Köögitarvikute komplekt Delimano Adrianos Ultimate | Delimano\nKöögitarvikute komplekt Delimano Adrianos Ultimate\nOle esimene, kes seda toodet hindab ID: 110003836 | SKU: 110003836\nKüpsetusnõude komplekt Adriano's Ultimate on funktsionaalne ja vastupidav. Küpsetusnõudel on ehtsate teemant- ja titaanosakestega kaetud mittenakkuv alumiiniumist põhi.Sobib kõigile küpsetuspindadele. Komplekti kuulub praepann 24 cm, ovaalne ahjuvorm 6 l, aroominupuga kaas, ümar küpsetusvorm ja ahjukindel kõrge pann 26 cm, pott ja kaas 20 cm. Lihtsalt puhastatav ja nõudepesumasinas pestav.\nValmistage toitu ja küpsetage nagu tõeline peakokk\nLaske end hellitada uue köögitarvikute komplektiga ning üllatage oma peret professionaalselt valmistatud hõrkude roogadega. Delimano Adriano’s Ultimate köögitarvikute komplekti kuulub kõik, mida köögis vajate. Toidu valmistamine, küpsetamine või praadimine pole kunagi olnud nii lihtne, kui selle komplektiga, millesse kuulub:\nPraepann läbimõõduga 24 cm – hommikusöögi, lõuna või õhtusöögi valmistamise põhiese igas köögis.\nOvaalne hautamisnõu 6 l – hõrkude praadide või tortide jaoks.\nAroominupuga kaas – ovaalses hautamisnõus valmistatud toidu lõhna ja maitse tugevdamiseks.\nKõrgete servadega ahjupann 26 cm – alustage toidu valmistamist pliidil ning lõpetage see praeahjus.\nKeedupott läbimõõduga 20 cm – keskmist mõõtu, suppide või garneeringute valmistamiseks.\nKaas läbimõõduga 20 cm – kasutage seda koos keedupotiga, et kiirendada toidu valmimist ning säästa energiat.\nÜmmargune küpsetusvorm 26 cm – kõige universaalsem ese, mida võib kasutada nii pliidi peal kui ka praeahjus.\nMitmefunktsionaalsed praeahjus kasutamiseks sobivad kööginõud\nVälja arvatud praepann, potikaas ning keedupott, on kogu Delimano Adriano’s Ultimate köögitarvikute komplekt sobilik kasutamiseks praeahjus. Tänu uuenduslikele, kõrgeid temperatuure taluvatele materjalidele, saate toidu valmistamise ohutult lõpetada praeahjus, et sellele tekiks krõbe koorik, mida paljud armastavad või hoida toitu soojana, kuni kogu teie pere laua ümber koguneb.\nÜhtlane valmimine ilma põhja kõrbemiseta\nDelimano Adriano’s Ultimate köögitarvete komplekti põhi on valmistatud väga kergest kõrge soojusjuhtivusega alumiiniumist, mis ei tekita põhja kõrbemise punkte, tänu millele küpseb toit ühtlaselt. Selle köögitarvikute komplekti sisemine kate sisaldab teemant- ja titaanosakesi, et tagada looduslikud mittenakkuvad omadused ning kõrge kulumiskindluse. See muudab nõud nõudepesumasinas pestavaks ning võimaldab neid kasutada koos metallesemetega!


Salv valu liigeste hind 911 GEEL-PALSAM LIIGESTELE MESILASMÜRGIGA 100ML\nKoos meditsiini arenguga pikeneb inimeste keskmine eluiga tööstusriikides pidevalt. Lisaks tugevale valuvaigistavale toimele seljavalude ja lihasvalude korral lõhnab koos Olio Plus eeterlike õlide kompleksiga kasutatud kadakakreem eriti hästi ja virgutavalt. Tänu antibiootikumidele ja kõrgtehnoloogilisele meditsiinile on keskmine eluiga pikenenud viimase aasta jooksul peaaegu kaks korda. Loomulikult võib see juhtuda ka inimestega, kes harrastavad palju sporti ning sellega oma liigesed üle koormavad. Joo kümnepäevase ravikuurina klaasitäis päeva jooksul.\nKollageeni stimulaator Kogus Koliin-stabiliseeritud ortoränihape ch-OSA Kliiniliselt tõestatud seespidine Kuunarnukite valude tootlemine stimulaator Kollageeni on nimetatud kõige tähtsamaks ehitusblokiks inimorganismis, mis hõlmab üle kolmandiku keha valkudest. See on ainuke toestusstruktuur luudes, liigestes ja eluliselt tähtsates organites.\nKoliin on stabiliseeriv aine ch-OSA ühenduses toimib tõenäoliselt koos ortoränihappega. Koliin Salv valu liigeste hind eluliselt vajalik toitaine, mida organism võib küll ise väikestes kogustes toota, kuid defitsiidi vältimiseks tuleb seda saada piisavalt ka dieedist. On tõendeid, et koliin omab samuti positiivset mõju luu tihedusele, mistõttu koliini ja OSA kombineerimine on igati põhjendatud. BioSil on põhjalikult testitud, ohutu ja efektiivne BioSil on läbinud kõige rangema testimise?


Unipiha mõis – Vikipeedia\nUnipiha mõis (saksa keeles Unnipicht), rajatud XVI sajandi esimesel poolel, oli rüütlimõis (fideikomiss) Nõo kihelkonnas Tartumaal. Mõisakompleksi praegused hooned pärinevad aga XVIII sajandi lõpust / XIX sajandi algusest. Siiani on säilinud peahoone, ait, aednikumaja ja suursugune park, kust võib leida ka groti. Lisaks on säilinud moonakatemaja ja sepikoda ning osaliselt ka karjakastell. Täielikult hävinenud on tööliste elumaja (järel on üks müürinurk).\n1.1 XVI sajandist kuni võõrandamiseni\n2.1 Mõisa peahoone\nXVI sajandist kuni võõrandamiseni[muuda | muuda lähteteksti]\nUnipiha mõis ehitati XVI sajandi esimesel poolel. 1625. aastal liideti Unipiha mõisa aladega ka Nõo mõis, kuid XVIII sajandi teisel poolel vähendati maid kahel korral. Varaseimate allikate järgi kuulus mõisakompleks XVIII sajandi alguses Velteni perekonnale. Keisrinna Jelizaveta eraldas 1759. aastal mõisa maade küljest viis adramaad, millest moodustati Vana-Nõo (Alt-Nüggen) mõis. Lisaks kinkis ta Unipiha mõisa riiginõunik Johann Daniel von Schumacherile, kelle surma järel päris mõisa tema lesk Anna Dorothea. Tema lastest said valdajad 1765. aastal. 1774. aastal kuulus see Eleonore Dorothea Stupišinale (sündinud von Velten), kes oli abielus kindral Stupišiniga. 1777. aastal müüs ta mõisa 40 000 hõberubla eest kindralporutšik vabahärra Otto Heinrich Igelströmile. Viimane ostis naabermõisa Meeri ning kuni 1856. aastani olid kahel mõisal olnud samad omanikud. Kindral müüs 1808. aastal mõlemad mõisad oma abikaasale Honoratale (sündinud krahvinna Stempowska). Pärast viimase surma pärisid need tema lapsed vürst Stanisław Lubomirski, krahv Józef Załuski, krahv Karoł Załuski ja vürstinna Franziska Lubomirska. 1824. aastal sõlmitud kokkuleppega sai omanikuks krahv Karoł Załuski, kuid kuna ta osales 1831. aasta Poola ülestõusus, tema valdused konfiskeeriti ning Unipihast ja Meerist said riigimõisad. 1837. aastal müüdi need poeet Vassili Žukovskile, kes pantis need juba 1841. aastal riiginõunik ja ordeni kavaler Carl von Seidlitzile. Viimane sai 1844. aastal pärusomanikuks. 1853. aastal pantis ta selle Alexander von Wilckenile, kes ostis mõisa 1856. aastal 75 000 hõberubla eest päriseks. Ta müüs mõisa 1858. aastal 11 000 hõberubla eest õuenõunik meditsiinidoktor Otto Georg von Rückerile.\n1921. aastal Unipiha mõis riigistati ja see jagati asundustaludeks. Mõisa peahoone koos pargiga jäi Rückeri käsutusse, kes olevat suviti just Unipihas elanud. 1939. aastal otsustasid Rückerid aga Saksamaale ümber asuda ning müüsid mööbli ja muu vara oksjonil maha, enamasti kohalikele.\nNõukogude ajal asus Unipiha mõisa peahoones kolhoosi rahvamaja koos kinosaaliga. Hoone ühes osas asusid ka korterid, seda ilmselt juurde ehitatud eeskojaga idatiivas.\n1919. aastal omandas mõisakompleksi Eesti Vabariik.\nHoone on iseloomulik näide vana-balti tüüpi mõisa härrastemajast. See pärineb XIX sajandi algusest. Lihtsa pika kiviehitise tähelepanuväärseimad aspektid on hoone ruumijaotus, ehituskonstruktsioonid, hooneosad ning nende arhitektuurne kooskõla ja vormistus. Tegemist on ühekorruselise majaga, mille tagafassaadil võib näha ka maakivist soklikorrust. Sellel on kõrge poolkelpkatus, originaalis sindelkattega, ning sellel on säilinud täidlane korstnapits. Osaliselt on välja ehitatud ka pööningukorrus, mille mõlemal pool otstes olid olnud kambrid. Idapoolne neist on ka säilinud. Fassaadil hakkavad silma ka suured kuueosalise klaasijaotusega aknaid, mis on rühmitatud 2-3-2. Hoonel on ka suur kelder. Sees on säilinud laudpõrandad, mõned tahveldistega siseuksed ja pööningule viiv puittrepp. Nõukogudeaegse kasutuse tõttu on aga hoone ruumijaotust muudetud ning läänepoolsed ruumid ehitatud kokku kinosaali tarbeks, mistõttu on hoone konstruktsioonid kaotanud stabiilsuse. Samuti on esifassaadil näha hoonega kokku mitte kõlavat eeskoda, kui samal ajal lääneosas asunud tuulekoda on varemetes. Varem olid mõlemal pool esifassaadil eenduvad esikud, algselt laotud tellistest ning mõlemal olid kaetud lamedate viilkatustega. Kunagi hooviküljel paiknenud barokne veranda on aga lammutatud ning ka sellest lõuna poole jäänud pargiterrassid on hävinenud.\nTeerada läbi pargi\nTegemist on tüüpilise XIX sajandi pargikultuuri näitega, mis kasutab ära maastiku reljeefsust. Pargi rajas C. J. Seidlitz XIX sajandi kolmanda veerandi alguses. Park on suur, segastiilis ja enamjaolt vabaplaneeringuga. Seades sammud mõisa peahoone eest pargi poole, on esmalt näha vaba kaldjoonega tiiki. Tiigi kõrvalt viib läbi pargi kitsas teerada, mis on ääristatud tammealleega. Räägitakse, et pargis oli 3 põhjaveetiiki, mis olid väidetavalt omavahel torustikuga ühenduses. Praegu on teada 2 tiiki, millest üks on juba kirjeldatud tiik Peahoone ees ja teine Groti juures. Kolmanda tiigi asukoht pole teada. Tiikidevaheline ühendussüsteem ei toimi enam, pole ka kindel, kas see eksisteeris, kuid on võimalik, et see siiski on olemas olnud. Puud olid pargis paigutatud rühmiti ning nende vahele oli jäetud roheväljasid. Osaliselt on säilinud ka pargi ümber olnud maakividest laotud aed. Pargi reljeefi on kunstlikult ümber tehtud, näiteks on tekitatud siiani säilinud grott.\nPeahoone tagune lõunapoolne pargi osa oli kujundatud laskuma terrassidena ning oli kooskõlas barokse palkoniga. Nüüdseks on terrassaed hävinenud.\nParki ümbritsevad põllud ja rohemaad. Pargi juurde kuulusid ka parkmetsad. Üks neist Kambja tee äärne iidmännik, kus asus ka Unipiha linnamägi ja Arike tee äärne kaasik Kalmemäega.\nGrott[muuda | muuda lähteteksti]\n18. sajandi lõpus lisas von Rücker pargikujundusse groti. See ilmestab maastiku reljeefsuse ärakasutamist. Grott on laotud maakividest ning selle ühte külge täiustav hobuserauakujuline tiik. \nVaade pargile ja aidale peahoone eest\nAida hoone on pikk ja hulknurkse põhiplaaniga. Viimase kuju annavad hoonele viietahulised otsafassaadid. Aida müürid on laotud maakividest ja väljastpoolt krohvitud, kooskõlas moodustavad kivikildudega dekoreeritud maakiviseinad ja krohvitud tellispinnad pilastrimotiivi. Hoone aknad on olnud väikesed, enamus on kinni laotud, kuid säilinud on üks aknaava lääneseinas. Aknad olid olnud kuueruudulised. Hoonel on kõrge kelpkatus, mis vormuvad tahkude järgi. Nõukogude ajal on hoone külge ehitatud ülejäänud fassaadiga mitte kokkukõlav silikaattellistest juurdeehitus.\nVaade aida tagafassaadile ja juurdeehitisele\nKarjakastell[muuda | muuda lähteteksti]\n19. sajandi keskpaigas ehitatud tallihoonest on nüüdseks säilinud vaid maakivimüürid. Tähendusrikas on, et hoone seinad olid laotud maakivist ning sarnaselt aidaga olid ka selle seinad pikitud kivilidudega, andes edasi samuti pilastrimotiivi. Räästa all oli krohvitud horisontaalvöönd. Talliväravad ja aknad olid tellisilustustega kaaravad. Uksed olid kaetud lamedate kaartega, laiemad uksed madalamate ja kitsamad uksed kõrgematega. Uste vahele olid paigutatud ühe või kahe kaupa aknad.\nMoonakatemaja[muuda | muuda lähteteksti]\nHoone pärineb 19. sajandist ning on siiani säilinud. Kahekorruselisel osaliselt kellerdatud hoonel on krohvimata punastest tellistest seinad, poolkelpkatus ning püstlaudadest otsaviilud ja profileeritud sarikaotsad. Algselt oli hoone olnud ühekorruseline. Välisfassaadil on näha vähe aknaid. Need mis on, on väikesed ja kuueruudulised.\nSepikoda ja aednikumaja on ümber ehitatud elumajadeks.[viide?]\nKuulduste järgi olevat luuletaja Friedrich Kuhlbarsi isa Jakob olnud Unipiha mõisas aednik, aidamees ja hiljem valitseja, seda ka ajal, kui poeg juba sündinud oli.\n↑ 1,0 1,1 Unipiha mõis - 1393 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 05.04.2020)\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 E. Laarmann "Muinsuskaitse eritingimused Unipiha mõisa peahoone katuse remondiks ja hoone remondi ja ümberehituse projekti koostamiseks" (Tallinn 2011)\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 V. Ranniku. "Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Tartu rajoon. Köide II- nr. 41-94.". 1978. Vaadatud 05.04.2020.\n↑ "7239 Unipiha mõisa peahoone, 19.saj.". Kultuurimälestitse riiklik register, 2007. Vaadatud 05.04.2020.\n↑ 5,0 5,1 5,2 "7240 Unipiha mõisa park, 19.saj.". Kultuurimälastiste riiklik register, 2008. Vaadatud 05.04.2020.\n↑ "7241 Unipiha mõisa pargigrott, 19.saj.". Kultuurimälestiste riiklik register, 2008. Vaadatud 05.04.2020.\n↑ "7242 Unipiha mõisa ait, 19.saj.". Kultuurimälestiste riiklik register, 2007. Vaadatud 05.05.2020.\n↑ "7243 Unipiha mõisa karjakastelli varemed, 19.saj.". Kultuurimälestiste riiklik register, 2007. Vaadatud 05.04.2020.\n↑ "7244 Unipiha mõisa moonakatemaja, 19.saj.". Kultuurimälestiste riiklik register, 2007. Vaadatud 05.05.2020.\nMaiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 92-93.\nTartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 297 .\nUnipiha mõis - 1393 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis\nUnipiha mõis Kultuurimälestiste riiklik register\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Unipiha_mõis&oldid=5964279"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:52, 19. september 2021.


