koeradega kohtumist alati ennustada ei saa). Ei pea minema ahhileuse kõõluse põletikuga ega põlvehädaga arsti juurde. Tean nüüdseks nii nende kui ka mitmete teiste vigastuste puhul, kuidas erinevaid raviviise kasutada, koormusi ümber mängida… spordiarsti juurde läheks vaid selleks, et operatsioonile saatmist korraldada. Aga kuna operatsiooni olen välistanud, siis...\nTunnen ju oma liigese-ja lihaskonna seisundit märgatavalt paremini kui spordiarst. Mainitud põlvearst sisuliselt tegi vaid põlvekedra allavajutamise testi ja minu valuaistingu põhjal oli tal diagnoos selge ja sellest hetkest alates ta mu juttu nähtavalt enam ei kuulanud. Kirjutas oma diagnoosi paberile ja Deep Relief geel + Vitamin D tabletid sai mulle kritseldatud.\n5min vastuvõttu, 30 EUR visiiditasu. Pagana hea teenistus liinitöö kohta, kas pole?\nPõlvedega enam selliseid probleeme pole, kuigi koormused on suuremad. Vigastused tekivad ja lähevad ja nende kaudu oma keha tundmaõppimine on huvitav protsess. Proovige!\nTubli mees oled, senjöör Snaperski. Sinusugused self-meid-taadid on vist kaitseväelased ka?\nAt 15:22, Karl Joakim said...\nMassaaž on hea küll. Aga häid massažiste ei ole just palju.\nJuhin tähelepanu, et blogi autor kustutab süüdimatult kommentaare, peaks vist Googlile avalduse tegema ahistamise, sõnavabaduse rikkumise jm. pärast Googli teenuste kasutamisel.\nAt 15:39, Peeter, ilueedi said...\nÄra sõber krigise. Blogi autor võib siit kustutada kasvõi kõik kommentaarid. Tema on kunn ja mitte üks anonüümne sitakott ei tule siia küsimusi esitama. Teiste sõnadega - Mister Pullerits isiklikult ütleb kes siin blogis on neeger ja kes mitte.\nAga see Lukašenka repliik on klassika. Mitte ükski jobukakk ei tule hüppama ega Pulleritsu ja Scanpixi blogi kaaperdama. Konkreetse sõnaga mees igaljuhul.\nKommentaare ja sõnavabadust pole siinses blogi-laukas ühegi muu kasutustingimusega piiratud (õigustatu!) kui see tekst: "See sõltumatu blogi kajastab blogi autori hoiakuid, arvamusi ja eelistusi, v.a kommentaarid, mille eest vastutavad kommentaaride autorid!"\n15:31 räägib seega tõsijuttu - kui seda täpsustavaid eraldi kasutustingimusi või poliisi pole blogi-laukale tehtud, siis ei ole ilma luba küsimata kommentaaride muutmine või kustutamine õige.\nAt 16:25, Alfaisane said...\n16:06, maga kaineks! Nii lolli juttu pole juba aastaid kuulnud.\nSai juba mainitud, et blogi kuulub hr. Pulleritsule, kommentaarid talle mitte ei kuulu.\nAt 16:33, AinK said...\nTuletan veelkord meelde, et pole massaaži kohta sõna võtnud, küll aga sinu telepoe stiilis kirjutise kohta.\nAga taustauuringutega panid küll mõnekümnekordselt mööda, ma pole nimelt viimase 50 (loe viiekümne) aasta jooksul külastanud ei massööri, füsioterapeuti ega kiropraktikut.\nMulle naabrimeeste tögamine meeldib, Priit võiks Aini rohkemki kaasata! Aga muidugi mitte nii, nagu tohri-Holdenit siia kaasatakase, vaid härrasmehelikult!\nJa seda lõbusam, et teised ei pea sellesse tögamisse enda nime alla panema, aga kaasa saavad tögada ikka!\nTegelikult ei segaks üldse, kui siin oleks kohustuslik oma konto alt kommenteerida. Teeks tögamise soliidsemakski. Aga kuni ei ole kohustust, siis teen nii, nagu võõrustaja lubab. Jänkid ütlevad selle kohta, et põmmpead tulevad sinna, kuhu põmmpäid kutsutakse: http://dashes.com/anil/2011/07/if-your-websites-full-of-assholes-its-your-fault.html\nKustutamise kohta samamoodi!\n-sama jutt nagu viis aastat tagasi\nLugupeetud arst Ain,\nhea leheneeger ("Mister Pullerits isiklikult ütleb kes siin blogis on neeger ja kes mitte.") peab valdama võimalikult paljusid žanre, sh ka telepoe-stiilis tekstiloomet, kui on kihk seda nii nimetada, erinevalt näiteks arstist, kes näiteks magu opereerida oskavad, aga küünarnukihädadest jagu ei saa. Isegi nohust ja kurguvalust ei saa jagu. Need, muide, on seadnud mu osaluse Tamsalu maratonil suure-suure küsimärgi alla. Lugupeetud arst võiks nüüd teha ühe tõeliselt konstruktiivse teene ja öelda, kuidas homme õhtuks neist probleemidest lahti saada!\nKas teine 50 tuleb ka massaažita ära?\nAt 17:12, Edmund said...\n16:40, su jutt muidu õige, aga unustad ära selle väikse asja, et põmmpead - nagu nimetad - käivad väga sageli ka seal, kuhu neid mitte ei kutsuta. Käivad seal, kus on flow ja töllerdavad sellega kaasa, näiteks Viru tänaval - äkki õnnestub midagi näppu haarata, või populaarses blogis - saab kasulikku kõrva taha panna (või ka ise ära panna).\nAjakirjanik Priit on hakanud Tartu massaažiasutusi külastama? Laulab siin sellepärast, et keegi pakub seal "tasuta" teenust?\nImesiklid on kõigil juba olemas?\nAt 17:28, AinK said...\nLugupeetud arst võiks nüüd teha ühe tõeliselt konstruktiivse teene ja öelda, kuidas homme õhtuks neist probleemidest lahti saada!\nKommentaar nr 3 variant b)\nKas siiski mitte pipraviin?\nPolnud ju miskit kasulikku siin. Hakkame algusest võtma - Pullerits provotseeris Raiot, sai ta käest kotti, sai ka meene ja kahtlasevõitu võttega alandab süütut suusatajat. (Võitja üle kohut ei mõisteta, üldiselt, heas ausas spordis!) Minu jaoks on siin tõsiasja kordumine, et "põlvekõõluse-küürakas" on nii äksi täis, et talle jääb alati õigus, noh targemad annavad lõpuks järele. Imelik, et üks elatand spordimees tahab nooremaid vaimselt nüristada, milleks see vajalik on? Kogu ühiskonnas leiduva põlguse enese vastu pöörab ta oma vastaste peale spordis.\nKuule, eelmine, sa ei taba ikka üldse asja biiti! Täitsa kuu pealt oled kukkunud. Kaks meest korraldavad siin sõbralikult nöökiva show, kus enamik oskab nautida pealtvaatajana mängu ilu, aga sa tuled nagu tõsiusklik ja hakkad siin puritaanselt õiendama ja õpetusi jagama. Vaene mees, sul pole ikka üldse huumorisoont, su elu on vist nii tõsine ja karm, et nutt tuleb peale.\nTähelepanu: MILLINE ON OLUKORD TAMSALU-NEERUTI MARATONI RAJAL?\nKorraldajate esindaja Vahur Leemets kinnistas reede õhtupoolikul mulle, et suurem osa rajast on väga hea. Eriti hea pidi olema lõik 1. TP ja Pariisi mägede vahel. Tagasiteel on siiski üks lõik, kus metssead on nii palju maad sonkinud, et sealt on rada servadest must. Leemets ütles, et paraku ei saa sinna ka lund juurde/peale visata, sest seda ei ole sealkandis eriti võtta. Viimased 10 km rajast on tema väitel nii head, et sellele osale ei teeks isegi vihm liiga.\nRada on selles mõttes pehme, et ei ole tugevaid jäiseid kohti. Lainetust väga suurt ei ole, sest rada on kihtidena kokku pressitud, ent ideaalselt sile, märkis Leemets, trass siiski ei ole. Ta avaldas lootust, et isegi juhul, kui peaks soojaks minema - reede õhtul siras sealkandis aga kuu -, ei tohiks rada ära laguneda.\nKüsisin, kas starti võib minna võistlussuuskadega. Ta ütles, et tema teistele sellist soovitust anda ei saa, aga kui tema stardiks, siis küll võistlussuuskadega. Ta lisas, et kui silmad lahti hoida, ei tohiks suuskadega midagi hullu juhtuda, ka kive ei tohiks väljas olla.\n18:24 jagab heasti biiti, rõõm näha, aga 17:46 on niii tüüpiline beeta, et kohe paha hakkas praegu seda lapsemeelset soigumist siit lugedes...\nVõib kihla vedada, et lisaks muule on tegu ka vasakpoolsega, pakun et sotsiaaldemokraat. Palju õnne!\nSee nöökiv šõu on kuidagi pingultatud ju, vajab kõrvalist kõpitsemist.\n18.24, ära muutu viimases hädas isiklikuks tühjalt kohalt ja anonüümselt:)\nMister Pullerits isiklikult ütleb kes siin blogis on neeger ja kes mitte.\nSee nöökiv šõu on tegelikult isegi päris kohtlane, vajab hea näo tegemise oskust.\nPullerits kirjamehena võiks tänase öö jooksul välja mõelda vastuse küsimusele, miks peab kirjades olema viisakas?\nAt 20:20, manner said...\nhindan Priit su teravmeelsust. paari viimase reaga tulid naerust pisarad silma:)\nVello Leito aga ütles raamatus, et Ameeriks on tekkinud ülekaalukas enamus vaimselt ülalpeetavaid inimesi ja ülapidav vähemus e. eliit.\n* Mis see blogi muud on, kui killuke Ameerikat.\nLaidvee, Dr Rips, Vahur Teppan, Pärtel, Piiroja...\nPullerits, pagana pihta, on ju Tartu aktiivseim homoseksualist!\nNaiste pildid on ainult kattevarjuks.\nPP 300.- rikkam nagu niuhti. Aga oli ka hea küsimus.\nTamsalu maratoni teevad kaasa kaks 1937 sünniaastaga meest. Lp. PP, lugu nendest köidaks paljude tähelepanu.\nOn näha, et osadel on ebameeldivaid kogemusi arstidega, kus arstid jäävad hätta probleemide lahendamisega, ja SEE ON TÕESTI SUUR PROBLEEM. Paljud ei usu, aga 80 protsenti igasuguste tervisehädade põhjusteks on lihaspinged. Kirurg tahab ju alati lõigata, see tema töö. Ortopeed vaatab, kui luud on terved, siis soovitab jalatsile sisetalda. Perearst soovitab fastum geeli või mõne muu asjaga määrida, ja neuroloog tahab kohe teha Kenalogi süsti, kui näpud tuimad. Tihti soovitatakse ka Tramadoli ja muid tugevaid valuvaigisteid-see tablettide tarbimine on meie ühiskonnas väga tõsine probleem. Meie paljud arstid on nagu tuletõrjujad, nad tegelevad tulekahju kustutamisega, mitte aga põhjusega. Aga miks nad ei tegele põhjusega? Uskuge, väga paljud arstid ei oskagi tegeleda sellega, sest neil pole teadmisi selles osas. Võib tunduda, et füsioteraapia/massaaž on üsna palju seotud arstiteadusega, kuid ainuke sarnasus on see, et mõlemad valdkonnad õpivad anatoomiat, ja peale selle sarnasus ka lõppeb.\nSamuti on ka väga palju kehvasid massööre, kehva massööri tunnuseks on kaks asja; Ta ei masseeri piisava tugevusega. 2.Kehv massöör masseerib ainult selga, reie pealt, reie tagant ja natuke kaela ka.\nVaja on masseerida kogu keha-käed, reie ja sääre välisküljed, tallad jne. Kõike tuleb teha spetsiifiliselt, siis on ka tulemus, kui seda ei tee, siis ka tulemust pole. Järgige ühte lihtsat reeglit, kui teil kuskilt valutab ,pange käsi peale, ja kui lihas on nö lõdvas olekus tugev, siis on midagi valesti, ja see vale ongi lihaspinge! PINGET EI SAA KUNAGI AGA RAVIDA ROHTUDEGA, SEE ON NÖ ENESE PETMINE, MINGIKS AJAKS VÕTAB VALU ÄRA, AGA PINGE EI KAO KUHUGI, JA ÜHEL HETKEL TOIMUB MIDAGI, SEE MIDAGI ON NT REBEND, VENITUS JNE, SEE ON TÕSINE PROBLEEM.\nAndke nüüd tuld, kes tahab vastu vaielda.\nJa veel, eesmärk pole arste maha teha, on ka väga pädevaid arste, aga kahjuks enamik lihaspingetest siiski midagi ei tea!!!\nTäna peaks juba igaüks teadma, et meie arstid on ettevõtjad, mitte heategijad. See tähendab, et optimeeritakse igatviisi kulude - tulude suhet. Ja pahaks pole mõtet neile seda panna. Tuttavad meedikud laiutavad käsi - midagi pole teha, süsteem sunnib. Ainuke võimalus ongi ise targaks saada või usaldusisikust meediku abi kasutada. Et oskaksid arstiga vaielda, kui see täitsa mööda paneb.\nMassaaz on suures osas enesepettus ja enamik massööra on lihtsalt head psühholoogid. Lihtsate koduste vahenditega, millest esimene on oma keha põhjalik tundmine, nagu siin ka juba üks eelkommenteerija kirjutas, saab paljud hädad ära hoida. Saun, venitusharjutused trenni lõpus, kord nädalas spaa külastamine, ujumine - kõik need vahendis on kordi odavamad ja efektiivsemad kui tavatasemel massaaz. Tõepoolest on ka tippmassööre, kes tõesti aitavad, aga nende teenuseid tavainimene osta ei jõua Ja pole mõtetki. Nohu vastu aitab garanteeritult meresoolaveega nina loputamine.\nMa tean üht tublit meest, kel nimeks Ants.\nAnts on kuulus kiropraktik-hiromant.\nTa mudib meeleldi te selga.\nRahakotti ärge jätke selga!\nSest muidu välja tulles kotis olukord on nati sant.\nNii arstid, kui ka massöörid peavad olema ka ettevõtjad, see loogiline, aga küsimus on kvaliteedis, KUI PAKUD JAMA, SIIS EI OLE SEE JU NORMAALNE. Kahjuks enamik arste ei tea lihaspingetest midagi, see ei tähenda, et nad halvad inimesed on, NAD LIHTSALT EI TEAGI, JA VASTUS ON SEE NAGU RÕHUTASIN EELNEVAS KIRJAS, MEDITSIIN JA FÜSIOTERAAPIA ON VÄGA ERINEVAD ASJAD!! Kui öelda, et massaaž on enese petmine, siis sa pole kvaliteetset massaaži saanud. Ja ära võta alati ka nimede järgi, et tema on kuulus jne, paljud nö kuulsused jäävad jamadega kohati hätta, aga neil hea turundus olnud. Nõustun, et saun ja ujumine ok, aga see sõltub ikka seisust. Kui inimene ,kes ujub lihtsalt konna, ja pead vahepeal vee alla ei pane, pea nö ainult kuklas, siis tehke 40 min ja näete, kui kinni hoopis kael on. Venitused on väga head , aga sõltub seisust, KUI LIHAS ON NII PINGES, ET VÄIKSED TÜKID JUBA LIHASES, SIIS VENITUSTEGA EI LAHENDA PROBLEEMI. Massaaž ja venitused on füsioteraapia kaks väga olulist osa, mis täiendavad üksteist.\nNeed massöörid, kellel ruumis on viirukid ja Tiibeti muusika, siis need on kindlasti soolapuhujad, nad võivad su RÄÄKIDA KA PEHMEKS, JA NÕRGA ISELOOMUGA INIMESED USUVAD KA SEDA, SEST USUL ON JU SUUR JÕUD. Kvaliteetse massaaži teenuse juures nii pole, ennem massöör teeb põhjaliku tervise uuringu, ja siis hakkab spetsiifiliselt masseerima, mitte ainult SELGA. Selja probleemid saavad alguse JALGADEST, KAHJUKS PALJUD INIMESED ALAHINDAVAD AGA JALGU!\nVabandan kõrvalepõike pärast, kas vastab tõele, et Martinson on Postimehest lesta tõmmanud? Kui jah, siis tuleks ka Pahv ja Mehine allatuult lasta - ei saa nad hakkama korüfeedega, ega noortega. On aeg! On aeg Priidul sporditoimetus üle võtta. Mehed, kas toetate?\nAt 14:09, Martin *** said...\n10:02, kas lisaks arstile peaksid ka õpetajad olema ettevõtjad? Politseinikud? Tuletõrjujad?\n(Prostituutide ja ajakirjanike kohta ma ei küsigi.)\nTean mitutki arsti, kes EI TAHA olla ettevõtjad. Nemad ütlevad, et nemad tahavad aidata inimesi. Kummaline?\n*** Mida tähendavad tärnid nimes? Tegu on kogemustega kommentaatoriga, autoriteediga, kelle sõna loeb\nMartin, sa räägid nii teemast mööda, kui mööda veel rääkida saab.\nÜtle, kuidas saab arst või füsioterapeut mitte ettevõtja olla? OK, KUI TA ISE POLE SEDA, SIIS TA TÖÖTAB KELLEGI ALLUVUSES, JA SIIS NÖ JUHT ON JU IKKA ETTEVÕTJA, SAMUTI ON JU KA ÜLIKOOLI KLIINIKUM ÜKS SUUR ETTEVÕTE, TERVE ELU ON ETTEVÕTE, KA RIIK PÜSIB KOOS TÄNU ETTEVÕTLUSELE. KUI SA SEDA EI AKSEPTEERI, SIIS MUL ON TUNNE, ET SA ELAD ROOSAD KLAPID PEAS.Vahe on selles, et on aus ettevõtlus, ja mitte nii aus\nMartinson on Delfis sellest nädalast. Võid kuulata ka viimast "Mehed ei nuta" saadet, kus käsitletakse teemat ja kus üks mees teeb jälle omapäraseid avaldusi.\nAt 14:58, Martin, intelligent, Tallinn said...\nRõivas, Reinsalu, Siim Kallas, - kelle käes meie riik on ja on viimased kümme aastat on olnud - on väga ettevõtlikud mehed.\nNad on meie ühise riigi rahaks teinud.\nPäts oli ka ettevõtlik mees. 1940. aastal.\nVello Leito aga kirjutab, et peab olema teisiti.\nOma riik, mida ettevõtlikud mehed ei saaks rahaks teha.\nInfo maratoni trassilt Raigu-Pariisi-Raigu.\n1 Raigu TP järgne põllu osa-lumikatte paksus üsna korralik ja rada lai, kuid vägagi pehme, nii et kepid vajusid kogu aeg läbi. Samuti oli see täna ka tugev vastutuule lõik.\nJärgnevad metsasihid üsna heas korras, kuid teeületusjärgne umbes 2km lõik autoga rööpasse sõidetud (kohati oksarisu rajal).\nNeeruti matkarajale ja baasi radadele jõudes rajapõhi üsna korralik, kepid läbi ei vaju, rajad ei laineta ja lumepuudust ei olnud.\nNeeruti järgne üks metsasiht on kannatanud lumepuuduse käes ja sinna on kantud ohtralt lund, rada üsna kitsas ja konarlik, kuid suuska ei lõhu.\nNäe Martin on Vello Leitoni jõudnud. Tubli Martin, sinust saab asja. Jätka samas vaimus!\n"Ajavõtusüsteemi eest vastutab firma nimega Siwidata ja meil polnud rikkega midagi pistmist,“ selgitas EMi korralduskomitee esimees Aivar Nigol ebaõnnestuval suurvõistlusel toimuvat.\nPubliku puudumise eest vastutab meediapartner PM.\nTavapäraselt lund ja vihma täis sadanud kaamerate objektiivid on vaenuliku ilmateenistuse süü.\nVello Leito.. On üks korraldaja-harrastaja Holden, kirjutab oma blogis, et käis Venemaal maratonil. Olevat täielik peldik. Korraldus ja elu Venemaal.\nSamas Holdeni vend olevat Soomes tööl. Mis ta seal ikka teeb, kui soomlaste peldikuid koristab. Võib-olla teeb head tööd: Tuppi peldikud on alati tipp-topp! Olkaa hyvää!\nVõib-olla on Holdeni vend isegi Soome Peldikupuhastajate Ametiühingus saanud asjapulgaks (immigrantidel sageli on püüd end mõnes kohalikus seltsis upitada).\n... Pikk, pikk tee on meil veel tegeliku iseseisvuseni, kirjutab Leito ja tal on õigus.\nAt 20:09, Loitsu Olga said...\nKas ennustame esivõitluspaari Tamsalu kohti ka?\nTeen otsa lahti ja pakun, et Piiroja on napilt esisajas ja PP esisajast väljas, aga mitte palju.\nNo mina ennustajate asemel ei jätaks kahe silmale ka seda varianti, et ma üldse ei stardigi. Tervis...\nAt 20:49, Sink Evald said...\nÄra stardi Priit. Hoia tervist. Võidumees oled sa niikuinii.\nAt 20:53, Loitsu Olga said...\nEi pendel, vurr ega põleva loorberilehe pragin ennusta PP eemale jäämist homsest maratonist.\nPriit, väike sügelus kurgus on tõusva vormi tunnus!\nAt 21:57, Pendliveelix said...\nPendel näitab, et PP on homme stardis.\nNiipalju võiks ikka teada:\nVäidetavalt 3 x tõhusam kui ortopeedi juures käik.\nKönig Ludwig Lauf live:\nAt 12:28, Murakas said...\nJärjekordne konarlik ja piinlike kirjavigadega tekst Jooksuportaalis. Kuidas "sportlased" emakeeles nii kehvakesed küll on?\nSuur ja väie algustäht. Eestlane, kalevlane, täppsportlane on siiski väikese tähega. Sellest on ka varem juttu olnud, kuid nähtavasti ei hakka külge.\nSellised talvised sisemaratonid on pigem fun.\nEestikeelsed sõnad ka ammu ununenud. Jeeee. Mida ütleks intelligent Martin asja kohta?\nPiiroja 98 Pullerits 140\nPost on ilmselt juba teel.\nAt 14:42, Martin said...\nkui kõik nii südamega eesti keele püsivuse pärast muret tunneksid, oleks J. Liivi, V. Kingissepa, V. Leito romantikute unistustel isegi realiseerimisšanssi.\nPakis 400 g Rakvere värsket hakkliha? Aura keskuse jõusaali kinkekaart?\n"kuidas möödus rahvasportlase esimene Tartu maraton; mida silmas pidada külma ilmaga trenni tehes; miks võiks minna räätsamatkale; kui sensuaalne ja kriglik on Argeniina tango; mis asi on tahtejõud ning kuidas lapsele trenni valida. Ajaloorubriigis meenutame suurt Soome suusameest Juha Mietot; kirjutame sellest, kuidas sündis Eesti spordiajakirjandus ning Eesti spordifotograafia raudvara Lembit Peegel avaldab killukese oma kullafondist."\nTuleb meelde ammune ajakiri "Mees". Selgus, et inimesed, ka mehed, on erinevad, komplotti, mida kõik osta viitsiksid ei saagi teha.\nAjakirja "Sport" saatus saab olema nagu Pulleritsu "Favoriidil".\nAt 15:40, Arts, Kuremaa, Jõgeva mk. said...\n"Ajakirjas küsime Raio Piiroja käest, miks läheb jalgpallur pärast kohtuniku tehtud otsust (näiteks kui on määratud kollane kaart\nvõi karistuslöök) vaidlema, kuigi on teada, et 99,9% juhtudest kohtunik oma otsust ei muuda? Mida teie asjast arvate?"\nEi koti üldse. Ajakirja "Pehmo", kui selline oleks, ostaksin.\nAt 17:25, Kaarel, Põlvamaa said...\nOlge mureta. Küll Priit veel kammbäki teeb. Nii uue ajakirja nöol, kui suusa- ja jooksuradadel. Kas mõni sitakott julgeb muga kihla vedada?\nRP 2 : PP 0\nKui juba seisu fikseerimiseks läks, siis:\nPP 140 : RP 98\nAt 18:10, Korvpallur, kolmesed on lemmik said...\n17:35 räägib tõtt, aga siiski pooltõtt.\nTäpne sott näeb välja nii:\nPP 256 : RP 183\nAt 18:24, Bruuno said...\nTäpne sott on hoopis\nPP:7845 Kogu maailm:231\n"Eesti karikavõistlustel kiiremad Allar Lamp ja Liina Tšernov" /JOOKSUPORTAAL\nTeistest kiiremad? Kõigist kiiremad? Kiireimad?\nLiina Tšernov kõlab nagu Conchina Wurst. Me peaksime venelastele nimede grammatlised sootunnused säilitama. Jah, eesti kelles ega Suures Jumaluses inglišis neid ei ole. Kuid mehe ja naise vahetegemisel on siiski sügav mõte (mida meie homostunud kultuur kahjuks enam ei taba).\n19:15 paned pada (või oled liiga noor?)\nEestlastel on kombeks peres siiski täpne perenimi säilitada, ehk naiste nimele ei lisata -a lõppu.\nSeega Liina Tsernov on igati korrektne.\nAt 20:40, Valdek, amatöör said...\nMehed ärge munege vaid kirjutage kommentaare. Kõik see kibestumine mis n/v kogunenud valage välja. Suusablogis on enese väljendamise vabadus tagatus. Härra Pullerits isiklikult valvab selle üle.\nAt 20:50, Räämas silm, soolapuhujate usaldusühingu vanemkuraator said...\nLoitsu Olga ennustas kõige täpsemini, võiks isegi öelda, et täpselt. Kiidame Olgat ja jääme põnevusega ootama Alutaguse soolapuhumisi.\n19:28 eestlased ei kasutanud perenimesid. Lembitu aegadel. Eestlastel on kogu aeg olnud talu või küla nimed.\nPerekonnanimed võeti kasutusele sakslaste eeskujul. Seetõttu ei maksa puhuda iba korrektsusest. Põhimõte olgu ikka, et eestlasel eesti nimi. Venelasel vene nime, araablasel araabia nimi jne. Maailmas on sadu rahvaid, me ei jõua neid kõigi eesti nimeruumi pöörata niikuinii. See aga, et eestlased võtavad endale värdinglaslikke eesnimesid uuemal ajal - massiliselt - tuleks kiiresti ära lõpetada.\nPea-asi, et kasvatatate endale sama ilusaid, tarku ja tugevaid tütreid nagu too Liina; siis on korras, isegi kui ristiema nõutas nimeks Älish-Chryslõõna\n21:03 teravalt paned. Tubli mees.\nPriit on kunn ja tema võidab alati.\nAt 22:22, Juhani, 45, kogemustega spordisõber said...\nPriidu parimad sõidud on sõidetud. Kehast kange, jõudu pole, koordinatsioon veab üha rohkem alt. Langeb grupis vaikselt tahapoole.\npole paha lugu, räägib paljudest meist. Liikumine kui narkots jms\nAt 23:39, Alar said...\nMeeste "hierarhias" kohti järgi anda pole Pulleritsule ilmselt meeldiv.\nHea Alar, meeste hierarhia pannakse paika Suurel Sõidul, sinna on veel aega.\nKõik enne seda on ettevalmistus ja katsetused (testimine) pühaks hetkeks.\nSeega ärme kiirusta sündmustest ette.\nOlulised on Väikesed Võidud. Suur Sõit kotib vaid Suurt Ajakirjanikku, ja sedagi vaid juhul, kuid ta Endist Jalgpallurit seal võidab.\nPriit,kurat sa said N50 naiselt ka suhkamit.......\nSuur Sõit loeb ja on lugenud alati, nii juba 50 aastat.\nVõõrvõimu käsilased ja isamaa äraandjad\nLugesin estoloppet.ee kommentaare sõidu kohta. Papid kurdavad, et ei jaksanud mööda sõita ja see olevat ees sõitjate viga. Ja grupi ees töö tegemine polevat hästi koordineeritud olnud (eessõitjat välja ei vahetatud, aga millegipärast vajus ta tempo alla).\nJa siis lugesin peale Zilmeri suusapäevikuid. Intervjuust Tamsalu-Neeruti naiste võitjaga: "Ja muidugi need avatumad tuulised lõigud, kus tahtnuks mingi meestekamba varjus sõita, aga neid polnud ja pidin vahepeal päris üksi loodusjõududega maadlema." No kuulge, härrasmehed..\nAt 10:43, Mihkel, Meegaste tagatare said...\nKüsimused abivalmis meediakontaktile seoses Tartu Maratoniga. Esiteks - hetkel on puudulikud lumeolud Palu-Hellenurme vahel, mujal kannatab sõita ja lubab külma. Kas Tartu Maratoni korraldus kaalub rahakotiraudade avamist ja selle jupikese jaoks kunstlume tootmist, et suusapidu saaks täies mahus ja kurnatustpakkuvalt toimuda? Teiseks - kui rahakotirauad hoitakse kinni, siis kas raja pikkuseks tuleb 46.5km või kaasatakse mõni uus lõik, erutavaid Kekkose juppe või mõni uus põld?\nAt 13:20, Johani said...\nKui sinust Virus meest pole, ega sa siis ka Suureks Sõiduks end paremasse seisu enam ei aja.\nPulleritsu puhul, jah, võimalik, et vennikese reputatsiooni (räbalate) päästjaks saab taas ilmataat.\nAt 13:23, AinK said...\nPriit, kurat sa said N50 naiselt ka suhkamit.......\nSee on väike häda selle kõrval, et Postimehe esisuuskuri tiitel oli väga tugeva surve all, vaid napp minut ja 11 sekundit päästsid.\nMihkel, 10:43. Siit saab TM rajainfot: http://www.delfi.ee/a/70700093\nUisk ju hirmus põlveväänaja, mõistlik lähenemine.\nAt 14:04, Iida Ingemari tütar, alfaemane said...\nSee on ju ainult tore, et Priidule on tekkinud" Postimehes" tõsiselt võetav konkurent. Olen kindel, et tugeva koduse konkurentsi viljastavates tingimustes teeb Priit veel sellel hooajal olulise arenguhüppe. Sellise mis lubab tal vastu seista praeguste ja endiste jalgpallurite esiletõusule Eesti suusataaevas. Tegelikult on huvitav kuidas blogiperemees oma taaskordset allajäämist jalgpallurile kommenteerib ja vabandab?\nEnam levinud variandid oleks:\n1) Tuul oli vastu\n2)Päike paistis silma\n3) vastane oli tugev\n4) argumenteerida kehvale suusale ja füsioloogiliselt sobimatule rajale.\n6)rajalt ära eksimine.\n7)apelleerida põdurale tervisele ja kehvale vormile.\n9)Distantsi pikkuse ja rajaprofiilimitte teadmine.\n10)kõht läks tühjaks.\n11) Kakahäda tuli peale.\n12) Laskumistest tagumikupeal allatulek.\n13) Kimbutasid kõik hädad korraga.


