Kooliaasta viimane ekspertlaager — Sära silma!\nKooliaasta viimane ekspertlaager\nViies ning ühtlasi ka viimane möödunud kooliaasta laager toimus seekord kahepäevasena, tulles vastu paljude noorte soovidele. Selleks korraks planeerisime mitmeid erinevaid huvitavaid nii vaimseid kui ka füüsilisi aktiivseid tegevusi, et muuta need kaks laagripäeva meeldejäävaks ja mõnusaks!\nEsimesel päeval viibisime me Vilkla Koolitalus, kuhu jäime ka ööbima. Esmased emotsioonid saime üheskoos petanki mängides. Kõik meie noored mängisid seda esimest korda, aga sellest hoolimata sütitasid Katrin ja Silver neid võitlusvaimuga ning mäng lõppes mõne jaoks vägagi võidukalt.\nRohkelt tähelepanu ning üllatunud nägusid pälvis külla tulnud koolitaja Pille Kriisa, kes väga huvitavalt rääkis noortele sõltuvustest ja selle eri tüüpidest – näiteks oli temal endal käe peal mitmeid kellasid, millega ta näitaski, et sõltuvusi on inimestel igasuguseid.\nKuna meie programm on alles nooruke ning sel puudus nimi, haarasime noored loominguliselt appi ning selle tulemusena ongi nüüd programmile nimeks „Sära silma!“, mis oli noorte poolt läbiv mõte sellest, kuidas meie ühine ettevõtmine neile mõjub.\nRohkelt elevust ning põnevust nii poiste kui tüdrukute seas tekitas ratsutamine Ridala tallis, mis oli ööbimispaigast vaid jalutuskäigu kaugusel. See oli tõeliselt vahva, mõni sai hobuse selga esimest korda ning sära noorte silmis oli meeletu!\nÕhtu saabudes valgustasime hämarust lõkketulega ja tühjad kõhud said maitsva toiduga täidetud. Lõkkeõhtule saabus üllatuskülalisena kohalik räppar Kemo, kes rääkis veidi endast ja oma arenguloost ning esitas oma lugusid. Noored kuulasid innukalt ning said ka ise asjatundja juhendamisel riime kokku panna. Kõik said sellega suurepäraselt hakkama!\nTeisel päeval külastasime Tallinna Lennusadamat ning selle eksponaadid pakkusid põnevust nii noortele kui ka mentoritele. Kõige vägevama elamuse kogu laagri jooksul saime aga adrenaliinirohke kardisõiduga Laitse Rallypargis. Kõik said kenasti sõidetud ning koduteel oli bussis kuulda palju nalja ja naeru.\nMõlemad päevad möödusid väga nauditavalt kõikide osalejate jaoks, vanusest sõltumata!\nUuel kooliaastal uue hooga!\nEdaspidi toimuvad laagripäevad meie mentorperede noortele kord õpeveerandi jooksul.\nNewer PostMentori muljed\nOlder PostEsimese laagrisarja üritused


Lepane, Viia - juhendaja\n1. Vees lahustunud orgaanilise aine analüüs tahke faasi ekstraktsiooni ja pööratud faasi HPLC meetoditega Maardu järve näitel. Analysis of aquatic dissolved organic matter in Lake Maardu by solid phase extraction and reversed-phase HPLC Kabral, Karin08.06.2017 bakalaureusetööd\n2. Humiinainete analüüs Peipsi järve setetes infrapunaspektroskoopilisel meetodil. Analysis of humic substances from Lake Peipsi by infrared spectroscopy Kuzmin, Oskar08.06.2016 bakalaureusetööd\n3. Spektrofotomeetrilise meetodi optimiseerimine alumiiniumi määramiseks vees ja setetes kasutades pürokatehool violetti. Optimization of spectrophotometric method for aluminium determination in water and sediments using pyrocatechol violet Lukaševitš, Valeria22.01.2015 bakalaureusetööd\n4. Analysis of Organic Species in Sediments and Soil by High Performance Separation Methods. Orgaaniliste ainete analüüs sette ja mulla proovides kõrgefektiivsete lahutusmeetodite abil Makarõtševa, Natalja23.08.2011 doktoritööd\n6. Indoolide spektrofotomeetriline määramine Peipsi järve settes. Spectrophotometric determination of indoles in Lake Peipsi sediments Puolakainen, Piia15.06.2015 bakalaureusetööd\n8. Nitraatide spektrofotomeetriline määramine Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala vees. Spectrophotometric determination of nitrate in the water of Pandivere and Põltsamaa-Adavere nitrate sensitive area Simpson, Oliver08.06.2017 bakalaureusetööd\n9. Proovi eeltöötlusmeetodite uurimine fosfori vormide spektrofotomeetriliseks määramiseks settes ja mullas. Investigation of sample pretreatment methods for the spectrophotometric determination of phosphorus forms in sediments and soil Šihhaleva, Jelena22.01.2015 bakalaureusetööd