valmistamine - Teenus.info\nvalmistamine + Vali märksõna\tpaigaldus x 21 kodulehe x 21 disain x 17 müük x 15 restaureerimine x 14 kodulehtede x 12 remont x 12 koduleht x 12 mööbel x 10 veebilehe x 10 veebileht x 10 internetiturundus x 10 seo x 9 drupal x 8 loomine x 8 infosüsteemid x 8 sisuhaldustarkvara x 8 parandus x 8 analüüs x 7 dupal x 7 Kokku: 81\nValmistame taskukohase hinnaga täispuidust kõikvõimalikke mööbliesemeid nii kontorisse, koju, suvilasse kui ka aeda. Meie eesmärk on valmistada disainilt ainulaadset ja kvaliteedilt vastupidavat mööblit, mis kestaks põlvest põlve. Keerulised ja\nSooviksid olla paremini leitav internetist, et ennast, oma toodet või teenust paremini müüa? Kes poleks? Internet on nagu elus organism, kus asjad on pidevas muutumises.See kuidas Google eile oma otsimootorites tulemusi näitas, on täna juba ajalugu j\nKodulehed, infosüsteemid, internetiturundus - hansanet.ee...\nHansaNeti põhitegevusteks on infosüsteemide ja kodulehtede valmistamine ning internetiturundus.\nkodulehe x 21\nrestaureerimine x 14\nkodulehtede x 12\nremont x 12\nmööbel x 10\nveebilehe x 10\ninternetiturundus x 10\nloomine x 8\ninfosüsteemid x 8


Helen Kõpp vastab "Rannamaja" naiste väidetele: soovitan mitte Kalvi-Kalle juttu tõsiselt võtta - Kroonika\nSel nädalal jõudis voogedastusplatvormile Go3 uus tõsielusari "Rannamaja: raju reede", mille fookuses oli „Rannamaja“ kaunitari Seidi ja „Prooviabielu“ staari Kalvi-Kalle kohtumine. Nende soojadest suhetest on sosistatud juba kuid. Pommuudisega tuli sarja teises osas lagedale Ada-Marie, kes teadis rääkida, et „Prooviabielu“ Helen olevat Seidile kirjutanud ja süüdistanud teda oma mehe üle löömises.\nHelen Kõpp kinnitab, et tema pole kellelegi kunagi midagi sellist kirjutanud. "Esiteks on minu ning Kalvi-Kalle teed ammu lahus ning ma pole teadlik, kellega ta suhtleb. Teiseks pole ma mitte kunagi ühelegi naisele, sealhulgas Seidile kirjutanud midagi sellist, mida nad mainisid saates."\nKõpp kommenteeris teemat ka enda sotisaalmeedias, kuhu postitas pildid, millel selgitab, et kogu mure taga on hoopis Kalvi-Kalle. "Storyde peale teatas mulle Ada, et oli sellist mitte tõele vastavat infot (et mina olevat Seidile kirjutanud Kalvi-Kalle kohta) kuulnud Kalvi-Kallelt. Nagu öeldud, pole see tõde. Siinkohal lugesin teema lõppenuks."\nRannamaja-Seidi teda ümbritsenud skandaalidest: kui see asi ei puuduta otseselt mind, vaid... (5)\nOle esimene! Uut kodumaist romantilist tõsieluseriaali „Meie pulm“ on võimalik näha juba e... (1)\nKaks kärbest ühe hoobiga! Telesaate "Rannamaja: raju reede" uue osalise magamistoas läks ö... (4)\nTõsielustaarid võitlevad Kalvi-Kalle pärast? Rannamaja-Seidi avalikustas, kas Prooviabielu... (25)\n"Prooviabielu" Helen otsib Tinderist meest: mu eesmärk ei ole üheöösuhted! (19)\nHelen Kõpp: lapse esimesed päevad lasteaias lõppesid mulle suure nutuga! (29)\nKLÕPS | Kas Kalvi-Kalle ongi ühe "Rannamaja" kaunitari rajalt maha võtnud? Noored nautisid... (63)


Vooremaa Stigmar Cup seekord Tormas\nStigmar Cup seekord Tormas\nTurniiri kõrgest tasemest kõneleb see, et kohal olid Põhja-Euroopa noorteliiga möödunud hooaja teine, kolmas ja kaheksas võistkond. Kuremaa võistkond sattus ühte alagruppi Ventspilsi Spari (Läti), Paneve?yse BC Antari (Leedu) ja Moskva Trintaga (Venemaa). Kui hiiglase kasvu moskvalaste vastu oli meie poistel üsna raske saada ? Trinta meeskonnas on kolm 197 cm pikkust mängijat, meie pikim poiss on aga 187 cm ja meeskonna keskmine pikkus vaid 170 cm ?, siis lätlaste ja leedulastega mängiti üsna võrdsete mängu. Paneve?yst võideti teisel lisaajal nelja punktiga, Ventspilsile kaotati niisama paljuga esimesel lisaajal.\nA-alagrupi kolmandana tuli Kuremaal laupäeva pärastlõunal vastakuti minna B-alagrupi viimase, T. Soku Korvpallikooli võistkonnaga, keda “loputati” üsna korralikult: võit oli umbes 40-punktiline. Pühapäeval peetud viienda-kuuenda koha mängus tuli Kuremaa poistel Paneve?yse eakaaslastele siiski tulemusega 57: 55 alla vanduda ja vastu võtta kuues koht. Aga tegelikult mängisid nad päris ilusaid mänge.\n“See tohutu töö, mis poistega treeningutel ja laagrites tehtud on, hakkab tasapisi vilja kandma,” ütles Kuremaa Spordikooli direktor Ergo Prave. Selle vanuserühma poiste treeneriks on Kuremaa Spordikoolis Toomas Annuk.\nTurniiri finaalmängus läksid omavahel kokku Moskva Trinta ja ?iauliai Abro (Leedu). Lõpptulemus oli 76:63 moskvalaste kasuks. Kolmas koht läks BK Jurmalale, kes alistas 69:63 teise Läti võistkonna ? Ventspilsi Spari. Seitsmenda koha hõivas Helsingi MaSu, kes võitis viimaseks jäänud T. Soku Korvpallikooli 55:20. Nn all-stars viisikusse valiti Karlis Murauskas, Rokas Valancius (mõlemad ?iauliai), Alvaras Senkinas (Paneve?ys), Sven Kaldre (Kuremaa) ja Jevgeni T?ebanenko (Moskva).\nStigmar Cupi korraldajaks oli Kuremaa Spordikooli korvpalliosakond. Kuremaal asuvat kodusaali ei saanud nad selle turniiri jaoks kasutada sellepärast, et seal käib praegu remont.\n“Oleme Torma Põhikoolile ja spordihoone juhatajale Aarne Neimannile väga tänulikud, et nad meil oma vastset rajatist kasutada lubasid,” ütles Ergo Prave.\nKa süüa said noored korvpallurid Torma Põhikooli sööklas, ööbisid nad aga Kuremaa hostelis. Kuremaa ja Torma vahet kurseeris pidevalt Atko Liinide buss.\nElamis- ja võistlustingimustega jäid külalised vägagi rahule.\n“Teeb lausa kadedaks, kui palju teil suhteliselt väikese piirkonna peale häid saale on: Mustvees, Tormas, Jõgeval. Ning Kuremaa omagi on varsti niisama ilus,” ütles JBK Jurmala president Maris Silins.\nMeie jutuajamine toimus pisut enne seda, kui Jurmala võistkonnal tuli moskvalastega kokku minna.\n“Võita on meil vähe lootust, aga iga kaotuski õpetab midagi,” ütles Maris Silins. “Sel turniiril tahamegi selgeks saada, misugused puudujäägid peame tasa tegema Põhja-Euroopa noorteliiga hooaja alguseni jäänud kuu aja jooksul.”\nKui kaugelt vaadates paistab Jurmala eduka ja glamuurse kuurortlinnana, siis kohalikud näevad asja pisut teises valguses.\n“Jurmala on kujunenud Riia magalaks,” ütles Maris Silins. “See tähendab, et suur osa inimesi käib autodega Riias tööl ja viib ka oma lapsed Riia koolidesse. Spordisaali nad sel juhul õhtul ei jõua. Ka linnavalitsus on meil viimasel ajal väga tihti vahetunud ja igasugu ostu-müügitehingute vahelt ei kipu neil noortespordi toetamiseks sugugi mahti jääma. Meie püüame oma tööd sellele vaatamata professionaalselt teha, aga meie võimaluste ja valiku juures pole kõrgem kui kuues-seitsmes koht Läti meistrivõistlustel meile jõukohane.”\nSpordiala nr 1\nVentspilsi võistkonna treener Raitis Silavajs seevastu kinnitas, et nende linnas on korvpall spordiala nr 1 ja linnavalitsuse suhtumine noortesporti soosiv.\n“Ainus häda on see, et spordihoone on väga hõivatud ja trenniaega saame vähem kui vajaksime, ” ütles Raitis Silavajs.\nVähese toetuse üle ei kurtnud ka Moskva Trinta treener Sergei Milke. Ja mängijate valik on miljonilinnas Moskvas muidugi suur.\n“Samas on suurlinnas ka muid ahvatlusi palju,” ütles Sergei Milke. “Ja kui käidki koole mööda ja leiad perspektiivikaid mängijaid, siis pole sugugi kindel, et nad kõik just sinu kooli tulevad: peale meie on Moskvas ju veel neliteist korvpallikooli.”\nMotivatsiooni noortel, kes trenni tulevad, aga jätkub, sest Trintast on võrsunud hulk korvpalliproffe, kes praegu klubides korralikku raha teenivad.\nTasemel noorteturniiri korraldamine pole Ergo Prave sõnul küll lihtne, aga toetajate olemasolu korral mitte võimatu. Seekord panid turniirile õla alla Eesti Kultuurkapital, Jõgeva maavalitsus, Jõgeva, Torma ja Kasepää vallavalitsus, OÜd Stigmar, Amestop ja Töörõõm, ASid Atko, Fifaa ja A. Le Coq, AND1, Erkmaa Korvpallikool, Mart Meeru, Toomas Orumaa ja Margus Martin.\n“Rahvusvahelise turniiri korraldamisest saame ise kasu ka: oma poisid saavad tasemel vastastega mängida ning külalisvõistkondadelt kogume küllakutseid nende korraldatavatele turniiridele,” ütles Ergo Prave.