02:33 28. November 2020\nMitmes Euroopa riigis levib leetritesse haigestumine\n16:17 06.07.2017 (Uuendatud 10:51 09.07.2017) lühendatud link\nMitmes Euroopa riigis suurenes 2016. aastal leetritesse haigestumine, uusi haigusjuhte on hulgaliselt lisandunud ka 2017. aastal\nTALLINN, 06. juuli — Sputnik. Leetrid on levinud Prantsusmaal, Belgias, Saksamaal, Poolas ja Ukrainas, suuremaid puhanguid on registreeritud ka Rumeenias ja Itaalias. Kõigis riikides, kus esineb leetrite epideemiline levik, on immuniseerimisega hõlmatus alla WHO poolt soovitatud 95%, hoiatab Terviseamet.\nLeetrite tekitajaks on väga nakkav paramüksoviirus – pärast kokkupuudet haige inimesega nakatub sajast mittepõdenud ja vaktsineerimata inimesest keskmiselt 98.\nEuroopa riigid mures leetrite leviku pärast\nKõige tõhusam leetrite ennetusmeede on vaktsineerimine kahe doosiga. Riikliku immuniseerimiskava alusel immuniseeritakse lapsi Eestis leetrite-mumpsi-punetiste (MMR) vaktsiini kahe doosiga tasuta vanuses 1 ja 13 aastat. Leetreid põdenud isikud omavad eluaegset immuunsust. Kui vaktsineeritud inimene siiski haigestub leetritesse, siis on haiguse kulg üldjuhul kerge.\nArvestades Euroopas valitsevat epidemioloogilist olukorda soovitab Terviseamet lapsevanematel kontrollida, kas nende laps(ed) on õigeaegselt vaktsineeritud vastavalt immuniseerimiskavale.\nTäiskasvanutel, kes reisivad sageli, osalevad rahvusvahelistel üritustel või puutuvad kokku paljude väliskülalistega ning ei ole vaktsineeritud leetrite vastu kahe doosiga või ei ole haigust põdenud, soovitame vajadusel lasta end (re)vaktsineerida.\nLeetrite ja punetiste endeemilise levik on Eestis lõppenud >>\nHaigestumine Euroopas ja Eestis\nRumeenia. Ajavahemikul 1. jaanuarist 2016 kuni 16. juunini 2017 on riigis registreeritud 7 233 haigusjuhtu, neist 30 on lõppenud surmaga. Enamik haigusjuhtudest on registreeritud piirkondades, kus hõlmatus immuniseerimisega on eriti madal.\nItaalia. Alates 2017. aasta algusest kuni 11. juunini on riigis registreeritud 2 988 haigusjuhtu, nendest 237 tervishoiutöötajatel. Haigestunute keskmine vanus on 27 aastat ning neist 89 protsenti ei olnud leetrite vastu vaktsineeritud ja 6 protsenti olid vaktsineeritud ainult ühe annusega.\nUkraina. Seisuga 13 juuni 2017 on registreeritud 735 leetrite haigusjuhtu, peamiselt laste ja noorukite seas. Enamik haigusjuhtudest on registreeritud Ivano-Frankivsk ja Odessa piirkondades.\nVenemaa. 2016.a on registreeritud 162 leetrite haigusjuhtu, neist 97 lastel vanuses kuni 17.a. Välisriikidest on tagasi tuldud haigusega 21 korral. Kõige rohkem haigusjuhte registreeriti Moskvas, Irkutski ja Sverdlovski oblastis, Burjaatias ning Stavropoli regioonis. 2017. aasta viie kuuga on registreeritud 78 haigusjuhtu, peamiselt Moskva oblastis, Dagestanis ja Tšetšeenias.\nRootsi. 2017. aasta algusest kuni 31. maini registreeriti Rootsis 19 haigusjuhtu, neist 15 Stokholmi piirkonnas ja 4 Edela-Rootsis.\nSoome. 2016.a registreeriti neli haigusjuhtu, neist kaks inimest olid nakatunud välismaal. Haigestunud olid leetrite vastu vaktsineerimata. 2017. aasta juuni lõpu seisuga on Soomes registreeritud üks sissetoodud haigusjuht, millega on seotud kaks kohalikku haigusjuhtu vaktsineerimata lastel Ida-Soomes, kes nakatusid rahvusvahelises laagris viibimise ajal, kuhu oli sattunud ka üks leetritesse haigestunud laagriline.\nEesti. 2017.a kuue kuuga on meil registreeritud üks leetrite haigusjuht, mis oli seotud reisimisega Itaaliasse. 2016.a registreeriti kaks sisse toodud haigusjuhtu, tagasi tuldi leetritega Egiptusest ja Indoneesiast, Kohalikku levikut ei järgnenud. 2015. a registreeriti Eestis kolm sissetoodud leetrite haigusjuhtu, millega oli seotud ka üks kohalik haigestumine.


