Soolembese rännakud: Pärnakännu rännak 14.09.2011\ntömp tõlvharik (clavaradelphus truncatus) - tõeline haruldus ja meeldiv üllataja Rauniku loopealsel kasvavate sarapuude taga. vaatamata vihmasele ja süngele ilmale tõmbusid leidjate suud mõneks heaks korraks ikkagi naerule\nüksikutest vihmapiiskadest kantud Arukse loopealne oma simajate kuuskedega\nRauniku pähklimetsa vahest kõige huvitavam ja meeldejääv looduskompositsioon - vihmapiiskades pähklipaar ja selle peal vihmamärg kuuseoks\npalju poleemikat tekitanud ja suure rändurite hähelepanu osaliseks saanud vihmatilkade ja limaga kaetud hiidvöödik (cortinarius praestans) Rahkemäe (Aruksemäe) idaosas\nHärjapoja vihmavee ja -tilkadega puhtaks pestud pähklikorjekäsi toetumas Rahkemäe iidsele kõivule. see kõiv oli vägagi mõnus vahepala kõigele, mis tol rännakul juba juhtus ja alles juhtuma hakkas - vihmale, pähklitele, Arukse loopealsele, lailalehise salumetsaga kaetud Rahkemäe soosaarele ning erinevatele iseäralikele seeneisenditele (hiidvöödikud, tõlvharikud, limanutid jpt)\nRauniku metsa üks pilkupüüdvamaid tegelasi - pihlakakarva punakübaraga haavapuravik (leccinum aurantiacum)\niidne kõre Arukse loopealsel oma kuuskteravat kõrekiilu taevalaotuses hõljuvatesse vihmapilvedesse lükkamas\nüks huvitav kohtumine hilisvidevikus. selleks osutus juhtum ühe vanaldase ja iidse kõrega (Hirmukõre) Hirmukõre metsast. Rahkemäelt tagasi tulles suutis ta igatahes vargsi õhtuhämaruses edasiliikuvaid mõttessevajunuid rändajaid oma hirmuäratava hoiakuga taas karmi tegelikkusesse tuua. peab tõele au andma ja möönma, et üsnagi aukartustäratav hirmusümbol keset sealset metsa\nkaugelepaistev punane kärbseseen (amanita muscaria) Rauniku metsatukast\nRahkemäe üks hiidvöödikutest (cortinarius praestans) pealt vaadates. seene suurusest saab aimdust selle peal lebavatest üksikutest lehtedest-lehekestest\nkivi peal istuv kõre Rahkemäe kesk-idaosas. rohelise samblakihiga kaetud kivi on kõre külje all vasakul\nsihvakas murukarikas (clavatia excipuliformis) Rauniku loopealse lähedasest metsatukast\nüksik lohuga kivi hämardases Hirmukõre metsas\nsaiakarva timpnarmik (hydnum repandum) Hirmukõre metsast\nRauniku pähklid. aitimaled Metsaisale ja Pähklivanale (Pähkilähk ehk Mänsak) seekordse pähklisaagi eest\nveel üks hea kuva hiidvöödikutest. nad olid tõesti ühed omanäolisemad seeneisendid sealsel loodusmaastikul\nTaga-Rauniku vihmahall loopealne\nüks ainumas kord sai selle päeva rännakul näha ka siis sinitaevast... ja seda ka korraks mõni hetk enne Rahkemäelt lahkumist\naukudega taevas (kolm valget laiku) hilisvidevikulise Rahkemäe kohal... esiplaanil iidne pedajas (keskel vasakul) ja iidne kõre (keskel-paremal)\nhäbelik-punastava hoiakuga punetav limanutt (hygrophorus erubescens) Rahkemäe idaosas\npunetavate limanuttide väli Rahkemäe idaosas\nRahkemäe puude oma sõpruskond ehk koht, kus üksteisele lähestikku kasvasid neli iidset puud - 2 kuuske (paremal), 1 kõiv (vasakul äärmine) ja 1 tamm (vasakult teine). kaugelt eemalt vaadates võis kohati jääda mulje, et kõik neli sirguvad ühest juurest.\nDistantsi pikkus: 3,9 km\nAsukoht: Pärnakännu talukoht, Laane küla, Märjamaa vald, Raplamaa\nPosted by Soolemb at 10:11\nLeinomäe rännak 16.08.2012\nvoolme-ristirohu (senecio jacobaea) õied Vasalemma jões olevas Kukesabasaare nimelises jõesaares. asukoht: Vainumardi mäe ja Leinomäe vah...\nKämbla rännak 20.08.2014\nkuppelmaastik seene peal. Haavasilla äärne ... ja munast koorub maailm. üks seen Määranuka mäelt meenutas väga nagu mingit lihav...\ntömp tõlvharik (clavaradelphus truncatus) - tõeline haruldus ja meeldiv üllataja Rauniku loopealsel kasvavate sarapuude taga. vaatamata v...\nKarukõrve rännak 05.09.2012\nKarukõrve kirdeväravad. taaskord needsamused puutumatu loodusega palistatud Karukõrve väravad. milline taaskogemise tunne käib taas terve...\nsuur sirmik (macrolepiota procera) videvikuliselt Sirmimäelt. see oli kui taevane kingitus väsinud rännulistest seenelistele. seenel olev or...\nTaevalikult simajate värvitoonidega üle külvatud sinitaevas Mahtra soo kohal, esiplaanil Niinevõhma soosaar. ühesõnaga, väga kosutav vaatepi...\nUusvõhmuti rännak 05.04.2020\nhiidhaab väikesel nimetul soosaarel. kuna soosaarel on õige nimi kaduma läinud, siis sestap on siinses blogipostituses seda paika siin ja...


Tallinna Naiste Kriisikodu - Projektid & aruandlus\nKriisikodu - mis see on?\nProjektid & aruandlus\nJuhatus & Partnerid\nMTÜ Tallinna Naiste Kriisikodu majandusaasta aruanded:\n2. mail 2012. allkirjastasid MTÜ Tallinna Naiste Kriisikodu ja SA Kodanikuühiskonna Sihtkapital lepingu, mille raames viiakse ellu projekt "Tallinna Naiste Kriisikodu teenuste laienemine Harju maakonda".\nProjekti põhieesmärgiks on Kriisikodu nõustamisteenuste laienemine Harju maakonda perevägivalla all kannatavate naiste ja laste elukvaliteedi parandamiseks ning turvalisema elukeskkonna loomiseks, kohalike omavalitsuse spetsialistidele perevägivalla temaatiliste täiendkoolituste (videokoolitus) pakkumine, koostöökokkulepete sõlmimine lisaks olemasolevatele nelja uue kohaliku omavalitsusega teenuste osaliseks rahastamiseks ja ühiseks edasiseks arendamiseks.\nProjekti rahastab Eesti-Šveitsi Koostööprogrammi Vabaühenduste Fond ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital suuruses 44863.92 eurot. Projekti tegevused toimuvad 1. septembrist 2012.a. kuni 30. oktoober 2013.a.\n- September: koostöökokkuleppe sõlmimine Viimsi Vallavalitsusega;\n- 1/3 videokoolitusmaterjali filmimine.\n- Oktoober: Koostöökokkuleppe sõlmimine SA Õigusteenuste Bürooga;\n- info- ja reklaamimaterjali jagamine koostööpartneritest kohalikele omavalitsustele;\n- läbirääkimised Saue linnaga koostöölepingu sõlmimiseks, lepingu sõlmimine;\n- artiklite kirjutamine 25. novembri, rahvusvahelise naistevastase vägivalla vastu võitlemise päeva tähistamiseks ("Koduvald"(Saue), "Viimsi Teataja");\n- töökoosolek Tähtvere Avatud Naistekeskusega Tartus.\n- Reklaamimaterjali jagamine politseile, kiirabile;\n- Kampaanialehe "Hooli endast ja oma lapsest - katkesta vägivallaahel" koostamine ja reklaamimine meie facebooki lehel "Ütle Ei perevägivallale!"\n- videokoolitusmaterjali filmimine;\n- on valminud koolitusvideo "Käsitlusi perevägivallast."\n- on sõlmitud koostööleping Saue Linnavalitsusega.\n-Teenuste pakkumine Harju maakonna KOV-idele, kellega pole veel koostöölepinguid.\n- Ümarlauad Harku ja Jõelähtme vallavalitsustes;\n- Koostööleping Harku Vallavalitsusega.\n- Läbirääkimised ja koostööleping Raasiku vallavalitsusega.\n-Koostöölepingu sõlmimine Jõelähtme vallavalitsusega.\n- Emade ja laste suvelaager Tooraku turismitalus.\n- Uue teenustekirjelduse väljatöötamine kliki\n- Kokkulepe koolituseks Ida-Harju politseiga ( koolituse tagasiside )\n- DVD turundusmaterjali väljatöötamine kliki, reklaammaterjalide jagamine KOV-idele.\n21. septembril 2011.a. allkirjastasid MTÜ Tallinna Naiste Kriisikodu ja SA Kodanikuühiskonna Sihtkapital lepingu, mille raames viiakse ellu projekt „Perevägivalla ohvrite abistamisvõimaluste laiendamine Harju maakonnas.“ Projekti rahastab Eesti-Šveitsi koostööprogrammi Vabaühenduste Fond ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital suuruses 5309.56 EUR. Projekt viiakse ellu vahemikus 1. september 2011.a.-29. veebruar 2012.a.\nProjekti põhieesmärgiks on efektiivsete sekkumisviiside väljatöötamine perevägivalla all kannatavate naiste ja laste elukvaliteedi parandamiseks ja turvalisema elukeskkonna loomiseks Harju maakonnas. Koostöös kuue kohaliku omavalitsuse spetsialistide, teiste Eesti naiste varjupaikade spetsialistidega ja kaasates sihtrühma esindajaid töötatakse välja Tallinna Naiste Kriisikodu teenuste kirjeldus ja äriplaan. Planeeritavate teenuste sisuks on perevägivalla ohvrite psühholoogiline ja sotsiaalnõustamine, vajadusel ajutise varjupaigateenuse võimaldamine, antud sihtgrupiga kokkupuutuvatele ametiisikutele perevägivalda tutvustavate koolituste pakkumine.\n- 24.septembril toimunud Eesti naiste varjupaikade ümarlaual kooskõlastati väljatöötatud teenusekirjelduse algvariant teiste varjupaikade esindajate ja eksperdiga ( Varjupaikade Liidu juhatuse liige Eha Reitelmann).\n- 7. novembril toimusid Paldiski Linnavalitsuses, Padise ja Nissi Vallavalitsustes ümarlauad "Võimalikust koostööst ja teenuste osutamisest"\n- 10. novembril toimus Kose Vallavalitsuses ümarlaud "Võimalikust koostööst ja teenuste osutamisest"\n- 18. novembril toimus Rae Vallavalitsuses ümarlaud " Võimalikust koostööst ja teenuste osutamisest"\n- 7. detsembril toimus Anija Vallavalitsuses ümarlaud "Võimalikust koostööst ja teenuste osutamisest"\n- 14. detsembril toimusid Loksa Linnavalitsuses ja Saue Vallavalitsuses ümarlauad "Võimalikust koostööst ja teenuste osutamisest"\n- 20. jaanuaril 2012 toimus töökoosolek Tähtvere Avatud Naistekeskusega\n- 25. jaanuaril toimus ümarlaud "Võimalikust koostööst ja teenuste osutamisest" Keila Linnavalitsuse ja Keila Vallavalitsusega\n- 2. veebruaril toimus ümarlaud Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti peaspetsialistide ja eksperdiga. Ümarlaual viimistleti lõplikult Tallinna Naiste Kriisikodu teenustekirjelduse sõnastust .\n18. oktoobril 2011.a. allkirjastasid MTÜ Tallinna Naiste Kriisikodu ja Avatud Eesti Fond lepingu, mille raames viiakse ellu projekt "Perevägivalla all kannatavate naiste jõustamine majanduskriisi perioodil". Projekti eesmärgiks on perevägivalla all kannatavate naiste (vajadusel ka laste) toetamine nõustamiste ja tugigruppide kaudu. Projekti käigus abi saanud naised on saavutanud sisemise kindluse ja leidnud motivatsiooni enda elu jätkamiseks uuel tasandil, saanud konkurentsivõimelisemaks tööturul saavutamaks majanduslikku sõltumatust vägivaldsest elukaaslasest. Projekt viiakse ellu vahemikus 1. oktoober 2011.a. kuni 30. september 2012.a. ja projekti rahastus on 17 399 eurot.