Marilyn Kerro meeste erinevusest: meie mehed võiksid olla palju enesekindlamad ja rääkida oma tunnetest | Õhtuleht\nInimesed | Eriline\nMarilyn Kerro meeste erinevusest: meie mehed võiksid olla palju enesekindlamad ja rääkida oma tunnetest (24)\nToimetas Kristin Aasma, 27. jaanuar 2017, 18:08\nMarilyn Kerro Robin Roots\nSelgeltnägija Marilyn Kerro, kes saabus Tallinnasse Vene õudusfilmi "Mõrsja“ esilinastusele, andis eesti ajakirjanikele võimaluse intervjuuks. Selgeltnägija tõi välja vene ja eesti meeste erinevused, soovitades viimastele olla enesekindlamad, avatumad ja suhtlevamad. Naine tunnistas, et on ka ise Venemaal elamise ajal tohutult muutunud.\nNagu kirjutavad arvukad meediaväljaanded, siis Marilyn ja tema armsam Aleksander Šeps kord tülitsevad ja siis jälle lepivad. Hiljuti teatasid nad järjekordselt oma lahkuminekust, ehkki mõni kuu enne seda sündmust suhtles paar oma austajatega Periscopis, kirjutas Vecherka. Siis tunnistas Marilyn, et unistab juba ammu lapsest. Eesti nõid rääkis fännidele, et näeb, et sünnitab tulevikus tütre. Hiljuti jagas Marilyn Instagramis fotot ümardunud kõhukesega ning küttis kuuldusi oma rasedusest. Hiljem ütles Marilyn, et see foto on pärit aastatagusest ajast, 1. aprillist, mil nad Aleksandriga end lõbustasid.\nEilsel esilinastusel paistis Kerro liibuvast riietusest ilmselgelt, et mingit rasedust ei ole. Ajakirjanike küsimusele, kas nad valmistuvad pulmadeks, teatas Marilyn: "Vara veel valmistuda. Ja ega abielu ei muuda midagi.“\nKas te nimetate end nõiaks?\n"Ei, ennast ma nõiaks ei nimeta.“\nAga olete nõus?\n"Jah, ma arvan, et kõik naised on nõiad.“\nKuidas see nõiaksolemine väljendub?\n"Naist ei tohi solvata. Kui mees solvab naist, siis eemaldub temast kõik – raha, karjäär, tervis. Ja lõppude lõpuks läheb ka naine minema. Meie maailm, meie loodus, mis annab kõigele elu, on ju naiselik energeetika. Solvata seda energiat ei tohi. Jätame meelde. Meil, naistel, on rohkem jõudu. Rohkem emotsionaalset, mis on tugevam, kui füüsilist.\nPraegu on paljud mehed lapsikud ja naine laob endale kogu olmekoorma, ta kannab ka ennast ja oma meest ja last. Miks see nii on? Arvan, et see on vanemate viga. Mitte kõik mehed ei ole sellised. Sõltub sellest, kuidas teda kasvatati. Tavaliselt kasvab selline infantiil üles perekonnas, kus ei ole isa. Emal ei ole oma naisearmastust rohkem kellelegi kinkida ja ta lülitub täielikult poisile, hakkab tegema kõike tema jaoks ja tema pärast, sest armastust on vaja ju jagada. Ja kui ta täiskasvanuks saanud poeg otsib endale naist, siis valib ta alateadlikult sellise, kes meenutab talle tema ema, kes tema pärast teeb kõike. Isegi kui naine algul vastustab teistsugust iseloomujõudu, nagu on tema armastatu emal, siis lõpuks on naine sunnitud käituma samamoodi."\nMarilyn Kerro paljastas “Selgeltnägijate tuleproovi” erisaates salajase seksika hobi ning tõsiasja, et lahkub Venemaalt! (15)\n26. jaanuar 2017, 15:50\nKas sellist meest on võimalik muuta?\n"See sõltub paljudest faktoritest: kas on olemas armastus, kas naine on valmis kannatama ja andma oma aega? Nagu elu näitab, ei ole kaugeltki kõik valmis selliseks kangelasteoks. See on võimalik, kuid tavaliselt ei jätku kannatust."\nKas on ka reaalne panna meest nõidusega end armastama nii, et ta unustaks teised igavesti ja hoolitseks ainult sinu eest?\n"See on maagia. Teha saab. Aga ei saa teha, et armastaks. Mees on siis nagu zombi, hakkab sulle järele jooksma. Jah, te olete koos, kuid mitte keegi ei ütle, et te olete õnnelikud. Jääb selline tunne, nagu teil oleks koos halb olla, eraldi samuti. Maagia ei garanteeri õnne. See on manipulatsioon, sa kasutada teist inimest nagu nukku."\nArmastust ei ole võimalik nõiduse abil saavutada?\n"Maagia on armastuse suhtes jõuetu. Armastus – see on meie ise. Sinu hing ongi armastus. Aga seda tuleb õigesti kasutada. Kui sa iseennast ei armasta, siis ei hakka ka sind keegi armastama."\nKuidas teile eesti ja vene mehed meeldivad? On nad erinevad?\n"Muidugi. Meie kultuurid on täiesti erinevad. Vene mehed on avatumad, suhtlevamad, nad oskavad oma emotsioone väljendada, näitavad tundeid välja ja ka räägivad nendest. Eesti mehed on palju kinnisemad. Aga selles on ka pluss: nad räägivad siis, kui on vaja rääkida. Mõistagi armastavad venelased – ma ei räägi kõigist –, et teised pööraksid tema naisele tähelepanu ning nad pööravad ka ise talle palju tähelepanu. Neile on tähtis, kuidas naine nende kõrval välja näeb, kuidas ta end tunneb. Eestlased ei ole sellised. Nad unustavad naise ära. Ma arvan, et viga peitud koolisüsteemis. Siin see nagu alandaks mehi, ei anna eneseusaldust. Naine on igal juhul tugevama iseloomuga."\nKas mehed häbenevad sageli teha mingeid samme?\n"Mina soovitaksin meie meestele olla palju enesekindlamad, rääkida oma tunnetest. Aga meil on selline maa, kus mitte midagi ei jagata. Kui ma saabusin Venemaale, ei olnud ma ka ise nii avatud ja suhtleja. Ma muutusin tohutult. Ja mulle see meeldib."\n30. mai 2017, 23:23\nPEEGLIKE, PEEGLIKE SEINA PEAL: Marilyn Kerro räägib peeglite mõjust\n30. märts 2017, 16:28\nMarilyn Kerro: "Mehe ja naise suhte hoidmiseks tuleks aeg-ajalt rutiinist väljuda"\n30. jaanuar 2017, 21:20\nSelgeltnägija Marilyn Kerro mõtiskleb surmast\n27. jaanuar 2017, 10:34\nVAATA GALERIID | Marilyn Kerro saabus Eestisse õudusfilmi "Mõrsja" esitlusele\nRein R. 29. jaanuar 2017, 10:42\nRääkisin oma tunnetest ja olin ta vastu igat kena ja lugupidav, lõpuks läks ikka välismaa mehele....\nOh jah 28. jaanuar 2017, 20:24\nNähtud selliseid slaavi paare küll ja veel. Tikkkontsadel, viimseni üles mukitud naine kõnnib kaks sammu ees ja pooleteist sentimeetri jämeduse kuldke...


Eesti noorrattur võitis BMX krossi Euroopa karikasarja etapi - Jalgratas - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti noorrattur võitis BMX krossi Euroopa karikasarja etapi\nSten Tristan Raid FOTO: Eesti Jalgratturite Liit\nRaid (B11, TÜASK) ütles, et ta tahtis eelsõitudes proovida rada läbida katsetades erinevaid tehnilisi elemente, et saada aru, kuidas saab kõige kiiremini. Katsetusi võib pidada edukaks, sest Raid võitis kõik eelsõidud ning veerandfinaali, poolfinaalis tuli ta teiseks.\nFinaalsõit oli põnev. Eesti noorrattur, kes sel aastal oli Euroopa meistrivõistlustel neljas, asus võistlema valitseva maailma- ja Euroopa meistri, MMil kolmanda ja kuuenda koha saanud ratturitega ning Euroopa meistrivõistlustel kuuenda ja kaheksanda koha saanud ratturitega.\n«Kokkuvõttes läks hästi ja olen tulemuse üle rõõmus. Finaalis oli mul jalg pedaalil halvasti ja ma ei saanud alguses sõita nii nagu tahtsin. Kolmandal sirgel sain jala õigesti pedaalile ja hakkasin hoogu koguma, et Noë Erlichile järele jõuda. Kurvist sain suure hoo ja neljandal sirgel talle juba kõrvale. Enne finišijoont saingi mööda,» võttis Raid finaalisõidu kokku.


Ilu igavestes ahelates — Sirp\nNäitused „Sõrmus – ehe igaveseks” Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi trepigaleriis kuni 15. I ja „Ilu ahelad” Adamson-Ericu muuseumis kuni 7. IV. Tallinnas on praegu vaadata kaks suurt ehtekunstinäitust, mis on keskendatud kindlale ehteliigile: tarbekunsti- ja disainimuuseumis sõrmusele ning Adamson-Ericu muuseumis käevõrule. Sõrmus kui pidulik lõpuakord Sõrmuste näitus on omamoodi lõpetamine, pidulik „klaaside kokkulöömine”. Galerii Hnoss, Göteborgi esimene ehtegalerii, avas oma uksed 1997. aastal ning sulgeb need nüüd, jätkates oma tööd teistsuguses vormis. Oma tegevuse kokkuvõttena on galerii toonud välja näituse, kus eksponeeritud saja autori, kellel on galeriis olnud soolonäitus, loodud sõrmuseid. Eesti publiku rõõmuks on niisiis meie koduhoovi toodud maailma ehtekunsti tippude loomingu kaleidoskoopiline pilt. Korraldada viimane näitus galeriiga koostööd teinud kunstnike ühisnäitusena on Hnossist kena ja oma kunstnike suhtes aupaklik viis otsi kokku sõlmida. Niisama tore on idee eksponeerida seda tagasivaatavat väljapanekut ka võõrsil. Seesuguselt üles ehitatud näituste puhul võtavad korraldajad ent alati ka teadliku riski, millele osutab kataloogis Benjamin Lignel, kelle meelest parimatest parimate kooseksponeerimine on halvim võimalus nende teoste esitlemiseks, sest sellega võib kaasneda visuaalne eksalteeritus. Kuid selle näituse eesmärk on pigem austusavaldus oma kunstnikele, tagasivaade galerii tegevusele ning tähelepanu osutamine sõrmusele kui ehk kõige argisemale, ent ühtlasi tähendusrikkamale ehteliigile, mis, nagu näitusel näha, võib võtta kirjeldamatul hulgal erinevaid vorme.\nSellist näitust pole võimalik mõne sõnaga kokku võtta või alaüksusteks jagada. Iga teos on autonoomne. Ennekõike jäävad ehk siiski silma humoorikad/iroonilised tööd nagu Jivan Astfalcki kahest sõrmusest koosnev teos „Kena-ja-mitte-kena” (portselan ja töödeldud plastik, 2011): valge, suure kitšiliku värvikireva lilleseadega sõrmus ning selle täpselt sama vormiga „kole” musta värvi kaaslane.Vaimukas võtmes on loodud ka Lin Cheungi töö „Abielusõrmused (Suur-Britannia) keskmisele mehele ja keskmisele naisele” (kuld, valatud alumiiniumist sõrmuse mõõterõngad, 2011), kus keskmine mehe ja naise abielusõrmuse suurus eristub alumiinumist mõõterõngaste rivist, kuldselt ja uhkelt. Välja võiks tuua ka Christoph Zellwegeri küllap kontoritöötajatest inspireeritud sarjast „Pistikplokid ja lisandprogrammid” („Plug-ins & add-ons”, portselan, meditsiiniline prosteetiline sideaine, 2010) sõrmused, mis imiteerivad arvutinuppe ning sulanduvad kandja sõrmedel muretult tema töökeskkonnaga.\nKäevõru kui oma aja visuaalne dokument\nKäevõrunäitus „Ilu ahelad” on üles ehitatud mõnevõrra ootamatult ja põnevalt: üks näituse saal hõlmab arheoloogilist osa ja teine XX sajandi ehtekunsti väljapanekut. Niisiis on näitusega haaratud väga pikk ajavahemik. Näituse esimeses saalis saab vaataja pildi esiajaloo käevõrudest nii Eestis kui mujal. See saal annab aimu sellest, kui loomulikult on ehtimise tarve inimest saatnud ning kuidas käevõru või mis tahes muu ehe toimib oma ajastu dokumendina, mille kaudu saab vaadelda tol perioodil valitsenud maitseeelistusi, kauba- ja kultuurisuhteid.\nXX sajandi ehted on eksponeeritud samal viisil kui arheoloogilised ehted. See võib esmapilgul tunduda kummalisena, aga annab ehetele ka teise dimensiooni: need on näituse kontekstis samasuguses rollis kui esiajaloost pärit leiud ehk eksponeeritud kui oma ajastu visuaalsed dokumendid, omamoodi kontsentraat. XX sajandi ehtekunsti saalis sõlmib näitust muuseumiga Adamson-Ericu (1902–1968) oma õele Aurora Semperile tehtud käevõrude komplekt (hõbe, osaliselt kullatud, EKM AE, 1932). Need kaks tõepoolest ahelaid meenutavat põnevat käevõru annavad ühtlasi viite näituse pealkirjale. Huvitav on ka kunstniku abikaasale Mari Adamsonile loodud ehete komplekt, mis haarab silma oma ažuurse vormi ning musta emaili ja kulla vastasmõjuga.\nXX sajandi väljapanekust võiks lisaks välja tuua kaks laia „sõnavaraga” ehtekunstnikku: Ede Kurrel (1909–1991) ja Haivi Raadik (1930). Ede Kurreli valgest filigraanist käevõru 1930. aastatest ning äärmiselt vaoshoitud vormiga toonitud alumiiniumist ja messingist käevõru 1959. aastast on kaks eri maailma, millest väljapoole jääb kunstniku loometeel veel palju väga eriilmelisi töid. Haivi Raadiku puhul võib märgata, et kunstnik on võimeline end väljendama samaaegselt väga erinevate, omavahel pea vastanduvate vormide kaudu. Tema 1970. aastate loomingus esinevad paralleelselt täidlaste loodusvormidega teosed ning äärmiselt napid, poleeritud hõbedat lihvimata kiviga vastandavad tööd, nagu „Käevõru krüsopraasiga” (hõbe, poleeritud ETDM, 1974). Mõlema kunstniku puhul äratavad aukartust nende lai „repertuaar” ning väljapaistvad tehnilised oskused. Päris praegusest ehtekunstist jäävad enam silma Kadri Mälgu maagilise väega teosed ning Kristiina Lauritsa teos mansett „Maia” (puu, hõbe, pits, luu, Kadri Mälgu erakogu, 2003). Kristiina Lauritsa tööd silmitsedes on tunne, nagu kohtuksite „Rabarokil” Mozarti endaga. Tema ehted on võluvad oma varjamatu edevuse ja pillava iluga, mis jätab mulje, nagu need poleks üldse meie kaasaja lapsed.\nNii „Sõrmus – ehe igaveseks” kui „Ilu ahelad” toovad välja ehte kui inimese loomuliku saatja tema isikliku ja ühteaegu ka üldise ajaloo kaudu. Mõlemad näitused viivad mõtte selleni, millele on viidanud ka Benjamin Lignel sõrmuste näituse kataloogis: kuigi ehe veedab enamiku oma ajast galeriis või muuseumis, pole see tema loomulik elukeskkond. Silmitsedes sõrmuseid ja käevõrusid muuseumi või galerii kontekstis tulevad meelde kõik need arhitektuuriajaloo tekstid, kus jutt lõpeb seal, mil hoone on valmis ja tegelik lugu alles algab. Samamoodi on sõrmuste ja käevõrudega. Võime muuseumi kontekstis tõdeda, et ehted kannavad väge ja lugusid, kuid need tähendused sünnivad väljaspool galeriiseinu. Sellest johtuvalt on ehk rohkem elus need ehted, mis pole loodud vitriinis silma haarama, vaid on sündinud kehale mõeldes ning millel on õnne omandada tähendusi välismaailmas. See võib meid jällegi viia ehtekunsti defineerimise igipõlise probleemini. Kas ehe, mis rändab ühest galeriist teise, on rohkem kunst ja vähem ehe? Kas see on lihtsalt ökonoomsem, väikesemõõdulisem kunst, mida tuleb vaadata galeriis või muuseumis nagu mõnd maali või skulptuuri? Või defineerib ehte ehtena see, et see on kunst, mida kantakse kehal, mida kantakse kaasas ja mis talletab nõnda elukogemuse? Galerii võiks sellisel juhul olla lihtsalt üks kohtumispaik.