"Dendroloogia ja pargindus" (2019-03-27 07:34:41)\nÜle pika aja on ilmunud Eesti tuntumalt dendroloogilt ja Maaülikooli metsakasvatuse lektorilt Eino Laasilt raamat "Dendroloogia ja pargindus". Viimati ilmus samasisuline õpik aastal 1987. Antud 640-leheküljeline teos on mõeldud vastava eriala spetsialistidele, huvigruppidele, tudengitele kui ka õppejõududele.\n"Dendroloogia..." on raamat metsas, istandikus, pargis ja aias kasvatatavate puuliikide taksonoomiast, morfoloogiast, fenoloogiast ja ökoloogiast. Süstemaatilises osas antakse ülevaade lehtpuu- ja-põõsaliikidest: Eesti kohalikest liikidest ja meil kasvatatavatest võõrliikidest, nende teisenditest ja kultivaridest, samuti lõunapoolsetest maailmakuulsatest liikidest. Raamatus on toodud Eestis kasvatatavate lehtpuuperekondade määraja\ntalviste võrsete ja pungade järgi. Teos põhineb aastakümnete pikkusel puude uurimisja kasvatamiskogemusel, mille ajendiks on huvi nende varjatud omaduste, vajaduste ja "hingeelu" vastu.\n"...ja pargindus" on samuti alguse saanud kogemustest parke külastades, vaatlustest, inventeerimistest, analüüsidest, raie- ja istutuskavadest ning isiklikust raiete juhtimisest. Suur mõjutaja on olnud tegevus Emajõe-äärses dendropargis.\nRaamatu autor Eino Laas on lõpetanud Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala ja on kauaaegne EMÜ (EPA; EPMÜ) dendroloogia, parginduse metsahoiu ja puhkemetsanduse ning metsabioloogia õppejõud. Ta on töötanud seemlate rajamisel, metsakultuuride uurimisel, parkide inventeerimisel ning koos isaga rajanud Emajõe-äärset dendroparki. 1994-2004 oli ta EMÜ metsakasvatuse instituudi juhataja ja aastatel 1991-2004\nTartu LV haljastusteenistuses dendroloog.\nEino Laasi sulest on varem ilmunud raamatud "Okas- ja lehtpuud talvel" (1988), "Metsauuendamine ja metsastamine" (2001), "Okaspuud" (2004).\nTa oli koostaja, toimetaja ja põhiautor kõrgkooli mammutõpikul "Metsamajanduse alused" (2011).\nAutori lemmikpuuks on harilik mänd ning männi uuendamise kohta on ta kirjutanud valdava osa oma teadustöödest.\nKirjastuse hind €59.00\nRaamatut müüb kirjastus "Atlex".\nKindlasti märkige e-kirjas ära oma kontaktid (nimi, aadress ja telefoninumber), et post kenasti Teieni jõuaks! Palun saatke tellimused meiliaadressile: krista@atlex.ee või helistage telefonil 734 8915 või 555 11230.\nAllikas: Kirjastus "Atlex"