Inno ja Irja kohvik: Stalinistlik Eesti\nVäljavõte Johan Bäckmani blogist.\nJohan võrdleb oma blogis Põhja kirikuõpetaja Juha Molari tagakiusamist stalinistliku õigusemõistmisega. Kõigepealt leitakse süüdlane ja seejärel sobilik paragrahv.\nParemini ei saakski Eesti Vabariigi praegust õigussüsteemi ja õigusemõistmist kirjeldada.\nKõigepealt leitakse inimene ja seejärel sellele inimesele sobilik paragrahv.\nKadri Kiilale, kes Reformierakonda kritiseeris, leiti hullumaja. Liig aktiivselt vene vähemuse õiguste eest võidelnud ja oma vanaisade mälestust kaitsnud Dmitri Linterile, Maksim Revale, Mark Sirõkile ja Dimitri Klenskile leiti massirahutuste korraldamine. Liig karismaatilisele vabadusvõitlejale Tiit Madissonile, keda rahvas palavalt armastas, leiti riigireetmine. Välismaalt koju tagasi tulnud ERSP asutajale Vello Väärtnõule leiti narkotalundus. Noortele loomaõiguslastele leiti ekstremism ja ähvardati tulevikuväljavaadete rikkumisega. Irja ja Inno Tähismaale leiti alustuseks "isikuandmete töötlemine" ja lõpetuseks elatise maksmisest kuritahtlik kõrvalehoidumine.\nOpositsioonierakondade liikmed värisevad, mõeldes, kellele nende seast järgmisena mingi paragrahv leitakse.\nStalinistlik on riik, mille inimesed vabisevad, mõeldes: KES ON JÄRGMINE. See KES ON JÄRGMINE on kui loosung, mis hõljub me kõigi kohal.\nKas sind on juba Kaitsepolitseisse ülekuulamisele kutsutud, küsivad sõbrad teineteiselt. Kas sa ei karda, et sinu suhtes võidakse selles või tolles küsimuses alustada menetlust?\nSee õõvastav sõna MENETLUS on süsteemi lemmiksõna, sest temaga saab ähvardada kõiki, kes ei taha alluda. Totalitaarrežiimid armastavad MENETLUST, sest kui inimene kuuleb sõna MENETLUS, siis see halvab ta, sest see tähendab ebameeldivusi: sundust, jõudu, vägivalda, kannatusi. Ja mitte keegi ei taha neid. MENETLUS on nagu halb isand, keda ei armastata, aga kardetakse ja kelle taldu on seepärast kasulik lakkuda.\nKas sinule on juba leitud sulle sobiv paragrahv, sobiv menetlus?\nNeid, kes võiksid stalinistliku õigusemõistmise ja selle sagedaste menetluste vastu protestida, ei lasta maale. Liig aktiivselt vene vähemuse õigusi kaitsvat Johan Bäckmani, Läti antifašiste ja Putini noori ei lasta maale. Nende maaletulekukeeldusid ei tühistata, sest see võiks tuua kaebuste laviini. Kui kohus tühistaks Johan Bäckmani maaletulekukeelu, siis ta oleks sunnitud tühistama ka Jossif Koreni ja našistide maaletulekukeelud. Ja nad kõik tuleks maale ning hakkaks Eesti Vabariigi stalinistlikku süsteemi lammutama.\nNõnda nagu Eesti Vabariigis praegu, toimiti ja mõisteti õigust ka Stalini ajal. Ja täpselt samamoodi, leides kõigepealt inimese ja seejärel sellele inimesele sobiva paragrahvi, toimib Euroopa Liidu liikmesriik Eesti Vabariik.\nKa Stalini ajal ei lastud riigi- ja rahvavaenulikku elementi riigist välja ja riiki sisse. Ka Stalini ajal puistas süsteem kui varrukast sõnu: riigivastane, äärmuslane, provokaator, poliitiline vaen, ässitamine, õhutamine. Eesti Vabariik, riik, mis tuleb stalinistlikust kultuuriruumist, on küll de iure vabariik, kuid praeguses kontekstis ja reaalsuses kõlab eriti selle sõna esimene pool "vaba" kui pilkena. Sest de facto on Eesti Vabariik omaenda kodanikke repressiivsete vahenditega kontrolli all hoidev ning sellele tähelepanu juhtivaid välisriigi kodanikke riigist mineva küüditav pooltotalitaarne riik Euroopa äärealal.\nPeab tunnistama, et on päris uhke tunne olla sellise stalinistliku riigi vastu.\nHäbi sul olgu, Eesti Vabariik. Häbi sul olgu ja su stalinistlikul kohtusüsteemil.\nSina ja su instantsid süüdistavad neostalinismis Johan Bäckmani, aga sinust suuremat stalinisti ei ole, Eesti Vabariik.\nkirjutas Irja at 23:44\nNõus, Eesti Vabariik kardab oma kriitikuid\n15. jaanuar 2010 23:52\na kes nimelt kardab?\n15. jaanuar 2010 23:57\nMa olen ka hingelt dissident ja opostiotsion22r aga kahjuks ei saa ma teiega teie renomee p2rast yhineda, teid toetada ega lasta end teie nimega mitte mingil moel seostada. Ma usun, et ma ei ole ainuke. Ma arvan, et te olete kapo vms. stalinistliku ametkonna k2silased, et diskrediteerida igasugust opositsiooni eestis. Kui oponeerid millegile hakatakse sind ullikeste Inno ja Irjaga seostama. Ja ongi kogu moos. Nii, et teile suur thank you for nothing.\n16. jaanuar 2010 00:02\nKõigis eelnevates kommentaarides on tõetera sees.\nÜhinen nendega. Lihtsalt oksele ajab see kliki süsteem ja ametnikud.\n16. jaanuar 2010 00:07\n0:02 - oi, kas tõesti? Ei usu hästi. Sest dissidentidel on omadus, mille järgi neid ilmeksimatult ära tuntakse: nad on julged. Sina just julgusega ei hiilga või mis?\nKipun arvama, et sa oled lihtsalt üks igavlev ametnikukene Toompuiestee majast. Aga jäägu see meie vahele, "dissident".\n16. jaanuar 2010 00:34\nToompuiesteel vist kriisikoosolek. Mõeldakse, mida Tähismaadega teha. Tõepoolest, mida teha kahe inimesega, kes on nii siirad ja julged? Ei olegi midagi teha, vennad Toompuiesteelt.\n16. jaanuar 2010 00:35\nOlen uhke oma riigi üle, kes Bäckmanni-sugustele koha kätte näitab. Loodetavasti teeb sama Soome.\n16. jaanuar 2010 00:41\nStalinism elab Stalini aja lastes. Ka see on stalinism, kui ei julge vägivallale ja repressioonidele vastu astuda, sest seda Stalin õpetas. Stalinism koolitas inimestest sombid, elavad surnud. Inimesed, kel pole oma nägu ega arvamust. Kes ei suuda ega julge enda eest seista. Kes alluvad süsteemile jäägitult, on režiimi ustavad tööriistad.\n16. jaanuar 2010 00:42\ntubli, onu Stalin teeb sulle pai.\n16. jaanuar 2010 00:45\nМолодец, комментатор диссидент!\n16. jaanuar 2010 00:49\nDmitri Linterile, Maksim Revale, Mark Sirõkile ja Dimitri Klenski\nMis nimed need on ...\nEi eesti, ega vene\n16. jaanuar 2010 00:50\nise võtate suvalise inimese ja tembeldate ta sõnakombinatsiooni "nii nummi" eest pedofiiliks(mida öeldi naise kleidi kohta)\nsee pole idiootne? on.\n16. jaanuar 2010 00:54\nТак держать, диссидент 0:02! 0:41 тоже очень хорошо сказал. Вот тебе пряник, дорогой!\n16. jaanuar 2010 00:55\nIse tõmbad riigireetmisega tulised söed pea kohale ja nüüd ei julge vastutada, see kirjatükk nõretab hirmuhigist.\n16. jaanuar 2010 00:58\ntegemist oli hoiatusega, et see tegelane VÕIB OLLA pedofiil, mitte eta ta ON pedofiil.\nSelliste, väikeste laste pilte piiluvate tegelaste eest hoiatamine peaks olema iga kodaniku püha kohus. Mind näiteks hoiatas klassivenna ema pidevalt Joel Steinfeldti eest, see oli 30 aastat tagasi. Ja ma teadsin tänu sellele olla ettevaatlik.\n16. jaanuar 2010 01:00\nMa võtan omaks, et reetsin, et Eestis eksisteerib edasi Nõukogude Liit. Ja julgen ka vastutada oma sõnade eest.\n16. jaanuar 2010 01:03\nА вы, братя из Капо, знаете что у меня скоро будет годовщина смерти? Обязательно отмечайте!\n16. jaanuar 2010 01:14\nА почему не спите? Браво, как настоящие сталинисты. Я тоже некогда не спал.\n16. jaanuar 2010 01:16\nte olete ikka täielikud urruaugud!võtke seda kui komplimenti!\n16. jaanuar 2010 01:24\nAh et dissidendid on julged? Miks siis ükski Inno ja Irja eestlasest toetaja ei julge seda teha oma nime all? Mingid mõttekaaslased neil paistavad siinsete kommide järgi olevat, aga miks me neist midagi ei tea? Miks nad ei julge ühineda liikumiseks?\n16. jaanuar 2010 01:25\nIrja on niiiiii tuline!\nkindlasti pole margus kiisil õigus, kui ta pani skisofreenia-diagnoosi. tegelt on vähemalt Irja tavaline psühhopaat. ehitab konstruktsioone, ja kui mingi enam-vähem loogiline välja kukub, hakkab seda kirglikult uskuma. oleks ju küllaltki süütu? kuid olles ka ise psühhopaat tean, et ei hakka keegi konstrueerima ilma tugeva impulsita. ise olen hea inimene, sestap minu maailm sõbralik ja täis naeru. siit....missugune hinges on Irja? kirglik....täis jälkust?\na inno lihtsalt totu\npeeter "pepe" saar\n16. jaanuar 2010 01:52\nJah ega see tuhvlialuse elu kerge ole! Tuhvel tõmbab pealegi ringi ka, katsu siis all püsida. Innole jaksu ja talda paksu.\n16. jaanuar 2010 02:07\n10 points 1:25!\n16. jaanuar 2010 03:14\neesti vabariik ei karda kedagi ega midagi. veel vähem kardab ta innut ja irjat.\n16. jaanuar 2010 06:56\nkas te oma blogi venekeeles ei peaks pidama hakkama? või arvate, et teie lugejad kasutavad google tõlget?\n16. jaanuar 2010 07:17\nto 06:56 anonüümne,\nega sovjeti kord kah Niklust, Pestit või Parekit kartnud.\nSovjetid kartsid lihtsalt seda, et kui neil vabalt rääkida lasta, siis hakkavad ka teised rääkima.\nNing samamoodi kardetakse Inno ja Irja blogit.\n16. jaanuar 2010 07:56\nVaatasin CV Keskust tööandja alt ning nägin, et Andmekaitse Inspektsiooni töötajad Kadri Levand ning Kristiina Laanest otsivad CV Keskuse kaudu paaniliselt uut tööd. Ilmselt on AKI jabur ja perpektiivitu töö ka neid ära tüüdanud. Samas on juristide ületootmine praegu tõsine probleem ning pooliku haridusega (st. 3aastane bakalaureus) pole suurt midagi peale hakata ning ega tavajuristidena need tibid suurt hakkama ei saakski. Nii et loodavad vaid, et äkki keegi mõni tööpakkuja helistab...\nUurige seda värki. Äkki on mõneli blogikülastajal kahele aktiivsele hullule tööd pakkuda. Avaldage üleskutse.\n16. jaanuar 2010 07:57\n..mul on kaks küsimust:\na) kui suur oli Inno Tähismaa raamatu "Tüdrukute klubi" läbimüük detsembris...(tiraazh..tuhandetes...:P)\nb)ja kui suur summa tuleb Tähismaadel Bäckmanile tagasi maksta seoses kohtuvaidluse kaotamisega..\n..Irjale soovituseks et 30 päeva on aega...jäta see blogi ja kärbseseeneleotis..istu laua taha ja tee endale kohtumenetluse nüansid selgeks...\n16. jaanuar 2010 08:51\nPOMMUUDIS! B-munn on pede! Sest ainult pedel saab blogi taust olla roosakas-lillakas! Pede, ei mingit kahtlust! Inno, pane veel seal Soomes sauna taga tehtud pilte üles, tahaks näha, kuidas B-munnil oli vikerkaarelipp pihus vägesid juhatades. Äh-äh-äh, Inno ja irja käisid pedeparaadil, äh-äh-ää!\nHm... mõtlesin, et teeks lauba hommik natuke nalja. Inno ja Irja, kukkus ju täitsa teie moodi välja, eks?\n16. jaanuar 2010 09:56\nSee ei ole nali, kui ilkuda teiste õnnetuse kallal. Bäckman oli Soomes varem teada-tuntud lihtsalt lillana ja vähemuste õiguste kaitse sildi all suutnud ära hopida lahtilaskmist dotsendi kohalt, kuhu ta valiti enne kui teati tema soodumusi. Venemaa võttis tal seejärel munad pihku.\nMinu küsimus on selles, kas ta on ka Savisaarega või selle imago-nõunik Priimäega seotud, kuna ta blogijanimi on "kohudosentti", mis toob paralleeli k-kohukesega.\n16. jaanuar 2010 10:14\nErakordselt halb kliima + erakodselt inimvaenulik reformi sotsiaapoliitika muudavad meie maa kõigile tullasoovijatele erakordselt vastuvõtmatuks.\nJa omamoodi teeb reformi deemonlik poliitika EEstile teene, võimaldades rahval jääda puhtaks. Kõik rassid, rahvad on läbi ajaloo muretsenud ja hoolinud oma rahva puhtuse eest. Kõik võõras veri on võimalusel eemale pressitud.\nIse annan vajadusel igale immigrandile koheselt tunda, et ta pole siin teretulnud ja kutsun üles kõiki niimoodi käituma!\n16. jaanuar 2010 10:49\nMhmh, tõesti stalinistlik Eesti. Ülekuulamisel peksis see Kurm irjal näo üles ja hambad kurku, innol aga võeti munad sahtli vahele, kuni nad mõlemad end süüdi tunnistasid rahvusvahelisele imperialismile kaasaaitamises. Ja karistus tuleb ka hirmus. inno saab lihtsalt kõrgema otsuse ning talle lastakse Rakvere politseimaja keldris kuul kuklasse, irja ehk pääseb paremini ja saadetakse 25+5 aastaks näiteks Iisakusse ühiskonnale kasulikku tööd tegema, metsa langetama ja oma patte kodumaa ja Ansipi ees lunastama. Nii, jahh?\nVõi kes teab... äkki pole me siiski stalinistlik?\n16. jaanuar 2010 11:02\nInno-Irja mis te magate!? Või jälle politseimaja piiramas? Siin keegi Ansiplane-Langilane-Kapolane ähvardab teid! Lubab kinni panna! Nõuab surmanuhtlust! No mina seda küll nii ei jätaks! Alarmeerige kohe rahvusvahelist ajakirjandust ja inimõiguste kaitse organisatsioone! Las viskavad Eesti ÜRO-st ja ülemaailsest seksuaalrefiormide liigast välja! Ja igalt poolt mujalt ka! Niimoodi ähvardada vabadusvõitlejaid/elatisraha ohvreid. No mis riik, häbi-häbi!\n16. jaanuar 2010 11:08\nkoosakas ütles ...\nto0:02le Te ei ole ainuke jah,keda ei saagi Inno ja Irja elu pöhimötetega seostada.Sest oled dibla ,mitte rahvuse tasandil vaid sisemiselt hingelt,pugeja ja Ansipi kingapaelte kinni siduja.Aga mönest kingapaari sidujast sai ka eesti riigi president.Siis jöudu edasi ehk palkab Ansip enda sitast perset pühkima.\n16. jaanuar 2010 11:14\nah , et laseme kõik Kremli palgal olevad našistid Tõnismäele telkmantlitega seisma ja kui neid juba piisavalt on siis astume Venemaa koosseisu, et siis tuleb demokraatia?\nIrja sa oled haige.\n16. jaanuar 2010 11:40\nselle järgi, kuidas teisitimõtlejaid represseeritakse, on Eesti küll täiesti stalinistlik. Karistused on küll pehmemad, aga põhimõte on sama.\n16. jaanuar 2010 11:43\ntead, mulle täitsa meeldib Irjaga, palju parem kui sinuga. Ma pole end elus kunagi paremini tundnud. Mul on olnud elus "õnne" elada elus koos kahe psühhopaadiga, ja kolmandat ma enam välja ei kannataks.\n16. jaanuar 2010 11:57\nTeil on Inno ja Irja pisike terminoloogiline segadus, sõimate kommuniste, aga olete paduroosa Soome Antifashistide liidu liige, hehe\nOk, rohkem ei nori.\nMuuseas, kõik need "ismid" upitati võimule nendesamade rahatuusade poolt, kes praegu Euroliitu kontrollivad, sest sotsialism tegelikuses on varade ümberjaotamine kriminaalsel teel. See tähendab et ka Uus Maailmakord on oma olemuselt sotsialistlik.\nEhk siis kõik vaesuvad ja tekib kõikvõimaste ülirikaste klass, kes lõpuks selle tarbetuks muunudnud vaestemassiga üks-null teevad.\nÄrgake tõesti ja soovitan kuulata internetist ka David Icke, Michael Tsarioni, Jordan Maxwelli, Alan Watti, Alex Jonesi, Stewart Swerdlowi, kadunud William Cooperi jmt teiste loenguid, kuni veel interneti pole lõplikult kinni keeratud.\nSee on eluliselt vajalik, et saada aimu, mis ümberringi tegelikult toimub.\n16. jaanuar 2010 13:02\nLätlased tegid selle ära, mida eestlased oleksid pidanud tegema, ehk võimsa kommunismipaljstava dokumentaali pimeda Lääne jaoks, kellele ajaloo kuri onu on ikka veel ainult Aadolf.\n16. jaanuar 2010 13:07\nsiin selle filmi ingliskeelne variant\n16. jaanuar 2010 13:10\n9:56, ei.... Te ei oska enam nalja teha. Millegipärast. Millest on natuke isegi kahju.\n16. jaanuar 2010 13:13\nVaadake, antifašism ei ole kommunism. Mitte ükski venelane, keda ma olen viimasel ajal kokku puutunud, mitte ükski Notšnoi Dozori liige ei poolda kommunisti ega õigusta Stalinit.\nKõige narrnaljakam ongi, et Eesti Vabariik, mis süüdistab oma kõige valusamaid kriitikuid küll stalinismis, küll küüditamise idealiseerimises, kasutab ise nende vaigistamiseks ei midagi muud kui stalinistlikke meetodeid - riigist välja küüditamist, ülekuulamisi KGB stiilis, tööandja informeerimist (Raivo Aeg saatis kirja Bäckmani tööandjale) jne jne jne.\nVaata peeglisse, Eesti Vabariik. Ja küsi endalt, kas see, kelleks sa oled muutunud, ei ole õõvastav.\n16. jaanuar 2010 13:21\nMul on olnud elus "õnne" elada elus koos kahe psühhopaadiga, ja kolmandat ma enam välja ei kannataks.\nKaks ilma kolmandata ei jää, ütles vanarahvas. Kõrvaltvaatajana näen, et neil oli õigus nagu alati. Kahju, et sa ise ennast kõrvalt vaadata ei saa, oska, taha või julge.\n16. jaanuar 2010 13:43\nJohanil nii kenasti lips ka tema blogitaustaga samades toonides...\n16. jaanuar 2010 14:17\nTASUTA ELEKTER ANNAB TÖÖD KÕIGILE...\n16. jaanuar 2010 16:47\nBäckman on nummi mees. Marko Roosa\n16. jaanuar 2010 17:20\nblogi sobibki sel\nnimeks Perse-mees kel\n16. jaanuar 2010 17:23\nEuroopa viimased kommunistid!\n16. jaanuar 2010 19:24\nKeda Sa Irja meil opositsiooniks pead? Kas tõesti vasakpopulistlikku keskerakonda, kes lisaks põhimõttelage ja kelle eesotas võimuhull Savisaar, kuigi ega Reform parem pole, no mida teha? Nad ju õde venda, isaks EKP.\nVõi äkki mõtled selle all tuulelipuna lehvivaid sotse ja savisaarlaste kolhoosiesimeestest ning partorgidest partnereid - RL, või tule taevas appi - rohelisi. Tõesti, aru ma ei saa?\nMeil ei ole ju opositsiooni!\n16. jaanuar 2010 20:07\nJa veel. Jätame selle kommunismi rahule, kui ideoloogia oli ta isegi ilus, paraku rakendada sai teda vaid vägivallaga, sest ta on inimloomuse vastane. See, mis Venemaal oli ja on, see on kommunismist sama kaugel, kui Andromeeda udukogu Maast.\nMa pean silmas Vene riiklikku imperialismi ja laiutamispüüdlust naabrite arvel, mis nähtavalt algas Ivan IV "JULMAST", tegelikkuses oli aga ka varem olemas.\nSeda ja just seda kardetakse ja vahet ei ole, mis soustis seda serveeritakse. Tüüpilisteks esindajateks on paraku Öine Vahtkond täna, Interrinne mi9nevikus jne - sünaga võimu poolt loodav 5 kolonn. Bäckma, Molari ja ko on aga minu hinnangul oma rahva reeturid, Juudased, kes varem või hiljem lõpetavad esimese Juudase kombel. Kogu lugupidamise juures:ole ettevaatlik, muidu ühined nendega ja mitte ajaloo poolt austatud "märtrina".\n16. jaanuar 2010 20:13\nRääkisin oma soome sõpradega ja küsisin ka Bäkmani renomee kohta. Sommid lõid pilgud piinlikustundega maha ja ütlesid, et soomes ei võta keegi Bäkmanit tõsiselt. Et on pigem klouni staatuses.\nKui juba soomlased ise -talvesõja sangarid -oma antifašistist kangelast ei austa, siis pole eestlastel ammugi põhjust Bäkmanit tõsiselt võtta.\nMees on koomik.\n17. jaanuar 2010 00:22\nVaadake, mina ei vali endale sõpru nende "renomee" järgi. Mina valin endale sõpru südame järgi. Kes on hea, siiras ja aus inimene, on minu sõber.\nMinu meelest on Johan üks heasüdamlikumaid ja targemaid inimesi, keda mul on õnnestunud oma elus kohata. Samuti Maks Reva, Dima Linter ja Pjotr Puškarnõi. Ma olen UHKE, et võin neid oma sõpradeks kutsuda.\nJa mul on SÜGAVALT ÜKSKÕIK, mis teised sellest arvavad.\nMinu isa, kes võitles Eesti Leegionis, ütles: kuula alati ära, mis teised sulle räägivad, ja pärast tee ikka oma pea järele.\nMa olen alati tema õpetussõnade järgi käinud ja ma pole pidanud kordagi kahetsema.\n17. jaanuar 2010 01:25


TAFTA teke ergutaks jõudsalt Euroopa Liidu majandust\nESI arvestused näitavad, et kaotades kaubanduspiirangud USA ja ELi vahelt, suureneks Euroopa Liidu majanduslik aktiivsus 94--184 miljardi dollari võrra. USAs suureneks samal ajal majandustoodang 142--239 miljardi dollari võrra. Nende mõjusate arvude järgi otsustades on selge, et ESI on asunud selgelt toetama üle Atlandi ulatuva vabakaubanduspiirkonna loomist.\nTAFTA ühendaks riigid, kes on ühesugusel sotsiaal-majanduslikul arengutasemel. Lisaks on nad võtnud ühise vabakaubanduse lisamise kohustuse, ütles ESI tegevdirektor Claude V. Prestowitz.\nTema arvates oleks lääne võimsate majanduskeskuste tolliliit hea eeskuju ülejäänud maailmale ja ühtlasi annaks soodsa tõuke maailma kaubandusorganisatsiooni (WTO) arengule. Vastasrindlased jälle väidavad, et niisugused plaanid on kaubanduspoliitiliselt suunatud muu maailma vastu.\nTAFTA riigid moodustaksid kogu maailma kaubandusest 55%. Liidu poolt räägib asjaolu, et nende omavaheline kaubavahetus on mahuliselt tasakaalus. Mõlemad ekspordivad põhiliselt arenenud tööstustooteid, mis muudab kaubavahetuse ka kvalitatiivselt võrdseks.\nELi ja USA kaubavahetuse eripäraks on vastastikuste investeeringute suur maht. Näiteks USAsse tehtud otsestest välisinvesteeringutest on 60% pärit Euroopast. Aasia firmade investeeringud moodustavad sellest ainult poole. Ühendriikide firmade välisinvesteeringutest on ligi pooled suunatud Euroopasse, ületades kolmekordselt Aasiasse tehtud investeeringuid. Isegi Euroopa viimase majandusseisaku ajal paigutasid ameeriklased sinna kaks korda enam raha kui kiire majanduskasvuga Aasiasse.\nESI meelest oleks TAFTA tõeline kaubandusliit, samal ajal kui Põhja-Ameerika vabakaubanduspiirkonna (NAFTA) tekkes etendasid suuremat osa poliitilised põhjused. Probleemvaldkondadeks TAFTA loomisel oleksid põllumajandus, lennukitööstus ja telekommunikatsioon. KL


Kuidas lisada Google Docsisse tekstikasti\nTekstikasti lisamine dokumendile on suurepärane võimalus asjakohase teabe - nagu tõmbenõue - esiletõstmiseks ja selle hõlpsaks liigutamiseks. Google ei tee ühe lisamist ilmselgeks, nii et lisage Google Docsi faili tekstivälja.\nGoogle Docs võimaldab teil lisada oma dokumentidesse tekstikaste konkreetse teabe isikupärastamiseks ja esiletõstmiseks, kuid teeb seda teisiti, kui võite arvata. Selle lisamiseks peate kõigepealt avama joonistustööriista - mitte midagi, mis tuleb meelde, kui see on tekst, mille soovite lisada.\nAvage oma dokumendis menüü „Lisa“ ja valige käsk „Joonistamine“.\nAvanenud aknas Joonis klõpsake ülaosas asuva tööriistariba nuppu „Tekstikast”.\nNüüd klõpsake ja lohistage hiirt, et luua tekstikast ettenähtud ruumi, ja lisage seejärel soovitud tekst.\nKui olete tekstikasti loonud ja teksti lisanud, saate seda tööriistariba abil oma maitse järgi kohandada. Laiendatud teksti tööriistariba kuvamiseks klõpsake kolme punkti.\nSee võimaldab teil muuta tausta, äärise ja fondi värvi ning rakendada muid vormindamisvalikuid, nagu rasvane, kursiiv, täpid ja nii edasi.\nKui teie tekstikast näeb teie soovitud viisil välja, klõpsake selle oma dokumenti lisamiseks nupul „Salvesta ja sulge”.\nNüüd saate tekstikasti teisaldada soovitud kohta. Kui peate selles muudatusi tegema, topeltklõpsake joonistamisvahendite uuesti kuvamiseks tekstikasti. Teise võimalusena võite klõpsata muudetaval tekstiväljal ja seejärel klõpsata nupul „Muuda”.\nKuigi see meetod ei ole kõige lihtsam viis tekstivälja lisamiseks dokumenti, pakub see teile lihtsat viisi tekstikastide sisestamiseks ja käsitsemiseks kogu failis.