mikk maaten Archives - Eesti Autospordi Liit\nRiia Bikernieki ringrada võõrustab 14. ja 15. mail autode ringrajasõidu FIA Põhja-Euroopa tsooni (NEZ) ja Balti (BaTCC) ja Eesti meistrivõistluste avaetappi DeWALT Grand Prix. Riias toimuv võistlus on Eesti meistrivõistluste etapiks klassile BMW 325 Cup, ajaloolised vormelautod küll osalevad Riias, kuid alustavad Eesti meistrivõistluste punktijahti hiljem.\nVaatamata üleilmsele koroonapandeemiale ja piirangutele on osavõtjaid arvukalt, kuid pealtvaatajaid tribüünidele ja boksiplatsidele ei lubata. Registreerunuid oli juba esmaspäevase seisuga üle saja. Võistlused kannab üle Läti kanal Sportacentrs TV, samuti võistluste korraldaja kanalid Youtube’is ja sotsiaalmeedias. Eestis näeb võistlust Postimehe veebiküljelt.\n„Pandeemiaga seotud piirangud tekitavad loomulikult rohkem probleeme ja vastutust, kuid me oleme uhked, et meil õnnestus võidusõit teoks teha. Oleme valmistunud, et võistlus kulgeks turvaliselt nii sõitjaile kui ka teenindavale personalile. Samuti rõõmustab meid suur huvi sõitjate poolt ja seetõttu olen ma ka kindel, et avavõistlus kujuneb väga põnevaks ning teeb hooajale suurepärase sissejuhatuse,“ rääkis BaTCC direktor Andis Meilands.\nBalti kestvussõitude meistrivõistlustel (BEC 6H) on seni üles antud 15 autot, nende seas näiteks Lamborghini Huracán, Porsche GT3 Cup ja mitmed eri marki TCR-klassi autod. Esindatud on kõik kolm Balti riiki. Eestist läheb võistlema kaks meeskonda: Jõujaam stardib BMW 325-l, ALM Customer Racing aga TCR-klassi Honda Civicul.\nKõige rohkem põnevust tõotavad pakkuda BMW 325 Cupi kaks võistlussõitu, kus rajale on oodata üle 30 auto Eestist, Lätist ja Leedust. Ranged tehnilised tingimused tagavad selles klassis autode võrdsuse ja seega saab siin otsustavaks juhi meisterlikkus. Mullu, kui see klass oli BaTCC kavas esimest korda, moodustasid esikolmiku Matīss Mežaks Lätist, Ramūnas Čapkauskas Leedust ja Andris Čats Lätist, kes kõik on ka seekord stardis. Eeldatavalt tugevaid sõitjaid on selles klassis aga palju ning mingeid prognoose teha võimatu. Eesti on esindatud viie võistlejaga. Kristo Krinpuse, Remo Raudsepa, Enar-Klaus Kunmani ja Pavel Beskrovnõi kõrval on nende seas ka võistluse noorim osavõtja, alles 15-aastane Carmen Kraav, kes Riias teeb oma ringrajadebüüdi.\nGT-klassis võtavad omavahel mõõtu koguni kolm Lamborghini Huracáni, nende kõrval tulevad rajale ka Chevrolet Corvette, BMW M4 ja Audi TTRS. Kui ilm püsib soodne, võib nädalavahetusel oodata GT-klassis uusi rajarekordeid.\nTCR-klassis tuleb Riias rajale neli autot, hooaja edenedes peaks neile lisanduma veel mõned kogenud piloodid. Eestit esindavad Peeter Peek (Honda Civic) ja Mikk Maaten (Volkswagen Golf), neist viimane on selgelt välja öelnud, et ainult meistritiitel on piisavalt hea tulemus.\nBaltimaade rahvuslikes BTC-klassides on üles antud üle 20 auto. BTC4-s on tiitlit kaitsmas mullune meister soomlane Jyrki Jönkkäri (BMW M3 E36) ja BTC3-s leedulane Aurimas Mištautas (BMW 318i). Kahe väiksema klassi (BTC2 ja BTC1) meistrid jäävad aga tänavu eemale ja seal on troon vaba. Nii Simo Lind (BTC2) kui ka Steven Puust (BTC1) võiksid võimete ja tehnika poolest vabalt tiitliheitlusse sekkuda.\nNankang Endurance Academy kahetunnilises kestvussõidus tuleb rajale 20 autot, neist neli Eestist.\nAjaloolisi vormeleid on üles antud 12, eestlaste-lätlaste kõrval ka sakslane Hartmut Heidicke. Enamik starti tulevatest autodest kannab Estonia nime, kuid intriig on ikka sama juba aastaid: kas eestlastest piloodid suudavad koha kätte näidata selle klassi valitsejale, lätlasele Andris Griķisele?\nEsimene start Riias antakse laupäeval kell 10.25 ja pühapäeval kell 12.45. Täpsemat infot leiab sarja koduleheküljelt www.batcc.eu.\nKrauman Motorsi võistkonnas stardib tänavu ringrajasõidu Eesti ja Balti meistrivõistlustel kaks uut sõitjat, lisaks plaanib võidu sõita ka tiimi juht, kogenud Mikk Maaten.\nUustulnukad on kardispordi Eesti meistrivõistlustel tipptasemel sõitnud Carmen Kraav ja rohkem e-autosporti harrastanud, kuid ka mõnel tavavõistlusel startinud Pavel Beskrovnoi. Mõlemad sõidavad BMW 325 Cupi, mis kuulub nii Balti sarja BaTCC kui tänavu taaselustatud Eesti meistrivõistluste kavva. Maaten võistleb Volkswagen Golfiga Balti sarjas TCR-klassis.\n„Olen mõlema uue sõitja osas väga positiivselt meelestatud,“ sõnab meeskonna juht Maaten. „Algne plaan oli minna kogemusi hankima, kuid esimesed proovid on näidanud, et võib seada ka kõrgemaid sihte. Enne hooaja algust püüame testida nii palju kui võimalik, sest sõidukilomeetrid on üliolulised. Teooriat tuleb samuti teada, kuid kiirus tuleb sõiduga.“\n15-aastane Carmen Kraav lõpetas eelmise aasta kardispordi Eesti meistrivõistlused klassis OK-Junior viienda kohaga, 2018. oli klassis Mini neljas. „Autoga kohanemine ei ole üldiselt keeruline, kõige rohkem vajab harjutamist käiguvahetus,“ sõnab Kraav, viidates, et nimetatud klassides kasutatakse otseveoga karte. „Sõidustiil erineb kardist samuti mõnevõrra, autoga tuleb sõita n-ö pehmemalt. Esimese hooaja eesmärk on võimalikult palju õppida ja kogemusi hankida, et järgnevatel hooaegadel poodiumikohti püüda.“\nPavel Beskrovnoi on kogenud e-autosportlane, kuid saavutas mullu ühe Leedu meeskonna koosseisus ka ringrajal kuue tunni sõidus klassivõidu ning veebruarikuisel superkrossil Audruringil kolmanda koha. „BMW sarja idee mulle meeldib, autod on ühesugused ja sõitjast sõltub palju. Peamine eesmärk on enda areng, paremad ringiajad. Kogenud sõitjate vastu on kindlasti raske saada, aga annan endast parima,“ ütleb ta.\nMaaten ise seab Balti TCR-is eesmärgiks võidu. „Eks ma olen ju aastaid sõitnud, alla võidu mind ei rahulda.“\nKrauman Motorsi tiimi taustajõudude tuumikusse kuuluvad lisaks tiimijuht-võidusõitja Maatenile veel Raul Karu ja Gert Elmik. „Autod on Krauman Motorsi ettevalmistatud ning meie ülesanne on ka hoolitseda, et kõik oleks nendega alati kõige paremas korras,“ sõnab Maaten. „BMW-de plussiks on madal püsikulu, sest tegemist on standardautodega. Ka nende ümberehitus võidusõiduks ei olnud samal põhjusel ülearu keerukas. Kuna miinimumkaal on üsna suur, puudub vajadus kallite komponentide kasutamiseks. Peamine, et auto on heas korras. Tean ka seda, et kui tootja tippinseneride meeskond on auto välja töötamiseks kulutanud palju aega ja raha, siis ilmselgelt ei ole meie oma töökojas targemad. BMW on hea juba tehasest tulles ja mingitel radikaalsetel muutustel poleks niikuinii mõtet.“\nMaaten lisab, et Audruring on väga hea paik auto seadistamiseks. „Selle nõudlikud kohad annavad palju infot. Kui siin saame seadistuse paika, siis Riias ei tule võib-olla üldse midagi muuta või kui, siis üsna vähe.“\nPlaanis on luua Krauman Motorsi juunioride meeskond, kaasates sinna Viljandi Kutseõppekeskuse autonduse õpilased. „Õpilased valmistavad ise õppetöö osana auto ette ja ka sõidavad sellega,“ ütleb Maaten, kes töötab nimetatud koolis õpetajana. „Meeskond juhendab ja toetab. Kavatsesime projekti käivitamist juba varem, aga viiruspiirangud lükkasid seda edasi. Üldiselt öeldes oleme valmis kõigile, kel võidusõiduplaan, nõu ja jõuga abiks olema.“\nBaltimaade ringrajahooaeg algab praeguse plaani järgi 14. mail Riias