naised selles foorumis? - Leht 11 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 01 Okt 2020, 22:48\nLugemata postitus Postitas Kikents » 29 Mär 2014, 11:11\nMina liigun Tallinna kandis ringi, load tegin 2013 septembri lōpus viimaste seas ja käisin haja autokoolis.\nPäikest ja head haarduvust kōigile\nLugemata postitus Postitas Piux » 29 Mär 2014, 12:23\nAlustasin iseseisvat sõitmist 2012 sügisel,esimesel hooajal sai 10500 km seljataha jäetud .Sel aastal algas mitteametlik hooaeg 26.märts\nLugemata postitus Postitas Hanna » 29 Mär 2014, 22:12\nMinu hooaeg algas täna- tõin remonditud ratta Pärnust ära...\nLugemata postitus Postitas GeiuLiisi » 30 Mär 2014, 02:29\nMina hakkasin seljakotiks 2008. 2010 hakkasin ise liikluses patseerima (salaja, tasa ja targu) ja 2011 juuli lõpus sain kaua oodatud ja tahetud load\nSõitsin varasemalt Tartus, nüüd siis teist hooaega Tallinnas. Eelmisel hooajal hakkasin biker.ee kaudu sõidukaaslasi otsima juuli keskelt. Ja sattus nii, et terve see pool hooaega ma nägin kambas kokkuvõtteks ainult vist üht või kaht naist, kes olid seljakotid. Et kuidagi mina ei saanud ühegi daamiga ühel ajal liikuma. Sel aastal kavatsen seda muuta, sest noh. Ma niigi isane, tahaks vahest ikka viisakamas seltskonnas kah aega veeta...\nJa ma olen väga rahul, et need naiste teemad siin leidsin On lootust omasugustega punti saada!!\nMinu eelmise hooaja viimane sõit oli ühe bikerlase seljakotina (ratas ootas õhufiltrit) ja selle hooaja esimene sõit oli reedel samuti seljakotina ühele bikerlasele (mul ratas laiali alles) Kahtlane värk, aga parem kui mitte midagi\nLiitunud: 26 Dets 2013, 23:22\nLugemata postitus Postitas Emma1 » 30 Mär 2014, 12:22\nVahelduva eduga olemas, Tallinnas.\nKätt harjutanud nii krossikatega, kui nüüd ka kaasa Ninjaga. Kuna legaalne selles vallas veel ei ole, siis pesitsen peamiselt tagaistmel, kuid küll need load ka kord tulevad.\nLugemata postitus Postitas Muzka- » 31 Mär 2014, 09:14\nMinul ootab mu Aprilia uut mootorit, no ei leia, kas tõesti nii haruldused või ? Ja uut tsiklit hetkel ei võimalda ka osta.. Aga tähtis polegi praegu see tsikkel, kui ametlikult plastik A'ga kätte saada, siis saan edasi vaadata.\nLugemata postitus Postitas Piipz » 31 Mär 2014, 09:42\nMuzka- kirjutas: Minul ootab mu Aprilia uut mootorit, no ei leia, kas tõesti nii haruldused või ? Ja uut tsiklit hetkel ei võimalda ka osta.. Aga tähtis polegi praegu see tsikkel, kui ametlikult plastik A'ga kätte saada, siis saan edasi vaadata.\nEbays neid ikka liigub: http://www.ebay.co.uk/itm/APRILIA-PEGAS ... 2a363aa21b\nJa küsi selle mehe käest: http://www.biker.ee/phpbb/viewtopic.php?t=44323 transpordi kohta.\nLugemata postitus Postitas krõps » 31 Mär 2014, 10:52\ntellisin USAst läbi ebay mootori, mitu kuud jamasin ja rahad olid makstud aga mootorit ei kuskilt otsast, printisin välja kõik vestluse selle oinapealuuga kes mootorit müüs ning Paypali dokumendid ning läksin panka, õnneks sain raha tagasi, ebayst tünni saada on marulihtne, olge ettevaatlikud!\nLugemata postitus Postitas Merli84 » 31 Mär 2014, 14:39\nLiitusin ka eelmine aasta biker.ee-ga ja alles hiljuti avastasin selle teema. Muidu sõidan ringi meeste seltskonnas ning hea oleks siit leida naisi, kellega koos vahetevahest ringi sõita ja jutustada.\nLugemata postitus Postitas Loff » 31 Mär 2014, 18:52\nMis selle vana mootoriga juhtus?\nLugemata postitus Postitas Muzka- » 01 Apr 2014, 21:56\nSel vanal mootoril olid metallilaastud karteripõhjakorgil, kui hakkasin õli välja laskma..\nLugemata postitus Postitas läpakas » 01 Mai 2014, 17:40\nMina olen ka NAINE,elan ja liigun ringi Saku kandis sõidan Yamaha XV 535 tumepunane.\nKui keegi veel Sakust on, võiks vahel kohtuda,usi tutvusi sobitada,sõita jne\nLugemata postitus Postitas Muzka- » 01 Mai 2014, 21:17\nHeihoo, tsikiitad! Minul võttis kaasa Pegaso mootori lahti ja nüüd tuleb oodata uusi juppe, siis saab mootori kokku, gondlid [Motobot: "Keel korda!"] uue värvi ja ehk õnnestub ka selle aja peale a-kat. kätte saada ning siis maanteid vallutama..\nLugemata postitus Postitas Eps » 09 Mai 2014, 10:28\nMinu esimene hooaeg algab homme sõiduga Pänusse hooaja avamisele. Ei jõua ära oodata!! Niiet... kohtume Pärnus, prouad! (härrad ka)\nLugemata postitus Postitas sepp » 09 Mai 2014, 10:55\nEps kirjutas: Minu esimene hooaeg algab homme sõiduga Pänusse hooaja avamisele. Ei jõua ära oodata!! Niiet... kohtume Pärnus, prouad! (härrad ka)\nÜks parimaid mõtteid ilmselt mis saab olla\nesimene sõit/hooaeg ja kohe paraadile\ntee bowlingut ka siis ikka\nLugemata postitus Postitas Eps » 09 Mai 2014, 11:01\nJah, mul tegelikult oligi plaanis kõik kummuli sõita. Aga õnneks mul nupp niipalju ikka nokib, et kui tõesti NÜÜD peaks selguma, et kole käprad olen, siis suurde massi ikka sõeluma ei lähe.\nLugemata postitus Postitas M-L » 09 Mai 2014, 12:26\nLoad tegin juba 2012, sain veel viimaste seas jala ukse vahele, et õiget A-kat saada\nVarem vurasin rolleriga.. Möödunud aastal istusin niisama käed rüpes, sest sõiduvahendit ei olnud.\nAprilli alguses ostsin endale Kawasaki 454ltd ning nüüd vuran esimesi sadu kilomeetreid sellega. Vast 300on juba koos, aga peamiselt teen linnasõitu.\nKindluse mõttes sõidan natuke aega vahtralehega. Jah, eks ta tobe ole, aga ellu tahaks jääda, sest navigatsioonivigu tuleb aeg-ajalt ikka ette (vale käik, halb pöörderaadius). Varsti võtan maha, siis kui end kindlamalt tunnen.\nKui hästi läheb, tulen Pärnusse paraadile ka. Võtan siis küll veidi kogenuma sõitja endale lenksu hoidma ja ise piirdun tõenäoliselt tagaistmega. Juhul kui ilm on kena.\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 09 Mai 2014, 12:43\nM-L kirjutas: Kindluse mõttes sõidan natuke aega vahtralehega. Jah, eks ta tobe ole, aga ellu tahaks jääda, sest navigatsioonivigu tuleb aeg-ajalt ikka ette (vale käik, halb pöörderaadius)\nVahtraleht tsikli peal ilmselt midagi ei anna - autojuht ei märka seda ja kui märklabki, siis pigem muigab.\nKui tahad ellu jääda ja märgatav olla, siis pigem kasuta mootorratturitele mõeldud helkurvesti või siis helkurvööd.\nLiitunud: 17 Mai 2011, 21:57\nLugemata postitus Postitas maarit08 » 09 Mai 2014, 12:57\nEps kirjutas: Jah, mul tegelikult oligi plaanis kõik kummuli sõita. Aga õnneks mul nupp niipalju ikka nokib, et kui tõesti NÜÜD peaks selguma, et kole käprad olen, siis suurde massi ikka sõeluma ei lähe.\nMnjah mul sama mure. Nimelt saan ratta kätte alles homme ja Pärnust. Mõtlen siin küll, et tahaks ikka paraadist ka osa võtta. Eelmine hooaeg sai ikka natuke ringi sõidetud, aga ikka põen pisut. Võib-olla lähen siis lihtsalt pealtvaatajaks.\nLugemata postitus Postitas Eps » 09 Mai 2014, 19:33\nEks oleneb kõik sellest, kui kindlalt sa ennast homme sadulasse istudes tunned. Kui tunned kindlalt, siis mina ei näe küll probleemi selles, et staaži pole 10 aastat ja JUBA lähed paraadile. Aga võibolla ma olen veel noor ja rumal lihtsalt.\nLugemata postitus Postitas maarit08 » 12 Mai 2014, 10:27\nEps kirjutas: Eks oleneb kõik sellest, kui kindlalt sa ennast homme sadulasse istudes tunned. Kui tunned kindlalt, siis mina ei näe küll probleemi selles, et staaži pole 10 aastat ja JUBA lähed paraadile. Aga võibolla ma olen veel noor ja rumal lihtsalt.\nTiirutasin küll Pärnus ringi ja tundus juba päris hea ,aga hakkasin põdema ja olin seekord veel pealtvaataja Muidugi pärast mõtlesin,et oleksin ikka võinud osa võtta :/\nLugemata postitus Postitas Merli84 » 13 Mai 2014, 14:54\nMina võtsin Pärnu paraadist juba teist kordselt osa, esimene oli sügisel 2013 ja load olid käes olnud paar nädalat..\nLugemata postitus Postitas will111 » 13 Mai 2014, 15:05\nmis imeline tsirkuse etteaste see paraad siis on, seal ei tehta ju muud kui sõidetakse tsikliga väga aeglaselt üksteise taga mööda tänavat?\npole küll ise kunagi osa võtnud aga mis seal nii hirmus keerulist on...\nLugemata postitus Postitas villy » 13 Mai 2014, 15:24\nwill111 kirjutas: mis imeline tsirkuse etteaste see paraad siis on, seal ei tehta ju muud kui sõidetakse tsikliga väga aeglaselt üksteise taga mööda tänavat?\nEga seal midagi nii keerulist polegi juba harjutanud sõitjale.\nOlles ise võtnud osa nii mõnestki paraadist Pärnus kui Tallinnas, peab ütlema, et väga algaja jaoks on seal nii mõndagi pinevat. Ei ole päris nii, et ilusti reas üksteise taga 2-se käiguga 30km/h sujuvalt kogu tee. Tegelelikult osa teest pead pidevalt jälgima kolmes suunas tsikleid , kolonn kiirendab ja pidurdab järsult "lõõtsaeffekt", rattad keeravad ette ja vahele teistele, kurvides vajutakse tihti su rajale, vahest inimesed pidurdavad su ees ootamatult, pikivahe on väike. Autod trügivad vahele ja nendega on vaja maid jagada. See viimane asi on muidugi Pärnus alati tunduvalt parem ja liiklus korraldatud nii, et saaks sujuvamalt sõita. Tallinna HD Volbrimöllu ja muud Tallinna paraadid on tunduvalt närvilisemd autod vs tsiklid seisukohast.\nLiitunud: 13 Apr 2011, 16:02\nLugemata postitus Postitas Aljuu » 15 Mai 2014, 10:22\nTere, olen rollerite, atv ja krossikate seljas olnud aastast 2007, 2012 sain oma A2 load ja 250cc cruiseri vanaisalt kingituseks lubade saamise puhul. Olen pidevalt sõidus olnud ja nüüd nädal tagasi sain ka A load kätte ja juba sügisel sai ostetud 600cc suksu. Liigun ringi Tartus ja hea meelega tuleks mõni ilus õhtu teiste naistega ja meestega sõitma Uus masin ja otsin uusi kogemusi.\nLugemata postitus Postitas Pinchu » 15 Mai 2014, 11:33\nOlen ise veel üli-algaja (sügisel sain viimaste seas eksami tehtud ja ühe pikema sõidu ka ja siis talvekorterisse) ja võin öelda, et nii algajana oli tsikliparaad väga närvesööv. Käisime klubiga Tartu-Äksi paraadil ja see oli täpselt nii, nagu villy kirjeldas - kiirendus-aeglustus-kiirendus-aeglustus-mõni sõeluja ka hulgas. Ja see oli alles minu selle kevade esimene sõit . Õnneks autosid ei pidanud jälgima, sest teed olid paraadiks kinni pandud. Rohkem ei taha mõnda aega .\nLugemata postitus Postitas kurisool » 22 Mai 2014, 11:04\nMina sõidan siis 2012 suvest, eelmine aasta sai käidud euroopa tripil ca 6000km.. ning see hooaeg sõidan uue ilusa kollase kaaslasega heameelega lööksin kampa kui sõiduks läheb, sest vaba aega on liiga palju käes\nLugemata postitus Postitas Muzka- » 28 Mai 2014, 10:19\nMeie otsustasime oma Pegaso varuosadena maha müüa ning midagi muud asemele soetada. JA load ka seisavad.. õppesõidud ja kooliteooria vaja ära teha.. aga aega pole.. Tean, tuleks leida, aga pole näpistada, seega jäävad load suve lõppu ootama, kui rohkem aega on.\nLugemata postitus Postitas sepp » 28 Mai 2014, 13:24\nkurisool kirjutas: Hei,\nLugemata postitus Postitas Sandra » 04 Juun 2014, 23:16\nTumepunase CBR600F omanik, liigun rohkem Tartus ja Tõrvandi ümbruses.\nViimati muutis Sandra, 09 Juul 2014, 19:37, muudetud 1 kord kokku.