*** OAAS Arhitektid *** OAAS Architects ***: Põltsamaa Rokokoo\nEV100 Põltsamaa kesklinna avaliku ruumi konkurss *** Reconstruction of the centre of Põltsamaa\nClient: Põltsamaa Linnavalitsus *** Põltsamaa City Council\nSize: 23 000 m2\nStatus: Competition, 2016 --- 2nd prize\nPõltsamaal on kõik hästi. Siin on oma elamualad, väikelinna mastaapi sobituv tööstus ning kvintessentsiks keskaegne linnus. Linnus ning laiemalt kogu kesklinn on mattunud vohava pargimaastiku alla. See on Põltsamaa paiguti metsik avalik ruum, mille linnaruumilise pausi tekitab maaliline Põltsamaa jõgi. Üksikud majad vaatavad pargipuid, hooned on justkui ära eksinud ning ei seostu märgilise Põltsamaa linnusega.\nUus kesklinn on tugeva identiteediga koht. Äratuntav ja selge kohaspetsiifiline tänavamuster viitab otseselt suurele minevikule, sidudes olemasoleva kultuurikihi alateadlikult oleviku ning tulevikuga.\nLoodud rokokoolik rütm Kesk tänava sillutisel viib linnas liikuja mööda mõttelist vaatekoridori kaubanduskeskkonnast läbi Roosisaare, linnusele lähemale. Muster pärineb ajaloolise Põltsamaa lossi marmorsaalist ning asetub tänasesse konteksti tänu kaasaegsele materjalilahendusele ning toetavale linnaruumile.\nRoose võib kasvatada kõikjal, aga rokokoo on vaid Põltsamaal!\nOmetigi üks hea EV100 töö - lihtne ja tagasihoidlik. Elegantne viide Põltsamaa vägevale ajaloole! Go, OAAS!


Mis mulje jättis? Pean tunnistama, et mul on raske mõista seda, et vanemad toovad oma lastele koju supermarketi prügikastist toitu. Arvan, et inimesel on õigus ise toituda nagu ta heaks arvab (olgu veganlus või prügikorilus, see on tema keha). Aga lastele seda peale suruda ei tundu õige. Pealegi nad ise ütlesid, et teevad seda salaja, et tööandja või tuttavad teada ei saaks. Filmist ei selgunud, kas nad lastele õpetavad ka seda salgama, et kodus nii käitutakse või võivad lapsed sellest rääkida, mis kodus toimub. Ja nad ei tee seda ju vaesuse või rahapuuduse pärast, vaid väidavad, et soovivad nii võidelda toiduraiskamise vastu. Samas on see tegevus ebaseaduslik ja Eestiski on pretsedent, kus seda tegevust on karistatud tingimisi lühivangistusega. Mul isiklikult tekkisid filmi vaadates segased, pigem negatiivsed tunded. Kui seda oleks tehtud vaesuse ja nälja sunnil, suhtuksin ilmselt teisiti. Kuidas suhtute?\nMa ei tea, on ju kena, et keegi selle muidu raiskumineva toidu ära tarbib? Ja nende saates näidatud laste toidualud paistis küll väga hea ja mitmekesine olevat, ma arvan, et enamus pereemasid nii hästi ja mitmekesiselt ei jaksa. Kas seal pereema tööl ei käi, kogu ta aeg kulub lastele ja toidule? Muidu ma küll ei kujuta ette, et niimoodi pidevalt mässata jaksaks ja lapsi ju ka palju.\nAga mulle jäi arusaamatuks, et täiskasvanud seal filmis olid kõik varjatud, ei olnud äratuntavad. Aga lapsed kepslesid rõõmsalt oma nägudega ringi.\nSuhtun väga positiivselt.\nMis saade ja mis kanalilt? Tahaks vaadata aga ei leia kavast.\nMis film see oli ja kus kanalil?\nETV ja “Eesti lood”, näeb ka siit –\nMul tekitas see uudishimu, mis mu lähima coopi prügikastis võib olla. Vaatama ja sukemduma ei lähe.\nOn nii palju probleeme millega tegeleda, näiteks see toiduraiskamine ja meie poliitikud tegelevad peamiselt kooseluseadusega. Miks???\nNii palju toitu lihtsalt raisus. Tore,et keegi võtnud vaevaks tegeleda sellega. Siiski peaks asi olema süsteemsem juba poodide poolt, kahjuks seadused piiravad.\nKes ütleb, et see nõme kui viia lastele seda toitu siis…kuidas see banaan nt on kehvem kui see mille eest makstud!?! Näha ju oli, et võetakse vaid väga korralikku kaupa. Ära ole nii mulli sees.\nAga mulle jäi arusaamatuks, et täiskasvanud seal filmis olid kõik varjatud, ei olnud äratuntavad. Aga lapsed kepslesid rõõmsalt oma nägudega ringi\nLapsed olid ehk nö testigrupp, kes lihtsalt filmi kutsutud osalema. Ei olnud ju öeldud, et konkreetselt nende vanemad sukeldumas olid käinud.\nKui nii tahta toiduraiskamisega võidelda, miks siis ei osta allahinnatud viimase kuupäevaga kaupu? Igas poes on need letinugad olemas! Hoiab kokku ja samas väldib, et need asjad oleksid homme prügikastis. (Nt üle kõlblik kuni asju- piim ja liha- ei tohi seaduse järgi isegi tasuta anda, nt oma kaupluse töötajatelegi, sest neid ei tohi lihtsalt sellest kuupäevast edasi müüa ega anda mingil viisil, seega ongi need prügikastis ja ei pruugi olla tervisele ohutud, ammugi lastele sissesöötmiseks).\nMinul ei ole rahamuret, aga ma võtan hea meelega sealt -30% kaupade hulgast midagi, eriti nt samal õhtul söögitegemiseks.\nMulle meeldivad julged inimesed. Suhtun filmitegelastesse positiivselt. Toitu visatakse tõesti tohututes kogustes ära. Ostan kõrvalmajas asuvast Selverist tihti viimase kuupäevaga allahinnatud toitu ja valmistan sellest samal õhtul midagi. Kui on ikka väga hea kraam alla hinnatud, ostan rohkem, panen sügavkülma ja vastavalt vajadusele sulatan. Praegu talvisel ajal säilib enamus toidukraami mitu päeva üle säilivustähtaja.\nPooldan toiduraiskamise vähendamist. Kahju, et sellega riigi tasandil ei tegeleta ja mingeid viisakaid lahendusi ei ole välja töötatud.\nPrügisukeldumine on küllaltki rõve tõesti (mitte et toidu utiliseerimine oleks tervitatav, aga probleemiga võiks tegeleda süsteemi poolt – annetamine, väga kõrged aled enne sulgemist).\nAga “lastele peale surumise” seisukohast on küll siin kaksikmoraal – kui lapsele liha ei maitse, siis on alatasa uurijaid, et kuhu ja kuidas seda söögi sisse ära peita.\nNo üks laps lauas oli ju küll sukelduja laps, ema veel ütles talle, et sa sööd iga päev päästetud toitu.\nMulje jäi, et tegemist on kommuunielu elavate inimestega, miks muidu oli laua taga nii palju lapsi, kes ka pärast mängisid koos.\nNii mõneski riigis on toiduraiskamine kuritegu, st korraliku ja söödava toidu äraviskamine (Prantsusmaal nt võivad supermarketid korraliku toidu äraviskamise eest trahvigi saada). Selline toit läheb sellistes riikides poodidest ja turgudelt supiköökidesse jmt abivajajatele.\nSoovitan vaadata ka “Lugu toidu raiskamisest”:\nNii et kui Eestis keegi kasvõi pimeduse varjus ja salaja täiesti söögikõlbliku toidu oma pere tarbeks sealt prügikastist välja toob, siis asi seegi.