Analginiga liigeste hõõrumine: näidustused, vastunäidustused ja toimepõhimõte - Vigastused Tinktuurid liigeste poletikust\nVideo: loorberileht. Kuidas liigesid korralikult puhastada\nTeine kiht on valmistatud polüetüleenist, mähitud mitu korda sidemega, mähitud salli. Terapeutilise efekti tugevdamiseks on soovitatav protseduur läbi viia aurutatud nahal. Nakkusliku artriidi korral keelab kategooriliselt rahvapäraste ravimite kasutamise, eriti soojenemise. Kohalik soojenemine.\nNakkuslik põletik nõuab viivitamatut hospitaliseerimist, kuna mikroorganismid võivad levida ümbritsevatesse kudedesse ja põhjustada sepsise.\nHalvim on see, et liigesehaigused põhjustavad halvatuse ja puude. Praeguseks on olemas üks tõhus vahend, mis erineb kõigist senistest olemasolevatest tööriistadest. Kuidas ravida jalgade liigeste põletikku Jalade liigeste põletiku ravi sõltub Artrosi ravis kasutatavate trombotsuutidega rikastatud Outoplasma tüübist.\nSelleks, et välja selgitada, mis on täpselt põletikuliseks muutunud ja mis põhjusel, on vaja läbi viia eksam. Patsientidele on välja kirjutatud veri, uriin, ultraheli, röntgenograafia ja MRT ning võib-olla peate läbima ka artroskoopia, tinktuurid liigeste poletikust punktsiooni ja muud uuringumeetodid. Igat tüüpi liigesepõletike korral on patsiendid välja kirjutatud: terapeutiline immobiliseerimine; füsioterapeutiline ravi; õige toitumine või spetsialiseeritud toitumine.\nNeed leevendavad kudede põletikulist protsessi ja vähendavad valu. Nende tablettide hulka kuuluvad Ibuprofeen, Diclofenac, Nimesuliid jne. Kui haigus on tõsises staadiumis, tinktuurid liigeste poletikust ei aita mittehormonaalsed põletikuvastased ravimid, sel juhul on neile ette nähtud kortikosteroidid, näiteks prednisoloon.\nSellised ravimid mõjutavad inimese hormonaalset tausta, blokeerides valu ja põletikku kiiresti. Kui põletiku põhjus on autoimmuunne reaktsioon, on neile ette nähtud spetsiaalsed ravimid - immunosupressandid.\nLisaks liigesepõletike tablettidele on soovitatav kasutada erinevaid salve ja kreeme. Välised tooted aitavad leevendada valu ja parendada periartikulaarsete kudede toitumist, muutes taastumise kiiremaks.\nTegelikult pole see nii, antibakteriaalsed ained on vajalikud ainult siis, kui kehas on leitud bakteriaalne infektsioon. Õige antibiootikumi valimiseks peate teadma, milline mikroob sai tinktuurid liigeste poletikust protsessi põhjustajaks. Ravi soovitatakse reeglina alustada kohe ja testi tegemine võtab natuke aega. Seetõttu määravad arstid rahalisi vahendeid, keskendudes oma kogemustele ja patsientide kaebustele, liigeses nakatumise põhjustele.\nVäärib märkimist, et antibakteriaalseid aineid ei saa kontrollimatult võtta, kuna need kahjustavad immuunsussüsteemi, häirivad soolestiku ja tupe mikrofloorat, provotseerides düsbioosi. Lisaks Liigeste KVassi ravi enamikul liigesepõletike juhtudest neid lihtsalt vaja.\nSüstid jalgade liigeste põletiku jaoks Teine oluline liigesepõletiku ravi osa, eriti kaugelearenenud juhtudel, on liigesesisesed süstid. Liigesüstid leevendavad valu ja põletikku kiiresti, sest ravim siseneb otse kahjustatud piirkonda ja hakkab silmapilkselt toimima. Jalade liigeste süstimine on ette nähtud ainult rangete näidustuste kohaselt, kuna sellisel protseduuril on vastunäidustused ja kõrvaltoimed ning kui see viiakse läbi valesti, võib see kahjustada patsiendi keha.\nKuid väärib märkimist, et te ei saa selliseid süste liiga sageli teha, kuna kortikosteroidid võivad kõhre hävitada. Nakkusliku põletiku korral süstitakse liigeseõõnde antibiootikumid, olles eelnevalt selle eksudaadist puhastanud. Samuti võib tugeva valu korral teha anesteetikumiga blokaadi. Ja kui liigeses täheldatakse mitte ainult põletikulist protsessi, vaid ka degeneratiivseid muutusi, siis on näidustatud kondroprotektorite süstid.\nSpetsialist suudab tuvastada patoloogia tüübi ja määrata kõige sobivama ravi. Jalade ja käte liigeste põletiku korral võite kasutada järgmisi alternatiivmeditsiini retsepte: Heal kapsalehel on hea põletikuvastane toime ja sellega valmistatakse terapeutiline kompress.\nVärske leht tuleb pesta, kortsutada valtspoldi või kahvliga ja kanda kurgupõlvele, kinnitada pealmise sidemega ja jätta tinktuurid liigeste poletikust. Parima efekti saavutamiseks võib kompressi alla kanda õhukese kihi naturaalset mett. Kui varvas on põletikuline, on soovitatav läbi viia soojad soolavannid. Vanni ettevalmistamiseks lahustatakse keevas vees meresool ja lahus lahjendatakse külma veega, seejärel lastakse mõlemad jalad vette.\nPikk protseduur on minutit, mitte rohkem. Sellist vanni saab teha ka profülaktikaks, et leevendada jalgade väsimust õhtul. Kui põletiku ajal on liigeses väga tugev valu häiriv, aitab sellest joodiga hõõrumine.\nJalaliigese põletiku ravi leevendab põletikku - Randme\nNakkusliku artriidi korral keelab kategooriliselt rahvapäraste ravimite kasutamise, eriti soojenemise. Selline ravi viib seisundi halvenemiseni. Mädase põletiku korral peate haiglas tegema ühise punktsiooni ja alustama ka arsti määratud antibiootikumide võtmist. Jalade liigeste põletiku ennetamine Artriidi esinemist on täpsusega üsna raske ennustada, kuna keha mõjutab tohutul hulgal negatiivseid tegureid, on võimatu end kõigi eest kaitsta.\nJalade suurte Olaliigese ravi taielik dislokatsioon väikeste liigeste põletik või artriit avaldub peamiselt valulikkusega. See näitab tõsiseid häireid kehas ja lihaskoes, sidemekõõluseid, kõhre ja jalgade luid, mis on põhjustatud infektsioonidest, vigastustest või ainevahetushäiretest.\nAutoimmuunsete häiretega: sklerodermia, erütematoosluupus, reumaatiline palavik kõrvaldab keha jalgade liigeste kudede, võttes neid võõra jaoks.\nSeetõttu deformeeritakse ja hävitatakse kuded. Jalade liigeste traumajärgne artriit areneb pärast luumurrud, vigastused, vigastused, praod või verevalumid. Pärast nakkushaigust: hepatiit, brutselloos, tuberkuloos või reaktiivne artriit on kahjustatud jala iga liigese sünoviaalkott: jalg, põlv ja puusa. Vere ja lümfi vooluga levib nakkus liigese kõikidele luudele ja komponentidele: tinktuurid liigeste poletikust, kõõlustele, lihas- ja närvikoele. Hüppeliigese nihestamisega võib jala skeleti süsteemi põletik olla ulatuslik.\nArtriidi mitmesugused vormid ja tinktuurid liigeste poletikust staadiumid muudavad diagnoosimise keeruliseks. Jalade liigeste primaarne põletik või põhihaiguste taustal avalduvad siiski tavaliste sümptomitena: valu: valutav, terav, terav või spasmiline; tursed, tursed, naha punetus, muhke või luu moodustumine; funktsioonihäired: jäikus, kivistumine, vähenenud liikuvus ja liikumisulatus; klõpsud ja krigistamine, deformeerumine osteofüütide või subluksatsioonidega.\nDiagnoosimine ja ravi Jalade liigeste efektiivne ravi, sealhulgas rahvapärased abinõud, on võimalik alles pärast õigeaegset diagnoosi anamneesi, radiograafia, testide analüüsi põhjal: uriin ja veri, sealhulgas hormoonid. Jalade liigeste põletiku ravimiseks on vaja kompleksseid meetodeid ja nende rakenduste teatavat süsteemi. Skeleti põletiku ravi ravimitega Immunomodulaatorid viivad ravi läbi sõltumata haiguse staadiumitest ja vormidest.\nKeha minimaalset kahjustamist saab põletikuvastaste mittesteroidsete ravimitega teha ja see aitab kiiresti leevendada artriidi valu sümptomeid: salv Diclofenac, Indovazin, Voltaren geel ja Fastum. Samuti selliste vahenditega nagu: Solpaflex, Voltaren, Tinktuurid liigeste poletikust, Piroksikaam, Ketoprofeen, Tinktuurid liigeste poletikust, Tselekoksiib, Indometatsiin; Aspiriin, Ibuprofeen, Analgin, Paratsetamool; Antibakteriaalsed ained: tsefalosporiin, makroliid, penitsilliin süst.\nNarkootikumide võtmist määrab igal juhul spetsialist, lähenedes individuaalselt sõltuvalt artriidi vormist ja staadiumist. Jalade liigesekõhre kahjustuste korral viiakse ravi läbi kondroprotektiivsete ravimitega: glükoosamiin, chondrotinsulfaat, kombineeritud vahendid: Ambene, Arthra, Apizartron, Teraflex.\nNad taastavad kõhre ja ägenemise ajal kaitsevad nad kudesid ja takistavad nende hävitamist. Jalade varvaste põletikuliste liigeste efektiivseks raviks soovitavad paljud eksperdid võtta toidulisandeid, kuna nende toime on suunatud kõhre taastamisele ja tugevdamisele.\nNakkushaiguste taustal eriti keerulised põletikulised protsessid vajavad ravi tugevatoimeliste intravenoossete antibiootikumidega. Borrelioosi korral süstitakse 10—12 päeva jooksul veenidesse penitsilliini või tetratsükliini. Tuberkuloosi taustal viiakse põlve- jala- ja puusaliigeste ravi läbi tuberkuloosi ja Streptomütsiini, Ethambutoli, Rifampitsiini, Isoniasiidi, PASK Paraaminosalitsüülhape vastase raviga.