Mercedes-Benz, mille müük aasta alguses märkimisväärselt kasvas | Loe-The-drive\nMercedes-Benz, mille müük suurenes aasta alguses märkimisväärselt\nPärast 2013. aasta rekordmüüki alustas Mercedes-Benz uut aastat tohutu plussiga: jaanuaris müüdi kogu maailmas 109.477 15,4 sõidukit (+ XNUMX%).\nOla Källenius: "Pärast rekordilist 2013. aastat alustame uut kasvu aastat tugevate toodetega."\nSuurim kasvumootor oli Hiina turg, kus kasv oli 45% võrreldes eelmise aasta sama kuuga.\n„Pärast rekordilist 2013. aastat alustame uut kasvu aastat tugevate toodetega. Eelkõige E- ja S-klass, mille kliendid väga hästi vastu võtavad, tagavad, et jätkame oma kasvuteel, “ütles müügi eest vastutava Mercedes-Benz Cars jaguneva juhatuse liige Ola Källenius.\n“C-klassi uus põlvkond tuuakse turule kevadel. Ja GLA on esimene Mercedes-Benzi kompaktne linnamaastur, mis võidab kaubamärgi jaoks uusi kliente. ”\nEuroopas suurendas bränd oma müüki 5,9% 40.830 15,1 autoni ja jätkas oma turuosa suurenemist. Eelkõige Suurbritannias (+ 42,5%) ja Venemaal (+ 13.595%) sai ettevõte tugineda eelmise aasta müügiedudele. Eriti kompaktsed autod genereerivad Euroopas tugevat kasvu. Saksamaal edastas tähega kaubamärk jaanuaris klientidele 8,4 9,2 sõidukit (+ XNUMX%). XNUMX% -lise turuosaga Mercedes-Benz säilitab oma eelmisel aastal tugeva positsiooni ja on endiselt koduturul kõige rohkem registreerunud premium-kaubamärk.\nUus aasta sai NAFTA regioonis ka Mercedes-Benzi jaoks hea alguse: oma suurimal müügiturul USA-s saavutas bränd uue müügirekordi - müüdi 22.604 0,5 sõidukit (+ 30,1%), muutes selle taas turuliidriks. Bränd püstitas uue rekordi ka Kanadas (+ XNUMX%).\nAasia / Vaikse ookeani piirkonnas jätkas ettevõte eelmise aasta positiivset arengut. Mercedes-Benz on jätkuvalt Jaapani enimmüüdud imporditasu kaubamärk. Jaanuaris kasvas kaubamärgi müük 73,4%. Hiinas (sh Hongkong) kasvas Mercedes-Benz sõiduautode müük 44,9% ja Indias 54,0%. Preemiatootja kasv oli Lõuna-Korea turul koguni 89,5%.\nLahedamad saapad: Gucci ülipikk vargsi ...\nPeab olema: "kritseldus" - pastapliiats ja tr ...\nAutasustatud: BMW Group Design saab ...\nISPO 2014 - Cat® Phones tutvustab ...


Dell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P hind | kaup24.ee\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P\nToote kirjeldus: Dell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P Kõrge tõhusus loogilise hinnaga. Intel Core i5 protsessorid - suurepärane lahendus äriklassi sülearvutitele ja multimeediumi seadmetele. Kahe- või neljatuumalistele versioonidele on integreeritud kujutise kiibistik GD Graphics ja protsessori taktsagedust tõstev Turbo boost režiim. Need protsessorid pakuvad sujuvat ja mugavat süsteemi jõudlust, mis on piisav fotode ja filmide töötlemiseks, 2D ja 3D mängude mängimiseks ning ka Full HD kvaliteedis filmide vaatamiseks.\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P Kaasaegne, kiire ja usaldusväärne SSD ketas annab Teie seadmele veel ühe eelise. Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD ketas on Teie jaoks. SSD tüüpi ketastega sülearvutid eristuvad vaiksema tööga ja tagavad Teie andmetele kiirema kaitse; SSD ketas on vastupidav mehaanilistele kahjustustele ja on energiasäästlik, selle tulemusena võimaldab see pikendada aku kasutusiga.\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P Jaunais savienojuma tips, tagab andmete välkkiire edastamise kuni isegi 5 Gbit/s. Filmide ja suurte failide kopeerimine võtab vaid mõni sekund! USB-C-ühendus kiirendab andmeedastust välisketastele ja -seadmetele, teenindab printereid või skännereid. See ühendus lahendab sobiva ühenduse probleemi - kahesuunaline pistik võib olla mis tahes viisil ühendatud.\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nDell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: Dell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P\nDC Power In, RJ-45\nSoovitame osta koos: Dell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P\nKüsimused ja vastused toote kohta: Dell Latitude 14 5401 i5-9300H 8GB 256GB Win10P


Põlvas annab elule hoogu MTÜ Sõprus sõpruskond – Elu kahe maailma piiril\n“Kõik sai alguse üsnagi egoistlikult – mul oli probleem ja ma hakkasin selle lahendamisega tegelema,” meenutas Piret, kes alustaski projekti kirjutamist uue mänguväljaku rajamiseks.\n“Hakkasime korraldama erinevaid üritusi. Mina mäletan oma lapsepõlvest, kuidas minu EPT-s töötav isa rajas meile igal talvel uisuväljaku. Vaatasime sõbrannaga kodus telekast iluuisutamist ja läksime siis kohe välja, et proovida ise järele. See oli nii lahe, et ma tahtsin oma lastele pakkuda samasugust kogemust ja nii hakkasimegi talvel uisuväljakut rajama,” rääkis Piret.\nMTÜ juhatuse teine liige Jaanika Mihelson lisas, et lapsed kasutavad uisuväljakut väga usinalt . “Ise nad lükkavad väljaku lumest puhtaks, ise nad toovad hokimänguks väravad ja ise kuivatavad pärast riided,” ütles ta.\nMittetulundusühing kannabki nime Sõprus justkui sümboolselt, sest mõlema naise sõnul on Põlvas ääretult mõnus asju ajada. “Põlvas on kõik telefonikõne kaugusel, mul piisab sellest, kui helistada kohaliku päästeameti juhile ja paluda tuua uisuväljakule vett. Kui väljakutset pole, siis pole mingit probleemi ja samuti on meil väga hea koostöö Põlva vallavalitsusega,” rääkis Piret.\n“Oleme osalenud nii valla kui maakonna suve- kui talimängudel ja see on inimestele oluline, sest kui näiteks külarahvas tuleb võistlustele oma kogukonnana, siis linnainimestel selline kogukondlik võimalus puudub,” rääkisid Piret ja Jaanika, lisades, et pahatihti nad ise ei jõuagi võistlema, kuna kogu aur läheb organiseerimise peale.\n24 000 eurot maksev välitrenažööride park, mis rajati Põlvamaa Partnerluskogu poolt eraldatud LEADER toetuse abil, on ümberkaudse rahva poolt kenasti omaks võetud, kuid paljud neist ei tea, milline närvikulu selle projektiga ettevõtlikele naistele kaasnes.\n“Bürokraatia trenažööride projekti puhul polnud iseenesest kontimurdev, küll oli see projekt vaimu murdev, sest teadupärast ei teeni MTÜ tulu. Kuid saamaks toetust, tuli meil trenažööripark kõigepealt välja ehitada ja nii ei jäänudki meil muud üle kui MTÜ võttis pargi väljaehituseks pangast laenu, kuid laenu käendasime eraisikutena meie ise,” meenutasid ettevõtlikud naised.\n“Ja nii järgnesidki kolm närvesöövat kuud, kuid lohutus oli vähemalt see, et meil oli Põlva vallaga samal ajal superkoostöö, kus meid aidati nii jõu kui nõuga,” meenutas Piret mullust närvilist aega.\nPraeguseks on aga eelmise aasta üleelamised unustatud, kuid siiski arvas Jaanika Mihelson, et MTÜ-de jaoks, kes tulu ei teeni, võiks taotlusprotsess olla pisut teistmoodi.\nMTÜ Sõprus meeskond pole ülearu suur, kuid Jaanika Mihelsoni sõnul on neil väga suur ja toetav sõpruskond. “See on nii vahva, et isegi meie kortermajas elavad eakad inimesed, kes võiksid ju toriseda akende all toimuva melu üle, on vastupidiselt väga toetavad ja suisa küsivad, kuna jälle mingi üritus tuleb,” lisas Piret Tammkõrv\nTaevaskoda kui pooleldi avatud saladustelaegas


Postimehe Trehvunks: miljardiinvesteeringud või pärimuskultuur? - Arvamus\nPostimehe Trehvunks: miljardiinvesteeringud või pärimuskultuur?\nJärelvaadatav. Lisatud galerii\nTäna toimus Võrus järjekordne Postimehe Trehvunks, kus lühikeste, ent löövate ettekannetega astusid üles Ivari Padar, Tiit Tammaru ja Lauri Hussar. Postimees tegi üritusest otseülekande.\n«Miljardiinvesteeringud või pärimuskultuur?» – nii kõlas Lõuna-Eesti Postimehe ja Euroopa Parlamendi koostöös toimuva järjekordse Trehvunksi teema. Kultuur ja majandus ei ole kindlasti olemuslikus vastuolus, ent õige tasakaalu leidmine paneb kukalt kratsima.\nKuidas kasvatada majandust nii, et täna oleks leib laual ja ka tulevased põlved kannaksid ja edendaksid meie eripärast, siinse loodusega sobitunud kultuuri? Selle üle arutasid Euroopa Parlamendi liige Ivari Padar (SDE), Tartu Ülikooli linna- ja rahvastikugeograafia professor Tiit Tammaru ja Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar, igaüks oma nurga alt.


4 küsimust lastekaupade poe Mothercare laojuhile – GoWorkaBit\nSenini on lisatööd olnud seotud alati uue kauba sissetulekuga. Kuna meil on enamuses ainult naisterahvad laos tööl ning suure merekonteineri mahalaadimine on väga mahukas ja raske töö, siis oleme antud töö jaoks otsinud abilisi, kes meile appi sooviksid tulla. Kusjuures, enne kui me GoWorkaBiti kasutanud polnud, proovisime ikka kuidagi oma jõududega hakkama saada. Umbes aasta aega tagasi saatis üks mu kolleeg mulle teie ettevõtte lingi. Olin teie firma kohta palju häid sõnu kuulnud ning seetõttu otsustasime proovida. Viimase aasta jooksul oleme leidnud tänu teile mitmeid tublisid noori mehi, kes saavad selle tööga imehästi ja kiiresti hakkama.\nKuidas ning kui kärmelt uued töötajad teie töörütmi sisse elavad?\nSee töö, milleks me abilisi otsime, on tegelikult üsna lihtne. Võtan hommikul töötajad vastu ja tutvustan neile mentorit, kes viib nad tööülesannetega kurssi, töötab nendega koos ja töö käigus abistab ning vastab tekkinud küsimustele. Töö protsessi tutvustamiseks ei kulu meil üldiselt rohkem kui veerand tundi. Kusjuures, kui me esimest korda väljastpoolt oma ettevõtet inimesi kaasasime, siis olime üsna üllatunud, kui kiirelt need uued töötajad oma tööga valmis said. Töö on saanud alati tehtud kiirelt ja korralikult ning meie saame samal ajal keskenduda muudele vajalikele ülesannetele. Viimastel kordadel ongi olnud, et sel ajal, kui kaup alustel sisse tuleb, saame meie seda juba hakata vastu võtma. Hoiame sellega korralikult aega kokku. See ongi efektiivsus.\nKuidas teile tundub – kas on võimalik puhtalt online kanalite kaudu töötajaid leida? Ilma eelnevate tööintervjuude ja kohtumisteta?\nMa pean ütlema, et te olete selle elu tööandja jaoks väga lihtsaks teinud. Kindlasti on see võimalik, eriti taoliste lühikeste tööde puhul. Võib-olla kõige keerulisem oli esimesel korral töökuulutust sisestada, aga see ka lahenes kiiresti. Mulle väga meldib teie online tugi. Kui teie lehe all nurgast tuleb: “Hallo, kas saame Teid aidata?”. Ja abi saab üsna kiiresti. Tõesti, te teete kogu selle värbamisprotsessi väga kergeks. Pean ütlema, et mul pole olnud mingeid hirme ega kartusi selles osas, et keda otsida ja valida. Ma näen, kui kiiresti need töötajad toimetavad ning oma tööd teevad. Aeg ajalt jään mõtlema, et see on uskumatu, kui kiirelt konteiner maha laetakse ja kaubad sisse tuuakse. Ei ole ühtegi nurinat, mitte ühtegi nurinat.\nMis on teie jaoks GoWorkaBiti kõige suurem väärtus?\nKõige suurem on väärtus on vast see, et väga lühikese aja jooksul oleme leidnud väga head abilised. Tõesti, see aeg on olnud lühike. Näiteks viimane kord oligi meil etteteatamisaega üsna lühidalt, juba järgmiseks päevaks oli töötajaid tarvis ning ma leidsin vajalikud inimesed. Lisaks sellele, töötajate kvaliteet – vähemalt meie oleme leidnud teie kaudu väga tublid inimesed. Ilmselt oleksime ilma teieta tunduvalt rohkem hädas. Aitäh teile selle eest!\nIlona Sieger, Emahool OÜ laojuht\nTöötajad leitud 13le tööle