\nMuidugi peakski olema süsteem, kuidas poed saaksid toidu, mis tegelikult võiks veel kellegi söögilauale jõuda, ise edasi toimetada. Tean ka Eestis ühte poodi, mis näiteks õhtul ei viska sööki prügikonteinerisse, vaid tarvitamiseks kõlbulik kraam lükatakse kõigepealt ostukärudega poe taha, juba väljakujunenud seltskond teeb need kärud kiiresti tühjaks. Igal juhul inimlikum, kui see, et needsamad inimesed peaks pea ees prügikastist neidsamu sööke otsima. Ja selle poe taga ei käi kõlbulikku kraami otsimas mitte noored ökoperekonnad põhimõtte pärast, vaid pensionärid ja inimesed, kelle rahakott alati ei kannatagi poes käimist.\nRaiskamine on minu jaoks suurem probleem, kui teadmine, et mõne pere söögilaual olevad banaanid jmt on pärit poodide prügikonteineritest (kui see on veel täiesti söögikõlbulik ega põhjusta mingeid tervisehädasid).\nOn kuritegu lastele peale suruda riknenud toitu.\nEi ole kuritegu valmistada lastele toitu, mis on saadud -25%, -50%, -75% hinnaga või tasuta omandatud toorainetest ja/või realiseerimistähtaja ületanud toorainetest, seni kuni toit pole riknenud. Kõik, kes on süüa valmistanud, teavad, et sinna vahele jääb veel “hall ala”, mil toit pole enam kõlblik söömiseks värskelt, aga kõlbab läbikuumutatuna.\nKeskkonna seisukohast on need, kes võimaldavad meil sellist toiduraiskamist (äraviskamine massilises koguses), moraalsed värdjad. Arenenud riikides on variantideks supiköögid, toidupangad, sügavkülma ja -90% müüki ja muud võimalused. Hinnatakse asja sisu (välimuse ja lõhna järgi), mitte kuupäeva. Ja muidugi eelnevad allahindlused on ka vastavalt veenvad.\nIse ei käi prügi seest toitu sorteerimas seetõttu, et mul pole aega ja ma ei soovi end määrida. Kui on tasuta võtmiseks ja tundub, et söödaks ära, võtan alati. On päevi, kus ma ei osta midagi, mis pole vähemalt -50% soodustusega. Aga see nõuab mitmes poes käimist ja sõltub väga ajast, mõnikord on vähe soodustusi, mõnikord aga uskumatult palju. Lapsi on mitu ja kõik süüakse ära.\nDokfilmi ei ole näinud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.01 10:06; 12.01 11:58;\nKui nii tahta toiduraiskamisega võidelda, miks siis ei osta allahinnatud viimase kuupäevaga kaupu? Igas poes on need letinugad olemas! Hoiab kokku ja samas väldib, et need asjad oleksid homme prügikastis. (Nt üle kõlblik kuni asju- piim ja liha- ei tohi seaduse järgi isegi tasuta anda, nt oma kaupluse töötajatelegi, sest neid ei tohi lihtsalt sellest kuupäevast edasi kasutada mingil viisil, seega ongi need prügikastis ja ei pruugi olla tervisele ohutud, ammugi lastele sissesöötmiseks).\nEi ole ju .RIMI näiteks ei hinda põhimõtte pärast midagi alla .Nüüd ei tea ,aga kui Säästukas veel nende oma oli ,siis ju teles näitas ,et enne äraviskamist tegid nad kauba veel kasutuskõlbmatuks ,et keegi sorida ei saaks.Üks suuremaid toidu äraviskajaid on kuuldavasti muide kaitsevägi .Tuttav oli prügiauto peal mis Tapal neid teenindab ja räägib kuidas “liitlased” toiduga ringi käivad.\nOlen vana aja maalaps ja ostetud poesööki sain harva. Kas mu vanemad siis kuidagi kuritarvitasid mind, sest kogu toit oli katse-eksitus meetodil? Kusagil kuupäeva ei olnud.\nOma munad – vahel juhtus, et muna lahti lüües oli jube hais – no siis ei söönud seda.\nOma õunad – ikka plekilised, nagu need eesti pussakad on.\nOma kartulid – kui hakkasid roheliseks minema, ei söönud enam, seni mugisime.\nOma liha – vahel nuusutades oli lõhn kahevahel, siis sai see läbi praetud ja kui maitse sobis, läks kaubaks.\nOma piim – kui hakkas hapnema, siis lasime meelega hapuks minna ja sõime hapupiima.\nKõhuhaigusi ei mäleta, et oleksime saanud. Kuupäev kukub-prügikasti on ikka jube toiduraiskamine mu meelest.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.01 10:15; 12.01 10:27;\nOrganism harjub ju.Meie kui näiteks Indiasse reisime teeme kaitsesüste jne Kohalikel pole midagi viga.Kadund vanaisa oli venemaal vangilaagris 15 aastat .Organism kohastus.Elu lõpuni ei olnud tal mingit lõhnataju ega maitsemeelt .Elas veel 30 aastat üksinda .See oli ikka jube mida ta sõi.\nSelle asemel, et toitu suures koguses minema visata ja karta prügisorteerijaid tagahoovis, aitaks korraliku allahindlusega tühjendusmüük. Kõik ei hakka nagunii ostma kiiresti riknevat toitu, et poed peaksid paaniliselt kartma käibelangust. Suur vahe, kas müüakse nt kulinaariatooteid, piimatooteid, tangaineid jne, mille tähtaeg kohe möödumas või möödunud -30%-ga (nagu Prismas ja nüüd ka paljudes Coopi kauplustes) või -50%-ga (Selver, Maxima) ja -70%-ga. Rimi vist põhimõtteliselt lõppeva kuupäevaga kaubale allahindusi ei tee. Osa inimesi, teatud tooteid ei ostagi täishinnaga või väikese allahindlusprotsendiga nt kondiitritooteid, aga suurema allahindlusprotsendiga (-50%) vahel tarbiksid. Mis mõte on toit ära visata ja isegi mitte ühte, kahte eurot selle eest saada, kui leiduks inimesi, kes suurema soodushinnaga need tooted ära ostaksid? Tõsiselt kahju, et nii tehakse.\nTore võrdlus – minu lapsepõlv Tartumaal ja Sinu vanaisa elu Siberis.\nMinu lapsed kasvasid sarnase põhimõtte peal kui mina, üldse mitte nii ammu, ja kui klassikaaslased või naabrilapsed külla tulid, said ka nemad sama toitu – kui neil peale meil käiku ikka pasanteeria oleks olnud, siis ei usu, et nende vanemad neid uuesti ja uuesti meile oleks lubanud lõunat sööma.\nSee on tõsi, et maitsemeel võib harjuda kergelt riknenud toidu maitsega ja meie mikrofloora bakterid on erinevad – Indias võttis mul ka kraanivesi kõhu lahti. Aga otsesõnu riknenud toit (munad, liha, piim) – see niidab ikka enamusi inimesi samaväärselt.\nNad ise ka rääksiid ju osad, et söövad päästetud toitu iga päev.\nÜhel neiul olid hirmmustad küünealused seal söögilauas.\nPrismades on väga kiire allahindamine silma jäänud, väga palju korraliku kaupa on -30% seal valmisletides alati. Ma ostan neid hea meelega alati. Prügikastist otsima siiski ei läheks. Kas pige ei võiks õhtuti seda toitu lihtsalt välja panna või näiteks mingi varjupaigaga teha koostööd ja nendele tasuta ära anda vms.\nKäin õhtul peale 20 Sevleris – siis on saiakesed ja soojaleti toit 50% odavamad, ka salatid ja kulinaartooted hinnatakse 30%-50% alla. Selleks ajaks on ka enamik juba läbimüüdud ja raisku läheb seal vähe – ka enda töötajad, turvamehed ostavad õhtul odavat sööki kaasa.\nPrismas on alates kella 21-st kuni 23.55-ni see -30% toit koguni -60%.\nAga olen märganud, et Prisma hindab rohkem külmleti kaupa alla, leiba-saia aga väga vähe. Coop ja Selver hindavad mõlemat alla, Coop ka kuivaineid.