JAAN EILARTI SELTSIS - LoomingLooming\nJAAN EILARTI SELTSIS\nJaan Eilart: „Õitse ja haljenda”. Koostajad Andres Tõnisson ja Taavi Pae. (Sari „Eesti mõttelugu”.)\n„Ilmamaa”, 2016. 560 lk.\nMinu viimane kohtumine Jaan Eilartiga oli Eesti Raamatu Aasta pidulikul avamisel 2000. aastal, kui „Vanemuise” kontserdimaja tühjas fuajees vastamisi sattusime. Me polnud juba aastaid kohtunud ega rääkinud. Juttu tuli mitte üldiselt raamatuist, vaid just nimelt sellestsamast raamatust, millest siingi. Paraku oli Eilart niisuguse kogumiku kokkupaneku suhtes kuidagi kõhklev. Et pole enam seda energiat, et õige aeg on justkui mööda lastud. Mäletan, et olin igati julgustav. Niimoodi lahku läksimegi.\nJa nüüd on see raamat lõpuks tema õpilaste ja tublide „Ilmamaa” tegijate koostööna ikkagi ilmunud, ning mul on ühe tema õpilasena erakordselt hea meel selle üle. Muidugi ei sisalda kogumik kaugeltki kõike Eilarti kirjutatut, aga ometi parima osa sellest. Veel enam rõõmustan, et Jaan Eilart on astunud suveräänse isiksusena Eesti mõttelukku.\nÜhteaegu meenuvad paljud varasemadki koosolemised: matkad, ülikooliloengud, ka pidulikumad hetked. Ja kuidagi ei saa ma mööda meie koostööaastaist 1969—1971 Eesti Looduskaitse Seltsis; ühes sellega tulevad meelde minu ja tema tollased kolleegid Juta Põdra, Uku Alakivi, Helve Remmel-Anton.\nSee oli huvitav ja muutlik aeg. Ka maja Tatari tänav 15 oli omapärane kas või selles asuvate asutuste koosluse poolest. Üks neist oli usuasjade komitee, mida tollal juhatas markantne isik Meinhard Teder, üks Eilarti lugematutest intellektuaalsetest tuttavatest. Muide, usuasjade poole peal nägin ehtsat Konstantin Pätsi kabineti sisustust. Looduskaitse selts asus poolkeldrikorrusel, seal oli väike koosolekute saal, saun ja pidulik ruum koos kamina ning Eilarti töölauaga. Seinu kaunistasid Kaljo Põllu graafilised tööd sarjast „Eesti maastikud”. Aseesimees Eilart juhtis meid enamasti kaugkorras, kirjakeste (tal oli iseäralikult peen, kiilkirja meenutav käekiri) ja telefonikõnedega. Korra nädalas saabus ta Tartust ka ise kohale, seda intensiivsem oli siis töömeeleolu. Mäletan, et pidin instruktorina vanast aiajäänusest maja kõrvalkrundil kujundama väikese skvääri. Meie ligidal, vaid mõneminutise jalutuskäigu kaugusel oli ka kuulus Süda tänava hõlmikpuu. Kahju, et see puumaja nagu ka selle ümbruse vanad kastanid sattusid lõpuks ühe teise, vajalikuma maja ohvriks. Loodan, et olen neid olusid suutnud mõnevõrra edasi anda oma romaanis „Hiliskevad”. Seal on juttu ka ühest raamatukogust. Tegelikkuses oli selleks eesti päritolu botaaniku Liisa Steinbergi pärand, mille Eilart oli kuidagiviisi Leningradist ära toonud ja mis sulas seltsi raamatukokku.\nAga mu ühisretked Eilartiga algasid juba tudengipõlves ja olid seotud Tartu üliõpilaste looduskaitseringiga. Need olid teinekord ülikooliloengutestki sisukamad ja viisid huvilisi Eestimaa eri paikadesse ja looduse meeleoludesse. Eilart oli kahtlemata mu teise mentori Endel Varepi kõrval niisama silmapaistev Eestimaa-tundja. See huvi oli tema puhul alguse saanud juba poisikesepõlves Kirna mail, nagu võib lugeda siinsest kogumikustki. Nende kahe tubli mehe (ja mitte ainult nende) koostöö märgiks oli ka koguteos „Kas tunned maad” (1965), üks tollaseid põhilisi teatmeteoseid Eestimaa kohta tudengitele ja teistele asjahuvilistele. Retked Eilarti seltsis pakkusid uut mitte ainult looduse ja kultuuriloo vallast, minu jaoks aimus mõneski märgilises paigas midagi säärast, mida vanad roomlased nimetasid genius loci’ks. Korduvatest retkedest on meeles igasügisene käik Ahjale, „Väikese Illimari” radadele ja igakevadine lõpulõke kusagil Kastre-Peravalla soosaarel, „maailma nurga taga”.\nKultuurilooliste persoonide hulgas olid Eilarti erilised lemmikud muidugi kirjanikud, selleski kogumikus räägib ta kõige sagedamini Liivist, Tammsaarest ja Tuglasest. Viimasega sidus teda aastatepikkune tutvus. Arvan, et Eilartil oli kõige täiuslikum rahvakirjaniku signeeritud teoste komplekt. Ja üldse oli tal kadestamisväärne isikupärane raamatukogu. Ei tea vaid, milline on olnud selle raamatukogu saatus pärast tema kaasa Silvi lahkumist 2014. aastal.\nKord küsinud Tuglas Eilartilt, kas ta pole üritanud ka proosat kirjutada. Küllap rahvakirjanik oli märganud Eilarti virtuoosset sõnaseadmisoskust. Selles kogumikus on mõned seesugused vihjed, näiteks lühipala „Vaikus”. Ühes kirjutises on Eilart omakorda Tuglase „Väikese Illimari” eriliselt tähelepanelik lugeja. See on koht, kui ta küsib tee ääres seisva imepeene, mõtliku näoga poisikese prototüübi kohta. Ja Tuglas vastab: „Suits küsis täpselt niisamuti. Ma ütlesin: sa võid ise arvata.” Eks ole, Ahja ja Võnnu asusid ju kirjandusmaastikena nii ligistikku…\nKa paljud Eilarti kaasaegsed kirjanikud olid tema retkekaaslasteks, tihti nooremale matkaseltskonnale üllatuskülalisteks kaasa kutsutud. Mäletan August Sanga, Kersti Merilaasi, Debora Vaarandit. Eriline kokkukõla oli Eilartil August Sangaga, nii tema rahuliku natuuri kui ka luulega. Võimalik, et Sanga kaheköiteline luuletuste ja tõlgete kaksikraamat sai illustreerija just Eilarti vahendusel — selleks kunstnikuks sobis igati Kaljo Põllu. Ka Günther Reindorff, seltsi asutajaliige, oli üks Eilarti lemmikuid. Ükskord Eilartiga KuKu klubis istudes sain tuttavaks Richard Kaljoga, hiljem suundusime samas majas asuvasse kunstniku ateljeesse, kus peremees kinkis meile mõlemale mõned oma vaimustavad sensuaalsed eksliibrised.\nEilart oskas luua sidemeid ka väliseesti kirjanikega (Bernhard Kangro, Valev Uibopuu), kasutades selleks oma rohkeid välislähetusi.\nSagedaseks retkekaaslaseks oli ka teatrikorüfee Voldemar Panso ja neist kordadest on mõndagi lõbusat meenutada. Näiteks kord Koiva puisniidul pidi Eilart kogukama Panso koguni seljas üle tüma koha tassima. Pansolt on meeles väga temalik kalambuur: „Eilart räägib siin ja näitab meile kõige suuremat kivi, kõige suuremat puud. Aga näidaku meile hoopis seda kõige väiksemat…” Kõrvemaa retkel käisime ka Salu Mardi ehk Martin Tompi suitsutares. Mart liikus enamasti ringi paljajalu ja nägi välja üsna täpselt samasugune nagu näitleja Elmar Salulahe mängitud peategelane filmis „Põrgupõhja uus Vanapagan”. Seal kuuldud vestlusest on meelde jäänud Mardi arvamus, et Aegviidu kandi vallseljakud on vulkaanilise tekkega!\nEilarti raamatu kokkupanijad küsivad oma järelsõnas, kas Eilart oli silmapaistvam suulise esinejana või siiski kirjasõnas. Ütleksin, et ta oli mõlemas üsna samaväärne. Tema esinemislaadis oli heas mõttes midagi pastorlikku (nagu selgub, oligi ta suguvõsas üks kirikuõpetaja), mis väljendus muuseas selleski, et talle meeldis järelehüüdeid kirjutada ja säärastel puhkudel esineda. Igatahes oli teda hea kuulata, juba tema tämber oli iseäralikult baritonaalne, tekst läbimõeldud, sugestiivne ning samas teaberikas. Tudengi võlus ta ära juba esmakordsel kohtumisel-kuulamisel. Eilarti kirjutatud tekstides võib märgata teatud baroksust, üheks tunnuseks selle täispikitus kõiksuguste kõrvalfaktidega. Aga just see teaberohkus sunnib neid asju pikemalt uurima. Jah, ma kujutan ette tema toimetajate, näiteks Helju Valsi või Linda Pootsi mõnekordsetki nõutust. Kuni vist jõuti järelduseni, et Eilarti teksti ei saa kuigivõrd redigeerida, et seda tuleb võtta sellisena, nagu see on kirja pandud. Eilartlikuna.\nSelles kogumikus vilksatab mitmel korral geniaalse vene geneetiku Nikolai Vavilovi nimi ja tema kuulus elujuhis „Kullake, elu on lühike, kiirusta!”. Mäletan, et Eilartil ilmus 1973. aastal ajakirja „Kultuur ja Elu” mitmes numbris Pamiiri reisikiri, kus oli samuti Vavilovist juttu. Veel varem oli ta tõlkinud Vavilovi raamatu „Viis kontinenti”, mis ilmus sarjas „Maailm ja mõnda” aastal 1967. Tõlkele oli lisatud Eilarti meeldejääv eessõna.\nÜhel meie koosolemise usalduslikumal hetkel tegi Eilart juttu teatud pöörakust oma elus, kui ta vahetas kitsama akadeemilise teadlasekarjääri publitsisti ja loodushoiu propageerija töö vastu. Oli ta ju alustanud paljulubava geobotaanikuna zooloogia ja botaanika instituudis ning üheks selle märgiks oli 1963. aastal ilmunud monograafia „Pontiline ja pontosarmaatiline element Eesti flooras”. Ometi ei jõudnud Eilart kunagi teadusliku kraadini. Ma ei mäleta, kas ta just nii otsesõnu lausus, aga võis küll aru saada, et Eesti Looduskaitse Seltsi asutas ta omamoodi protestina kitsama ja spetsiifilisema Eesti Loodusuurijate Seltsi vastu, kus ta ju ise oli alustanud. Olen hiljemgi püüdnud mõistatada, kellele Eilarti populaarsus publitsistina ja rahvamehena vastukarva käis, kes võisid levitada arvamust, et ta on teaduse tegemiseks pealiskaudne ja rabe, kergesti ärrituv ja kriitikat mittesalliv.\nPaljud on maininud Eilarti väga laialdast tutvusringkonda, head läbisaamist võimueliidiga (Edgar Tõnurist, Arnold Rüütel). Lisaksin neile nimedele omaaegse ministrite nõukogu osakonnajuhataja Guido Talijärve, kelle Eilart kutsus seltsi Tallinna osakonna etteotsa ja kellega minulgi oli meeldiv koostöö. Üldiselt peeti Eilartit papa Jannseni tüüpi meheks, kes oskas „kõndida ka munadel”, mõned teised on temas näinud pigem Gustav Vilbaste sugust loodushoiu tulihinge. Siinkohal meenub mulle soliidse mälestuskivi avamine Vilbastele tema kodukohas Kodasool. Niisuguseid tähiseid eri laadi eestluse edendajaile rajati Eilarti-aja kümnenditel rohkelt, selts oli otsekui mitteametlik rahvapartei, üks väheseid institutsioone, millel polnud kohustuslikku nimelisandit „NSV”. (See tükkis isegi raamatupealkirjadesse, näitena kas või Eerik Kumari „Eesti NSV linnud”.) Selts kujunes just nimelt vanemale aatelisele põlvkonnale heaks tegutsemiskohaks. Ja Eilart oskas rahvuslikele meeleoludele toetuda ning niisugustele inimestele tunnustust jagada. Looduskaitse selts haaras neil aegadel tõesti kogu Eestimaad.\nLõpuks mõningatest faktidest, millest selles raamatus eriti juttu pole. Mäletan, et just Eilart algatas mõtte rajada Toomemäe jalamile Tartu teadlaste aumüür (millest pole tänini asja saanud). Ja Jaapanist naastes tõi ta kaasa looduse õpperadade idee; tema enda looduist on tuntuim Pühajärve oma. Ta oli ka Eesti krooni maastikuvaadete konsultant — ja need olid ju ilusad rahad. Kogumikus on piisavalt juttu temast kui rahvuspargi-idee arendajast ja seda mitte ainult meil, vaid ka mujal.\nMinu meelest ei mahu Jaan Eilarti isiksus ühegi tavamääratluse alla. Ta oli unikaalne natuur, võib-olla liialtki mitmekülgne. Ja samas üsna rahutu natuur, pigem reisimehe kui paigalolija tüüp. Ta ei käinud ära küll kõigil viiel kontinendil, kuid tema maailmanägemine oli avar, ka rahvusvaheline suhtlus ja tutvusringkond lai. Siinkohal meenub mulle jutustus tema kohtumisest 1969. aastal New Dehlis IUCN-i kongressil Indira Gandhiga.\nJaan Eilartil ei olnud otseseid järeltulijaid, kuid tema õpilaste arv on hämmastavalt suur. Ja neist igaühel oleks midagi eriomast lisada tema kujutluslikule portreele.