Pärilik C-valgu vaegus: Sümptomid, diagnoosimine ja ravi - Symptoma\nPärilik C-valgu vaegus\nSüvaveenitromboos • Teadmata põhjusega, äkki tekkinud õhupuudus või kiire hingamine. • Teadmata põhjusega, äkki tekkinud köha (võib kaasneda veriköha). • Terav valu rindkeres, mis võib tugevneda sügaval hingamisel. • Tugev peapööritus või pearinglus. [apteka.lv]\nInimesel võib esineda sage tuimus, valu ja turseid säärtel ja stopp. Ilmub verine köha мокротой. Ilmnevad raseduse patoloogia. Määrata trombotsüütide tase aitab üldine vereanalüüs. See arv tähistab — PLT ja mõõdetud koguses rakkude liitri verd. [et.medicine-en.info]\n[…] esinevad kõrvaltoimed (võivad esineda ühel kuni 10-l kasutajal 10 000-st): - kontaktläätsede talumatus; - allergilised reaktsioonid (ülitundlikkus); - kehakaalu langus; - libiido suurenemine; - eritis tupest; - eritis rinnast; - sõlmeline või mitmekujuline erüteem [apteka.lv]\nNt võib see põhjustada südameatakki või insulti. [apteka.lv]\nKui ravi annab positiivse tulemuse, siis on toodetud toit on haige. Määratud ravi kasutuselevõtuga intravenoosselt hepariin. Kui hepariin on raskelt üle patsiendi, siis ette эноксапарин naatriumi või фондапар. [et.medicine-en.info]\nKui seda välja ei ravi, võib see kognitiivseid häireid põhjustada, see koormab ka südame-veresoonkonda. [lood.delfi.ee]


Uus kitarrikõladega trio Velling-Soo-Velling sel neljapäeval Teletornis - Uudised - Piletilevi.ee\nAnne Türnpu ja Eva Kolditsa lavastus ''Elokäük'' esietendub sel reedel\nReedel, 17. augustil kell 19 esietendub eelmise aasta uues tunnustust kogunud mängupaigas Hageri palvemajas selle 200. juubeli tähistamiseks Anne Türnpu ja Eva Kolditsa lavastus “ELOKÄÜK”. T 14.8.2018\nTallinna Lauluväljakul megafestivali We Love The 90s raames esinev popgrupp S Club ja räppar Nana saatsid peosoojenduseks oma videotervitused, ning kutsusid kõiki festivalile. Staarid leidsid siiski kardinaalselt erinevad salvestusviisid oma videotervitusteks. T 7.8.2018\nUus kitarrikõladega trio Velling-Soo-Velling sel neljapäeval Teletornis\nAnsambel nimega Velling-Soo-Velling on värske, oma kõla otsingutel ning pakub kindlasti mõnusat kooslust. Sel neljapäeval astub trio üles Teletorni jazzi raames.\nMart Soo, Tuuli ja Teet Vellingu esimene ühine ülesastumine toimus eelmise aasta juunis festivalil Kassari Kitarrid. Muuhulgas keskendub trio muusikalistele otsingutele, et leida omaloomingule värske koosluse ning erinevate efektide kaudu uut värvi. Kõlab nii instrumentaal- kui ka vokaalmuusika, aga ennekõike on rõhk kitarrikõladel.\nKontsert 5. märtsil kl 20 Tallinna Teletornis. Korraldaja Eesti Jazzliit. Vaata ka www.jazz.ee, www.teletorn.ee


Tere. Teen 10 klassi uurimistööd ning valisin teemaks demonoloogia, mis on teadus deemonitest. Kuna mul oli aga keeruline küsitlusele vastajaid leida, oleks mul natuke abi vaja.\nJääte küsitluse täites anonüümseks. Õpetaja soovib juba teisipäeval näha, et olen rohkem vastuseid saanud, nii et oleksin väga tänulik, kui aitaksite. Idee on näha, kui palju eesti inimesed antud teemast teavad, mistõttu paluksin teil mitte internti abi vastamisel kasutada.\nTean ühte-teist, kuid ei jaksa ega viitsi lihtsalt seda küsimustikku täita.\nTäitsin ära, ei võtnudki tükki küljest.\nMis te koonerdate, pange vastused siia avalikult üles, me ka kõik loeksime...\nMis ma ikka siin või seal kirjutama hakkan. Mõned küsimused on teadjamale inimesele isegi veidi solvavad ja labased.\nMulle meeldib, et noor inimene sellise põneva teema käsile on võtnud. Uurimustöödega võib vahest üsnagi kaugele jõuda ja saada põnevaid tulemusi, mida alguses poleks osanud oodatagi.\nMinusugune vana peer jäi toppama nii mõnelegi küsimusele vastamisel, sest demonoloogiale kui uhhuundusharule, on nii mitmest otsast võimalik läheneda. Seega peaksin koheselt purustama küsimuse raamid ning jõuaksin oma jutuga kusagile, mis pole võibolla uurimustöö ja küsimuste püstitustega samal lainel.\nDeemonitega olen kokku aga puutunud küll.\nTekkinud ei ole nad kristluse kultuuriruumis, seega eksortsismid ja muu säärane pseudomajandamine ise oma olemuses on kaheldava väärtusega. Sellega seoses pigem tuleks küsida, miks mõni religioon säärast praktikat tarvitab.\nSeestumised oleks para-webi jaoks päris põnev arutelu, milles saaks juurelda juhtumite tõepärasuse üle ning tuua kambaga palju näiteid ning ebanäiteid.\nOsad küsimused olid minu arust pigem nagu ajalootunniküsimused\nOlen jah paha, jätan küsimustiku täitmata. Äkki selle pärast, et olen deemon?\nParema meelega jälgiks kah, mis teised arvavad küsimustest-nähtustest. Siiski koputan teiste südametunnistusele, et aidake see uurimus ära teha\nTänan väga, kes vastasid, või veel vastavad (:\nMuretsen juba algusest peale, et oma väheste teadmiste tõttu ei oska ma korraliku küsimustikuga välja tulla. Arvan, et keskendun liigselt kristlikule demonoloogiale ning samas hõlmab demonoloogia endas nii paljut.\nAga teema huvitab mind väga ning plaanin seda ka peale uurimistöö lõpetamist edasi uurida, et ikka rohkem teada saada (:\nMa vastasin kah - kuid demonoloogia asemel võiks huvi tundma hakata parem "langemata" olendite vastu.\nReeglina hakkavad inimesed huvi tundma esoteerika ja okultsete teadmiste vasu ca 40-45 aastaselt, kui oma arengus on jõutud välja kolmanda silma tsakrani (iga 7 aasta järel kerkitaksse 1 tsakra võrra) - kui aga koolilaps tunneb sügavuti huvi vaimse maailma vastu, siis viitab see reeglina eelmistes eludes omandatud "esoteeriliste tarkusekoolide" läbimisele - eraldi teema on aga siis, kui selliseid uurimusi tehakse "õpetaja nõudmisel", st ilma endapoolse sügavama huvita.\n(04-02-2013 19:22 )kr1st1naa Kirjutas: Tänan väga, kes vastasid, või veel vastavad (:\nTee seda kindlasti. Nö deemonitest on juttu ka teisteski religioonides. Deemoniteks annab pidada ka pisemaid jumalusi ja ingleid. Algatuseks võiks uurida, mis asi see DEEMON on.\nUuri juurde, mõlguta mõtteid ja marineeri oma ideede otsas veidi.\n(04-02-2013 19:37 )Martichoras Kirjutas: Tee seda kindlasti. Nö deemonitest on juttu ka teisteski religioonides. Deemoniteks annab pidada ka pisemaid jumalusi ja ingleid. Algatuseks võiks uurida, mis asi see DEEMON on.\nNatuke olen sellele juba tähelepanu pööranud. Tean, et esialgselt mõeldi deemonite all jumalusi, kuid vist kristlik usk nimetas nad halvaks. Isiklikult pole ma kristlike vaadetega erilist klappi leidnud ega pea neid "deemonlikke" olendeid läbinisti halvaks.\nKuna alustasin selle uurimisega alles hiljuti, on mul veel vaja leida teoseid, mis tutvustaksid ka teisi religioone mulle lähemalt. Veel mõni aasta tagasi pidasin igasugu usuvärki täielikuks mõttetuseks, mistõttu pean kahjuks ütlema, et religioonide tundmist alustasin nullist :/\n(04-02-2013 19:33 )lahendused Kirjutas: Ma vastasin kah - kuid demonoloogia asemel võiks huvi tundma hakata parem "langemata" olendite vastu.\nTsakratega olen seni kursis vähe, kuid kindlasti on see huvitav teema, nagu ka langemata olendid; inglid jne. On aga võimalik, et just mu vaadete tõttu on minu huvi mainitud "langemata" olenditelt pisut kõrvale kaldunud, ehk siis deemonitele. Ka taevapoolne on köitev, ent seondub liialt Jumalausu ja -kartlikusega, mis mind paratamatult eemale tõukab. Mainin siiski, et minu huvi deemonite vastu ei tulene tahtmisest nendega lähedamasse kontakti astuda.\n(selle postituse viimane muutmine: 04-02-2013 21:20 kr1st1naa.)\nDeemon on ju abivaim.\nVastasin kah eile, ära nagu ikka kristlikus demonoloogias tean ainult Luciferi langemis lugu. Aga "Salomoni suurem võti" ja selle kaas teosed annavad natukene suurema vaate asjast kuigi Saalomoni suurem võti pühendub rohkem deemonite tundma õpimisele ja allutamisele/kootööle.\nSellel lhel on väga huvitavad teosed kellel huvi PDF raamatud\nJa ettevaatust raamatutega, mõnel võib kindlasti olla tahtmist katsetada, aga kui puuduvad teadmised kõrg maagiast, siis pigem jätta asi teoreetiliseks.\nDeemonid pole kunagi abivaimud olnud. Nad on pigem abivahendid, ehk siis lihtsalt tööriistad, mis ühel hetkel aga lühisesse läksid ning seejärel väärastunud teadvuse omandasid.\nKui teil on veel uurimustöö alles, siis kas te võiksite seda mulle näidata, ise teen praegu inglite ja deemonite teemalist uurimustööd ja tahaks lihtsalt näha mismoodi on kokku pandud jne, sest mul on päris raske sellega hakkama saada ja tähtaeg hakkab ka aina lähemale jõudma, et kui saaks natukenegi mingit ülevaadet milline see asi peaks välja nägema, siis oleksin väga tänulik\nDemonoloogia Wilholmensis 3 1,863 20-11-2016 20:14


Telekomiseadmete sektor ja kindlustusgigant AIG veab USA börse alla\n4. veebruar 2003 kell 15:12\nUSA börsid on saanud pisiku Euroopa börsidel kehvasti liikuvalt telekomiseadmete sektorilt ning kindlustusgigant AIG erakorralistest kuludest.\nPeale selle oodatakse turgudel homset USA välisminister Colin Powelli ettekannet Iraagi väidetavate massihävitusrelvade kohta.\nKella 17ks oli Dow Jonesi tööstuskeskmine jõudnud langeda 7981 punktini ehk 1,6%. Peamiselt tehnoloogiasektori aktsiatest koosnev Nasdaqi koondindeks liikus samal ajal 1307 punktil ehk 1,3% eilsest sulgemistasemest madalamal.\nPrantsuse telekomiseadmete valmistaja Alcateli tänahommikune prognoos, et sektori mahud võivad sel aastal kahaneda võrreldes möödunud aastaga 15%, on täna langusse vedanud ka USA telekomiseadmete tootjad.\nNortel Networks ja Lucent Technologies aktsiaid liikusid kell 17 vastavalt 3,7% ja 3,3% madalamal kui päev varem.\nTuruväärtuselt maailma suurim kindlustusgrupp American International Group (AIG) oli samaks kellaajaks vajunud ligi kümnendiku ning liikus tasemel 50 dollarit. Eile hilisõhtul teatas kindlustusgigant, et tal tuleb neljandas kvartalis tõsta 1,8 mld dollari võrra töötajate kompensatsioonide ja juhtide kindlustusreservide mahtu.\nAIG teeb oma neljanda kvartali tulemused teatavaks järgmisel nädalal.


Vallavanema veerg - MAALEHT\nUrmas Pau, vallavanem\n27.oktoober 2010 00:00\nÜldkogul toimunud küsitluse tulemused on avalikustatud valla kodulehel ja ma usun, et enamus on nendega juba tuttavad. Tänud kõigile, kes ankeedi täitsid ja analüüsiks tagasi toimetasid.\nTagasisaadud ankeetide arv 108 on tegelikult v suur. Kogemustega küsimustike koostajad ütlevad, et üsna tavaline on üleeestiliste küsitluste analüüs teha ~300 vastanuga. Selles valguses on meie saavutatud 108 tõesti väga hea tulemus, eriti, kui protsentuaalset suhet vaadata.\nOlles süvenenud numbritesse märkasin mõningaid huvitavaid ja veidi ka vastuolulisi seoseid.\nEnamik vastanutest elavad püsivalt saarel (peaaegu 75%) ja keskmiselt on siin elanud ligi 30 aastat.\nSuureks probleemiks peetakse vallavalitsuse ebakompetentsust ja ebausaldusväärsust, samas, kui alla poolte vastanutest osales valimistel ja meie valimisaktiivsus tervikuna oli üle 80%.\nEsitan selles valguses üleskutse, hea vormsilane, palun tule kindlasti 9. oktoobril 11.30-15.00 toimuvale arengufoorumile, kus püüame paika panna meie saare arengusuunad järgmiseks 15 aastaks.\nKui Sa oled kohal, siis saad kaasa rääkida tähtsates küsimustes, mille juures on oluline kõigi arvamus ja hiljem on hea tunda ennast ühena valla olulisima dokumendi, arengukava, loojatest.\nTeise olulise asjana tooksin esile asjaolu, et valla ajaleht on tõusnud tähtsuselt teisele kohale erinevate infokanalite seas, millest vormsilane saab infot saarel toimuva kohta. Rõõm, et ajaleht on hästi vastu võetud ja loodetavasti muutub see peatselt peamiseks infokanaliks toimuvaga kursis olemiseks.\nLisaks toimub iga kuu viimasel reedel kell 15.00 koolituskeskuses vallavanema ja volikogu esimehe infotund, kus on võimalus kuulata ära ülevaade viimaste nädalate jooksul toimunust ja esitada ka küsimusi. Infotunni külastatavus ei ole olnud küll eriti suur, aga me kindlasti jätkame seda ja ootame aktiivset osavõttu!\n20. septembrist on suletud Hullo kauplus. Vallavalitsus kuulutas välja pakkumise kauplushoone rendilevõtmiseks. Laekus üks pakkumine, kuid kahjuks ei olnud pakkuja valmis lepingut sõlmima. Vormsi poe olukorda on kajastatud mitmel korral meedias. Tänaseks on tulnud uus pakkumine, eelkokkulepped on saavutatud ning esialgse plaani järgi avatakse Hullo kauplus uuesti hiljemalt 25. oktoobril. Seni käib saarel 1—2 korda nädalal kauplusauto.\nSiinkohal esitan palve ka kõikidele vormsilastele — mandril käies pidage meeles ka oma naabreid-tuttavaid ja küsige, kas neil on midagi vaja.