Tammeka 2018 hooaeg algas edukalt! – Meeste-, naiste- ja noortejalgpall | Tartu JK Tammeka\nJalgpallikool Tammeka 5. märts 2018 Tammeka 2018 hooaeg algas edukalt!2018-03-05T11:26:05+00:00 ESINDUSMEESKOND, KLUBI, SEPA JALGPALLIKESKUS, TAMMEKA U21, UUDISED\nSuurt pakast trotsides anti nädalavahetusel avalöök 2018 jalgpallihooajale. Nädalavahetuse esimese Tammeka mänguna toimus U17 Eliitliiga mäng Maardu vastu, mis lõppes 2:1 vastaste ülekaaluga. Teine avavile kõlas aga Tammeka esindusmeeskonnale, mis lõppes meiejaoks oluliselt positiivsema tulemusega, kui 3 punkti võeti Tallinna Kalevi eest! Esindusmeeskonna tulemusest võttis šnitti ka Tammeka U21 meeskond, kes alistas kodusel Sepa Staadionil 3:1 tulemusega Vändra Vapruse\nTaliturniiri kohtumine FCI Levadia vastu. Laupäevasel mängul Tallinna Kalevi vastu kandis kaptenipeale Karl Johan Pechter ning vahetusest sekkus varem kaptenipaela kandnud Tauno Tekko\nTänavune liigahooaeg algas külmade ilmade tõttu tavapärasest mõnevõrra hiljem, mis andis meestele rohkem aega harjutada ning valmistuda hooaja alguseks. Harjuda tuli uue abitreeneri, Siim Valtnaga ning verevahetuse läbi teinud kaitseliiniga.\nPaar päeva enne kohtumist Tallinna Kaleviga andis meeskonna abitreener välk-intervjuu, milles sõnas, et meeskond ning klubi on valmis vastu minema hooaja esimesele mängule. Laupäeval, mil kõlas EJL jalgpallihallis hooaja esimese mängu lõpuvile, Siim Valtna enda sõnu sööma ei pidanud, sest vastane alistati 1:0 tulemusega. Kohtumise ainsa värava lõi 22′ minutil Kaspar Paur, millele eelnes hea eeltöö Tristan Koskori poolt.\nPeale avaväravat läks mäng mõistagi Tammeka jaoks raskemaks, sest talvel mitmeid täiendusi toonud Tallinna Kalev soovis samuti avada punktiarve. Asja ei teinud lihtsamaks ka fakt, et 73′ minutil võttis Mikhail Slashchev teise kollasega punase kaardi. Ent hoolimata postide ja lattide raksatusest Tammeka kaitseliin püsis. Meeskond töötas ühtse tervikuna kaitses ning toodi 3 punkti tabelisse.\nMeeskonna peatreener, Kaido Koppel:\n3 punktiga oleme kindlasti rahul. Väga uhked võime olla nullimängu üle, kuna kogu kaitseliin on uus. Sinna andsid tugeva panuse ka ründemängijad, kes hoolitsesid selle eest, et paljud vastase rünnakud varakult lämmatada. Nüüd keskendume Pärnu mängule.\nKa värava autor, Kaspar Paur tunnistab, et Kalev osutas väga suurt vastupanu, ent on tulemuse üle väga õnnelik:\nKalev oli tubli. Mängu alguses võtsid just nemad initsiatiivi ja meie üritasime kiirete rünnakutega värava lüüa. See ka õnnestus ning andis meie poistele rohkem kindlust palliga mängida. Tallinna Kalev teisel poolajal üritas mängu viigistada ja kuna jäime veel vähemusse 74. minutil siis ei jäänud muud üle kui sisu vastu näidata. Olen meeskonna üle uhke ja esimese mänguga uuel hooajal võit võtta on super.\nTammeka järgmine mäng toimub Pärnus, 10 märtsil, kui minnakse vastamisi Pärnu Vaprusega. Kohtumisega tehakse algust kell 13:00 ning mängu on võimalik jälgida ka Soccernet.ee vahendusel.\nEsindusmeeskonnast šnitti võtnud, U21 meeskond võttis Vändra Vapruse vastu samuti 3 punkti, kuid selles mängus oli tegemist natukene suurema skooriga. Sepa staadionil lõi Mart Paul Preiman mängu avavärava täpselt enne poolajavilet ning sellega mindi riietusruumi eduseisus. Riietusruumist väljudes tegid mõlemad meeskonnad ka vahetused ent teist poolaega alustas Vaprus tervamalt. 56 minutil löödi pall Karl Vaabeli seljataha, mille tulemusena tegid Tammeka peatreenerid mängujoonises korrektuurid ning peagi löödi kaks vastuseta väravat. Mäng lõppes tulemusega 3:1. Tammeka 2. värava autor oli Sten Reinkort ning kolmanda värava autoriks Rasmus Luha.\nTammeka U21 meeskonda tüüris esmakordselt peatreenerite duo Siim Valtna ning Marti Pähn.\n« Veel üks Tammeka treener leidis rakendust noortekoondiste juures\nMEIE TREENERID. Timo Teniste: võitmine pole keelatud »


Hooldekodud ja haiglad saavad eriolukorras personaalse hingehoidja – Arst.ee portaal\nAsud siin:Home/Hooldekodud ja haiglad saavad eriolukorras personaalse hingehoidja\nHooldekodud ja haiglad saavad eriolukorras personaalse hingehoidja\tJaan Normak\t2020-03-18T05:43:28+00:00\nTänasest käivitub hingehoidjate telefoninõustamine, millega hooldekodud ja raviasutused saavad personaalse hingehoidja. Selleks on sotsiaalministeeriumi haiglate- ja hoolekande kaplanaat kokku kutsunud väljaõppinud hingehoidjate kriisirühma, et toetada haiglate ja hooldekodude patsiente, kliente ning personali.\n„Eriolukorra tõttu on hooldekodudes ja haiglates viibivate inimeste suhtlemine omastega piiratud. Praegune ärev olukord halvendab inimeste vaimset ja hingelist seisundit ning turvatunnet. See mõjutab tervist ja üldist toimetulekut, mistõttu on väga oluline, et inimesed ei jääks üksi ning saaksid hingelist tuge,“ selgitas sotsiaalministeeriumi vanemkaplan Katri Aaslav-Tepandi ja lisas: „Haiglate ning hooldekodude ravi- ja hoolduspersonali töökoormus on suur, ka nakatumisoht tekitab pingeid. See on põhjus, miks otsustasime käivitada erakorraliselt hingehoidjate telefoninõustamise.“\nHingehoidjad nõustavad telefoni teel patsiente, kliente ja nende lähedasi ning personali. Selleks tuleb ravi- või hoolekandeasutuse juhil võtta ühendust sotsiaalministeeriumi haiglate- ja hoolekandekaplanaadiga, kes korraldab hingehoidjate tööd.\nHingehoid on hooldust või ravi vajava inimese ja lähedase toetamine ja nõustamine kannatuses, kriisis ja leinas lähtudes nende endi vajadustest ja veendumustest, sealhulgas usulistest veendumustest.


Kuidas saada linnas Jõelähtme asukohta Jõelähtme Vallamaja: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Jõelähtme asukohta Jõelähtme Vallamaja: Buss?\nSuunajuhised asukohta Jõelähtme Vallamaja, Jõelähtme, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Jõelähtme Vallamaja lähedusest\nAsukohast Loo, Jõelähtme 26 min\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Jõelähtme Vallamaja jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Jõelähtme Vallamaja jõudmiseks on:\nMillised Buss liinid peatuvad Jõelähtme Vallamaja juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Jõelähtme Vallamaja juures: 152, 155E.\nÜhistransport sihtkohta Jõelähtme Vallamaja linnas Jõelähtme\nTahad teada, kuidas saada linnas Jõelähtme, Eesti sihtpunkti Jõelähtme Vallamaja? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Jõelähtme Vallamaja pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Jõelähtme Vallamaja jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Jõelähtme Vallamaja lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Jõelähtme.\nSihtpunkti Jõelähtme Vallamaja jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 152, 155E\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Jõelähtme Vallamaja.\nMuudame sihtpunkti Jõelähtme Vallamaja sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 460 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Jõelähtme, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nJõelähtme Vallamaja, Jõelähtme\nSihtpunkti Jõelähtme Vallamaja, Jõelähtme läheduses olevad vaatamisväärsused Jõelähtme Valla Maa-Amet Old Telecommunication Centre Garage/Warehouse Elion Technical Building Sauna Scanweld Muriküla Muri 3 Parkla 2 Jõelähtme Muri 3 Parkla Armenian Shashlik / Sevani Jõelähtme Rahvamaja Jõelähtme Kivisild Rebala Muinsuskaitseala Keskus-Muuseum Koila Jõelähtme Kirik Jõelähtme Vabadussammas I Ms Hukkunute Auks Koogi Pood Jõelähtme Jõgi Koogi\nKuidas saada linnas Eesti ühistranspordiga populaarsete vaatamisväärsuste juurde Ihaste Kultuurikilomeeter Balti Jaama Turg Ristiisa Pubi BabyBack Ribs & BBQ PK Ilmarine Hotel Vanemuise Park Viimsi Audentese Spordikeskus St. Patrick's Tallinna Lilleküla Gümnaasium NOKU Merivälja AS Tallinna Lennujaam Administratsioon | Tallinn Airport Ltd. Administration Luhamaa piiripunkt Võru Narva Autobussijaam Toompea loss / Riigikogu Latvijas - Igaunijas robeža Restoran Viktoria\nLähimad peatused sihtpunkti Jõelähtme Vallamaja linnas Jõelähtme\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Jõelähtme Vallamaja, Jõelähtme\nLihtsam saada Jõelähtme Vallamaja kasutades app!