Ümberkorraldused Nordica liinivõrgus on kahandanud lennufirmaga reisijate arvu kolmandiku võrra - ärileht.ee\nÜmberkorraldused Nordica liinivõrgus on kahandanud lennufirmaga reisijate arvu kolmandiku võrra\nNordica lennuk lennujaamasFoto: Andres Putting\nEesti rahvuslik lennufirma Nordica andis teada, et vedas selle aasta teises kvartalis ligi 143 000 reisijat. Tallinna liinivõrgu ümberkorraldustega seonduvalt tähendab see lennumahtude vähenemist kolmandiku võrra.\nVõrrelduna eelmise aasta sama perioodiga on reisijate arv kahanenud ligi 30 protsenti, ütles ettevõte pressiteate vahendusel. Kokku teenindati selle aasta esimese kuue kuuga ligi 270 000 reisijat. Ettevõtte kinnituse vastas see tulemus lennufirma ootustele.\nNordica lendude toimumise protsent oli üle 99. Lennufirma kinnitusel ollakse selle tulemusega liinilennunduses parimate seas. Väga kõrge oli ka punktuaalsuse näitaja: 86 protsenti reisidest väljus 15-minutilise täpsusega.\nNordica kommunikatsioonijuhi Toomas Uibo sõnul on suveperioodi lendude täituvus hea. "Oleme reisijate arvu poolest eelarvest ees ja piletite ettemüük vastab plaanitule," rääkis ta.\nNordica teatas juunis, et ettevõte peatab alates selle aasta 27. oktoobrist piletimüügi ja lennud Tallinna liinivõrgus oma kaubamärgi all, et keskenduda avalike hangete ja teiste tellimuslendude täitmistele.\nKüll aga märkis Uibo, et kõik Nordica pileteid ostvad reisijad võivad olla kindlad, et ettevõte lendab vastavalt lubatud lennugraafikule ja mingeid muudatusi selles osas ei tule. "Nordica värvides lennukeid on näha Tallinnas lendamas ka pärast 26. oktoobrit, kuid siis osutab Nordic Aviation Group lennuteenuseid teistele lennufirmadele," märkis ettevõtte kommunikatsioonijuht.\nEesti rahvuslik lennufirma tegi esimese poolaasta jooksul oma liinivõrgus üle 5300 lennu ja konsolideerituna ligi 16 800 lendu. Nordic Aviation Groupi lennukiparki kuulub kokku 19 lennukit.\n"Kurikuulus" Tero Taskila annab hinnangu: Baltimaade ühine lennufirma tähendaks...


Põhjarannik » Politsei usub endiselt Varvara mõrvari tabamisse\n17. veebruar 2015 ERIK KALDA\nPärast seda, kui Narva tüdruk Varvara Ivanova kolm aastat tagasi piirilinnas rööviti ja tapeti, kinnitasid nii politsei kõrgem juhtkond kui ka siseminister, et selle veretöö avastamisele pööratakse erilist tähelepanu ning ressursse kokku ei hoita. Sellele vaatamata pole kolm aastat uurimist edu toonud. Pildil paik, kust tüdruku surnukeha leiti ning kuhu inimesed hulgaliselt lilli ja mänguasju tõid.\nKuu aja pärast möödub kolm aastat päevast, mil Narvas tapeti jõhkralt 9aastane Varvara Ivanova, kuid mõrvarit pole siiani tabatud. Politsei väitel pole lootust kuritegu avastada siiski kaotatud.\nAasta tagasi olid uurimisasutuste juhid selle veretöö avastamise suhtes optimistlikud.\n“Politsei poolt on jätkuvalt olemas uurimisgrupp, kes iga päev selle kuriteo lahendamise nimel töötab, ja me teeme kõik selle nimel, et kuritegu avastada. Usun, et iga päev viib meid lähemale selle lahendamisele,” kinnitas mullu veebruaris Ida politseiprefekt Vallo Koppel.\nViru ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör Margus Gross oli toona veelgi optimistlikum: “Mina usun, et läbimurre uurimises toimub lähiajal.”\nPolitsei ummikut ei näe\nKas see tähendab, et uurimine on ummikus?\n“Ma ei saa öelda, et uurimine on ummikus. Uurimisgrupi hoog pole raugenud ja see rühm saab periooditi ülesandeid. Uurimisgrupp käib koos kord kuus. Osalen nendel koosolekutel samuti ja tean, et töö käib,” rääkis politseiprefekt Vallo Koppel Põhjarannikule. Tema sõnul pole võimalik praegu öelda kuupäeva, millal läbimurre saabub. “Kuid seni kui on veel versioone ja tegevusi, olen jätkuvalt optimistlik,” sõnas prefekt.\nProkurör Margus Gross lausus aasta tagasi öeldule vaadates, et aastaga on ära tehtud väga suur töö, muu hulgas kaasatud uurimisse välismaiseid eksperte. “Lootus kaob siis, kui tõstame selle asja riiulile,” sõnas ta. Gross lisas, et läbimurdest saab rääkida, kui uurimisasutustel on tõendite toel olemas kindel kahtlusalune. “Praegu seda pole,” tunnistas ta.\nVarvara Ivanova jäi Narvas kadunuks 18. märtsil. Tema alasti surnukeha leiti Narva jäähalli lähistelt 23. märtsi hommikul. Ekspertide hinnangul oli tüdrukut seksuaalselt kuritarvitatud, ta surnuks kägistatud ja leidmisele eelnenud ööl kuriteokohalt jäähalli juurde toimetatud. Varvara surnukeha leidsid Narva elanikest vabatahtlikud otsijad. Kohalikud ettevõtjad on Varvara tapjani viiva info eest välja pannud kümne tuhande euro suuruse preemia.\nKriminaaluurijad on Varvara tapmise tõttu kuulanud üle umbes poolsada isikut ning vestelnud mitme tuhande inimesega. Tehtud on sadu DNA-analüüse.\nPärast Varvara tapmist on politseil varasemaga võrreldes õnnestunud avastada terve hulk alaealiste suhtes toime pandud seksuaalkuritegusid, mis peamiselt on olnud seotud lapsporno allalaadimise, hoidmise ja levitamisega.\nKõiki kuritegusid uurida ei jõua\nPolitsei tutvustas eile mullust kuritegude statistikat maakonnas, mis on 2013. aastaga võrreldes veidi kasvanud. Üle poole kuritegudest moodustasid varavastased kuriteod.\nProkurör Margus Grossi sõnul on mõistlik seisukoht, et kõiki seaduserikkumisi pole mõistlik uurida täies mahus. “Tuleb küsida, kas oleme võimelised kõiki neid menetlema,” sõnas ta ning tõi võrdluseks, et praegu tuleb ressurssi kulutada nii kohukesevarguse juhtumi kui väikefirmalt 100 000 eurot maksva traktori varguse loo uurimiseks. “Sellises olukorras tuleb teha valikuid, kuhu oma tähelepanu teravik suunata, ning kui me ei suuda kõiki kuritegusid uurida, tuleb seda avalikkusele ka öelda,” sõnas prokurör.\nKüsimusele, kuidas see haakub üleskutsetega kõikidest kuritegudest teada anda, kui avalikkusele antakse signaal, et kõiki kuritegusid ei uuritagi, vastas prefekt Vallo Koppel, et kui avaldust ei tehta, pole üldse mingit lootust, et kuritegu kunagi avastatakse.\nPrefekt sõnas, et kõik kuriteoteated siiski registreeritakse ning on juhtunud, et osa kuritegusid tuleb ilmsiks hoopis teise kriminaalasja uurimise käigus. “Jutt käib hoopis sellest, et kui näiteks kellelgi varastatakse Kohtla-Järvel suurte korterelamute piirkonnas jalgratas, siis pole mõistlik kõiki neid maju läbi käia, et tunnistajaid leida. Küll aga tehakse seda siis, kui on sooritatud raske kuritegu, nagu näiteks tapmine,” rääkis ta.\nIda politseiprefektuuri kriminaalbüroo juht Tarmo Kruup ütles, et möödunud aastal saadeti prefektuurist prokuratuuri kaudu kohtusse esitamiseks uurija kohta 30 kriminaalasja.\nKuna süü ei ole suur


Trükkireklaam - Silt.ee\nK ui reklaam on trükitud mingile paberile – olgu selleks siis ajalehed, ajakirjad, uudiskirjad, bukletid, flaierid, otsepostitusreklaam või midagi muud sellist, mida kaasaskantavaks trükimeediaks arvatakse, siis kuulub selline trükireklaami bännerite alla.\nRaske on täpselt öelda, kui vana trükireklaami tegelikult on. On näiteid selliste trükitud materjalide kohta, mis ulatuvad tagasi Vana-Egiptuse aega. 17. saj. Inglismaal ilmus samuti ajalehtedes ja lendlehtedel mitmeid erinevas vormis reklaame.\nÜldiselt on jõutud konsensuseni, et trükireklaam sellisel kujul, nagu me seda tänapäeval teame, sai alguse 1836. aastal, kui Prantsuse ajaleht La Presse võttis reklaami avaldamise eest tasu ja alandas ajalehe enda maksumust. Seda loetaksegi trükiäri sünniks.\nTrükireklaami kulud võivad olla väga erinevad ning sõltuvad reklaami avaldamisest, trükimeedia ringlusest, reklaami avaldamiste arvust, kogustest (otsepostitusreklaami, flaierite, voldikute jne. puhul) ning paljudest muudest faktoritest. Igal reklaami avaldamise puhul tuleb sul tegemist millegi sellisega, mida nimetatakse reklaami maksumuse kaardiks. Tutvu sellega hästi põhjalikult – seal on kogu vajalik info ära toodud – alates maksumustest kuni trükkimise spetsifikatsioonideni.\nKui su eelarve on väiksem, siis leiame ka sulle midagi sobilikku. Aga kindlasti ei saa sa sel juhul arvestada laialdase avaldamisega üle 1000 elanikuga linna kohalikus ajalehes. Massringlusega ajakirjad – need, mille leiad toidukauplustest kassade juurest – küsivad ühe avaldamiskorra eest tuhandeid dollareid. Seda siis sel juhul, kui reklaam läheb ajakirja tahakaanele, esimesele lehele, üle kahe lehekülje või ajakirja keskmistele lehekülgedele.\nSamuti on tänapäeval tavaks ka sama reklaami ühes ajakirjas mitmekordselt avaldada. Ka see tõstab reklaami maksumust märgatavalt.\nOtsepostituse puhul ei tule sul tegemist mitte niivõrd suurte trükikuludega, kuid kvaliteetsete postitusnimekirjade soetamisega. Kui sa näiteks soovid reklaamida uut autoremonditöökoda, siis soovid sa kindlasti saata oma reklaami nendele inimestele, kes omavad vanemaid autosid. Kui sa aga reklaamid mingit lastele mõeldud uut toodet, siis tahad sa ilmselt reklaami saata nendele peredele, kus on lapsed. Selline informatsioon aga maksab.\nOtsepostituse puhul soovid sa saada head investeerigutasuvust (ROI – Return In Investment). Siin pead arvestama tõsiasjaga, et tüüpiline on saada 1-2% suurust tagasisidet. See aga omakorda tähendab seda, et iga 100 postituse kohta võid sa loota ainult 3-le kõnele. Ning see ei ole ka väga täpne suhtarv. Sellest tulenevalt pead sa tegelikkuses tegema sadu tuhandeid (või isegi miljoneid) postitusi selleks, et eduks vajalikus suuruses tagasisidet saavutada.\nSinu toote hind on $70. Sa tahad teenida $20 000.\nSul veab ja saad 2% suuruse tagasiside.\nSa müüd 33%-le nendest inimestest.\n20 000 : 0.46 = 43 478\nSee tähendab, et pead tegema ca 44 000 postitust selleks, et teenida oma soovitud $20 000. Aga pea meeles, et need postitused maksavad ka midagi ning nendesse numbritesse ei ole sinu kasumit sisse arvestatud. Seega pead tegema veelgi rokem postitusi selleks, et trükkimise ja saatmise kulud tasa teenida ning ka ise raha teenida. Kuid kuna otsepostitusreklaami loetakse siiski üheks kõige efektiivsematest viisidest oma tarbijateni jõudmiseks, siis saab seda üsna kerge vaevaga teostada.\nKahjuks on tänapäeva digitaalne meedia trükireklaami välja suretamas. iPad on saanud juba tuntud ajakirjade tapjaks, aga siiski läheb sellega õnneks veel veidi aega. Ning see omakorda tähendab seda, et ka trükireklaami alal on toodud teatud ohvreid. Terve lehekülje suurused reklaamid, mis maksid tavaliselt $12 000, lähevad nüüd kaubaks sellest hinnast vaevalt veerandi eest. Põhjus selleks on lihtne – vähem lugejaid = madalamad hinnad.\nTrükireklaami tulevik ajakirjades, ajalehtedes ja teistes traditsioonilistes trükimeedia kanalites näib praegu välja üsna nukker. Kuid otsepostitus – kui seda õigesti teha – on siiski väga efektiivne viis oma tarbijateni jõudmiseks ja nende tähelepanu haaramiseks. Nii et üldises mõttes ei ole trükireklaam surnud. Mitte veel. Aga loed sa seda juba arvutiekraanilt.