Turismiettevõtted - Roosta Puhkeküla\nValdkond Majutus, Toitlustus, Vaba aeg, Kämpingud, Majutuspaketid, Puhkekeskused ja puhkebaasid, Telkimine, Pidude ja ürituste korraldamine, Kohvikud, baarid, Ratsutamine, Saunad, Aktiivne puhkus, Seikluspargid\nKoordinaadid 59.158611, 23.520279\nTelefon (+372) 472 5190\nMobiil (+372) 525 6699\nRoosta Puhkeküla eeliseks on Läänemaa kaunis loodus ning kaubamärgiks kogemused ja kvaliteet.\nTegutseme juba 1990. aastast ja teame, kuidas oma klientide ootusi täita.\nseminarid, konverentsid ja koolitused\nRoosta Catering ja Roosta Köök\nKaravaniga reisijaid ootavad Roosta Puhkekülas kümme autokaravani kohta, kus on tagatud vajalik elektriühendus. Vett saavad karavaniga peatujad\npeamajast ning dušširuumide kasutamine on hinna sees.\nNii töine kui vaba aeg saab Roostal sisustatud nii, et olete välja puhanud ja valmis uuteks väljakutseteks! Meie abivalmis meeskond korraldab teile täpselt sellise ürituse, nagu soovite. Oleme teie teenistuses!\nAsukoht: Posti 29, Haapsalu linn, Läänemaa, 90504\nTaksi pubi on Haapsalu peatänaval asuv populaarne söögikoht. Kõhukinnitust leiab nii lõnaks, kui ka õhtuseks koosviibimiseks ja väga taskukohaste hindadega.


Üha enam kogub tuure taimekaitsevahendite kasutamise temaatika. Viimaste nädalate sündmused on nukraks näiteks teadmatusest ning ärihuvide prioriteetsusest, mis on nii mõnedki huvigrupid marru ja taimekaitsevahendite kasutamise karmistamist nõudma ajanud. Aktuaalsete sündmuste taustal kerkivad nii Eestis kui ka mujal maailmas üha enam esile ka inimeste ning loomade tervist ja keskkonna säästmist puudutavad teemad. Seega on üsna tõenäoline, et kaitsepritsimisi ja preparaatide jääke taimekultuurides hakatakse senisest oluliselt enam kontrollima ning avalikuks tulnud „patustajad“ saavad karistatud nii seadusandlikult kui ka läbi inimeste boikoteerimise.\nVale preparaadi kasutamise või kasutusjuhendi eiramise vastu lahendust pakkuda ei saa, kuid ka pritsimise vallas on keskkonnasäästlikumaid viise. Taani ettevõte Danfoil on enam kui 30 aastat arendanud pritse, mis suudaks väiksema kemikaalikogusega saavutada taimedele vajaliku kaitse, seejuures vältides preparaadi kandumist pritsimisalast väljapoole. Kui tavaliselt surutakse läbi pihustite kemikaali vesilahust, siis Danfoili pritside poomides liigub suruõhk. Erilise Eurofoil pihusti abil juhitakse väljuvasse suruõhuvoolu peenikese joana kemikaali ning vee segu tekitades „udu“, mis katab õhu poolt laiali lükatud taimedel nii pealmised kui ka alumised pooled. Tavalise pritsiga satub suur kogus pritsimislahust taimede pealmistele osadele ja mullapinnale, kuid alumised pooled jäävad katmata ning täit kaitset putukate või hallituse eest pritsimine ei loo. 2007. aastal Agrotechi poolt läbi viidud FarmTesti katsed näitasid, et Danfoili pihustiga saavutati kuni 60% parem taimede pealmiste osade ning kuni 600% parem keskosade kaetus kui teiste laialt levinud pritsimismeetoditega. Õhusurvel baseeruva meetodiga kulub ühe hektari pritsimiseks vaid 30-50 liitrit vedelikku ning sellega väheneb ka kemikaalikogus vähemalt 10%. Teine oluline keskkonda säästev aspekt on tuulekanne – Danfoili pritsidega on saavutatud 75% väiksem tuulekanne kui teiste pritsidega. GPS-i abil juhitav pritsimine, ülekatete vältimiseks nurkpihustid, jäljes sõitmine jt võimalused tagavad preparaadi ühtlase jaotumise pritsitaval põllul ning vähendavad miinimumini võimaluse, et preparaat satub pritsitavast alast väljapoole.\nDanfoili tehnoloogia tõhusust kinnitab ka Saksamaal asuv Julius Kühni Instituut, mis tegeleb inimese tervisele ja keskkonnale ohutute, samas produktiivsust tagavate meetodite tunnustamisega. Tulevikusuundadele mõeldes on Danfoili pritsi puhul tegemist investeeringuga, mis ühelt poolt säästab keskkonda ning tagab taimede parema kaitstuse ja suurema saagikuse väiksemate kemikaalikuludega, teiselt poolt annab kokkuhoiu nii kemikaali-, masina-, kütuse- kui ka tööjõukuludelt – kõige väiksema, 1000-liitrise paagiga AirBoss pritsiga saab ühe täitmisega pritsida kuni 35 hektarit!\nDanfoili pritsidega saad tutvuda siin!


ID-kaarti on elektrooniliselt kasutanud üle 500 000 inimese - BattleIT\nEestis on enam kui pool miljonit isikut, kes on vähemalt ühe korra oma digitaalset isikutunnistust elektrooniliselt kasutanud – oma isikut tuvastanud või andnud digitaalallkirja.\nEestis on väljastatud ID-kaarte ja elamisloakaarte rohkem kui 1,3 miljonile inimesele.\n„See, et 37% kaardiomanikest on elektroonilist isikutunnistust kasutanud, on väga positiivne tulemus ja näitab, et Eesti elanikud hindavad ID-kaarti ja peavad selle elektroonilisi võimalusi kasulikuks,“ ütles Sertifitseerimiskeskuse juht Kalev Pihl.\nID-kaardi elektroonilistest võimalustest kasutatakse Eestis aktiivselt nii enda isiku tuvastamist kui ka digitaalselt allkirjastamist – alates esimese ID-kaardi väljastamisest 2002. aastal on 500 000 inimest oma isikut elektrooniliselt tuvastanud kokku vähemalt 131 miljonit korda. See teeb iga kasutaja kohta vähemalt 260 elektroonilist isikutuvastust.\n„On tähelepanuväärne, et kokku on ID-kaarti elektrooniliselt kasutatud rohkem kui 209 miljoni korda. Kõik need korrad on isikud saanud oma asjad aetud nii, et ei ole pidanud kusagile kohale minema. Keskmiselt on teinud üks ID-kaardi kasutaja Eestis 416 tehingut. Selle numbriga on Eesti selgelt liidripositsioonil nii Euroopas kui kogu maailmas “ ütles Pihl.\nTagged: digitaalallkiriid kaart\nDigiDoc portaali haldaja vahetub\nLeedu IT-ettevõte Estina võtab üle AS Sertifitseerimiskeskusele kuuluva\nRIA: IT-lahendustesse tuleb ehitada võimalus asendada krüptograafilised algoritmid tugevamatega\nRiigi Infosüsteemi Ameti tellitud krüptograafiliste algoritmide elutsükl\nJärgmisel nädalal võib Google Chrome’is allkirjastamine olla häiritud\nGoogle avalikustab lähipäevil oma internetisirviku Chrome versiooni 42, m\nElisa 4G varsti sinu lähedal


ANNO, väga hubane kogemus – Ebapärlikarp\nKäisin eile sõbrannadega ANNO restoranis. Ma ei olnud sellest kuulnudki, aga sõbranna kutsus. Saan aru, et tegemist on pisikese pererestoraniga, millesse on panustatud kirg toidu vastu.\nMa ei taibanud kohapeal toitusid pildistada, aga peate mind uskuma (ja lingitud piltidega leppima) – tõesti olid väga maitsvad toidud. Sain lausa väikse toiduelamuse osaliseks. Võtsin baklažaaniroa. Kuidas on tavaline baklažaaniroog restoranides valmistatud? No üks enamlevinud variante, et lõigatakse pikuti pooleks, sätitakse sisse mingit manti ja küpsetatakse ahjus. Tulemus on siis vettinud baklažaan, all söödav “nahk”, peal eelnevalt sätitud mant ja kõige peale niristatud mõni hea (tavaliselt roheline :D) isetehtud kaste. Ega see halb ei ole, kui see variant on hästi tehtud, siis söön hea meelega. A vot seekord oli teistmoodi! Nimelt FILEE! Suitsune baklažaanifilee! Kitsejuustukreem jms hea asi lisaks, mis moodustasid tõesti väikse elamuse. Nägi välja SELLINE.\nTeised võtsid krevetiroa (link) ja boef a la tartare (link). Olevat head ja nägid ka väga ilusad välja! Restoran oli väga hubane, pisike, nunnu, mõnus, armas… Kõik sedasorti sõnad. Ideaalne mingi tähtpäeva tähistamiseks, kus siis ilmselt saaks kogu (22 kohaga) restorani kinni panna ja vaid oma seltskonda nautida. Kui ma peaksin praegu mingi ürituse korraldama, siis uuriksin just seda varianti 🙂 ANNOs on piisavalt pidulikku hõngu, aga samas kuidagi kodune.\nMenüüst veel… Hinnad ei ole ülemõistuse, aga odavad ka mitte. Eelroogade osa jättis palju vägevama mulje kui pearoogade valik. Pearoogade valikus ei olnud näiteks taimetoitu. Mitte et peaks, aga tavaliselt juba igal pool on. Mul oli jube koogi isu ja vaatasin kodus, et menüüs on ka šokolaadikook. Palusin lõpuks selle šokolaadikoogi, suu juba jooksis vett… Aga siis tuli pettumus – teenindaja teatas, et see menüüs olev šokolaadiKOOK ei ole tegelikult KOOK, see on dessert, kus on jäätist ja pralineed ja… Mis iganes vigureid. Mingi šokolaaditükk vist ka. See hetk oli kurb. Palun ärge kirjutage menüüsse ŠOKOLAADIKOOK, kui tegelikult see on PEEDIJÄÄTIS feat. mingi ŽELEE ja PÄHKLIPRALINEE! 😀 (Reaalselt oligi nii!). Jumal tänatud, et meid hoiatati. Aga polnud midagi, võtsime siis astelpaju koogi, mis oli siiski koogi moodi (link). Maitses hästi, kuigi astelpaju marjad, mis olid taldrikule puistatud, olid jääs (ehk siis otse sügavkülmast võetud).\nTegelikult oli koht äge, toidud väga head, pidulikku üritust lähikondlastega või firmaüritust läheks sinna pidama iga kell, aga mõni asi jäi silma, mis mind kuidagi häiris. Ma ei tea, miks ma selliseid pisiasju märkan, aga märkan. Meie lauda ei teenindanud too omanik-naisterahvas, kes ka kodulehe pildil. Tema teenindas kõrvallaudu (pildi järgi tunnen ära, vast ikka oli tema), tuli köögist, askeldas midagi kõrvallaudades ning …suu oli toitu punnis täis ja mälus ja mälus ja mälus.. Sorry, see kõlab nii koledalt, inimesed ikka söövad ju, meil olid ka suud punnis toitu täis 😀 Aga kuidagi imelik oli vaadata, et teenindaja (olgu ta siis omanik või kes iganes) ei söö köögis suud tühjaks, vaid tuleb täissuuga külaliste ette laudu korrastama. Teine veider hetk oli, kui üks teenindaja ütles teisele (arvatavale omanikule siis), et VIITSID, too… (ma ei mäleta, mis asi see oli). Nagu VIITSID? 😀 Ta oleks võinud vastata, et ei viitsi, too ise 😀 Aga ei, kõik lahenes, ta viitsis. Läks ilusti tooma.\nNovot, selline hubane kogemus siis. Õnneks olin koogi juba varem endale koju ostnud, sest mu ennustaja-pool aimas ilmselt juba midagi ette 😀\nPäise foto: šokolaadikook, mida ma mitte kunagi ei saanud (pexels.com).\nMa tahaks seda proovida: https://www.facebook.com/restoranjahkallis/\nOo, ma ei teagi seda 🙂