Tubakalehe kasutamine inimese poolt ulatub tagasi iidsetesse aegadesse ja kogu selle aja jooksul muutus ta seda, kuidas seda tarbiti: närimistegurite lisamisest kuni põletamiseni lehtede nikotiini tarbimiseks. Lihtsalt teine meetod on nüüdseks väga levinud kogu maailmas ja on kõigile teada sigarettide kujul, mida müüakse peaaegu igas kaupluses.\nKuid viimasel ajal hakkab populaarsemaks muutuma ajalooliselt vanem suitsetamisviis, toru suitsetamine. Ja selle meetodi toetajad ütlevad, et see meetod on vähem kahjulik ja parandab nikotiini nälga paremini. Mis on parem?\nIgaüks kohtus sigarettidega. Ja enamik üritas neid oma elus vähemalt kord suitsetada. On lihtne arvata, et selleks, et nad ei mäda, lisavad nad midagi lisaks tubakale. Niisiis sisaldavad need tervet keemiliste lisandite nimekirja, millest kõige kahjulikum on:\nIsopreen ja atsetoon - põhjustavad halva tervise (iiveldus, pearinglus jne).\nTsüaniid - annab suitsetamise mõju mürgistuse ja hapniku nälja tõttu.\nAmmoniaak - kahjulik mõju ajus.\nKresoolid mõjutavad negatiivselt südame-veresoonkonna süsteemi.\nTõrva - suurendab vähi tekkimise võimalust.\nAtsetaldehüüd on sõltuvust tekitav.\nNitrometaan - mõjutab maksa, neerude ja kesknärvisüsteemi.\nArseen on tuntud mürk.\nKaadmium - avaldab neerudele negatiivset mõju.\nLoomulikult ei ole kõik sigarettide kaubamärgid koostises ühesugused ja suitsu koostist mõjutab isegi maa, kus tubaka põõsas on kasvanud. Mõned sisaldavad isegi radioaktiivseid aineid poloonium-210 ja plii-210 . Ja see kaunistatud nikotiin suitsus on ainult 1, 3-3% kogu koostisest.\nTorud ilmusid palju varem kui sigaretid. See on osa iidsete indiaanlaste kultuurist ja tuntud piltidest, nagu näiteks Sherlock Holmes.\nMis ta on? Lõpus on kauss koos tubakakambriga, kus tubakat valatakse. Sellest saab suitsukanaliga toru, samuti saab sisestada filtri. See lõpeb huuliku abil, mille kaudu mees suitsetab. Torud on erineva kuju, suuruse ja kujuga. Kõigil vormidel on nimi: Duke, Brandy, Liverpool jne. Igaüks võib leida sellise kujunduse, mida ta kindlasti meeldib. Torud on valmistatud erinevatest materjalidest: kivist, metallist, savist, portselanist, kuid kõige populaarsem materjal on muidugi puit.\nTubaka puhul on hind väga erinev ja seega ka tooraine kvaliteet. Kuid enamik neist on lihtsalt tubakaleht, mis on kääritatud ja viilutatud.\nEsimene üldine fakt on see, et neid on vaja, et pakkuda suitsetajale esteetilist rõõmu ja kustutada nikotiini vajadus.\nSelleks võtab isik mõlemal juhul tubaka kuumutamisel tekkiva suitsu.\nTubakatoodete (sealhulgas sigarettide ja tubaka tubaka) suitsetamine on avalikes kohtades keelatud ja see on lubatud ainult üle 18-aastastele inimestele.\nSuitsetamine on tervisele kahjulik, kuigi erineval määral.\nSuitsetamise ajal saate kasutada filtrit.\nTorutubakas on terved tubaka lehed . Tihendatud ja purustatud, ainus lehttöötlus on käärimine. Selle "loodusliku" tootmise tõttu on hind oluliselt suurem sigarettide hinnast. Kuid tubakale on odavad versioonid torudele. Nad on enamasti tugevalt maitsestatud, et varjata kohutavat maitset.\nSigarettide tootmisel kasutage tubakapulbrit, mis on lehtedest valmistatud keetmine, lõikamine ja paberist varrukatega täitmine. See võib vähendada tootmiskulusid ja seejärel toodet, leevendada vajalikke ladustamistingimusi ja toota tohutuid identsete maitse ja tugevusega sigarettide partiisid, olenemata sellest, kus tubaka põõsad kasvavad ja kliima saagikoristuse ajal.\nKuid on ka erandeid. On kallid sigarettide kaubamärgid, mis kasutavad kvaliteetseid kalleid tooraineid. Kuid kõrge hinna tõttu on neid palju raskem leida, sest tavalistes kauplustes selliseid sigarette reeglina ei impordita.\nIsegi suitsetamise ja suitsetamise protsess on erinev. Enamasti kogutakse tubakasuits, kui suitsetatakse läbi toru, suhu ilma kopsudesse tõmmamata ja nikotiini imendumine läbi limaskesta. Sigarettide suitsetamisel satuvad kõik põlemissaadused kopsudesse ja enamik neist asuvad seal.\nSuitsetamise protsessis on peamine erinevus selle kestus . Lõppude lõpuks suitsetatakse paar minutit sigaretti: lühikese vaheaja jooksul, kui te ootate bussi jms, ja peate veetma umbes tund aega toru suitsetamiseks. Samal ajal tuleb tagada, et see ei kuumeneks üle või et tubakas ei oleks jahtunud. Seetõttu ärge suitsetage toru, kui selleks pole piisavalt aega.\nErinevalt sigarettidest vajab toru hoolt. Seda tuleb puhastada pärast iga suitsetamise aega, see peab olema vähemalt üks päev kuivada. Ka tubaka tubaka tarvitamiseks on vaja hoolitseda: seda tuleb hoida spetsiaalses pitseeritud purkis, te ei tohi seda üle kuivada ja te ei tohi lubada niiskust tubaka purki sattuda.\nLoomulikult on kahju kõrvalt parem valida toru, kuid nagu eespool mainitud, peate sellele rohkem aega kulutama, nii et sa ei peaks kulutama raha, kui sul ei ole aega seda suitsetada ja selle eest hoolitseda. Kui isik on harjunud suitsetama viieteistkümne minutilise pausiga, siis sel ajal on tal aega ainult suitsetamiseks mõeldud toru valmistamiseks. Seetõttu sobivad sigaretid sellisel juhul ideaalselt ja mõnel muul juhul, kui vajate mõne minuti jooksul nikotiini.\nToru sobib ideaalselt neile, kes soovivad suitsetamisest loobuda . Lõppude lõpuks ei aita sageli suitsetamisest loobumise meetodid esteetilise naudingu tõttu, mitte alati on nikotiinisõltuvuse peamine roll. Toru, kui mitte rohkem, ei ole kindlasti vähem esteetiline. Lisaks väidavad enamik torude suitsetajaid, et neil on 1-2 korda päevas piisavalt suitsetamist. Samuti sobib see viskamiseks, kuna suitsetamisel jääb kehasse vähem kahjulikke aineid.


Kommentaarid - Indrek Zelinski siirdub Soome esiliigaklubi treeneriks - Sport\nIndrek Zelinski siirdub Soome esiliigaklubi treeneriks - kommentaare 1-5\nissand jumal - eestis ei suuda midagi korda saata ja nüüd veel soome - kiire tagasistulek\nEsiliiga ja abitreener,??\nKas siis hakkab olema põhikohaga ehitaja ja peale tööd paigutab väljakul torbikuid?\nNo tegelik uudis ikka on artikli viimane lause. Arbeiterist saab peatreener, kes võtab Zelinski abitreeneriks. On ikka huvitav teemakäsitluse loogika:)\nArbeiterist ei saa aru, miks ta võtab kaasa Zelinski, kes on täielik udu!\nSee tiim võib koos Zelinskiga end automaatselt 3. liigasse kirjutada.


Kümned külad üle Eesti tähistavad jaanipäeva\n05:52 18. Veebruar 2019\n09:52 23.06.2018 lühendatud link\n100 aastat Eesti Vabariiki (197)\nKümned külad üle Eesti tähistavad jaanipäeva kogukonna "EV100 igas külas" kingituse üleandmisega Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva puhul.\nTALLINN, 23. juuni — Sputnik. Eesti Külaliikumine Kodukant kutsub üles juubeliaasta puhul jaanipäeva kodukülas või kunagises kodukülas tähistama.\n"Mitukümmend küla üle Eesti peavad tänavust jaanitult just Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva puhul kinki üle andes," ütles EV100 igas külas koordinaator Merle Jantson.\nSünnipäevakingitusi oma kogukonnale ja Eestile on mitmesuguseid.\n"Näiteks Kõpu poolsaare hiidlased saavad ühise külaplatsi, Põlvamaal Pääsna külas istutakse taluõuedele ühised külapuud ning Ida-Virumaal Krabulis külaplatsile EV100 mälestustammed," ütles Jantson.\nPõlva linnas avatakse 23. juunil uus keskväljak, Jõgevamaal Kääpa külas taastatud Võidutule altar.\n"Harjumaa Virve küla rahvas avab trepi kui pääsu merele, Vaivere küla saarlased saavad aga külaplatsile lipumasti ja varjualuse," lisas ta.\nTäpsema ülevaate "EV100 igas külas" jaanituledest leiab www.ev100.ee/et/ev100-igas-kylas.\nEesti Külaliikumise Kodukant juhatuse liige Krista Habakukk kutsub jaanikut just kodukülas või ka kunagises kodukülas tähistama.\n"Väga tähtis on tunnetada oma juuri, et ei kaoks side kogukonnaga. Mis võiks olla parem põhjus kui Eesti väärikal juubeliaastal sõita jaanipäevaks kunagisse kodukülla, saada osa külaseltsi tegemistest, kohtuda inimestega ja koguda muljeid. Ka lastele saab sellest kindlasti põnev päev, mida aastaid hiljemgi meenutada," leiab ta.\nJaanilõke on juubelisuvel mitmes paigas eriline tänu Eesti Kaitseinvesteeringute Keskusele, mis kinkis kogukondadele jaanitulematerjali.\n"Sajas külas üle Eesti toodi puud kohale, pandi külarahva näpunäidete järgi jaanituleplatsil paika ja lõkkeks püstigi," ütles Merle Jantson.\nKodukant kogub infot jaanikute kohta Eesti külades ka oma kodulehele (nimekiri täieneb jooksvalt): https://kodukant.ee/uudised/kodukant-kutsub-kodukulla-jaanitulele/. Kõige värskemat infot toimuva kohta saab oma külaseltsi kaudu, sest lisaks suurematele pidustustele toimub üle Eesti veel hulk väiksemaid jaanikuid.\nEV100, jaanipäev, küla, Eesti