Kinnisvara, Patika - Flatfy.ee\nMüüa maatükk; Rae vald, Patika küla, Jaki tee\nRae vald, Patika küla, Jaki tee\nKirjeldus Müüa elamumaa Patika külas, Jaki teel. Olemas detailplaneering, mille alusel võib ehitada 1 eramu. Müügihinnas olemas elekter, elektrikapp asub krundi piiril. Vee- ja kanalisatsiooni peab lahendama kohalik omavalitsus. Läheduse asub Jüri, kus on kõik elukas vajalik olemas - poed, kool, lasteaed, spordikompleks, raamatukogu, arstikeskus ja ühistranspordipeatused. Helista, küsi lisa ja lähme vaatama!\n1 074 400 €\nMüüa maa - Purika, Patika küla, Rae vald, Harju maakond\nTallinnast 15 minuti autosõidu kaugusel, Patika külas on müüa kaks 100% maatulundusmaa kinnistut kogupindalaga 13,43 ha. Tartu maanteelt asuvad kinnistud vaid 1 km kaugusel. Katastritunnus: 65303:002:0139 Pindala kokku - 8,87 ha Looduslik rohumaa - 8,55 ha Metsamaa - 0,28 ha Muu maa - 0,04 ha Katastritunnus: 65303:002:0138 Pindala kokku - 4,56 ha Haritav maa - 0,92 ha Looduslik rohumaa - 0,02 ha Metsamaa - 0,69 ha Muu maa - 2,93 ha Lähikonnas asub Patika kauplus (1 km) ja Rae Golf (6 km). Lähim tankla asub Jüris (7 km). Vahetuse võimalus muu kinnisvara vastu: korter(id), maja, majaosa, ridamaja, talu, ehitusloaga elamumaa vms. Huvi korral anna oma soovist märku ja käime ka koha peal kinnistuid üle vaatamas. Viljo Pettinen Kutseline maakler / Kinnisvarakonsultant Kinnisvaramaakleri reg.nr: KMR 58041 Kutsetunnistus: KKM 181149 Tel: +3725110939 e-post: *** Loe veel\n30. november 2021Created 17. november 2021\nÜürile anda maa - Purika, Patika küla, Rae vald, Harju maakond\nTallinnast 15 minuti autosõidu kaugusel, Patika külas, on hea võimalus rentida 1 ha (10000 m²) suurune maatükk. Tartu maanteelt maha keerates asub kinnistu vaid 1 km kaugusel. Sobib puidu vms, ehitusmaterjali ladustamiseks. Hea ligipääs ka veoautoga. Kinnistul ei ole valvet. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda esimese kuu rendisumma, vahendustasu 1 kuu rendisumma ulatuses ning ettemaks, mille suurus lepitakse eraldi kokku. Rendileping sõlmitakse pikemaks ajaks. Minimaalselt üks aasta. Ladustamise ala vajab veidi ettevalmistamist aga pinnasematerjal on selleks kõrval olemas. Huvi korral anna oma soovist märku ja käime ka koha peal kinnistut üle vaatamas. Loe veel\nTallinnast 15 minuti autosõidu kaugusel, Patika külas, on hea võimalus rentida 0,5 ha (5000 m²) suurune maatükk. Tartu maanteelt maha keerates asub kinnistu vaid 1 km kaugusel. Sobib puidu vms, ehitusmaterjali ladustamiseks. Hea ligipääs ka veoautoga. Kinnistul ei ole valvet. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda esimese kuu rendisumma, vahendustasu 1 kuu rendisumma ulatuses ning ettemaks, mille suurus lepitakse eraldi kokku. Rendileping sõlmitakse pikemaks ajaks. Minimaalselt üks aasta. Ladustamise ala vajab veidi ettevalmistamist aga pinnasematerjal on selleks kõrval olemas. Huvi korral anna oma soovist märku ja käime ka koha peal kinnistut üle vaatamas. Viljo Pettinen Kutseline maakler / Kinnisvarakonsultant Kinnisvaramaakleri reg.nr: KMR 58041 Kutsetunnistus: KKM 181149 Tel: +3725110939 e-post: *** Loe veel\n30. november 2021Created 18. november 2021\n17. november 2021Created 3. oktoober 2021\nRae vald, Patika küla, Kautjala tee 8\nKautjala tee 8, Patika, Rae vald, Harjumaa\nAnname üürile värskelt renoveeritud lao- ja tootmispinna Patika külas! - pinna suurus 2795 m2, millest 2455 m2 on lao- ja tootmispina ning 340 m2 abiruumid (büroo- ning olmeruumid) - suured tõsteuksed kõrgusega 3 m - lao- ja tootmispinna kõrgus 3-4,2 m - betoonpõrand - alajaam, puurkaevu vesi, settekaev, vedelkütuse katel - kaugus Tallinn-Tartu maanteest 500 m Teenustasu üürnikule ei lisandu! ⇣ kuva rohkem ⇣\nHarju maakond, Rae vald, Patika küla, Purika\nPurika, Patika, Rae vald, Harjumaa\nTallinnast 15 minuti autosõidu kaugusel, Patika külas, on hea võimalus rentida 0,5 ha (5000 m²) suurune maatükk. Tartu maanteelt maha keerates asub kinnistu vaid 1 km kaugusel. Sobib puidu vms, ehitusmaterjali ladustamiseks. Hea ligipääs ka veoautoga. Kinnistul ei ole valvet. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda esimese kuu rendisumma, vahendustasu 1 kuu rendisumma ulatuses ning ettemaks, mille suurus lepitakse eraldi kokku. Rendileping sõlmitakse pikemaks ajaks. Minimaalselt üks aasta. Ladustamise ala vajab veidi ettevalmistamist aga pinnasematerjal on selleks kõrval olemas. Huvi korral anna oma soovist märku ja käime ka koha peal kinnistut üle vaatamas. Viljo Pettinen Kutseline maakler / Kinnisvarakonsultant Kinnisvaramaakleri reg.nr: KMR 58041 Kutsetunnistus: KKM 181149 Tel: +3725110939 e-post: *** ⇣ kuva rohkem ⇣\n30. november 2021Created 18. september 2021\nTallinnast 15 minuti autosõidu kaugusel, Patika külas, on hea võimalus rentida 1 ha (10000 m²) suurune maatükk. Tartu maanteelt maha keerates asub kinnistu vaid 1 km kaugusel. Sobib puidu vms, ehitusmaterjali ladustamiseks. Hea ligipääs ka veoautoga. Kinnistul ei ole valvet. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda esimese kuu rendisumma, vahendustasu 1 kuu rendisumma ulatuses ning ettemaks, mille suurus lepitakse eraldi kokku. Rendileping sõlmitakse pikemaks ajaks. Minimaalselt üks aasta. Ladustamise ala vajab veidi ettevalmistamist aga pinnasematerjal on selleks kõrval olemas. Huvi korral anna oma soovist märku ja käime ka koha peal kinnistut üle vaatamas. ⇣ kuva rohkem ⇣\nTallinnast 15 minuti autosõidu kaugusel, Patika külas on müüa kaks 100% maatulundusmaa kinnistut kogupindalaga 13,43 ha. Tartu maanteelt asuvad kinnistud vaid 1 km kaugusel. Katastritunnus: 65303:002:0139 Pindala kokku - 8,87 ha Looduslik rohumaa - 8,55 ha Metsamaa - 0,28 ha Muu maa - 0,04 ha Katastritunnus: 65303:002:0138 Pindala kokku - 4,56 ha Haritav maa - 0,92 ha Looduslik rohumaa - 0,02 ha Metsamaa - 0,69 ha Muu maa - 2,93 ha Lähikonnas asub Patika kauplus (1 km) ja Rae Golf (6 km). Lähim tankla asub Jüris (7 km). Vahetuse võimalus muu kinnisvara vastu: korter(id), maja, majaosa, ridamaja, talu, ehitusloaga elamumaa vms. Huvi korral anna oma soovist märku ja käime ka koha peal kinnistuid üle vaatamas. Viljo Pettinen Kutseline maakler / Kinnisvarakonsultant Kinnisvaramaakleri reg.nr: KMR 58041 Kutsetunnistus: KKM 181149 Tel: +3725110939 e-post: *** ⇣ kuva rohkem ⇣


Tallinna Läänemere Gümnaasium - Puhtuse päev\nAvalduste ja muude dokumentide vormid\nÕpilaste arvud klassiti\nLugupeetud lastevanemad ja õpilased!\n24.märtsil 2020 Vabariigi valitsus võttis vastu otsuse karantiiniaja pikendamisest Eesti koolides maikuu alguseni.\nAprilli koolivaheaeg 20.-26.04.20 säilib.\nSeoses karantiiniga aprillis - mais kõik tasemetööd põhikoolis jäävad ära.\n9.klassi lõpueksamid ja 12.klassi riigieksamid on üleviidud hiljemale ajale. Eksamite tähtajad Haridusministeerium avaldab peale karantiiniaja lõpetamist.\nInformatsioon koolieelikute lastevanematele ettevalmistusrühmade tööst\nSeoses välja kuulutatud eriolukorraga riigis,tunnid ettevalmistusrühmades koolieelikutele 2019/2020 on lõpetatud.Palume kõiki lastevanemaid kontrollida e-posti aadressi,kuhu on saadetud täiendav informatsioon.\nLugupeetud lapsevanemad ja õpilased!\nValitsuse kriisikomisjoni otsusega suletakse kõik Eesti koolid perioodiks 16.-29.märts kinni.\nGümnaasiumis jäävad ära tunnid, üritused, huviringide töö, trennid.\nÕppetöö korraldatakse kaugõppena.\nVajadusel karantiini aeg võib olla pikendatud.\nPalume jälgida informatsiooni kooli kodulehel ja Ekoolis.\nRegistreerimine eelkooli 2020-2021 õa (ootejärjekord)\nRegistreerimine eelkooli 2020-2021 õa (ootejärjekord).\nIgaüks on oluline, toeta kooli ja osale projektis !\nLugupeetud lapsevanemadEdastatud teavitusest Terviseametist õpilaste koroonaviiruse COVID-19 nakatumise riski vähendamiseks, soovitab Terviseamet neile, kes käisid Hiinas, Põhja-Itaalias (regioonid: Lombardia, Veneto, Emilia-Romagna ja Piedmonte), Jaapanis, Singapuris, Lõuna-Koreas, Iraanis võimalusel viibida koos oma lastega 14 päeva kodus ja jälgida nende tervislikku seisundit. COVID-19 iseloomustuse ja korduvalt kippuvad küsimused koos vastusetega on leitavad erviseameti kodulehel https://www.terviseamet.ee/et/uuskoroonaviirus.\nToitlustamine pikapäevarühmas MÄRTSIS\n22 eurot (22 päeva; 1,00 €/päev)\nMaksmise tähtaeg on 27.02\nSöökla arvelduskonto rekvisiidid:\nOÜ BRAMOS, PANK SEB ARVELDUSKONTO EE861010220088358010. NIMI, PEREKONNANIMI, KLASS, KUU.\nJuhul kui õpilane on haige või puudub, palume teatada (puudumise algus ja lõpp) e-posti aadressil ou-bramos@mail.ru. Laps võetakse toidult maha teatamisest järgneval päeval. Kasutamata päevade toiduraha summa arvestatakse järgmise perioodi ettemaksuks.\nReedel, 21.02., PPR ei tööta, ei toimu ka õpiabirühmade, tugirühmade ja logopeedi tunde.\nKoosolek koolieelikute lastevanematele, kelle lapsed lähevad 1.klassi 2020-2021 õa\nLugupeetud lapsevanemad, kelle lapsed käivad meie gümnaasiumi eelkoolirühmades!\nOotame teid 17. veebruaril kell 16.00 koosolekule, mis toimub kooliaulas.\nKooli spetsialistide soovitused (psühholoog, kooliõde)\nEelkool 2020/2021 õppeaastal\nEelkoolirühma astumiseks taotluse esitamise periood: 02.03.2020-30.04.2020. Registreerimine toimub elektrooniliselt, koduleheküljel avatakse 2 registreerimisvormi – üks on tavarühma jaoks (vene õppekeelega), teine keelekümblusrühma jaoks (eesti õppekeelega). Palume valida ja täita ainult 1 vormi. Tallinna Läänemere Gümnaasiumis toimib varase keelekümbluse programm. Eelkooli rühmade täitumisel registreerimine suletakse varem. Rühmad alustavad tööd oktoobris ja lõpetavad aprillis, tunnid algavad kella 16.00 paiku ja õppetöö toimub kaks korda nädalas esmaspäeviti ja kolmapäeviti. Need lapsevanemad, kes ei jõua õigel ajal esitada taotlust, jäävad ootejärjekorda ja laps võetakse eelkoolirühma vabanenud kohtade olemasolul. Ootejärjekorra link avatakse samuti kooli kodulehel. NB! 5-aastaseid lapsi Tallinna Läänemere Gümnaasium ... Loe edasi\n27.01.-31.01. koolis toimub klasside pildistamine.\nKlassi pildistamise päeval palume õpilastel olla pidulikult riides.\nSuuremates lastekollektiivides (lasteaed,kool) võivad aeg-ajalt tekkida täide puhangud. See on üks äärmiselt ebameeldiv\nja tüütu probleem, kuid on olemas kindlad võtted neist efektiivselt vabanemiseks.\nKui teate peatäide puhangust, siis on peatäide vältimiseks tähtis ettevaatusabinõuna regulaarselt juustest peatäisid ja\nRohkem infot https://www.terviseamet.ee/sites/default/files/trykised/taide_flaier_a4_uus_3mm_bleedi.pdf\nToitlustamine pikapäevarühmas JAANUARIS 2020\nJAANUARIS 2020 toiduraha:\n20 eurot (20 päeva; 1,00 €/päev)\nMaksmise tähtaeg on 27.12\nKooli lahtiolekuajad koolivaheajal 23.12.2019 – 05.01.2020:\nTeadmiseks 1.ja 3. klasside lapsevanematele!\n9.detsembril 2019. tulevad 1. ja 3. klasside õpilased kooli teiseks tunniks.\nLugupeetud 1.-3.kl õpilaste lapsevanemad!\nPalume pöörata tähelepanu viimasele õppenädalale enne koolivaheaega!\nToitlustamine pikapäevarühmas DETSEMBER\nDETSEMBER 2019 toiduraha:\n14 eurot (14 päeva; 1,00 €/päev)\nMaksmise tähtaeg on 29.11\nNOVEMBER 2019 toiduraha:\n21 eurot (21 päeva; 1,00 €/päev)\nMaksmise tähtaeg on 30.10\n16.oktoobril, kolmapäeval, pikapäevarühm ei tööta.\nOktoober 2019 toiduraha:\n18 eurot (18 päeva; 1,00 €/päev)\nMaksmise tähtaeg on 30.09\nTallinna Tondiraba Huvikool planeerib avada Läänemere Gümnaasiumis alates 30.09.2019 järgmised huvialaringid:\nKulinaariakool ESMASPÄEV kell 16.00 - 17.30 kab 127, õpetaja Irina Mešalnikova, 20 eurot\nArvuti algkursus TEISIPÄEV kell 16.00 - 17.30 kab 114, õpetaja Valentina Paygusova, 20 eurot\nDisain ja käsitöö NELJAPÄEV kell 16.00 - 17.30 kab 131, õpetaja Maria Soorand, 16 eurot\nPõnevad eksperimendid ESMASPÄEV kell 16.00 - 17.30 kab 408, õpetaja Pavel Podlesnõi, 20 eurot\nFloristika NELJAPÄEV kell 16.00 - 17.30 kab 114, õpetaja Irina Mešalnikova, 20 eurot\nEnesekaitse KOLMAPÄEV kell 16.00-17.30 kab 013, õpetajad Vjatšeslav Šatalov ja\nSeptember 2019 toiduraha:\n16 eurot (16 päeva; 1,00 €/päev)\nMaksmise tähtaeg on 13.09\nÕpikute ja töövihikute kilekaante müük toimub koolimajas\n27.08 kell 16.00 - 18.00\n02.09 kell 9.00 - 13.00\nKilekaaned on komplekteeritud vastavalt klasside õppematerjalile,\nvõimalik osta ka lahtiselt. Kilekaane hind on 0,80 EUR. Arveldamine\nsularahas. Lisainfo tel: 55 651 483 (Kai).\n1. klass - 9.60\n2. klass - 10.40\n3. A, B, D, E klass -15.20; V, G klass - 16.-\n4. klass - 12.-\n5. A, B, D, E klass -14.40; V, G klass - 10.40\n6. klass - 10.40\n7. klass - 9,60\n8. klass - 9.60\n9. A, B klass -12.-; V, G klass - 11.20\nKooli kantselei töötab ajavahemikul\n01.-05.07.2019 kell 10-14.00\nValvuri telefoni number\nIseseisvuspäev Tallinna Läänemere Güm…\nEesti iseseisvuspäev 20 Tallinna Läänemere Gümnaasiumis tähistati 21.veebruaril. Meie maa suur pidupäev oli pühendatud iseseisvusdeklaratsioonlile, mida võeti vastu Tallinnas 24. veebruaril 1918. aastal. Õpilaste ja õpetajate kõige ergsamaks sündmuseks sai Eesti ...Loe edasi\nMäng „ Minu Eestimaa“\n18.veebruaril 2020 Tallinna Läänemere Gümnaasiumis toimus intellektuaalne mäng „Minu Eestimaa“. Igaastane linna üritus toimub alates 2013. aastast. Ürituse eesmärk - tutvuda oma kodumaaga. Seitsmendale mängule tulid külalised 4st koolist: Tallinna ...Loe edasi\nKolmanda B klassi spordisaavutused K…\nKolmanda B klassi spordisaavutused Kolmanda b klassi õpilane Ajan Nabijeva iluvõimlemisvõistlustel „Veebruari täht 2020“, mis toimusid 15.veebruaril Maardus , saavutas vabaharjutuses ja võruharjutuses 1.koha ja oli parim 21 osavõtja seas. Sama klassi ...Loe edasi\n14.veebruaril 2020 Tallinna Läänemere Gümnaasiumis toimus KVN. Võistluses osales 4 võistkonda-õpetajate ,10.,11. ja 12. klasside koondvõistkonnad. Oli 4 konkurssi- soojendus-,improvizatsiooni-, kaptenite konkurss ja koduülesanne. Esimeses konkursis oli raske valida võitjat, seepärast ...Loe edasi\n7. veebruaril 2020 Tallinna Läänemere Gümnaasiumis toimus kuues tantsufestival “ Lootus”. Festivalil oli esitatud palju erinevaid tantsustiile. Žürii hindamiskriteeriumid olid musikaalsus, koreograafia, kostüümid tantsujoonis ja –stiil. Võitjate valik oli väga raske, aga ...Loe edasi\nTeater algkooli õpilastel külas\n6.veebruaril 2020 Tallinna Läänemere Gümnaasiumi algkooli õpilastel oli külas “Ilmarine” teater Narvast. Teatri näitlejad esitasid eesti muinasjuttu “Laisk Liisu”. Muinasjuttu peategelane noor neiu Liisu ei osanud midagi teha, ei soovinud ...Loe edasi\nKolmandate klasside õpilased Energia …\nKIKi projekti raames kolmandate klasside õpilased tutvusid õpeprogrammiga „ Välgutund“ Energia keskuses. Muuseumi pedagoogid jutustasid lastele mis on elekter, demonstreerisid lühiühenduse tekkimist. Koos lastega arutasid probleeme, mis võivad tekkida välgu ajal ...Loe edasi\nKooli vilistlaste kohtumine\nEsimesel veebruaril 2020 Tallinna Läänemere Gümnaasiumis toimus kooli vilistlaste kohtumine. See üritus toimub iga viie aasta tagant. Algas üritus kontserdiga. Aulas kogunes väga palju rahvast-endised õpetajad,vilistlased ja meie kooli õpilased. Koolidirektor...Loe edasi\nRiia festival “Kaldade vahel”\nRiias 3.-5. jaanuarini 2020 toimus festival ”Kaldade vahel”. Festivali läbiviimise eesmärgiks oli loominguliste kontaktide loomine, rahvusvaheliste sõprussidemete tugevdamine ja kasvava põlvkonna loovpotentsiaali kujundamine. Kõiki osavõtjaid jägati kuueks rühmaks kolmeks päevaks. Esimesel päeval...Loe edasi\n12.detsembril 2019 Kuristiku gümnaasiumis toimus traditsiooniline Tallinna linna õpilaste spordiüritus- jõumeeste võistlus. Jõudistsipliinide vahel näitasid oma tantsuoskusi 6.-12. klasside õpilased. Võistluste peakohtunikuks oli eesti raskekaallne ja Liiga tšempioonide võitja Andrus Murumets...Loe edasi\n29.novembril 2019 Läänemere gümnaasiumi esimeste klasside õpilaste juurde tuli raamatukogubuss „Katariina Jee“. Bussis on raamatud, ajakirjad,teaduskirjandus, audioraamatud ja ta sõidab mööda Eestimaad, sõidab sinna, kus puuduvad raamatukogud. Alates 2008. aastast buss ...Loe edasi\n3.detsembril 2019 meie koolis toimus jõuluviktoriin, milles osalesid 4,5,6 klasside võistkonnad. Kokku oli 15 võistkonda. Finišisse jõudis 9 võistkonda. Esimest kohta jägasid 5.g /Jelena Grobovski, Ksenia Martjašina, Olesja Osokina/ ja 6.e...Loe edasi\nMeie kooli õpilane võitis veebiviktoriinis „Tarbi vähem“ osalemise eest auhinna. Üleeuroopalisel jäätmetekke vähendamise nädalal (European Week for Waste Reduction) kutsuti kõiki 7.–9. klasside õpilasi osalema veebiviktoriinis. Viktoriinist võttis osa 3294 7.–9...Loe edasi\n“Harjutades kujuneb iseloom”\n9. detsembril 2019.a Tartu Ülikooli eetikakeskuse 12. väärtuskasvatuse konverentsil “Harjutades kujuneb iseloom” pälvis Tallinna Läänemere Gümnaasium tiitli “Hea kooli teerajaja 2019”. Konkursil “Hea kool kui väärtuspõhine kool 2019” tunnustati meie kooli keelekümblusmetoodika eduka...Loe edasi\nOleme uhked meie tšempionide üle\nLäänemere gümnaasiumis töötab kehalise õpetajana Viktooria Bogdanova ja 12.klassis õpib Selin Sedletski. Need neiud suurepäraselt esinesid rahvusvahelistel võistlustel „Meripiiga 2019“ Tallinnas Kalevi spordihallis kahe päeva jooksul toimusid rahvusvahelised iluvõimlemisvõistlused „Meripiiga 2019“. Meie ...Loe edasi\nMäng - viktoriin „ Metsa saladused “\n29.novembril 2019 Läänemere gümnaasiumi kolmandate klasside õpilased osalesid ekoloogilises mängus - viktoriinis „Metsa saladused“. Linna üritust, milles osalesid Tallinna linna seitse kooli, viis läbi Lasnamäe gümnaasium. Viktoriini eesmärgiks oli kasvatada ...Loe edasi\nEesti teadlased viisid läbi uuringu ja selgitasid välja, et iga teine laps kannatab liigse kaalu üle ja see oligi projekti „Liikuma kutsuv kool“ loomise põhjuseks. Juba mitmendat aastat Läänemere gümnaasium ...Loe edasi\nTallinna Läänemere Gümnaasiumi tunnustati keelekümbluse kvaliteediauhinnaga. 05. detsembril 2019.a, Tallinnas toimunud Keelekümblusprogrammi tänuüritusel pälvis Tallinna Läänemere Gümnaasium kõrgeima riikliku kvaliteediauhinna “Keelekümblusasutus 2019”. Deniss Presnetsov, Tallinna Läänemere Gümnaasiumi direktor Loe edasi\nProjektis „KODANIKURAHU“ osalemine\nJuba kuuendat aastat kultuursete seltside ühing „Liira“ viib läbi projekti nimetuse all „ Rahvuslikud kultuurid - kooli“, mille eesmärgiks on tuutvustada õpilastele erinevate rahvuste kultuure, kes elavad meie maal. Igal ...Loe edasi\n26.novembril 2019 Eestis tähistati kodanikupäeva. Läänemere gümnaasiumis tähistati seda päeva ka. Päev möödus deviisi all “Meid ühendab see, mida ma armastame”. Igal ühel meist on Eestis koht, kuhu tahaks tagasi tulla...Loe edasi\nGümnaasiumi õpilaste ekskursioon Sank…\n15.- 17.novembril 2019 Läänemere gümnaasiumi 10. ja 11. klasside õpilased / kokku 70 inimest/ olid ekskursioonil Sankt – Peterburi linnas. Novembri kuu ei ole kõige parem aeg Venemaa põhjapealinna jaoks, kuid ...Loe edasi\nKohtumine eesti luuletajaga\n19.novembril 2019 meie kooli 12. klasside õpilased kohtusid Laagna raamatukogus eesti luuletajaga Jürgen Rostega. Mõned õpilased kohtusid temaga juba mitmendat korda. Jürgen Roste jutustas sellest, kuidas tegi esimesi samme luules, kuidas ...Loe edasi\n7.novembril 2019 Läänemere gümnaasiumis toimus traditsiooniline üritus, kus 10.klasside õpilasi pühendati gümnasistideks. Päeva teema oli „Maja paranormaalsete nähtustega“. Erinevate ülesannete täitmise tulemuseks oli peidetud pantvangi otsimine ja leidmine. Vastavates kostüümides ja ...Loe edasi\nKohtumine kinokunstiteadlasega Venem…\nOktoobri lõpus 30. ja 31. oktoobril 2019 Tallinna Läänemere Gümnaasiumis kinokunstiteadlane ja kinokriitik Moskvast Maria Bezruk ,kes tõi Tallinnasse 8 täiemetraažilist filmi Venemaa filmide nädalaks, viis läbi kaks kohtumist vanemate ...Loe edasi\nLäänemere gümnaasiumi juubel\nTallinna Läänemere Gümnaasiumis 14.-18. oktoobrini 2019 toimusid pidulikud üritused, mis olid pühendatud meie kooli 30.aastapäevale. Selleks sündmuseks õpetajad ja õpilased valmistusid mitu kuud. Meie kallis kool oli sünnipäeva ootel! Piduliku nädala ...Loe edasi\nSelle aasta ülemaailmset õpetajate päeva tähistati meie koolis 4.oktoobril 2019. Sellel päeval gümnaasiumi õpilased andsid tunde õpetajate asemel. Päeva jooksul vahetundide ajal kõlas koolis õpetajate lemmikmuusika. Günnaasimi õpilased viisid läbi klassides ...Loe edasi\nLäänemere gümnaasiumi „ 65.kuningrii…\n20.septembril 2019 Läänemere gümnaasiumis toimus traditsiooniline mäng “65.kuningriik”, mida viiakse läbi kord kolme aasta tagant. Traditsioon on juba 12 aastat vana. Mängus võttis osa 166 õpilast. Ürituse eesmärk on arendada õpilastes ...Loe edasi\n21.septembril 2019 Tallinna Läänemere Gümnaasiumi õpilaste võistkonnad võtsid osa Puhtuse päevast. Vihm ei seganud tõelisi entusiaste. Lasnamäel toimus õpilastele strateegiline ekomäng, mis oli organiseeritud Lasnamäe linnaosa poolt. Mängu eesmärgiks oli jäätmete ...Loe edasi\nTallinna Läänemere Gümnaasiumis teadmistepäeva tähistati 2.septembril 2019. Pidulikul rivistusel Lasnamäe linnaosa vanem Andres Väen soovis meile edu õppimises ja isiklikke saavutusi. Gümnaasiumi direktor Deniss Presnetsov õnnitles õpilasi, õpetajaid ja lastevanemaid ...Loe edasi\nÕppeaasta viimased kergejõustiku või…\n28,-30. mail 2019 toimusid õppeaasta viimased kergejõustiku võistlused. Vanemad õpilased võistlesid Kadrioru staadionil. Kaks esimest kohta võitis 8.a klassi õpilane Jaroslav Sivihha kaugushüppes -6,18 ja kolmikhüppes -12,24- Linna parimate õpilaste hulka ...Loe edasi\n21.septembril 2019 Tallinna Läänemere Gümnaasiumi õpilaste võistkonnad võtsid osa Puhtuse päevast.\nVihm ei seganud tõelisi entusiaste. Lasnamäel toimus õpilastele strateegiline ekomäng, mis oli organiseeritud Lasnamäe linnaosa poolt. Mängu eesmärgiks oli jäätmete ja prügi sorteerimise oskuste arendamine. Enne mängu osavõtjate poole pöördusid mängu organisaatorid ja Lasnamäe linnaosavanem Andres Väen.\nLasnamäe kooliõpilased ja tudengid aitasid puhastada moobiilprogrammi lisa „Puhtad mängud“ abil territooriumi. Mängu lõpus lapsed said suhelda omavahel ja oli väike piknik. Õpilasi, kes korjasid kõige rohkem prahti, autasustati. Aktsioonis võttis osa 116 õpilast, kelle hulgas olid ka Tallinna Läänemere Gümnaasiumi õpilased / 8 õpilast-7.b kl., 4 õpilast-8.a,4 õpilast -8.g kl., 4 õpilast-8.v kl. ja 4 õpilast gümnaasiumist/.\nTäname kõiki osavõtjaid!\nTäname Aleksandra Nikolajevat ürituse organiseerimise eest.\nArtikli autuor Irina Žuravljova