, Kuidas kaubandust USA valikuid Austraalias\nKuidas kaubandust USA valikuid Austraalias. Saadetised väljastpoolt Euroopa Liitu\nHoidmaks ära jalgratta seljast maha kukkumist protektsionismi halvad küljed , peavad kaubanduspoliitika ja mitmepoolsed kaubandusläbirääkimised pidevalt suurema liberaliseerimise suunas pedaalima. Aastatel — peetud Uruguay vooru läbirääkimised viisid WTO kui organisatsiooni loomiseni. Pole seega ime, et läbirääkimiste laua taga Genfis, kus osalevad peamiselt diplomaadid, on tihti kaasatud või lausa alaliselt Genfi toodud valdkondlikud eksperdid või ongi diplomaadiks nimetatud konkreetse valdkonna asjatundja. Hr Irwin purustab metoodiliselt ka arusaama, et protektsionism tegi Ameerikast suure tööstusjõu; nii mõnigi usub, et see ettekujutus pakub õppetunde tänapäeva arenguriikidele.\nReaalsus on siiski õnneks veidi positiivsem. Kui vaadata erinevaid multilateraalseid kaubandusleppeid, mida WTO liikmesriikidel on õnnestunud konsensuslikult saavutada, tuleks mälu värskenduseks minna ajaloos tagasi päris algusesse.\nVlog 30 - Läheme lõpuks puuvillafarmi!\nKõik sai alguse Kui alguses olid läbirääkimistevoorud suunatud peamiselt tariifide alandamisele, siis hiljem lisandusid neile ka mittetariifsete piirangute vähendamise kohustused ning antidumpingu reeglid.\nAastatel — peetud Uruguay vooru läbirääkimised viisid WTO kui organisatsiooni loomiseni. Märkimisväärsena jõudsid aastal 69 riiki kokkuleppele telekommunikatsiooniteenuste ulatuslikus liberaliseerimises.\nAastal alustati kõige keerulisema osaga — läbirääkimised põllumajanduse ning teenuste turu liberaliseerimiseks. Mõlemad teemad said osaks Doha läbirääkimistevooru agendast WTO ministrite konverents Dohas Kataris.\nDoha väga ambitsioonikas läbirääkimiste kava hõlmas lisaks põllumajandusele veel järgmisi valdkondi: mittepõllumajanduslikud tariifid, kaubandus ja keskkond, kaubanduse Kuidas kaubandust USA valikuid Austraalias, riigihangete reeglid, intellektuaalomand jms. Kõiki teemasid läbis arenguriikide Kuidas kaubandust USA valikuid Austraalias teema, mis sisuliselt tähendas sellistele riikidele suurte erisuste ja lõdvemate reeglite võimaldamist, sest oli selge, et maailma vaeseimad või arengustaatuses riigid vajavad erisusi, et jõuda kaubanduses arenenud riikidele järele.\nKuhu on nende läbirääkimistega siis tänaseks jõutud? Jällegi, üldine arvamus on, et ei kuhugi, ning põhjus, miks tihti nii arvatakse, peitub selles, et WTO poliitiliselt tundlikem ning enim kirgi küttev teema põllumajandus ei ole saanud Kuidas kaubandust USA valikuid Austraalias oodatud, Doha voorus sõnastatud eesmärgipärast lahendust. Eesmärgiks seati toona põllumajandustariifide liberaliseerimine ning õiglased mõnede arvates ka võrdsed põllumajandustoetuste maksmise reeglid.\nMiks just põllumajandus on olnud läbirääkimiste keskmes, saab selgeks, kui vaadata WTO liikmeskonda: peaaegu kolmveerand organisatsiooni liikmesriigist on arenguriigid, kelle peamine või üks peamisi majandusharusid on põllumajandus, sh põllumajanduskaubandus.\nMida suuremad majanduslikud huvid riigil läbirääkimisvaldkonnas mängus on, seda keerulisem on näha järeleandmiste võimalikku tasuvust tulevikus. Ometigi on ka peale Doha läbirääkimistevooru suutnud WTO kehtestada globaalse kaubanduse jaoks väga olulisi reegleid.\nNäiteks aastal suutsid riigid kokku leppida riigihankelepingu reeglite laiendamises, mille väärtuseks hinnatakse globaalselt umbes triljonit USA dollarit aastas.\nAastal ministrite konverentsil Balil tuli peale aastatepikkust tööd läbimurre ning WTO riigid kiitsid heaks kaubanduse lihtsustamise leppe, mille eesmärgiks on kaubandusega seotud administratiivsete toimingute ühtlustamine ning bürokraatia lihtsustamine. Lepe rakendus lõplikult Aastal kulmineerusid edukalt enam Muume valikud kaubandust USA valikuid Austraalias 15 aastat kestnud vaidlused põllumajanduse ekspordisubsiidiumide kaotamiseks — otsustati, et kõik WTO riigid peavad sellisest toetusliigist loobuma, ning enamus on seda tänaseks ka teinud.\nAastal laiendati ka kehtivat IT lepingut, kus üle IT tootel elimineeriti tariifid väärtusega 1,3 triljonit USA dollarit aastas. Selleks, et püüda neile küsimustele vastata, võiks kõigepealt võrrelda kaubavahetust GATTi algusaja ning tänasega — kaubavahetus suuresti ka tänu WTO reeglitele on kasvanud tohutult, ainuüksi maailma riikide ekspordimaht on kasvanud korda võrreldes Teiseks, need, kes toona olid kaugel GATTi läbirääkimistest — osad neist vaesed arenguriigid ning mitte WTO liikmed —, on tänaseks kasvanud maailma ühtedeks suurimateks peamiste kaubagruppide eksportijateks ning saanud WTO läbirääkimistel võtmemängijateks.\nHuvid, aga ka huvide konfliktid multilateraalsetes kaubanduseläbirääkimistes on seega kordades suuremad, kui need olid Teise maailmasõja järgsetel aastatel. Kokkuleppeid saavutada täna, kui WTOl on liiget, on ilmselgelt aeganõudvam ka seetõttu, et sellised kokkulepped peavad sündima kõikide riikide konsensusena — kvalifitseeritud häälteenamust WTOs ei tunta ning see ei oleks ka võimalik riikide sedavõrd suure arengutaseme erinevuse tõttu.\nWTOs kokkulepitud reeglid ei ole ÜRO resolutsioonide tüüpi poliitilised dokumendid, mille mittetäitmisele sanktsioone ei järgne, tegemist on lepingutega, mille mittetäitmine toob kaasa konkreetsed tagajärjed WTO vaidluste lahendamise Kuidas kaubandust USA valikuid Austraalias ehk rahvakeeli WTO kohtus. Kuid probleemiks on tihti, et WTO vaidluste lahendamise kehami otsuste tegemine võtab aega kauem, kui kaebav riik sooviks, ning vahel on konkreetse riigi kaubandusele või ettevõtlusele tekitatud kahju juba tagasipöördumatu.\nPole seega ime, et läbirääkimiste laua taga Genfis, kus osalevad peamiselt diplomaadid, on tihti kaasatud või lausa alaliselt Genfi toodud valdkondlikud eksperdid või ongi diplomaadiks nimetatud konkreetse valdkonna asjatundja.\nUudised läbimurdest või läbikukkumisest jõuavad maailma meediasse ja tõstavad WTO esiplaanile enamasti just sel ajal. Vahepealsel ajal tundub, et suurt midagi ei toimugi. Tegelikult on aga kõigi WTO suurte otsuste võimalikkuseni jõutud Parimad igapaevased voimalused strateegiad konverentside vahelisel ajal, kui Genfis WTO peakorteri ruumides toimuvad tehnilised ja mahukad läbirääkimised diplomaatide tasemel.\nDiplomaadid lähtuvad oma töös neid Genfi lähetanud koduriigi ette antud juhtnööridest ning tihti on edu võti lisaks poliitilisele tahtele ka diplomaadi isiklik võimekus koha peal selgitada ja edastada sõnumit oma riigi positsioonide kohta vaidlused on teinekord nii spetsiifilised, et vaja läheb väga häid makro- ja mikromajanduslikke teadmisi, puhast matemaatikat kui ka filigraanseid teadmisi enda riigi majanduslikust väljavaatest.\nTeisest küljest on vajalik oskus kuulata ja mõista teiste riikide või riikide gruppide probleeme ja põhjuseid vastanduvate positsioonide osas. Kolmanda nüansina on üsna määrav, mil moel suudab diplomaat selgitada oma valitsusele WTO läbirääkimiste keerukust ja selgitada perspektiive võimalike kompromisskohtade osas. Neis sektorites, kus maailmamajanduse võtmeriikide poliitilised huvid ja huvide konfliktid kõrged, on ka tänasel ajahetkel kokkuleppe saavutamine pehmelt öeldes keeruline.\nNing teemade omavaheline sidumine on WTOs täna pigem reegel kui erand.\nNii on näiteks EL, aga ka Austraalia, Kanada ning veel mõned riigid teinud ennastsalgavat Kuidas kaubandust USA valikuid Austraalias, et tuua lahendus WTOs täna ühele suuremale probleemile, milleks on WTO vahekohtu kriis kuna USA on blokeerinud uute vaekoja liikmete ametisse nimetamise, nõudes vaekoja põhimõtete ulatuslikku reformimist.\nKerge ei ole see kunagi olnud ning diplomaatide eeltööle järgnenud tulised poliitilised vaidlused ministrite konverentsidel on olnud kõike muud kui lihtsad ning viimasel kolmel korral on need läinud lisaajale, st et ministrite konverentsi lõpupäevale on järgnenud lisapäev ja öö, et kasvatada survet ja saavutada vajalikud kokkulepped.\nEi ole saladus, et riikidel nagu Hiina, USA, EL, India, Brasiilia või Kanada, aga ka Indoneesia või Lõuna-Aafrika Vabariik on tavaliselt võtmeotsuse tegemisel määrav roll, ning on juhtunud rohkem kui ühel korral, et kui need riigid on saavutanud omavahel kompromissi, on sisuliselt multilateraalne kokkulepe olemas.\nAastal istusid USA, India ja Kuidas kaubandust USA valikuid Austraalias kaubandusvaldkonna poliitilised liidrid koos üle 24 tunni ühes ruumis, et saavutada raske kompromiss põllumajanduse toiduga kindlustatuse ajutise leppe osas arenguriikidele, selle kokkuleppe vajalikkus oli fundamentaalse tähtsusega, sest India peaminister oli üheselt mõista andnud, et ilma selle leppeta ei kirjutata alla ka kaubanduse lihtsustamise kokkuleppele millest oli eelnevalt juttuviimase tekst oli aga pärast diplomaatide aastatepikkuseid vaidlusi puhtaks kirjutatud ning valmis poliitiliseks heakskiiduks.\nDavid Ricardo Ettekujutus mitut sõltumatut riiki hõlmavast vabakaubanduslikust süsteemist pärineb algelisel kujul Vabakaubandust propageerinud majandusteadlased arvasid, et just kaubandus oli põhjus, miks mõned tsivilisatsioonid majanduslikult hästi edenesid. Näiteks osutas Adam Smith suurenenud kauplemisele kui põhjusele, miks ei õitsenud mitte ainult selliste Vahemere riikide nagu EgiptuseVana-Kreeka ja Rooma keisririigi kultuurid, vaid ka Bengali Ida-India ja Hiina kultuurid. Hollandi suur majanduslik õitseng pärast Hispaania valitsemise alt vabanemist ja vabakaubandusliku poliitika poole püüdlemist  tegi vabakaubanduse ning merkantilismi vahelisest vaidlusest sajanditeks ühe majanduse olulisima teema. Vabakaubanduse põhimõtted on sajandeid võidelnud merkantilistlike, protektsionistlikeisolatsionistlikekommunistlikepopulistlike ja muude põhimõtetega.\nRaske kompromiss saavutati lõpuks ministrite konverentsi lisapäeva varahommikul ja ühtlasi saavutati ajalooline kokkulepe ka kaubanduse lihtsustamise leppe osas. Suur hall täis riigi tipppoliitikuid ja diplomaate tervitas juubeldades sisse astuvat WTO peadirektorit ning võõrustajamaa kaubandusministrit, kel oli kompromissi saavutamisel samuti kaalukas roll. India minister sai koju naastes tugeva kriitika osaliseks, kuna teda peeti oma riigi huvide mahamängijaks, samal ajal kui Lääne-Euroopa ja USA arvavad, et tehtud kompromiss Indiale oli enam kui helde.\nKokkulepe Maailma Kaubandusorganisatsioonis võib tähendada pahameelt kodumaal. Pildil on Prantsuse veinide pood Los Angeleses. Reaalsus on siiski õnneks veidi positiivsem.\nSeega teinekord on kokkulepped head ka siis, kui vaidlevad pooled leiavad, et mõlemad kaotasid! Läbirääkimised teeb keeruliseks ka see, et teemad — olgu nendeks põllumajandus, teenused, intellektuaalomand või midagi muud — on tihti omavahel põimunud ning teinekord ka kunstlikult riikide poolt kokku põimitud.\nMida see tähendab? Esiteks on selge, et kui üks riik otsustab teha järeleandmise ja näiteks oma põllumajandustoetusi oluliselt kärpida või need sootuks kaotada, tekib selle riigi valitsusel läbirääkimistaktikaid valides kohe küsimus, mida teha sel juhul tariifidega, kui pannakse end võrreldes teiste sarnaste WTO riikidega n-ö halvemasse seisu põllumajanduse toetamisel.\nKas peaks tariife tõstma? Kindlasti ei soosiks teised riigid — isegi lubatud tariifilagede sees — sellist käitumist, kuid nii kaua, kui see püsib lubatud WTO reeglites, on see lubatud. Nii näiteks tegi Euroopa Liit Neid järeleandmisi teiste riikide poolt aga ei tulnudki ja nii jäi EL veel aastateks selles küsimuses kaitsepositsiooni. Samuti oli too järeleandmine korralik õppetund ELile mitte teha taolisi kokkuleppeid, kui pole selgust, mida teised teevad.\nLäks veel kümme pikka aastat, enne kui lõpuks aastal sõlmiti Nairobis toimunud ministrite konverentsil ajalooline kokkulepe eksporditoetuste lõplikuks kaotamiseks, millega nõustusid kõik riigid.\nJust seesama Nairobi ajalooline kokkulepe iseloomustab seda, miks WTO ei ole siiski uute kaubanduslepingute sõlmimisel lootusetus olukorras: kui Ning ärgem unustagem, et see oli 28 ELi riigi, kelle hulgas ka suured põllumajandusmaad nagu Prantsusmaa ja Poola, ühine seisukoht.\nKui muutuvad riigi majanduspoliitikad, muutuvad ka tema seisukohad WTOs.\nSelge on, et ilma võtmeriikide toetuseta ei tehta WTOs mitte ühtegi multilateraalset kokkulepet, mis tähendab, et kahe suure võtmeriigi kaubanduskonflikt peab jõudma enne rahuldava lahenduseni ning alles seejärel saab hakata rääkima võimalikest kompromissidest multilateraalsel tasemel. Et aga maailmas toimuvad muutused ei peatu, oodates lahendusi suurte omavahelises tülis, võib ennustada tulevikus sellist WTOd, kus märkimisväärne osa uutest kokkulepetest on tehtud mõnepoolselt ehk vaid osa WTO liikmesriikidest sõlmib uue kokkuleppe, kuna neil on selleks soov ja ka kompromissivalmidus.


Ef 5: 8–9: „Käige nagu valguse lapsed – valguse vili on ju igasuguses headuses ja õigluses ja tões.“\nMe igatseme valgust. Taimedki vajavad valgust. Toidust, veest ja soojusest ei piisa. Heade viljade kandmiseks on vaja ka valgust.\nÜhel vanal ja targal inimesel olnud paljudele, kes tema juurde tarkust otsima tulid, vaid üks soovitus: „Hoia ennast Jeesuse lähedusse!“ Jah, see on mõistlik, sest lahus Temast ei suuda me midagi, millel oleks jäävat väärtust. Tema on maailma valgus – valgus, mis võib valgustada ka meis ja meie ümber olevat pimedust.\nPaljud on igatsenud valgustatust ja tavaliselt on selle all mõeldud midagi, mis muudab inimese eriliseks, targemaks teistest, annab talle erilised võimed. Paulus peab kõike sellist pühkmeiks, kui erilises inimeses puudub headus, õiglus ja tõearmastus. Kristuse valgus muudab inimest paremaks, kaastundlikumaks, hoolivamaks, õiglasemaks, ausamaks. Kui selliseid vilju ei tule, on ühendus valguse allikaga vilets või katkenud. Oleme hakanud armastama hämarust, pimedust.\nJeesus kõneles kord paljudele end väga sügavalt usklikeks arvavatele väga karme sõnu. Pühakiri on täis hoiatusi usklikele, kelle elu viljad on paljude jaoks väga kibedad. Nendelt, kellele on palju antud, nõutakse palju ja seepärast ei tohiks me muutuda enesega rahulolevateks. Mõtleme enne, kui jääme palvele, millised on olnud meie elu viljad. Kas need on valguse viljad? Kas meie lähedased ja kõik need, kellega oleme kokku puutunud, võivad meie tegude ja tegematajätmiste, sõnade ja vaikimiste põhjal arvata, et oleme head, õiglased ja ausad?