Kodu: Mis Värvi Värv Läheb Valgust Värviliste Kapid? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Mis Värvi Värv Läheb Valgust Värviliste Kapid?\nKui kahtled valguse värviga kapidena kasutatava seinavärvi suhtes, vali neutraalne värv toonides või toonides, mis ulatuvad helepruunist kuni hallini. Neutraalsed värvid ei kuvata värviribal, kuid need täiendavad enamikku värvilahendusi, kui need sobivad väärtusega ja neid kasutatakse kergema värviga, et muuta need väljapaistvaks. Et...\nSama seina värv\nKerge või tume külg\nKaasaegsed värvipalett sisaldavad palju halli, musta ja metalli värve.\nKui kahtled valguse värviga kapidena kasutatava seinavärvi suhtes, vali neutraalne värv toonides või toonides, mis ulatuvad helepruunist kuni hallini. Neutraalsed värvid ei kuvata värviribal, kuid need täiendavad enamikku värvilahendusi, kui need sobivad väärtusega ja neid kasutatakse kergema värviga, et muuta need väljapaistvaks. Selleks, et tagada tulemuste rahulolu, ärge kartke eksperimenteerida. Enne lõpliku värvi valiku tegemist värskendamist seinale pange värvipinnad proovida.\nKuigi sisekujundajad, dekoraatorid ja fashionistas võivad viidata helendavatele bluesile, pinkidele või isegi kollastele kui "uutele neutraalidele" - kunstnikud, kollastid ja graafika disainerid võivad olla eriarvamusel. Värtusteooriast lähtuvad neutraalsed värvid musta, valge ja halliga, mida ei peeta värvideks üldse. Pruunide variatsioonid, mis on loodud täiendavate punaste ja roheliste värvide segamise teel, võivad valgustada või tumendada valge või mustaga, et anda erapooletu neutraalse tausta värv, mis võimaldab teie kabinettel eristada.\nKaasaegsed värvipalett kasutavad valgust värvilistes kapidena mocha, umber või tumehalli seinavärvi, millel on metallist akendega ruumi, nagu tina, roostevaba teras või hõbe. Teie köögis oleva julge ja tänapäevase avalduse korral vähendage minimaalselt toa dekoratiivsust, aga lisage metallist seadmed, klaas ja valgustusseadmed, et luua peegeldav omadus, mis toob ruumi valgust.\nEt kapid sobiksid hästi, sobitage seina värv kapid. See loob lihtsa ja puhta välimuse, mis ühendab ruumi. Sellises paletuses vali üks või kaks aktsentti värvi, et esile tuua ruumis olevad trummelpidurid või dekoratiivelemendid. Valge kappide jaoks lisab valge seinad soojade toonidega lihakappi countertopsides ja lehtpuupõrandapindades ruumi piisavalt soojust, et vältida haigla valget steriilsust. Kasutage sahtlit ja tõmmake käepidemed, mis tagavad värvi pritsimise.\nKui teil on probleeme harmooniliste värvigruppide mõistmisega, valige kiledega sama värvi seintele minemiseks seeläbi heledam või tumedam varjund. Sama värv, mis on toonitud valgega või varjutatud mustaga, on natuke kontrast värviga korpuses, kuid ei tekita tohutut erinevust. Kui teate värvide nime ja brändi kapid, otsige värvi kaardiproovide jaoks tumedamaid või kergemaid variatsioone.\nEnne kui otsustate kindlalt mis tahes värvi üle, tuuakse proovid ja värvipikendused koju või värvige isegi valitud korpuse kõrvale väiksele purikauale värvitud ala. Värv kuivab palju tumedamal kujul, kui kaardil näidatakse, ning muutub ka sellepärast, et veel ruumis ja liikuv valgus kogu päeva vältel. Kui olete poes, võite leida, et teile meeldib konkreetne värv, kuid kui see seinale panna, ei pruugi see olla sama. Vältige värviküllastumist, katsetades erinevaid värve kodus, enne kui otsustate lõpliku värvi.\n10 Populaarseimad Aedlilled\nKuidas Säilitada Salvia Taastamiseks


Konverents sõlmib maailma religiooni, rahvusluse ja riikluse küsimusi : Õpetajate Leht\nKonverents sõlmib maailma religiooni, rahvusluse ja riikluse küsimusi\n7. nov. 2016 TÜ - Kommenteeri artiklit\n10. ja 11. novembril Tartu ülikoolis toimuval Eesti akadeemilise usundiloo seltsi konverentsil „Religion and Nation(alism): Entanglements, Tensions, Conflicts” kohtuvad 17 riigi religiooni- ja ühiskonnauurijad.\nKonverentsil vaadeldakse uskude ja usundite rahvuslikku konsolideerumist loovat poolt, sellega seotud probleeme ning selle väljendusi tänapäeval. TÜ võrdleva poliitika lektori ja konverentsi ühe kaaskorraldaja Alar Kilbi sõnul on religiooni ja rahvusluse seosed tänapäeval lihtsalt tuvastatavad ja samas väga mitmepalgelised. „Üldistatult võib väita, et kõik võimalikud suhete vormid on täna võimalikud. Nähtuse paremaks mõistmiseks on vaja teemat uurida konkreetsemalt ja mitmetahulisemalt, eristades religiooni alaliike ja avaldumisvorme, konfliktide liike (nt relva-, rahvus-, väärtus- või moraalikonfliktid), positiivseid ja negatiivseid seoseid usulise ja poliitiliste toimijate ja ideoloogiate vahel konkreetses ajalis-kultuurilises kontekstis,” rääkis Kilp konverentsi temaatika olulisusest.\nKonverentsi plenaaresinejad on Bostoni ülikooli religiooniteaduse ja antropoloogia professor Frank J. Korom, kes oma ettekandes käsitleb religioosset natsionalismi Indias ja Serbias, ning Kaunase Vytautas Magnuse ülikooli sotsioloogia osakonna juhataja dotsent Milda Ališauskienė, kelle ettekanne keskendub religiooni ja rahvusluse vahekorrale Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.\nKonverentsi korraldavad Eesti akadeemiline usundiloo selts (EAUS) ja Tartu ülikool koostöös Eesti kirjandusmuuseumi ja Tartu Nefa rühmaga.\nKonverentsi kava on nähtav EAUS-i koduleheküljel.


Soomlaste kogemus – robotid toovad tööd juurde - Tööstusuudised\nAutor: Raigo Neudorf • 1. september 2014\nSoomlaste kogemus – robotid toovad tööd juurde\nSoomes tegutseva ettevõtte Valmet Automotive kogemus näitab, et vastupidiselt levinud kartusele võivad robotid hoopis tööd juurde tuua, kirjutab Tekniikkatalous.fi.\nTäpselt nii on läinud Soomes Uusikaupunki linnas, kus Valmet tegeleb Mercedeste tootmisega. Valmet Automotive tootmisjuhi Pasi Rannuse kinnitusel on ettevõte suuresti tänu robotite kasutamisele viimase pooleteise aastaga juurde palganud 700 töötajat.\nValmet ja Daimler sõlmisid paari aasta eest kokkuleppe, mille kohaselt hakati Soomes A-klassi Mercedeseid valmistama. Enne tootmisega alustamist automatiseeris Valmet tootmisliinid, hankides ABB-lt tehasesse 200 robotit.\nPraegu teostavad 90% tehase keevitustöödest masinad, värvimistööde juures on robotite osakaal 70%.\nSamas poleks ilma automatiseerimata Mercedeste tootmisega Uusikaupunkis üldse algust tehtud. Nii on tekkinud olukord, kus robotid pole inimestelt mitte tööd ära võtnud, vaid võimaldanud hoopis tootmismahte kasvatada ja lisatööjõudu palgata.\n„Selleks, et Soomes tootmine jätkuks, vajame me automaatikat ja roboteid,“ märkis Rannus.\nMuutunud on ka töö sisu. Kui enne tegi keevitustöid inimene, siis nüüd tegeleb sellega robot. Samas on tekkinud vajadus robotite juhtimise järele.\n„Robot on nagu kogemuseta laps, keda peab õpetama,“ lisas Rannus.


Tahvliprogramm III kooliastmele – Läänemeri ja selle rannik | Keskkonnaharidus\nTahvliprogramm iii kooliastmele laanemeri ja selle rannik\nJaotame õpilased 3- kuni 4-liikmelisteks gruppideks kasutades erinevaid kivimeid – erineva värvitooniga liivakivid, erineva värvitooniga paekivid, gneiss, graniit, telliskivi tükid jne. Õpilased määravad ära enda käes oleva kivimi tekkeprotsesssi.\nIga kahe küsimuse tagant vahetatakse grupi siseselt õpilast, kes kannab tahvelarvutit.\nTahvelarvutiga mere rannas liikumine ja küsimusepunktide otsimine kestusega 1 tund ja 20 minutit.\nÕpilased otsivad ja läbivad iseseisvalt enda valitud järjekorras kuni 15 vaatluskohta ning vastavad neis kohtades avanevatele küsimustele. Programmi kestel liigutakse u 2 km pikkune marsruut. Küsimuste vahel on 2-3 loomingulist ülesannet (nt teha foto etteantud stsenaariumiga).