Juhtkiri: omanikutuluks tühjad pihud! - Kaubandus\nAutor: Äripäev • 8. veebruar 2010\nJuhtkiri: omanikutuluks tühjad pihud!\nÄripäeva tänane kaanelugu räägib tõestisündinud lugudest tänapäeva Eestis - kuidas ettevõtte Omanik on omale töötajaid valides, neid usaldades ja neile palka makstes vastutasuks endale kõvad konkurendid saanud.\nOmanik, tegele oma firmaga, oma firma võtmeklientidega, hoia kätt pidevalt pulsil, ole ise oma firma maskott ja kõneisik. Näiteks saatis Hotronicu kontserni ühe tütarettevõtte Juht ettevõtte klientidele kirja, kus kutsus ettevõtte peatsele kadumisele viidates firma kliente liituma uue "arvestatava jõuga". Ning nagu sellest veel vähe oleks, viis ta kohtusse ka oma juhitava ettevõtte pankrotiavalduse! Hotronic hindab igakuiseks kahjuks umbes 200 000 krooni, lisaks moraalne kahju. Omaniku arvates läksid ka ettevõttest lahkunud 20 töötajat oma senise Juhiga kaasa.\nTeine lugu juhtus 100miljonilise käibega Laomaailmas, millest lahkus läinud suvel pea kogu Juhtkond, kes asutas oma firma ning asus senise Tööandjaga lihtlabaselt konkureerima. Kui alguses selgitasid lahkunud Juhid, et ei asu konkureerima, vaid hoopis senise firma pakutavale lisaväärtust pakkuma, juhtus siiski, et ettevõtete huvid peatselt ristusid. Halva üllatusena leidis Omanik uue firma kodulehelt laosisustuse ja -tehnika tootekataloogi, mille eesti keelde tõlkimise ja avaldamise õigused on saanud Norra koostööpartnerilt vaid Laomaailm. Eriti kurioosseks muudab selle loo aga tõik, et tänavu 21. jaanuaril sai Omanik gmaili e-postiteenustelt teate, et keegi püüab nende meiliaadressi [email protected] siduda oma isikliku gmaili-aadressiga! Soovijaks oli endine ostujuht, üks uue firma omanikest. Kui ta oleks saanud selle meilikonto oma gmaili kontoga seotud, oleks ta näinud kogu Laomaailma ostu-müügiteemalist kirjavahetust ja võinud soovi korral ka ise Laomaailma nimel kirju saata.\nMõlemat juhtumit ühendav lüli on veel asjaolu, et ettevõtte Omanik tahtis Juhtide töötasu kärpida, Juhid sellega nõus ei olnud.\nAdvokaat nendib, et selliseid juhtumeid, kus endine Juht asub konkureerima senise Tööandjaga, esineb kahjuks tihti. Eriti tuleb ebaausat konkureerimist ette olukorras, kus koostöö Juhtkonnaga või Omanikega ei suju või siis Omanikud on igapäevasest tegevusest kaugel ja Juhil tekkib soov oma töö viljad täielikult endale saada. Seega tuleb siinkohal ka sellel, kellelt kliente üle meelitati, tõsiselt endas vigu otsida.\nKuid mida teha? Äripäeva arvates sobib siinkohal võrdlus poliitikaga. Mis juhtus Keskerakonnast lahku löönud tipp-poliitikute loodud Arenguparteiga? Uus partei hingitses mõne aasta, vahetas nimegi, kuni sumbus lõpuks Rahvaliitu. Kuid mõelgem, kui Edgar Savisaar ise Keskerakonnast lahku lööks ja uue erakonna moodustaks, kumb siis hääbuks? Arvata võib, et kliendid, siinkohal siis valijad, jääksid "Omanikuga".\nSeega saame Omanikule soovitada vaid üht - tegele oma firmaga, tegele oma võtmeklientidega, hoia oma kätt pulsil, ole ise firma maskott ja kõneisik. Ja usalda, kuid kontrolli!