Aitäh, läbipõlemine! - Sekretar\nAutor: Elis Vaiksaar • 16. juuni 2021\nEnne Äripäeva jõudmist töötasin mitmetes erinevates valdkondades. Alustasin müügitööst ning töötasin sel tandril erinevates ettevõtetes vahelduva eduga üsna mitmeid aastaid. Peab tõdema, et minu elu jooksis sel perioodil äärmusest äärmusesse ning oli ka perioode, mil mu põhiprioriteediks polnud töö käimine. Detailidesse laskumata võin öelda, et sellel kõigel olid omad kindlad põhjused, mis praeguseks on suuremas pildis minu kui inimese arengule pigem kasuks tulnud.\nSelle loo kirjutamise ajal meenus mulle, et tegelikult on neid eredalt põlenud leeke olnud mu elus päris mitmeid. Üks esimesi oli pärast pikemat kodus möödunud aega, mil olin oma depressioonipallist vaikselt välja tulema hakanud. Olin sattunud tööle ühte teiseringipoodi, mis oma olematute töötingimustega vajutas mind praktiliselt hetkega maa alla. Minu eesmärk ei ole rääkida sellest kohast halvasti, vaid ausalt. Kujuta ette kümne tunnist tööpäeva 40 kraadises poes, kus tolmupilv hõljub stabiilselt su pea kohal ning katuseaknast paitab päike teravalt su peakest. Kirsiks tordile puudus ruumis täielikult ventilatsioon.\nPäevad olid pikad ning kuna tegemist oli minu esimese täistööajaga töökohaga, siis ühel hetkel pidin endale ausalt tunnistama, kas tervis ja närvid või töö. Täiesti ausaks jäädes ja ilma mingi kahetsuseta võin öelda, et selle otsuse tegemine ei võtnud kaua aega ning katseaja lõpus olin sealt läinud.\nKuigi tööturul oli saanud minust taas vaba lind, polnud mul sel korral mõtteski koju jääda. Otsisin uusi võimalusi, kuidas vähekegi poole kohaga tööl käia kuni hetkeni, mil minu teed ristusid sellise tööampse pakkuva keskkonnaga nagu GoWorkABit. Olin leidnud justkui uue hingamise, sest laual oli järsku nii palju erinevaid tööpakkumisi täiesti seinast seina valdkondadest. Mis mul muud üle jäi kui peapidi sisse hüpata.\nKui alguses katsetasin erinevaid valdkondasid, siis mingitel hetkedel avastasin, et olin jäänud pikemalt ühe ettevõtte vahet jooksma. Kõige enam meeldis mulle töötada trükikojas ning teha järeltöötlust (voltimine, kleepimine, lõikamine jms). Kuna ma ei ole kunagi kõrge enesehinnanguga hiilanud, oli trükikojas töötamine suurepärane viis näidata iseendale, et ma olen võimeline midagi hästi tegema ning kui palju tegelikult päeva jooksul teen. Pean tõdema, et sel hetkel hakkasin justkui uuesti üles ärkama päris pikalt kestnud halvast unenäost ning avastama enda näo tagant ettevõtliku ja tubli inimest.\nKuidas? Iga tööpäev trükikojas algas virna materjaliga, mis oli vaja päeva jooksul ära teha. Õhtul ilutses laua teises küljes suur virn valmisproduktidega, mis minu motivatsiooni silmnähtavalt tõstis ja andis mulle mõista, et olen päriselt palju enamat kui seni arvanud olin. Mu töötahe kasvas nii suureks, et mingil hetkel töötasin non-stop ning puhkamine hakkas üha enam tunduma täiesti teisejärgulisena. Kuni ühe päevani..\nKa orav rattal võib kukkuda..\nMa ei lubanud endale tihti vabu päevi. Ühel päeval osustasin seda siiski teha ning läksin juuksurisse. Tema tooli istudes tabas mind täiesti müstiline olek – pea oli hetkega vati sisse mähitud ning ma ei saanud järsku enam mitte midagi aru. Mäletan, et haarasin oma telefoni ning hetkega lülitasin suurel määral inimesi oma elust välja. Ärge minust nüüd valesti aru saage.. mul oli see tegelikult juba pikemat aega mõttes, sest mõne inimese aeg saab meie eludes varem või hiljem paratamatult otsa. Mul puudus varem lihtsalt vajalik jõud ja julgus selle tegemiseks.\nElu inimestest puhastatud, oli aeg minna oma lähisuhete ja töö kallale. Nagu arvata võid, siis läks nendega täpselt samamoodi ning ma endiselt ei andnud endale aru, mis tegelikult parasjagu juhtumas oli.\nSee seisund kestis täpselt nii kaua kuni mõned tunnid hiljem koju jõudes diivanile istusin ning telefoni kätte võtsin. Lõpuks sain aru, et olin uskumatult paljul oma elust minna lasknud. Tundsin end halvasti, aga mõistsin, et selleks pidi olema mingi väga kindel põhjus ja võtsin endale umbes nädala mõtlemisaega.\nUus karjäär, uus hingamine\nSelle nädala jooksul mõistsin, et täpselt nii pidigi minema. Need inimesed ei „kummita“ mind enam. Julgesin välja astuda suhtest, mis ammu juba ei mulle ega partnerile midagi ei pakkunud. Astusin välja tööst, mis mind enam õnnelikuks ei teinud.\nAeg oli küps uuteks väljakutseteks.. Kuna mul kindlat sihti silme ees ei olnud, otsustasin olla avatud kõigile pakkumistele. Nii sattusingi tööle ajakirjandusse. Kuigi leidsin oma kutsumuse, mis loodetavasti saadab mind pikki aastaid, ei saa öelda, et läbipõlemisest kuidagi pääsenud oleksin. Praeguseks võin tunnistada, et eelmise aasta jooksul tuli seda eredalt põlemist ikka mitmeid kordi ette, aga mitte enam vati sees ja kõigest loobudes. Seda pigem tuleviku arvelt ja küllaltki mõistuse piires.\nAga milleks siis tänulikkus kui õppetunnist ei õpi?\nVõin olla üsna kindel, et ilma „vatitundeta“, paljust loobumiseta ja julguseta enda eest välja astuda, poleks ma täna siin. Mõned aastad hiljem olen jõudnud lõpuks kohta, kus end hästi tunnen ning mu töö pakub mulle iga päev põnevaid väljakutseid. Mul on lõpuks aega puhata, märgata kõiki neid ja kõike seda, mis mu ümber on. Lisaks on tasakaal era- ja tööelu vahel paigas rohkem kui kunagi varem. Lihtsalt tuleb mõista, millal on õige aeg sülearvuti kinni panna ja pühendada end kõigele sellele, mis mu silmad vabal ajal särama panevad, sest ainult nii suudad oma tööd täiel rinnal tööajal nautida.\nOn vähe hommikuid, mil tunnen, et täna pole see päev. Aga on ohtralt neid hommikuid ja õhtuid, mis algavad ja lõppevad naeratusega enda sees ühte ja sama tõdemust korrates: „Täna oli hea päev!“


Slaidinumbrite või kuupäeva ja kellaaja lisamine - PowerPoint\nSlaidinumbrite või kuupäeva ja kellaaja lisamine\nKui otsite PowerPoint Onlineis slaididele lehenumbrite või kuupäeva ja kellaaja lisamiseks päise või jaluse nuppu, siis te seda sealt ei leia. Siiski on kaks võimalust, kuidas saate selle teabe slaididele lisada.\nSlaidinumbrite või kuupäeva ja kellaaja lisamine PowerPoint Online‘is\nKlõpsake tekstivälja sees ja sisestage kuupäev, kellaaeg või slaidinumber.\nValige tekst ning seejärel valige menüüs Avaleht soovitud fondilaad, suurus ja värv.\nKlõpsake tekstivälja serva, kuni kuvatakse nelja otsaga nool, ning seejärel lohistage tekstiväli kohta, kus soovite slaidinumbri või kuupäeva ja kellaaja kuvada.\nParemklõpsake tekstivälja ja seejärel klõpsake käsku Kopeeri.\nParemklõpsake iga slaidi, millel soovite selle teabe kuvada, ja klõpsake käsku Kleebi. Iga slaidi puhul peate käsitsi suurema slaidinumbri sisestama.\nMärkus.: PowerPoint Online jätab automaatselt meelde esimese kopeeritud tekstivälja asukoha ja kleebib tekstivälja teistel slaididel samasse asukohta.\nSlaidinumbrite või kuupäeva ja kellaaja lisamine PowerPointi töölauarakenduses\nPowerPoint Online on suurepärane viis dokumentidega brauseris töötamine, kuid saate teha veel rohkem kui kasutate selle kõrval PowerPointi töölauarakendust. Proovige või ostke kohe Office'i uusim versioon.\nKlõpsake PowerPoint Onlineis nuppu Ava PowerPointis.\nSisestage dialoogiboksi Päis ja jalus slaidinumber või kuupäeva- ja kellaajateave ning klõpsake nuppu Rakenda kõigile.\nMärkus.: Saate lisada üksnes jaluse, mitte päise.\nHääletada slaidi automaatne nummerdamine\nKui soovite PowerPoint Online on automaatne slaidinummerduse, avage PowerPointi soovituste väljal hääletada selle idee.


James Caudrey laager Liivakul 13.-18.juulil - Hobumaailm\nJames Caudrey laager Liivakul 13.-18.juulil\nAvaldatud 22.07.09 17.04.18 by Hobumaailm\nSiinkohal teeks esimese asjana reklaami kõikidele laagritele – kui vähegi võimalust, siis minge! Õppige, arenege või siis kinnistage oma teadmisi ja oskusi, laagrid on väga kasulikud ja mõnusad. Tavaliselt on laagrite info üleval erinevate tallide või klubide kodulehtedel, nii et hoidke end kursis. Ja veel – kuna mul näiteks endal hobust pole, siis kasutasin võimalust see koha pealt rentida. Seega, selle pärast ei maksa ka väga põdeda, peab lihtsalt ise aktiivne olema.\nNüüd aga muljeid ja mõtteid koolitusest lähemalt. Koolitusel või laagris käiku saab võrrelda maja ehitamisega. Mõnel on juba olemas vundament, teisel seinad, kolmandal siseviimistlus pooleli. Laager, sel juhul, kannataks võrdlust tööriista kaupluse külastamisega. Müügimees aitab välja valida sobivad tööriistad ja kui vaja, õpetab neid kasutama. Tulevikus aga pead juba ise teadma, millist abivahendit, kus ja kuidas kasutada. Samal põhimõttel tegutseb James Caudrey.\nEi ole midagi paremat, kui teha kaks kora päevas individuaaltrenni tõelise asjatundja õpetuste saatel. Esialgu oli raske aru saada, et mis tark sõna see küll oli, mis hobuse toimima pani. Aga ilmselgelt oli see suhtumine. Ei mingit liigset kisa, kära ja sagimist. Kogu laagri õhkkkond nii õetaja kui õpilaste poolest oli vaikne, sõbralik ja muhe.\nMütsi võtan maha James’i ees, kes suutis hommikul kella 6:30-st õhtu kella kümneni tarkust jagada ja asjalik olla. Ennelõunased trennid olid kõik puhas ratsastus; pool tundi inimese kohta ja suhteliselt intensiivselt. Õhtupoolikul oli hüppamine kolme-neljastes gruppides.\nEi saaks öelda, et ma midagi totaalselt uut ja ennekuulmatut oleksin teada saanud, samas oli palju huvitavat. Igal õpetlasel on ju oma lähenemine ja laad, kuidas tarkust edasi anda. Põhitõed kehtivad igal pool ühtemoodi, aga väga hea on just see, kui keegi neid ka aegajalt meelde tuletab ja justnimelt õigel ajahetkel.\nJames rõhutas põhiliselt, et sõida nii, kuidas oskad, aga ära sega hobust ega tekita temaga konflikti. Oli minulgi mõningaid loomingulisi erimeelsusi kohaliku talli “taanlasega” (taani soojavereline hobune nimega Princess Leia), aga üritasin võimalikult täpselt talitada Jamesi juhtnööride kohaselt, ja mis seal salata, nii mõnigi täitsa särav moment sai mällu talletatud.\nLaupäeval olid lisaks ka kohalikud võistlused, täitsa vabas vormis, aga justkui eksami eest. Skeemi sõites tuli ikka natuke võistluse tunne ka peale. James ise oli kohtuniku ametis. Hiljem, torditüki kõrvale, jagas ta kõigile individuaalseid kommentaare sõidu kohta.\nÕhtul leidis siis veel aset takistussõiduvõistlus, kus igaüks sai startida omale sobival ja vabalt valitud kõrgusel. Mis nässu läks, sai ka kohe parandatud. Selline sõbralik jõukatsumine, ilma kaotajateta, ilma võitjateta. Sport võitis.\nTäitsa kahju oli kohe päeva lõppedes. Poolenisti ikkagi meenutas laager puhkust, ei midagi üle jõu käivat ega ülimat pingutamist, ilmad kah veel superilusad. Mida veel hing ihata oskaks?!\nKompliment ühtlasi perenaine Annele ja tema suurepärasele lihavaaritamise oskusele ning suured tänud selle kõige organiseerimise eest peremees Nicolaile!