Meeskonnakoolitus: surm, maksud ja muutumine - Alar Ojastu\nMotivatsioonikoolitus / Meeskonnakoolitus\nRaamat “Ratsionaalne emotsionaalsus”\nKes on Alar?\nMeeskonnakoolitus: surm, maksud ja muutumine\nBenjamin Franklin on öelnud, et siin ilmas ei ole midagi kindlat, välja arvatud surm ja maksud. Üks asi on siiski veel kindel – see, et kõik muutub. Käesolev artikkel on Elisa TechDay esinemise transkriptsioon, mis aitab mõista, kuidas kvaliteetsed meeskonnakoolitused loovad inimestes oskuse muutuva maailmaga kohaneda.\nMiks ütleb ratsionaalne ja tark inimene asju, mida ta ei mõtle?\nEttevõte saab olla ühiskonna edendamise instrument ja inimarengu kiirendi\nTöö inimestega ei ole tänase juhi soft skill, vaid juhi tegelik hard skill\nEnam kui äri | TechDay konverents\nSee, et kõik kogu aeg muutub, ei ole iseenesest midagi uut, muutumine on aegade algusest saadik olnud elu lahutamatu osa. Uus on aga see, et muutused on tänapäeval läinud järjest kiiremaks ja intensiivsemaks. Mitte kunagi varem ajaloos pole olnud aegu, kus nii palju muutub iga päev tehnoloogias, väärtustes, inimestes, organisatsioonikäitumises, majanduses, maailmas, teaduses – igal pool.\nPaarkümmend aastat tagasi ei olnud enamikul inimestel mobiiltelefoni, puudusid arvuti ja e-mail, sotsiaalmeedia, Netflix, Spotify ja GPS telefonil – asjad, mis täna tunduvad meile nii normaalsed. Minnes ajas veel kaugemale, näiteks 150 aastat tagasi. Polnud autot, polnud mootorratast, oli ainult kabjaklõbin. Puudusid bensiinijaamad, puudus sellisel kujul plastik, puudus instant kohv, teekotikesed, kõik elektriga seotud seadmed – röster, külmkapp… Kusjuures veel aastal 1960 olid paljud maamajapidamised Eestis ilma elektrita. Ja kui minna siit veel 1000 aastat tagasi, siis oli maailm täiesti teistsugune.\nSee, et muutused on läinud järjest kiiremaks ja intensiivsemaks, on loonud paratamatult olukorra, kus nii mina kui ka väga paljud ettevõtted ja ettevõtjad vaatavad raskematel hetkedel hirmuga, kuidas mingi valdkond, mis on olnud viimased 100 aastat suures plaanis muutumatu (näiteks taksondus), kuidas üks uus innovatsioon – Uber – võib muuta valdkonna põhimõtteliselt aastaga jäädavalt ja täielikult igaveseks. Globaliseerumine ühelt poolt ja tehnoloogia areng teiselt poolt panevad ettevõtjad silmitsi väga selge väljakutsega: kas kohaneda sellise tempoga või kaduda. See ei puuduta ainult transporti, vaid paljusid valdkondi nagu majutus (Airbnb), kindlustus, meelelahutus jne.\nKuna muutused, mis taustal toimuvad, on päris radikaalsed ja mõjutavad ka töökohti, tekitab see inimestel muret, et äkki neid järsku enam ei vajatagi. Lisaks põhjustavad kiired ja intensiivsed muutused tehnoloogias seda, et kui inimene on põhjalik ja tahab teha tööd kvaliteetselt, siis ta kannatab sisemuses, sest süvenemise asemel on vaja õppida selgeks aina uusi tehnoloogiaid. Tekib paisu taha kogunenud tunne, et nii palju on teha, aga kõike ei jõua.\nMuutuste kiirus ei pane pinge alla mitte ainult organisatsioone – kuna sellist asja nagu organisatsioon ei ole olemas, vaid on grupp inimesi, kes moodustavad organisatsiooni – ennekõike paneb see kiirus ja vajadus kohaneda pinge alla inimese, kes organisatsioonis töötab. Ehk kuidas ma otsuseid vastu võtan? Kui on nii kiire, siis paratamatult tekib ärevus, aga ma pean samal ajal tegema väga tähtsaid otsuseid. Mille pealt ma siis otsustan, kui minult oodatakse kiiret otsust, kuid enamik meist on kogenud, et hea otsus nõuab enamasti pisut aega, et tutvuda erinevate muutujatega ja asi rahulikult läbi mõelda.\nEriti introverdil, kes meist vähemalt pooled siin Eestis on, on tähtis võtta aeg, et kaaluda erinevaid variante. Nüüd aga on vaja otsustada senisest kiiremini, mis tähendab, et sa pead tegema otsuse natuke võib-olla viisil, mis ei ole sulle omane, ehk tuleb otsustada kõhutunde pealt või siis jääda lootma mingile mõttele, millele keegi teine sinu ettevõttes või organisatsioonis tuli. Oma otsuse eest tuleb vastutada, aga väga ebameeldiv on vastutada niisuguste otsuste eest, mida ei ole saanud põhjalikult kaaluda.\nSiis tekib kahtepidi hirm. Üks hirm on see, et äkki ma teen halva otsuse, ja teine on hirm, et kui ma tegingi halva otsuse ja kuna mitte kõik organisatsioonid ei soodusta vigade tegemist protsessis, siis võib siin juures olla ka hirm oma tuleviku pärast. Mis saab edasi? Kas mind respekteeritakse pärast seda, kui ma võtan nii-öelda kaalutlemata riske?\nVõitle või põgene\nUurides inimese aju toimimist, saab väita, et pinge väliskeskkonnas ja samal ajal pinge meie enda sees viivad aju sellisele režiimile, mida hästi lihtsustatult öeldes võib nimetada võitle-või-põgene režiimiks. See on ürgne osa meie ajust, mida me jagame ussi ja sisalikuga ning iga teise imetajaga, kes peale ussi ja sisalikku siia maailma tulid. Kui see võitle-või-põgene režiim meie sees käivitub, siis juhtub üks huvitav asi. Nimelt see, mis teeb meist inimesed, meie mõtlev aju ehk otsmikusagar – see lülitatakse välja. Igaüks meist on kindlasti kogenud konfliktiolukordi, vaielnud kellegagi, öelnud halvasti – ja võib-olla pidanud hiljem, kui kired on maha rahunenud, vabandust paluma ja siiralt tunnistama: “Tead, päriselt ma nii ei mõelnud.”\nTekib küsimus, kuidas saab ratsionaalne tark inimene öelda asju, mida ta ei mõtle?\nVastus ongi siin, et kui aju lülitub võitle-või-põgene režiimile, siis sellel ajal ei ole aju jaoks prioriteet mõtlemine. Kui sa astud autoteele ja kuuled signaali, siis keha reageerib automaatselt, ilma et inimene jõuaks ühegi mõtte mõelda. Niisuguses situatsioonis on see režiim väga vajalik. Aga kui kiirus pressib peale, võib-olla käiakse juba närvilise näoga ümber sinu, korraga tuleb kolossaalsel hulgal e-maile, millele vastaminegi käib üle jõu, süvenemisest rääkimata – siis võib hõlpsasti juhtuda, et hakkadki ütlema asju, mida ei mõelnud, kaotad igasuguse võime analüüsida erinevaid stsenaariume, kaotad justkui ka võime otsustada, pikaaegsete plaanide tegemisest ja muust rääkimata. Suure stressi all keskendub aju ellujäämisele siin ja praegu ning lükkab muu perifeeriasse.\nAbi küsimise kunst\nTeine väljakutse minu jaoks on see, et sellises kiirelt muutuvas ja tohutu informatsioonihulgaga maailmas oleme me spetsialistid ning ei oma täit informatsiooni interdistsiplinaarsetes olukordades. Et võtta vastu otsuseid, mis põhineksid laiemal teadmisel ja infol, peame tegema teistega koostööd.\nTöötades organisatsioonidega Eestis, näen, kui suureks väljakutseks on teistelt abi küsimine. Väga paljude inimeste jaoks võrdub abi küsimine nõrkuse ja ebakompetentsusega. Juht võib sellises olukorras valida autoritaarse juhtimisstiili. Inimene, kes kardab oma töökoha pärast, võib hakata tegelema projektiga, milleks tal tegelikult kompetents puudub. Osad inimesed teevad näo, et neil on kiire, kuid tegelikkuses pole neil tööülesande tegemiseks piisavalt infot ja lõpuks põhjustavad paratamatult kliendile kahju. Kandes sotsiaalset maski ja soovides näida alati tark ja kompetentne, võtavad inimesed vastu otsuseid, valdamata selleks vajalikku infot. Nii tekivadki olukorrad, kus otsused, mida ettevõttes vastu võetakse, on ühtepidi lühiajalised, teistpidi poolikud ja kolmanda variandina võivad olla suisa valed.\nKui läheme siit muutuste mõtetega natuke edasi ja küsime, milline on maailm aastal 2040 või 2060, siis vastuseks on, et me ei tea, ja see suurendab ebakindlust veelgi. Osaledes näiteks konverentsil, kus tulevikku arutatakse, on korraks võimalik see teadmatus justkui ära maskeerida – tekib petlik tunne, et mingi kindlus tuleviku suhtes siiski nagu oleks. Sellel momendil võivad saabuvad muutused olla isegi innustavad, põnevad ja stimuleerivad. Taas argipäeva naastes võivad aga ühes normaalses tavalises inimeses tekkida paljud küsimused, millele pole kerge vastust leida. Aga mis saab minust? Mis saab minu perest, lastest, pensionist? Mis saab mulle kallist elustandardist ja elustiilist, mille nimel ma olen töötanud ja vaeva näinud ja mis mulle väga meeldib? Kuidas ma hakkama saan?\nKujutame ette inimest, kes muretseb oma rahalise olukorra pärast, kel on probleemid oma lähisuhtes või tõsine probleem tervisega ning kellele öeldakse töö juures, et alustame väljakutsega, kus kõik töötajad kuu aega iga päev kõnnivad kümme tuhat sammu! Ei ole väga tõenäoline, et see muudab selle inimese elu kuidagi paremaks, pigem teeb võib-olla kõik veelgi keerulisemaks.\nJa kui lisada siia potti veel e-mailinduse, mis tundub modernse Techi järgi justkui superlahendus, siis koolitajana ma näen, et see on ühtepidi tore, aga teistpidi õudne. Mäletan, kui mu ema kunagi rääkis, et kümme aastat tagasi (2009) eeldati, et töö e-mailile tuleks vastata umbes viie kuni seitsme päeva jooksul. Täna näen meeskonnakoolituste ajal puhkamiseks mõeldud pausidel, kuidas inimesed ei puhka, vaid vastavad e-mailidele. Mis puhkepausidest rääkida – inimesed vastavad meilidele ka puhkepäevadel ja nädalavahetustel!