Hiiumaa tüdrukud orienteerumises tegijad « Hiiu Leht\n07.september, 2018 Sport\nTänavuse, 57. Hiiumaa karikavõistluse tulemused näitavad, et tõsisteks tegijateks on tõusnud Hiiumaa noored orienteerujad, kes ühe erandiga valdavalt tüdrukud.\nSeegi kord ei jätnud tüdrukud eakaaslastele eriti palju esikolmikukohti. Silma hakkab, et nii nagu Sauede orienteerumisdünastia, tuleb ka praegu Hiiumaal orienteerumisse noori tegijaid perekondade kaupa: Estad, Keskülad, Ellerid, Taltsid, Maripuud… Aga ikka tüdrukud, poisse vaid mõni.\nUurisin treenerilt Anu Sauelt, miks poisid orienteerumissporti üles ei leia ja sain vastuseks, et jalgpall tõmbab ära. “Lapsevanemad ei mõtle, mida jalgpall laste jalgadega teeb ja peaga ja kaelaga kui nad peaks palli peaga vastu võtma,” oli Saue kriitiline.\nTänavu 68. sünnipäeva tähistanud Saue võidab orienteerumises oma vanuseklassis esikohti veel praegugi. Tõsi küll, viimastel Eesti meistrivõistlustel tuli ta rajalt ära ühel jalal hüpeldes ega startinud ka Hiiumaa karikal. Põlv sai viga ja vajab aega taastumiseks, selgitas ta.\nTeiste seas läks rajale ka Hiiumaa orienteerujate klubi president Eda Tärk. “Mul on nii tubli korraldustiim, et võin võistlema minna,” ütles ta oma stardijärjekorda oodates.\nVõistluste järel hindas Tärk Hiiumaa 57. karikavõistlused igati kordaläinuks nii osalejate arvu kui korralduslikult poolelt. “1962. aastal alguse saanud võistlus on elujõuline tänaseni,” kinnitas president. Seekord oli esindatud 24 klubi, kokku 100 võistlejaga, neist kolmandik ehk 31 Hiiumaalt. Kaugemad tulijad olid Võrust, Otepäält ja Jõhvist.\nJoosti Kõpu mägedes üle poole sajandi orienteerumissporti teinud ja ligi pool sajandit rajameistri tööd teinud Toivo Saue tehtud uue Kõpu-Tõnupsi kaardi järgi.\n“See on Eestis ainulaadne mets – ürgmets mahalangenud puudega, soodega, samas ideaalne männimets, siis Rebastemäe tõus ja piki Tõnupsi randa kulgev reljeef,” kirjeldas Tärk maastikku, kus võistlus peeti.\nTegemist oli päris nõudlike ja tehniliste radadega, mida osavõtjad kiitsid. “Üks Eesti kunagisi tipporienteerujaid Inno Ling tuli korraldajaid eraldi tänama suurepärase võistluse, väga huvitava kaardi ja raja eest,” vahendas Tärk.\nTärk omalt poolt tänas komandante Peedo Pihlamäge ja Tanel Estat, kes valmistasid ette väga korraliku stardi- ja võistluskeskuse, aga ka kõiki, kes aitasid võistlust läbi viia.\nKa ilm oli orienteerujate poolt – laupäevase tavaraja võistluse ajal ei sadanud, tugev hoovihm kastis Kõpu poolsaart alles peale võistluse lõppu. Ka pühapäeval, kui võisteldi lühendatud tavarajal, oli ilm suurepärane.\nSildid: Anu Saue, Orienteerumine


Seljaaju ravi rahvahooldusvahenditega - Kyphosis - 2021\nFolk õiguskaitsevahendeid ravis nimmepiirkonna trombid\nNimmepiirkonna selgroolülidevahelise hernia ravi folk õiguskaitsevahenditega ja / või ravimitega on hädavajalikud taastumise tingimused. Kuna haigus on piisavalt tõsine, peab ravi olema piisav. Sageli on haiguse vastu võitlemisel kasutatud traditsioonilise meditsiini retsepte, kuna need on peaaegu sama tõhusad kui kaasaegsed ravimid.\nHaigus on tingitud nimmepiirkonda mõjutavast degeneratiiv-düstroofilisest protsessist, mis põhjustab sel seljaosal tugevat valu. Haigus on üsna tavaline, eriti üle 30-aastaste meeste hulgas. Arvestades patoloogia olemust, on vaja rõhutada, et haigus on tingitud selgroolülitite purunemisest, mis võib olla mitmel põhjusel.\nPõhilised tegurid, mis võivad põhjustada patoloogia arengut, on järgmised:\nNimmepiirkonna selgroolülid on kindlaks määratud järgmiste sümptomite põhjal:\nkihelustunne alumises kehas;\non võimalik jalgade ja jalgade teatud piirkondade tuimus (tavaliselt pöial).\nSümptomid sõltuvad täpselt sellest, mis põhjustas haigust, ja haiguse arengu staadiumist. Mõne puhul võib täheldada ainult ühte sümptomit, samas kui teiste puhul on mitu. Kõik individuaalselt.\nPatoloogia kahtluse korral on parem konsulteerida arstiga ja uurida. Pärast täpset diagnoosi kirjutab arst välja ravirežiimi ja vastab üksikasjalikult küsimusele, kuidas ravida tõhusalt herniat. Võib kirjutada ravimite ja traditsioonilise meditsiini retseptide kombinatsiooni. See on viimasel ravimeetodil, mida peate üksikasjalikumalt elama ja kaaluma kõige populaarsemaid ja kasutatud retsepte.\nTraditsioonilise meditsiini üldised omadused\nRistidevahelise hernia ravi mitte-narkootikumidega hõlmab ühe või mitme tööriista kasutamist loendist:\nMis tahes vahendite valmistamiseks peate rangelt järgima retsepti ja enne selle kasutamist konsulteerige kindlasti arstiga. Parem on mitte lülitada nimmepiirkonna küünte enesehooldusse, kuna tähelepanuta jäetud ja ebaefektiivne ravi võib põhjustada puude.\nKasutades traditsioonilisi ravimeetodeid, on peamine asi jälgida joomist. See on väga oluline, sest piisav kogus vedelikku kehas parandab selgroo põhiomaduste paindlikkust ja elastsust. Vee tarbimise määr - 1,5-2 liitrit päevas, mitte vähem.\nOluline on ka toitumine. Herniast vabanemiseks peaks menüü olema mitmekesine ja rikkalike kasulike esemetega. Toidus peab olema taimseid ja loomset päritolu valke, kaltsiumi, fosforit, magneesiumi ja kaaliumi.\nToodete valimisel on parem eelistada toorainet või neid, mis on läbinud minimaalse töötlemise (näiteks aurutatud). Rasvane ja praetud toit on tarbimise vähendamiseks või vähendamiseks minimaalne.\nNimmepiirkonna hernia piisava ravi kombinatsioon õige toitumise põhimõtetega muudab ravi tõhusamaks.\nHobune rasv, savi ja mesi võitluses nimmepiiranguga\nVäga hea vahend, mis võimaldab leevendada valu, võib olla valmistatud kodus, kasutades minimaalselt tooteid. Tihendamiseks on vaja hobuseõli (200 ml), joodi (2 spl. L.) ja 2 munakollast. Kõik koostisosad segatakse nii, et mass muutub homogeenseks ja kantakse valulikku kohta (põhjas peab olema 2 kihti marli, nii et segu ei puutu otseselt nahaga). Ülalt kaanega, millel on tihe kangas ja kinnitage. 24 tundi on vaja suruda kompressorit. Seejärel vahetage side. Selle ravimeetodi kasutamine tähendab 10-päevast kursust.\nVeel üks rahva abivahend, mida saab kasutada nimmepiirkonna patoloogias, on soojendav savikook. Retsept on väga lihtne. Märgist punast savist tee väike kook. Järgmine samm: seda kuumutatakse, mähitakse kangasse ja kantakse valulikku kohta. Pärast kile kaetud ja fikseeritud. Sellist lamedat kooki tuleb kanda, kuni savi hakkab murenema.\nPatsientide ülevaatuste kohaselt on see tööriist üsna efektiivne ja võib haiguse algstaadiumis ravida herniat. Vastunäidustustest - haiguse ägenemine ja põletikulise protsessi tugevdamine.\nNimmepiirkonna selgroolüli diagnoosiga saab haiguse ilmingute vähendamiseks kasutada mettepõhiseid retsepte. Kuid enne magusa toote kasutamist peate veenduma, et patsient ei ole selle suhtes allergiline. Vastasel juhul võite olukorda veelgi süvendada. Selliseid retsepte on olemas:\nMummy ja mee segu segamiseks 1: 100. Karbi valmistamiseks lahustatakse muumia väikese koguse veega ja seejärel lisatakse mesi. Hernia koht sellisel viisil hõõruda, peaks olema enne magamaminekut, unustamata seda soojendada. Seda tööriista peetakse üheks kõige tõhusamaks.\nEsiteks peate hõõruma kahjustatud piirkonda Hypericumi, kase või kuuse terapeutilise massaažiõliga ning seejärel kandke mett vaigistavate liigutustega, kuni valu suureneb. Kui mee imendub, tuleb nimmepiirkonda määrida ja käärida.\nHõõrumine propolise ja mesilase mürgiga aitab vähendada valu.\nKasutades selliseid folk õiguskaitsevahendeid, saate saavutada häid tulemusi.\nIkka saab kasutada vahendeid, mis tuleb suuliselt võtta:\ntehke haavakoor (30 g rohu 250 ml keeva vee kohta) ja kasutage seda 4 korda päevas pärast sööki;\nKivi kivi lehed on valmistatud 30 g rohust ja 250 ml keeva veega (4 tundi) ning tarbitakse enne sööki.\nKalanchoe lehelt saate siiski kompressida. Lehe pinnalt eemaldage ülemine kile ja fikseerige sobivasse kohta. Hoia kogu öö.\nVõite kasutada ka küüslaugupõhiseid retsepte. Kreemi valmistamiseks on vaja tükeldatud küüslauk (400 g) ja viina (250 ml), mis jäetakse 10 päeva kestma. Rakendus tehakse kahjustatud piirkonnas, hoides kreemi nahal mitte üle tunni. On vaja rakendada vahendeid ühe päeva jooksul.\nNimmelihi diagnoosimisel on rahvahooldusvahenditega seotud peamiselt valu vähendamine ja liikuvuse taastamine. Ükskõik, mis tähendab patsiendi kasutamist, on efektiivse ravi eeltingimuseks konsulteerimine spetsialistiga.\nViimastel aastatel on tavapärastel ja veebipoodidel üha enam näha ortopeedilist padja vastsündinutele.


Uus Online-Katastriüksus, Et Tutvuda Kaartidega 🔨 Määrused - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Määrused Uus online katastriüksus katastri kaartide vaatamiseks\nAlates 23. novembrist on Inland Revenue aktiveerinud katastroofikaartide veebiotsingu ja -otsingu. Vaatame, kuidas see toimib\nKuidas otsida katastri andmeid internetis\nInland Revenue, mis rakendab Euroopa direktiivi inspireerima (Direktiiv 2007/2), millega tutvustatakse veebipõhine konsultatsioon kinnistusraamatute kaardid.\nEelkõige koos mõõtma n. 271542, 23. november 2017, rakendas tulundusamet seadusandliku dekreedi 27/01/2010 n. 32 Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri kohta.\nTeenust, mis võimaldab ettevõttel pakkuda, pakutakse spetsialistidele, ettevõtetele, ametiasutustele ja kodanikele tasuta konsultatsioon paljude andmete kohta katastri kaardid.\nJuurdepääs on võimalik alates kuupäev kohta avaldamine selle sätte kaudu, mis on märgitud ka veebisaidil. t Tuluamet\nTeenust saab kasutada GIS tarkvara või kasutajale kättesaadavate konkreetsete rakenduste kaudu.\nKõik andmed on alati kooskõlas kartograafiline andmebaas katastroofi, mis on alati ajakohastatud tänu kvalifitseeritud spetsialistide sekkumisele.\nei tahe nähtav kaardid jumalate all olev katastriüksus konfidentsiaalsuse piirangud või need, keda hooldatakse. Teenus on saadaval katkestusteta ja pakub maksimaalset piirväärtust, mida saab teha samaaegselt.\nKui see piir on saavutatud, tuleb päring korrata.\nKohaldamisala osas hõlmab visualiseerimine kogu riigi territooriumi, välja arvatud Trento ja Bolzano autonoomsed provintsid.\nKavandatud eesmärk on soodustada programmi eesmärke keskkonnapoliitikat ja kõik need tegevused, mis mõjutavad keskkonda. Euroopa andmestruktuuri loomise eesmärk on hõlbustada teadmiste, kättesaadavuse ja koostalitlusvõime loomist geograafilised andmed ja territoriaalne haldusasutuste vahel. Kõik saab rakendada ka võrguteenuste loomise kaudu. Teine eesmärk on hõlbustada kasutajate juurdepääsu Euroopa territoriaalsele ja keskkonnateabele ning aidata sellega seotud otsustusprotsesse keskkond ja territoorium.\nAlates 2018. aasta jaanuarist hõlbustama konsultatsioon ja otsimine katastri andmed saadaval on eriline Geoportaalis see muudab teenuse kasutatavamaks, lihtsamaks ja dünaamilisemaks.\nVaba juurdepääs kartograafilisele konsultatsioonile ei võimalda kogu katastri kartograafia sisu; teabe täielikuks tegemiseks saate kasutada teenust isiklik konsulteerimine (tasuta neile, kes omavad õigeid õigusi) ja äriprofiiliga katastri- telemaatika (makstud).