Olulisemad sündmused ja meediakajastused: august I 16. august 2019\n9.-10. augustil toimus Arvamusfestivali Hea kliima alal mitu erinäolist sündmust - arutelud, performance, kliimaviktoriin ning temaatiliste postrite väljapanek. Suur aitäh kõigile osalejatele ning kõigile, kes aitasid Hea kliima ala luua ja arutelusid korraldada!\nRohkem infot alal toimunu kohta leiad siit: www.kliimamuutused.ee/arvamusfestival-2019.\nHea kliima ala arutelusid saab peatselt järele vaadata Eestimaa Looduse Fondi Youtube’i lehel.\n10. juunil toimus Arengukoostöö Ümarlaua korraldatud kliimaüritus “Kes ja kuidas kõneleb kliimamuutustest Eestis?”. Neil, kes kohal viibida ei saanud või kes soovivad oma edaspidises töös seda kasutada, on võimalik seminari videotega tutvuda siin.\nValmimas on ka ülevaatlik kliima teemadel aktiivsete organisatsioonide kaardistus, seetõttu kutsume üles kliimavõrgustiku liikmeid, kes tunnevad, et nende organisatsioon on puudu või kaardil vales kohas, andma endast märku.\nKokkulepe: põlevkivi kasutatakse veel, Eesti Energia koondab vähem inimesi. ERR, 14. august 2019\n2023. aastani peab olema tagatud Narva elektrijaamades Eesti keskmine elektrivajadus, seetõttu jääb Eesti Energias kavandatud koondamislaine väiksemaks, ütles rahandusminister Martin Helmekolmapäeval pärast kohtumist ametiühingu esindajatega.\nRatas: toetan tulevase Euroopa Komisjoni presidendi soovi keskenduda kliima- ja keskkonnapoliitikale. Pealinn, 12. august 2019\nKoondamisohus kaevurid ja energeetikud korraldavad Tallinnas piketi. Põhjarannik, 10. august 2019\nLühiülevaade: mis põhjustab kliimamuutust ja kui tõenäoline on seda pidurdada? ERR, 10. august 2019\nMaakera aineringe sõltub sellest milline on elustik maal ja kuidas see jaotunud on. Kliimamuutus on reaalne ja suur oht inimese heaolule, meil on vähe aega inimtekkelise komponendi leevendamiseks. Järgnev artikkel annab ülevaate, mis on mis kliimamuutuses.\nKeskkonnateadlane: katastroofi vältimiseks on vaid paar aastakümmet ja muuta tuleb kõike. ERR, 10. august 2019\nKliima ja keskkonna seisukohalt on nii inimkonnal kui ka Eestil vaid paar aastakümmet, et kõik ümber mängida: energiatootmine, toidutootmine ja põllumajandus ning traditsiooniline loodushoid. Keskkonnakatastroofi vältimiseks peavad muudatused olema suured ja põhimõttelised, toonitas keskkonnateadlane Aveliina Helm arvamusfestivali arutelul, mis keskendus kasvu piiride otsimisele.\nHenri Holtsmeier: protestin, sest see toob tulemusi. ERR, 8. august 2019\nMe oleme viimane põlvkond, kes saab veel midagi kliimamuutuse mõjude süvenemise vastu teha. Selleks on erinevaid võimalusi, mille hulgast leiab igaüks endale midagi jõukohast. Mina olen valinud protestimise, teatab oma kommentaaris Henri Holtsmeier.\nKliimaheitlus koduõuel. Virumaa Teataja, 8. august 2019 (tasuline)\nRakvere Keskväljakul kohtusid kolm kontvõõrast: Rakvere reaalgümnaasiumi 9. klassi õpilane, Tartu ülikooli informaatikadoktorant ja Jõhvi keskraamatukogu töötaja. Kõlab nagu hea anekdoodi algus, kuid oleks see vaid nii, kirjutab Madis Vasser.\nMajandusministeerium algatas põlevkivi asendamiseks puiduga seaduseelnõu. ERR, 7. august 2019\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium saatis kooskõlastusele saadetud elektrituruseaduse muudatuste eelnõu, mis võimaldab Eesti Energial kasutada põlevkivi asemel elektri tootmiseks puitu.\nJüri Ratas: on hea, kui keskkonnast räägitakse. Postimees, 7. august 2019 (tasuline)\nKliimaväljakutsed on valitsuse jaoks tähtsad, kuid sellega koos tuleb leida lahendus ka sotsiaalsetele tagajärgedele, ütleb peaminister Jüri Ratas intervjuus Aleksei Lotmanile.\nKäputäis noori käib reedeti Raekoja platsil protestimas. Tartu Postimees, 5. august 2019\nLinda-Mari Väli: rahva rahustajad juhivad tähelepanu kriisilt kõrvale. ERR, 5. august 2019\nKliimakriisi ära hoidmiseks pole tehtud piisavalt ei globaalsel ega kohalikul tasandil. Asi on veelgi hullem – poliitikud ja ärimehed üle kogu maailma rakendavad süvenevat kriisiolukorda küüniliste rohepesuskeemide teenistusse, kirjutab Linda-Mari Väli.\nMadis Vasser: kliimakriisi ei huvita, kuidas me sellesse suhtume. ERR, 30. juuli 2019\nVeiko Lukmann kirjutab oma arvamusloos "Kuidas suhtuda kliimamuutusesse?" vajadusest asuda lahendama kiirelt eskaleeruva ökokatastroofi praktilisi küsimusi Eesti kontekstis. Olen paljude Lukmanni väidetega päri, iseäranis sellega, et peaksime võtma kliimaprobleemide lahendaja juhtrolli. Lisaksin ka keskkonnakaitse rindelt mõned mõtted, kirjutab Madis Vasser.\nErik Gamzejev: põlevkivienergeetikast taandumiseks peab valitsusel olema plaan. ERR, 17. juuli 2019\nErik Gamzejev teeb Vikerraadio päevakommentaaris juttu sellest, et valitsusel peab olema selge plaan, kuidas põlevkivienergeetikast taanduda Eesti riigile ja inimestele võimalikult väikeste kahjudega.\nRiigikontroll uurib Aasalt, miks riik investeerib ligi miljardi põlevkiviõli tootmisesse. ERR, 16. juuli 2019\nRiigikontrolör Janar Holm pöördus majandus- ja kommunikatsiooniministri Taavi Aasa poole seoses riigi plaaniga teha miljardi euro ulatuses investeeringuid põlevkiviõli tootmisesse, kuigi Euroopa Liidu kliimapoliitika tõttu ei pruugi õli tootmine ja rafineerimine tulevikus kasumlik olla.\nPärnus avatakse Eesti suurim päikeseenergiajaam. Pärnu Postimees, 16. juuli 2019\n17. juulil avatakse Pärnus kunagise Rääma prügimäe 16 hektari suurusel alal Eesti suurim päikeseenergiajaam, mille 13 000 paneeli suudavad katta tuhatkonna majapidamise elektrienergiavajaduse.\nKunstlik hingamine energeetikale ja Ida-Virumaale. Virumaa Teataja, 16. juuli 2019 (tasuline)\nMaailma terviseorganisatsioon kirjeldab kliimamuutuste mõju tervisele. Postimees, 15. juuli 2019\nValitsus lõi kliima- ja energiakomisjoni. ERR, 11. juuli 2019\nValitsus otsustas neljapäevasel istungil moodustada kliima- ja energiakomisjoni, mille eesmärk on kaardistada võimalusi kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning energiavarustuse tagamiseks, et Eesti keskkond oleks hoitud ning majandus ka tulevikus konkurentsivõimeline.\nRisto Kask: Ida-Virumaa programmi rahastamist pole mõistlik siduda keskkonnatasudega. ERR, 11. juuli 2019\nValitsus ei toetanud 11. juuli istungil sotsiaaldemokraatide ettepanekut Ida-Virumaa programmi rahastamiseks keskkonnatasudest. Lisaraha leidmine Ida-Virumaa programmile on prioriteet, edendamist vajab ka elukeskkond. Konkreetsed tegevused vajavad aga põhjalikumat läbimõtlemist, kirjutab Risto Kask.\nPeaministril polnud ametiühingule häid sõnumeid. Põhjarannik, 11. juuli 2019 (tasuline)\nElupaikade kadumine ja kliimamuutus ohustab Eestis umbes tuhandet liiki. Eesti Päevaleht, 10. juuli 2019 (tasuline)\nEestis on viimase 50 aasta jooksul välja surnud umbes sadakond taime, seent ja looma. „Vahel jääb avalikest aruteludest kostma, et Eesti on justkui kaitstud saar, kus liikide seisund on parem kui mujal maailmas, aga tegelikult surevad liigid välja ka siin, meie enda silme all,” rõhutab keskkonnaameti looduskaitseosakonna nõunik Agu Leivits.\nTeadur: Eesti vajab energeetikaministeeriumi, muidu hakkab Eesti Energia poliitikat dikteerima. Ärileht, 10. juuli 2019 (tasuline)\nIda-Soome ülikooli adjunktprofessori Andrei Belõi sõnul peaks Eesti mõtlema energiapoliitika jaoks eraldi ministri ametikoha või lausa ministeeriumi loomisele. See aitaks Eestil oma huvisid välismaal paremini esindada, leidis ta oma töös, mis rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse tellimusel uuris Eesti energiaturgu ja -julgeolekut.\nAttenborough: Vaja on radikaalset muutust kliima soojenemise vastu. Postimees, 10. juuli 2019\nSir David Frederick Attenborough, briti looduseuurija ja tuntud loodusfilmide autor, vastas 9. juulil Ühendkuningriigi parlamendis rahvasaadikute küsimustele kliima soojenemise osas.\nMarek Strandberg: põlev(kiv)ipoegade kliimaapartheid. Postimees, 9. juuli 2019 (tasuline)\nTriljonid ei leba mitte müütilises väljamõeldud rohelises vandenõus, nagu ette heidetakse, vaid süsinikupõhise energiaäri jätkumises, kirjutab energeetikakonsultant Marek Strandberg.\nRatas: peame töötute energeetikute ümberõppeks leidma mudeli. Postimees, 9. juuli 2019\nRatas: Eesti on põlevkiviajastust väljumas. ERR, 9. juuli 2019\nPeaminister Jüri Ratas kohtus Narvas energeetikutega, külastas Auvere õlitehast ja Balti elektrijaama. Ajakirjanik Toomas Sildam tegi selle visiidi kaasa. Millised mõtted kohtumistelt kõlama jäid?\nFOTOD | LAHENDUS ELEKTRIKRIISILE? Ametiühingud leppisid kokku Ida-Virumaale tuulikutööstuse rajamises. Õhtuleht, 8. juuli 2019\nKuido Säde: puidu põletamine ei ole efektiivne, eelistagem päikest! Eesti Päevaleht, 7. juuli 2019(tasuline)\nKliima soojeneb ja täna üritab inimkond toota puhast energiat. Kaubaks läheb kõik mille CO2-jalajälge peetakse võimalikult väikeseks. Täna on popp biogaasi, biodiisli, ja etanooli laialdasem kasutamine transpordis. Lisades bensiinile üha enam etanooli, üritame vähendada CO2-jalajälge. Kas sellisel lähenemisel ikka on pikemat perspektiivi ja kas on mõtet ehitada täna veel biodiisli ja etanooli tehaseid, küsib energiaekspert Kuido Säde.\nEuroopa kuumalained kuulutavad tumedat tulevikku. Postimees, 6. juuli 2019 (tasuline)\nUuring: puude istutamisega saaks kliimamuutuste vastu, kuid sellega on kiire. Delfi, 5. juuli 2019


Kuidas muuta alglaadimise järjekorda Windows 10-s - Windows\nKuidas muuta alglaadimise järjekorda Windows 10-s\nWindows 10 taastesüsteem võimaldab teil operatsioonisüsteemilt pääseda UEFI / BIOS-i sätetesse ja muuta alglaadimise järjekorda. Saate käivitada kõvakettalt, SSD-lt, USB-lt või DVD-draivilt.\nKui teie arvuti käivitub, on esimene asi, mis laaditakse üles UEFI püsivara või BIOS . See teeb palju asju, mis sisaldab ka võimalust, millist riistvara Windowsi käivitamiseks kasutada. Kui soovite käivitada USB-draivilt või väliselt kettalt, peate Windows 10-s muutma alglaadimise järjekorda. Tavaline vaikeseade on esimene arvutiga ühendatud kõvaketas.\nEnne Windows 10 oli see võimalik ainult arvuti taaskäivitamisel ja seejärel klõpsake BIOS-ile pääsemiseks klaviatuuril ainulaadset klahvi nagu F2 või DEL. Windows 10-s on Microsoft sisse ehitanud taastesüsteemi, mis võimaldab teil teha palju asju. Üheks võimaluseks on BIOS-i käivitamine, mis muudab selle palju lihtsamaks juhuks, kui teil on alati klahvi vajutamine puudu.\nSelles juhendis näitame, kuidas saate Windows 10 püsivara sätteid (UEFI / BIOS) käivitada ja alglaadimiskorda lihtsalt muuta.\nBuutimisjärjestuse muutmine Windows 10-s\nWindows 10 taastesüsteem võimaldab teil operatsioonisüsteemi kaudu siseneda oma UEFI / BIOS-i sätetesse ja muuta alglaadimise järjekorda. Võite valida käivitamise USB-draivilt või DVD-draivilt. See tuleb kasuks värske installimise või ISO-ga värskendamise ajal.\nAvage Windowsi sätted> Värskendamine ja turvalisus> Taastamise täpsem käivitamine ja klõpsake nuppu Taaskäivita kohe .\nSee funktsioon võimaldab teil:\nKäivitage Windows seadmest või kettalt (näiteks USB-draivilt või DVD-lt).\nMuutke oma arvuti püsivara seadeid.\nKonfigureerige Windowsi käivitusseaded.\nTaastage Windows süsteemipildilt.\nKui klõpsate nupul Taaskäivita kohe , taaskäivitab teie arvuti ja pakub teile neid kõiki Täpsemad valikud . Klõpsake ja oodake, kuni saate need suvandid. Valige Tõrkeotsing> Täpsemad suvandid. See ekraan pakub täiendavaid võimalusi, mis hõlmavad süsteemi taastamist, käivitamise parandamist, eelmisele versioonile naasmist, käsuviiba, süsteemipildi taastamist ja UEFI püsivara seadeid.\nValige UEFI püsivara seaded ja see võimaldab teil arvuti taaskäivitada. Kui arvuti on käivitunud, viib see teid püsivara seadetesse.\nLülitage vahekaardile Alglaadimine.\nSiin näete Boot Prioriteet mis loetleb ühendatud kõvaketta, CD / DVD-ROMi ja USB-draivi, kui neid on.\nJärjekorra muutmiseks võite kasutada klaviatuuri nooleklahve või + ja -.\nNüüd käivitamisel järgib see järjestust, mille olete määranud oma BIOS-i või UEFI püsivara seadetes.\nSee on väga mugav, kui soovite käivitada DVD-draivilt, millel on Windows 10 installifailid, või kui teisele kõvakettale on installitud teine Windows.\nMärge: Tundub, et kui teil on Bluetooth-klaviatuur, siis see siin ei tööta. Navigeerimiseks ja valikute muutmiseks vajate juhtmega klaviatuuri. Samuti ei tööta ka puudutus.\nkuidas kedagi facebookis vaigistada\namazonil on selle video esitamisel probleem