TEADLASED VÄIDAVAD, ET PÄIKESESÜSTEEMIS ON VEEL PALJU KUUSID, MIDA AVASTADA - TEADUS - 2020\nTeadlased väidavad, et Päikesesüsteemis on veel palju kuusid, mida avastada\nMõnel meie päikesesüsteemi planeedil on keerulised kuusesüsteemid, mille saladusi pole veel avalikustatud.\n70ndatel ja 80ndatel käivitas NASA kaks kaksikute kosmoseuurijat, et jätkata Päikesesüsteemi, Voyager 1 ja 2, uurimist. Mõlemad sondid lendasid Jupiteri ja Saturni lähedal ning esimest korda saadi nendest planeetidest üksikasjalikud pildid.\nVoyager 1 uuris mitut Jupiteri tiirlevat keha, sealhulgas üht selle suurimat kuud Titanit. Siis ta liikus edasi, oodatust palju kaugemale; Praegu on see Maast kaugeim laev ja ainus laev tähtedevahelises ruumis, isegi ilma meie päikesesüsteemist lahkumata.\nVoyager 2 tegi Uraani ja Neptuuni palju üksikasjalikuma uurimise. Tema seni suurim avastus tehti 2007. aastal: tähtedevahelise magnetvälja vaatluste põhjal sügavas kosmoses jõuti järeldusele, et meie päikesesüsteemil pole mitte sfääriline, vaid ovaalne kuju.\nKõik nende kahe sondiga saadud kujutised koos Hubble'i kosmoseteleskoobi abil saadud teabe abil, mis on Maa orbiidile lastud alates 1990. aastast, on meile paljastanud teadaoleva kuu suur arv.\nTeadlased on alates 1980. aastatest kogutud teabe põhjal õppinud ja jätkavad selle õppimist. Järjest lähemale jõuame arusaamisele rõngaste käitumisest ja sellest, kuidas satelliidid neid mõjutavad. Tänapäeval kahtlustatakse, et Uraanis võiks olla rohkem kuusid.\nMark Showalter SETI instituudist on kindlalt uurinud Uraani, Neptuuni ja Jupiteri satelliitsüsteeme. Isegi Voyageri sond ei suutnud seda tuvastada ja seda seletatakse selle ehitamiseks kasutatava fototehnoloogia tüübiga. 2003. aastal teatas ta kahe uue kuu nägemisest Uraanis - Cupidas ja Mabis -, mis oli Voyagerile vaevu märgatav.\nMõned neist kuudest ei sisalda mitte ainult avastamise emotsiooni iseenesest; nad peidavad ka olulisi õpetusi kuussüsteemide kohta. Selle näide on Neptuuni süsteemi väike kuu, mille Showalter avastas koos oma meeskonnaga 2013. aastal Hubble'i abil. See kuu ei järgi Neptuni satelliidisüsteemis ühegi teise, ei väiksema ega suurema käitumismustrit.\nShowalter leidis, et kui Neptuun püüdis Tritoni oma orbiidile, muutis see täielikult oma kuussüsteemi kogu käitumist, ehkki selle üksikasjalikuks selgitamiseks pole endiselt piisavalt teavet.\nKuusüsteemide toimimise täielikuks selgitamiseks on veel pikk tee minna.\nMaagia ja metafüüsikaArtAlter KultuurTervisraamatuidMeedia ja tehnoloogia


Galerii ja video: nii möödus Soome ajaloo suurim rahvapidu - Minu Soome - Soome Vabariik 100. Tähistame koos!\nGalerii ja video: nii möödus Soome ajaloo suurim rahvapidu\n28. august 2017 8:41\nTuhandeid sündmusi ja sadu tuhandeid inimesi sai osa eriilmelisest kavast, mille märksõnadeks said muusika, kultuuripärand ning ajalugu ja märgusõnaks kogu Soome 100 tunnuslause Yhdessä – Tillsammans ehk üheskoos.\nKus vähegi võimalik, kaeti pikad pidulauad, tuldi oma toidu- ja joogipoolisega kokku ja jagati paremaid palasid teiste pidulistega. Pikim peolaud kaeti Helsingisse, otse presidendilossi lähedusse Esplanadi pargi ümbrusse. Mõnedel andmetel oli sealse pidulaua pikkus enam kui kaks kilomeetrit.\nMuidugi kõlas kõikjal ka muusika ning üks pala teistest sagedamini: see on Jean Sibeliuse «Finlandia». Üks eriline versioon jäi telefonikaamera ette just Helsingis Esplanaadi pargi ümber kaetud ühisest pidulauast. Oma versiooni Sibeliuse koorilaulust esitas räppar Paleface:


Eesti Kirik Soomes kasulikke kogemusi saamas - Eesti Kirik\nSoome Kotimaa on kristliku nädalalehena hinnatud ja loetud leht ka Eestis. Olen kuulnud ikka küsitavat, miks Eesti Kirik ei ole nagu Kotimaa. Miks – selleks on palju põhjusi. Meie käisime oma toimetusega Helsingis uurimas lehe köögipoolt.\nMinu kokkupuuted Kotimaaga algavad aastast 1996, kui assessor Tiit Salumäe mind vastse peatoimetajana Helsingisse viis. Peatoimetaja Mari Teinilä tööleasumisel on viimastel aastatel sidemed eriti aktiivseks muutunud. Vaevalt on selle põhjuseks vaid tema Eesti päritolu vanaema ja huvi Eesti vastu. Olen temalt teinekord nõugi küsinud, kuidas ühes või teises olukorras käituda. Ja hea on kuulda teise suust seda, mida isegi tead, aga vajad vaid kinnitust.\nKristliku lehe kontseptsioon on mõlemal pool lahte sarnane. Üks kord nädalas ilmuv ajaleht liidab ühte need inimesed, kes seda vajavad. Ja leht ongi nende, mitte ühegi liikumise ega koguduse teenistuses. Kuid seisukohtade erinevusele vaatamata saavad kõik lehes diskussiooniks sõna.\nKotimaa on pärast paari aasta tagust tõsist uuenemist väga kindlapiiriliselt rohkem ajakirja formaati teemaleheks kujunenud, kus lugejatele antakse taustateadmisi ja selgitatakse, miks üks või teine asi on juhtunud nii Soomes kui ka maailmas. Eesti Kirik oma väiksuses ja konfessionaalsuses on seni olnud eelkõige sõnumileht.\nErinevalt Eesti Kirikust, mis on EELK ajaleht, on Kotimaa väljaandja mitmest osapoolest koosnev kontsern. Kontsernis on tööl 120 inimest. Kui Eesti Kirik on tellitav ja jaemüügis olev leht, siis Kotimaa on vaid tellitav. Pooled tellimused 40 000 tiraažist on koguduste poolt töötegijatele vormistatud, pooled on eraisikutelt, kes ise tellivad. Ka on kirikuvalitsus tellinud lehe kõigile parlamendiliikmetele.\nSoome luterlikus kirikus on 449 kogudust ja pärast nn suurt lahkumist 2010. aastal on kiriku liikmeid 78% elanikkonnast ehk siis enam kui 4 miljonit. Eestis on EELK-l liikmeid vaevalt nii palju, kui on Kotimaa tiraaž.\nÜsna selgeks sai ka erinevus Eesti ja Soome töökultuuris, olmes ja palgatingimustes. Töötajatele on majas söökla, kus soodsalt hommiku- ja lõunasööki saab, kohvist rääkimata. Ja kui lehe stiiliraamatut tutvustati, kuulsime, et ühe suuremat sorti uudisloo (3000 tähemärki) eest makstakse tasu, mis Eesti Kirikus on toimetaja kuupalgaks, siis jääb mul üle vaid olla tänulik oma inimeste pühendumisele lehe väljaandmisel. Ja suur tänu Kotimaa perele lahke vastuvõtu eest!\nInimese mõõt on üks\nEi saa hakata analüüsima kahe riigi poliitilis-majanduslikke erinevusi enne ja pärast II maailmasõda, mille tulemusel võiks öelda, justkui oleks meie sõit Kotimaa toimetusse võrdunud reisiga Kuule.\nEt mul on värske kogemus osalemisest EELK arengukava koostamises selles osas, mis puudutab kommunikatsiooni nii kirikus kui ka väljaspool, siis veetsin varasemate kogemuste valgel Helsingis toreda pärastlõuna, kust oli hulk pisikesi tarkusi kõrva taha panna.\nNii minu kui paljude teiste idee on olnud keskenduda meie lehes juubelite ja piduürituste kajastamise asemel põhjalikumale teemaarendusele. Eks meie lähtekohad ole erinevad, kuid on lootust, et kui info kogudustest ja praostkondadest liigub nii Tallinna kui toimetusse kiiremini, siis on võimalik ka oma tööd analüüsivamaks muuta.\nVäga võluv oli meie vastuvõtupäeva ülesehitus, kuhu olid kaasatud pea kõik ajalehe olulisemad tegijad, kes andsid hea ja põhjaliku ülevaate oma valdkonnast ja läbi teemaarenduse pakkusid ka dialoogi külalistega.\nMingeid suuri imesid ma ei näinud, eks inimese mõõt ja unistused on ikka oma olemuselt sarnased nii siin- kui sealpool Soome lahte. Kotimaad soovitan ma muidugi lugeda.\nMida kasulikku ma õppisin?\nÕppepäev Kotimaas, mida soome kolleegid südamlikus ning asjalikus võtmes läbi viisid, päädis minu jaoks kaheste tunnetega. Alaväärsus (küll me, Eesti Kirik, ikka oleme väike ning käsist seotud) segunemas inspiratsioonitulvaga (miks ei võiks üht-teist suurema velle eeskujul ette võtta), naasin kodumaale. Printsiipidena õppisin julgust, avatust ja pühendumist. Neid kolme katsun nüüdsest enam oma igapäevatöös rakendada.\nHoolimata meie väljaannete erinevast mastaabist, on ühine nimetaja – kristlus – mõlemale katust pakkuv. Samuti üldajakirjanduslik soov kasvatada lugejaskonda ning hoida olemasolevaid tellijaid.\nÕppisin seda, et muutusi pole vaja karta isegi siis, kui need tunduvad alul võimatud. Ja et ennast õigustava muutuseni viib hulk katsetusi, millest muist on määratud ebaõnnestuma. Kes riski ei võta, see šampust ei joo!\nRevolutsiooniaastal 1905 asutatud Kotimaas ei ole sarnaselt 1923. a ellu kutsutud Eesti Kirikuga suunad ja väljundid aastatega samaks jäänud. Nii nagu meie meenutame paari aasta tagust lehe kujunduse värskendust, tegi ka Kotimaa seoses uue peatoimetaja Mari Teinilä ametisse asumisega läbi mitmeid muudatusi. Ei lepitud pelgalt väljanägemise kohendamisega, vaid eesmärgiks oli sisulise struktuuri kapitaalne tuulutamine. Tulemusena liiguti klassikalisest ajalehest, kus kesksel kohal uudis, teemapõhise ülesehitusega väljaandeks.\nVeel õppisin, täpsemini sain kinnitust, et dialoogi ning arvamuste paljusust ei pea kartma ega blokeerima. «Pole ohtlik, kui eetiliste küsimuste osas on inimesed eri meelt,» ütles Mari Teinilä.\nLõpuks õppisin, et eesti vanarahva ütlemisel «sada korda mõõda ja üks kord lõika» on rahvusvaheline mõõde. Inspireerivalt mõjus Kotimaa edulugu, mis tugineb kollektiivi üksmeelel, et tulemuslik lehetöö nõuab väga põhjalikku ja pühendunud planeerimist.\nKes on Eesti Mira?\nVanemalt vennalt-õelt on ikka midagi õppida. Tõdemuseni, kui erinevad kaks kristlikku lehte on, jõudsin ootamatult alles kodus. Heas mõttes kadedaks teeb naabrite olukord küll. See, et meie kord või kaks kuus ilmuvale «paksule» lehele on neil vastu panna igal nädalal 32 lehekülge, iga lehekülg värvitrükis ja ruumi piltidega laiutada.\nKui Helsingis toimetuses räägiti viimase kahe aasta jooksul tehtud muudatustest ja toimetussekretär Tuija Tiihonen tutvustas lehelugejate sihtgruppe, siis püüdsin pigem tuttavat haarata ehk ka sisus ja ülesehituses midagi võrrelda. Alles nüüd sain aru, et meie leht püüab oma väiksuses täita ka seda auku, et jagada jumalasõna neile, kes mingil põhjusel kirikusse ei jõua.\nKotimaa tüüpilised lugejad on pensionile jäänud pedagoog Kerttu (71). Ta elab Kainuus ja on avatud suhtlemisega koguduse vabatahtlik, kes loeb lehte niikaua, kui on silmanägemist. Siis ettevõtjast Esko (54) ja tema meditsiinitöötajast naine Pirjo (53). Esko laulab koguduse kooris ja talle lähevad korda koguduse majandusasjad.\nJa siis internetikasutaja Mira. Tema on Kesk-Soomes elav 34aastane naispastor, üksikema. Mira on see, keda oodatakse Kotimaa paberlehe lugejaks. Temataolised peaksid lehe vahendusel teada saama, missugused protsessid kirikuelus toimuvad, miks need toimuvad ja kuidas need ehk lugeja elu mõjutavad.\nKas see lugeja, kes Eesti Kiriku perega võiks liituda, on Harjumaal (seal tellitakse kõige rohkem Eesti Kirikut) elav üksikema, kui Soomes tehtud uuringu tulemused siia üle kanda, pole päris kindel, aga ligilähedase tulemuse saaksime kindlasti, usun. Mida ja kuidas talle huvitavat lugeda pakkuda – see on mõtteaine lähiajaks.\nSoome kristlik nädalaleht ilmub igal neljapäeval\nAsutatud 1905. aastal\nPeatoimetaja Mari Teinilä\nLoetav internetis: www.kotimaa-yhtiot.fi/lehdet/kotimaa\nEelmine: Muinsuskaitseamet tunnustas parimaid koostööpartnereid\nJärgmine: Koolitamas kaadrit kirikule


AuroraDawn profiil | sexmalishki.ru\n35, Kalad, United States, Bend\nViimase sisselogimise aeg: 17.03.20 0:37:02\nKlõpsates nupul, tõstad AuroraDawn esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. AuroraDawn hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nAurora 1 pilt 1 photo\nOluline info kasutaja AuroraDawn kohta\nKasutaja AuroraDawn tööaeg\nEsmaspäev 12:00 – 4:00\nTeisipäev 12:00 – 4:00\nKolmapäev 12:00 – 4:00\nNeljapäev 12:00 – 4:00\nReede 12:00 – 4:00\nLaupäev 12:00 – 4:00\nPühapäev 12:00 – 4:00


Indigoaalane: aprill 2014\nMu blogi näitab, et igal aastal aprillis- mais on mu energia ja töövõime laes ja tööd nii palju, et ohh... Kus on, sinna ju antakse.\njuulis ma tavaliselt lebotan ja okoobris- novembris on depressioon ja aju ei tööta.\nKurvastaval kombel, ei saa ma seda tarkust enda kasuks ära kasutada, sest mida aasta edasi, seda rohkem -tuleb välja- olen ma keskmisele orienteeritud inimene.\nMa usun, et see on seotud vanusega, sest mu\neakaaslased räägivad sama juttu. Me oleme aru saanud, et liigse pingutuse eest nagunii mitte keegi ei maksa ja aitäh ei ütle.\nPaari nädala pärast on meil 22. pulmaaastapäev.\nMe abiellusime ajal, kui kõik mõeldav, kaasa arvatud viin, olid talongiga. Aga kohal oli 100 külalist, laud oli lookas, siga tapetud ja viina kastidega. See oli sajandi pidu, mida mäletatakse siiani. Kõike juhtus.\nOli selline aeg.\nMe kulutasime viimaseid rublasid- kuu hiljem tuli juba Eesti kroon.\nMiks ma abiellusin. Armastus loomulikult. Aga miks just - abiellusin?\nTegelikult ma vist ei oskagi sellele küsimusele vastata. Nii lihtsalt oli ja on. Nii, nagu päike tõuseb idast ja hommikul pestakse hambaid.\nElada niisama koos ja kasvatada lapsi tundus ebapraktiline ja vastutustundetu. Ma tahtsin, et kõik meie pere liikmed kannaksid sama perekonnanime.\nAbielu andis staatuse. "Ah, ma ei saa... ma olen abielus". ( või siis vastupidi. Ma olen ju abielus st ei tähenda sulle ohtu..:)). See andis meeste puhul signaali, et nad on võimelised vastu võtma otsuseid, töötama oma suhtega ja nägema pisut vaeva oma pere ülalpidamise eest vastutades. Et on täiskasvanud.\n# 11 tehtud\nLaisklemine on väga väga mõnus. Aga, kui midagi tehtud saad, siis on veelgi mõnusam.\nVõtsin end kokku ja pesin aknad ära.\nMa elan taevas ja tegelikult on päris õõvastav näha, kui süsimust on see vesi, mis mu akendelt alla voolab.\nMis õhku me küll ometi hingame? Ja mida hingavad veel need, kes maa peal elavad?\nole tänatud Pontius Pilatus, et andsid maailmale märtri, Ole tänatud Jeesus, et suutsid korda saata ime. Olge tänatud Nikaia kirikukogu, et leppisite kokku ülestõusmised ja teie, "kultuuritoojad", kes seostasid ülesõusmise paganliku pööripäevaga.\nTänu ka neile kümnetele, kes tõlkisid Piibli eesti keelde ja neile tuhandetele, kes on selle kombe, traditsiooni elus hoidnud.\nJa eriti tahaks ma tänada riigikogu, kes taaskehtestas riigis, kus vaid 18% eestlastest ja 30% venelastest pidas end usklikeks, riigipühadeks jõulud ja suure reede.\nMeie sõpruskond on oma lapsed suureks kasvatanud.\nkas pole veel mehele läinud- kuidas sõjaväes on- kas ta tööd on leidnud- oot, kus ta siis lõpuks õppima läks... ah, teate, see pole tegelikult enam üldse nii huvitav, kui esimene hammas ja sõna..:)\nNüüd räägime me oma seltskonnas hoopis kiisudest ja kutsudest. Nii nagu 20 aastat tagasi hooplesime nunnukeste edusammudega või siis manasime rumalaid õpetajaid ning arutuid huligaane.\nNüüd toimub sama,\nKelle kiisu on nunnum. Kelle kassi-volask varastab rohkem ja mis pättust ta jälle tegi. Kelle koer on kavalam ja kelle kutsu vallatum.\nSee kõik on täpselt nii, nagu toona.\nMina. Mina. Mina.\nSee on olnud õhus juba pikemat aega, aga mulle tundub, et ühiskondlik rahutus ja sellega seoses arvamused sellest, kuidas "minul peab olema hea" on kuidagi süvenenud.\nNeid võnkeid on kuidagi rohkem ja igal pool.\nOlgu siis Ukraina kriis. Järjest ja järjest meedias ilmuvad artiklid sellest, kuidas me "sellele riigile küll ei sünnita" ja "lähen ja jään Austraaliasse, kuna Eesti mind ei armasta". Delfi.ru kommentaarid Memorandum 14-le: tehtagu, näidatagu. Mina vaatan ja mõtlen.\nNeed kõik panevad mind mõtlema teemal, kas see, et Mina on muutunud tähtsamaks Meiest, on midagi uut. Või ma lihtsalt ei mäleta.\n# 9 targad lapsed.\nma vaatan kord nädalas suu ammuli Rakett 69 ja Klassikatähti ja ei jõua ära imestada, kui andekad ja nutikad on need noored inimesed.\nJääb vaid loota, et neid piisavalt märgataks ja tagant utsitataks, et nende anded ka täielikult realiseeruks.\n#8 väärt nõuanded\nHommik. kell 7.30.\nÜsna väsinud olemisega punase näo ja kõliseva kilekotiga meesterahvas õiendab kõva häälega:\nBegat nado, begat, dorogaja!\nMis sa nende keppidega teed- iga loll oskab keppidega käia.\nJooksta on vaja!\nHea, kui sulle annavad nõu elutarkus ja kogemused...:)\n#7 aga räästad vulisevad, kevad, kevad, kevad....\nKui ma oleksin luuletaja, siis kirjutaksin poeemi "Maailm roheliseta".\nAga kuna ma pole, siis soovitan lugeda näidendit, mis minu meelest annab kõige paremini edasi kevademeeleolu.\nÜks naksakas kolmekümnene preili uuris hiljuti, et mida ma tahaksin oma elus saavutada. Ilmselt vastasin talle treenitud-pr-korrektselt. Aga see pani mind mõtlema.\nÜhel päeval, kui sa enam pole 30. Saad sellest aru.\nKõik kaob ja saab otsa. Kõnnid mööda juba valitud rada ning see rada enam ei hargne.\nSaad aru, et oledki kõik juba saavutanud. Ehk olid eesmärgid liiga lihtsad ja madalal, aga nii on.\nVõi et saavutaks küll, aga võimed ei tule järele või tähendab saavutamine enese maha salgamist ja suuremat muutmist kui südametunnistus (jah, ok, Ka mugavus) lubaks.\nJa kas üldse peab saavutama. Ehk ongi maailma parim elu ilma saavutusteta. Kodu ja pere ja rahu maailmas?\n#6 soovide täitumine\nMa pean selle natuke pikemalt lahti kirjutama. Firmas, kus ma töötan, otsime parasjagu uusi töötajaid ning protsess käib suhteliselt nii- kas keegi tunneb kedagi, kes võiks siia sobida... ehk siis, töötame läbi tutvusringkonna.\nVeeretan siis ühel madalhetkel mõtet, et miks kunagi mitte ükski minu sõber kusagil ei mõtle, et... oo, siia sobiks just minusugune tüüp, teeks talle ühe megaägeda pakkumise...\nNo vot. Ja eelmisel nädalal. Saan esiti linkedinis kutse ja seejärel telefonikõne inimestelt minevikust.\nMõlemad on kaugest minevikust.\nSee oli üllatav. Oli rõõmus. Oli ootamatu.\nÜks neist osutus ahvatlevaks pakkumiseks teha koos võrkturundust :)... Aga, päriselt ka, ma pole tõesti pettunud. Sest seda inimest oli nii äge näha.\nTeise eesmärki ma veel ei tea.\nJa see polegi oluline. Mõte loeb.\nNing soovid lähevad täide. Lihtsalt täpsemalt peab sõnastama:)\n#5 Igapäevased mõttemängud\nMingi internetilingi kaudu jõudsin lehele, kus EL testib töölesoovijaid.\nTegin klõps-klõps ära verbaalse osa. Pisukese mõtlemisega ka kujundite teema. Ja jooksin täiesti kinni numbrilise osa juures.\nJa ei saa absoluutselt aru, mida küsitakse.\nAeg jooksis lõpuks kinni.\nKuna see test on nii kavalalt tehtud, et seda ei saa ei peatada, ega ka keskelt tegema hakata, siis tegin uuesti ära tekstid ja kujundid, et taas vahtida tõtt tabelitega.\nEsituse vulgaarsus häiris mind ka originaali puhul. Aga kui ta seda tõsiselt mõtleb.\nSiis. 10 punkti.\nOleks selliseid kaasmaalasi rohkem\n#2 Õnne valem.\nTeade, et meie töö on saanud kõrge auhinna.\nIsegi mu boss, kes suudab alati igas heas hetkes leida kasvõi natukenegi halba, on väga õnnelik.\nKogu selles igapäevases kottimises ja karmis konkurentsis ülivajalik pai.\nMa otsustasin liituda Rõõmumänguga. 100 õnneliku hetke. Õnne ja rõõmu pole kunagi liiga palju. Ja ma tahan neid mäletada.\nKui hambaarst ütleb sulle (esimest korda elus?!), et\n"teil pole mitte ühtegi auku!".\nJa esitab seejärel arve 80 eurole: soodapesu ja hambakivi eemaldus. See viimane on küll ahhetamapanev, aga kusagil hingesopis patsutad endale ikkagi tunnustavalt õlale\n... kui ma niipalju (raha) oma hammastesse panustan, siis nad ju ometi on tulevikus terved?! eksole?...:)


💄 Täiuslikud näo- ja hooldustähised saavad enne Golden Globe'id - 2019\nGolden Globe'i punane vaip ei pruugi täna õhtul välja tõmmata, kuid eelnevad päevad on pühendatud nahahoolduse kõige olulisemale sammule - hoolsusele - näopiirkonnad. Siin on kiirgust tekitavaid saladusi, mida tähed jagasid sotsiaalmeedias enne suurt näitust.\nDebra Messing ütleb, et tema mitte-salajane relv enne Golden Globe'd on tähtede tegelane Joanna Vargas. "Täiskasvanute akne pole enam! No enam puhta tundlikku nahka! Ma kummardan sind, mu sõber. "\nGolden Globe'i eelpilt tähendab selle jumalanna näo tegemist. 👑 Inimesed küsivad minult minu nahka - Joanna Vargas on mu salajane (mitte nii salajane) relv. Enam täiskasvanute akne! No enam puhta tundlikku nahka! Ma kummardan sind, mu sõber. ❤ @ joannavargasnyc\nVeel üks Vargas pühendab, Elisabeth Moss külastas mõnda päeva tagasi näoisikut, postitanud hõõguvat nahka ja öelnud, "natuke aega selle hiilgava daamiga teeb kõik paremaks."\nPisut aega selle suurepärase daamiga teeb kõike paremat mind tähelepanu mind @ joannavargasnyc\nElisabeth Mossi (@elisabethmossofficial) poolt jagatud postitus\nMandy Moore võis sel aastal välja jätta kandidaadi "Golden Globe" kandideerimisel, kuid ta ei jätnud pre-punaste vaipade ettevalmistust. Armuline Need oleme meie täht tänas ka näoomanik Joanna Vargase selle eest, et ta torgas ta oma väga hõivatud auhindade päevade näole, mis tõmbas välja kõik peatused "krüoteraapiaga".\nGG kandidaat Rachel Brosnahan of Suurepärane proua Maisel võttis sellel nädalal Tracie Martyniga kaheastmelise lähenemise, kasutades luksuslikku Red Carpet Face'i ja RedSculpt Radio-Tightening Treatment duetit, mis on näidanud Hollywoodi esteetika Instagram'i lugusid.\nJamie Chungi nahk on alati hea välja ja üks trikkidest võib olla ennast ravida ülikergeelsete Intraceuticals hapniku näo.\n# Loved #meeting and #reaching @jamiejchung koos @ ethraceuticals_official. #Guisakas sees ja väljas! Ei saa oodata, et vaataksite sind #slay homme koos @ castillo_13 ja @abbiecornish ❤ # goldenglobes #jamiechung #intraceuticals #redcarpet #facial\nŠotimaa jagatud postitus Sündinud: New York Raised (@lordglenkairne)\nSõna tänaval on see, et New Yorki dermatoloogiaspetsialistide pop-up kliinikud LAs on sellel nädalal olnud väga hõivatud (Jessica Chastain, Michelle Williams ja Emma Stone on vaid mõned tähed, mis peatasid). Nii et kes saab, mida dermatoloog David Colbert, MD, kinnitab, et nii Emma kui ka Jessica said oma nime Triad Facial, mis hõlmab mikrodermabrasiooni, lasertoonimist ja keemilist koort, samal ajal kui Michelle valis Runway Facial, mis hõlmab ka raadiosageduslikku tõstmist.\nNurse Jamie spaa korrastati auhindade ringi, kus ta alati enne punase vaiba lüümist, näo "Code Purple" näol. Lisaks professionaalse protseduuri vastuvõtmisele - raadiosagedusliku pingutusvahendiga, mis on ühendatud UpLift näo rulliga, jätkas Giuliana ka tonni uute Nurse Jamie maiuspalade ja ütles: "Kõik on tehtud. Ma armastan oma nahka kohe!"\nLeslie Bibb'i poiss Sam Rockwell võis eile õhtul koju kaasa võtta, kuid Bibbi nahk, mis sai "kuldseks" enne show'it läbi opaal-pärl näo "Touch of Faith" esteetikast. Peidetud pärlipuur on spetsialiseerunud kohandatud näomastidele ja Bibb annab sellele pallile, et #changedmyskin.\nsaada "gold-en" "glow-be" valmis koos @ tofaism ja #maceratedopals ja #maceratedpearls ... tänu @faithctatro ja @sierrasantell, et hoida oma naha mäng valmis ... ja 2018 valmis ... # changemyskin ... #firstboomerang\nLeslie Bibb (@smslesliebibb) jagatud postitus sisse


Linn või piirkond: Sulaimaniya\nSulaimaniya suunakood on 53. FFiktiivse telefoninumbri 1974229 ja suunakoodi 53 jaoks tuleb valida number 53 1974229. Sulaimaniya asub Iraak.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1974229, suunakoodi 53 (Sulaimaniya) ja Riigi suunakood 00964 jaoks tuleb valida number 00964 53 1974229. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 53.\nKui te ei asu Iraak ja soovite helistada inimesele Sulaimaniya, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Iraak Riigi suunakood on +964 (00964), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Sulaimaniya, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +964 53. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1974229, suunakoodi 53 (Sulaimaniya) ja Riigi suunakood 00964 jaoks tuleb valida number 00964 53 1974229.


VOKAALMELOODIATE MÕISTMINE: KUIDAS VOKAALMELOODIAID KIRJUTADA - MUUSIKA\nPõhiline Muusika Vokaalmeloodiate mõistmine: kuidas vokaalmeloodiaid kirjutada\nVokaalmeloodiate mõistmine: kuidas vokaalmeloodiaid kirjutada\nLaulukirjutaja meisterdab akordi progresseerumisi, rütmihitte, instrumentaalmeloodiaid ja sõnu, kuid nende meeldejäävaim teos võib olla laulu vokaalmeloodia.\nMis on vokaalmeloodia?\nVokaalmeloodia ja pillimeloodia: mis vahe on?\nVokaalmeloodia ehk vokaaljoon on inimhäälele kirjutatud meloodiline järjestus. Enamikus popi, rocki, jazzi, hiphopi, kantri, R&B ja ooperi vormides on vokaalmeloodia kogu muusikalise kompositsiooni keskpunkt. Paljud suurepärased meloodiad jagunevad mitmeks vokaalpartiiks - kas harmoonias laulduna või mitme vokaali vahel.\nPoplaulu vokaalm meloodia ja instrumentaalne meloodia täidavad erinevaid funktsioone. Traditsiooniliselt alluvad instrumentaalsed read vokaalliinidele. Enamik laululoojaid määrab vokalistidele peamised meloodiad ja kasutavad instrumentaalset meloodiat kontrapunktina, pakkudes sünkoopiat ja harmoonia laulu struktuuri täitmiseks . Kui enamik laule ankurdab end vokaaljoone külge, lubavad mõned laulukirjutajad instrumentaalsetel meloodiatel vokaali läbi lõigata ja heledamaks muuta.\nVokaalmeloodiate kirjutamine nõuab segu loomingulisest spontaansusest ja pühendunud distsipliinist. Laulukirjutamine on sügavalt isiklik protsess ja ükski laulukirjutaja ei lähene meloodiate kirjutamisele ühtemoodi. Sellest hoolimata on mitmeid usaldusväärseid laulukirjutamise näpunäiteid ja tehnikaid, mis aitavad teil teie enda protsessis.\nJärgige akorde . Alustage oma hääle kirjutamise protsessi, improviseerides akordimuudatuste komplekti ja looge nende akordide nootidest uus meloodia.\nJärgige skaalat . Kaalude kaevandamise abil saate välja mõelda ka ühe noodiga meloodiad. Suuremad skaalad ja molliskaalad on enamiku popmuusikate aluseks, kuid kui soovite veelgi edasi liikuda, proovige domineerivat skaalat, muudetud skaalat või režiimi.\nAndke oma meloodiatele keskpunkt . Fookuspunkt on kõrge noot, mida meloodiline joon puudutab veel korra, kuid mitte uuesti - või vähemalt mitte selles loo osas. Veenduge, et kõrgeim noot jääb teie laulja hääleulatusse. Kui soovite vormi õõnestada, saate oma fookuspunktist muuta oma meloodia madalaima noodi.\nKirjutage mõne hüppega järkjärgulised read . Enamik vokaalmeloodiaid järgivad järkjärgulist liikumist; see tähendab, et enamusele nootidest järgneb noot, mis on ainult pooletapiline või tervesammuline ülal või all. Seejärel segunevad suurepärased laulukirjutajad hüppeliselt (kaks või enam tervet sammu), mis paistavad samm-sammult välja.\nMinge õue kirjutama . Pillist kaugemale kirjutamine on suurepärane viis loovuse genereerimiseks või kirjaniku blokeerimiseks. Proovige laulda häälejooni nutitelefoni maki rakendusse. Seejärel pöörduge tagasi oma pilli juurde ja transkribeerige lauldu.\nSaage inspiratsiooni oma lemmikartistidest . Analüüsige oma lemmiklaule ja proovige tuvastada, mis on nende meloodiates, mis teid haarab. Seejärel laenake mõni nende tehnika, olenemata sellest, kas see hõlmab teatud skaalasid, hüppeid või rütmilisi mustreid.\nromantilisel perioodil olid enamik heliloojaid\nkirjanduses, mis on eeldus