\nKas inimestel on igav või tunnevad nad hirmu töökoha pärast, survet kõigile kirjadele kohe ja kiiresti vastata? Kas kusagil kuklas on nii suur eksistentsi lõppemise tunne, et on vaja vastata kohe, sest see tundub nagu strateegia, et kohaneda ja ajaga kaasas käia? Tempo kasvades, kui kirju tuleb järjest juurde ja need saabuvad mitte ainult meilboksi, vaid juba ka messengeri, siis… Siis ühel hetkel ei ole see enam jätkusuutlik.\nSelline tempo, tunne, et ma pean kogu aeg saadaval olema, teeb paratamatult inimese haavatavaks – sest meil kõigil on piir. On see mentaalne piir, on see emotsionaalne piir, on see füsioloogiline piir, aga üks on kindel: piir on olemas.\nKäia tööl, et käia tööl?\nGallupi viimane uuring näitas, et üks stressis töötaja võtab aastas keskmiselt 15 tööpäeva rohkem puhkust haiguse tõttu, kui mittestressis töötaja. Kui siia teine statistika juurde panna, ka Gallupi oma, Eesti tööjõu kohta, siis ainult 20% Eesti tööjõust on oma töösse pühendunud, mis tähendab, et need on inimesed, kes käivad tööl ja tahavad seal tööl käia. Ülejäänud 80% käivad tööl olude sunnil.\nLisauuringutest tuleb välja, et kui nad käivad tööl vaid selleks, et raha teenida, on seal oluliselt suurem tõenäosus, et nad ei puhka nädalavahetustel välja, et neil on unega probleemid, et nad naeratavad vähem, et nad kogevad vähem rõõmu ning neil on suurem tõenäosus konfliktidele peres ehk kokkuvõttes: oluliselt suurem tõenäosus kogeda stressi. Ja kui me kujutame ette ühte Eesti organisatsiooni, kus töötab sada inimest ja nendest üldistatult 80% kogeb stressi ja nad võtavad keskmiselt 15 haiguspäeva rohkem aastas kui 20% mittestressis töötajat, siis see tähendaks tööandja jaoks 1300 kaotatud tööpäeva aastas. See on ligi 10 400 tundi kaotatud produktiivsuse aega.\nSeega stress on igal juhul ohtlik. Mitte ainult selle otsene mõju töötaja tervisele või terviseriketest tekkinud rahalised kulud, vaid stressis aju, nagu me juba alustasime, lülitab välja otsmikusagara, mille tulemusel kaob selge mõtlemine ja see omakorda põhjustab vigu otsustes. Ja veelgi enam, otsmikusagaraga käib kokku üks meie inimeseks olemise ilus omadus – empaatiavõime.\nTänaseks on avastatud, et meeskondlike spordialade puhul nagu jalgpall, jäähoki ja korvpall, on mindfulness ja erinevad meditatiivsed tehnikad, mida õpetatakse tippspordis, olulised. Kui sportlane läheb võitle-või-põgene režiimi, siis ta kaotab ära tervikpildi, muutub individualistiks ja ei näe, kellele väljakul palli sööta. Ja kuna me kõik oleme, kui me töötame kellegagi koos, justkui spordimeeskond ja kui me läheme stressi tõttu individualistiks ning muutume kärsituks, nii et kui kolleeg tahab meilt midagi küsida, võib vastus olla kehakeele tasandil selline, et abiküsija tunneb, et ta segab ja häirib meid. Aga kui inimesed tunnevad, et nad segavad mind, siis aja jooksul tekib neil väiksem tõenäosus tulla minult üldse midagi küsima.\nSee loob aga olukorra, kus ettevõtte kultuur, millega on palju vaeva nähtud, muutub nõrgemaks ning, mis veelgi hullem, info ei liigu.\nKuidas näha sümptomi taga põhjust\nAga äkki ei ole küsimus mitte muutustes, mis maailmas toimuvad: üldise tempo ebanormaalses kiirenemises; äkki on oht hoopis selles, et me proovime nende muudatustega kohaneda ja selle kõigega kuidagi sobituda. Mõistmata, et kui me proovime selle välise muutumisega sammu pidada, siis tegeleme natuke vale asjaga – sest äkki see muudatuste hulk maailmas on nagu jäämäe tipp, mida on veepinnalt näha.\nVõib-olla nagu inimene, kes on füüsiliselt haige, näiteks tal valutab pidevalt pea või on seedimisprobleemid või seljavalud – asjad, mida ilmselt kõik inimesed on kogenud. Ja kui siis inimene läheks arsti juurde ja arst hakkaks tegelema ainult sümptomitega nagu seljavalu või seedehäired, siis ühtepidi on ju tore, kui inimene saab abi, aga teistpidi – kas see oleks ikka väga hea arst? Ilmselt me sooviksime, et arst läheks lisaks sümptomitele ka algpõhjuse juurde. Äkki on füüsiliste vaevuste taga mõni toidutalumatus? Äkki hoopis mingi viirus või mõni lahendamata trauma või emotsionaalne kriis, mida oled parajasti läbi elamas?\nKui niimoodi vaadata, siis natuke tundubki kõrvalt, et maailm on pisut haige ja ka organisatsioonid on ühtepidi haiged. See ei ole ilmselt kellelegi uudis, siin on numbrid ja statistika taga.\nMind huvitab alati, mis on haiguse taga. Antud juhul on väga suur tõenäosus, et sihukese ühtepidi ökoloogilise, teistpidi ökonoomilise ja kolmandat pidi sotsioloogilise kriisi taga võib olla inimeste psühholoogiline kriis. See on pannud mind iseendalt küsima, mis toimub meie psüühikas kollektiivselt, et me suudame maailmas luua ühtepidi jätkuvat arengut, aga teistpidi loome nii palju valu ja kannatust inimestele ja sellele kohale, kus me elame.\nKõik saab alguse sinust!\nVaadates ajaloos tagasi, siis tundub, et igasugune muutus on alati alguse saanud indiviidist. Kas on see olnud mingi poliitiline liikumine, mille algatajaks Gandhi või Mandela. Või on see olnud ajakirjanik, kes on indiviidina paljastanud mingisuguse tõe. Või teadlane, kes on toonud läbi mingisuguse uue perspektiivi. Või ärijuht, kes on indiviidina võtnud kasutusele mõne uue juhtimismetoodika. Või on see olnud õpetaja, kes on neid indiviidina kusagil teekonnal inspireerinud. Kõik head muutused saavad alguse indiviidist – sinust.\nKui ma olen viimased kuusteist aastat, otsides iseendale mentorit, uurinud indiviide, kellest saavad alguse muutused, siis üks asi, mis neid teistest inimestest eristab, on tugeva sisemine stabiilsuse olemasolu. See, kuidas nad lähevad muutustele vastu sisemise tugeva keskmega.\nMuutused, mille keskel me kõik oleme, on natuke nagu purjekaga olemine keset tormi: tuul proovib meid purjest tõmmata pikali, aga kui me tuulega koostööd ei tee, siis läheb laev lihtsalt lainetes kaduma. Ja kapten sellises olukorras vajab tugevat teadmistepagasit teoorias kui ka reaalseid oskuseid ja praktilist kogemust, kuidas merel toime tulla.\nKui päriselt selline olukord käes on, siis ma olen veendunud, et me kõik sooviksime olla laevas kapteniga, kes lisaks teadmistele ja kogemustele oleks ka rahus ja selguses, et tema aju töötaks ja ta ei töötaks võitle-või-põgene režiimil, vaid suudaks säilitada kainuse.\nIntuitiivsel tasandil suudab iga inimene hinnata väärtust nimega sisemine stabiilsus.\nMe teame, et kui inimene on sisemiselt rahulik, loob see ka teda ümbritsevates turvalise tunde. Tunde, et see inimene ei ole reaktiivne, ta teab, mida ta teeb, ta teab, millal kiirendada, millal aeglustada. Sisemise stabiilsuse kultiveerimine võibki olla selles ajas, muutustega toimetulekus, ülioluline.\nOn huvitav mõelda tagasi ajaloole. Kuni 20. sajandini olid liidri tunnused väga selgelt rahu ning kaalutletud aeglane tegutsemine. Karakteri areng, moraalitunnetus oli kõige alus. Kui me võrdleme seda tänaste liidritega, kes võrdlevad ennast üksteisega läbi selle, kellel on rohkem kiire, kes uhkustavad selle üle, kui läbipõlemise äärel nad on, kui raske neil on, kui stressis nad on …\nSee on sotsiaalselt muutunud justkui märgiks, et järelikult on tegemist tegijaga – järelikult teed sa midagi olulist, kui sul on nii raske ja sa sööd antidepressante.\nTeine omadus, mida on vaja muutustega kohanemiseks iseendas kultiveerida, on avatus. Kui ma jälgin neid indiviide, kes ükskõik mis sektoris täna maailmas mõjutavad muutusi ja inimesi enda ümber, sisestades nendesse julgust, siis nad on avatud meelega. See, et me oleksime avatud, on jälle omakorda raske, sest see eeldab seda, et me peame ümber vaatama kõik oma senised mõtteviisid, stereotüübid ja ideed sellest, mis üldse on okei.\nEt kui ma olen näiteks gei-vihkaja või mulle meeldivad mingisugused neegrinaljad vms, siis kui ma nende üle naeran, on võib-olla veel okei, aga kui ma nende järgi ka elan ja oma valikuid teen, siis tegelikult ma piiran oma potentsiaali teha koostööd turuga, mis on muutumises.\nSest kui mul on turu osas hinnang, et vot see asi on vale ja see asi mulle ei meeldi, siis mul on lihtsalt hinnang, turg elab oma elu ja ma ei saa turuga koostööd teha. Seega selline suur avatus ja paindlikkus, erinevate perspektiivide sissevõtmine on paratamatu.\nSisemine paindlikkus ei ole kuidagi vastuolus sisemise stabiilsusega, vaid need kaks kvaliteeti täiendavad üksteist. Vastupidiselt – kui meil ei ole sisemist stabiilsust, kaotame ka sisemise paindlikkuse, sest hoiame kinni turvalisest ja tuttavast, et saada oma sisemise turvatunde puudumise jaoks kompensatsiooni.\nLeia edu võti õigest mentaliteedist\nMeeskonnakoolitus “Positiivsuse dividendid” on aidanud paljudel ettevõtetel ja tiimidel saavutada silmnähtavalt paremad tulemused ja suurema heaolu.\nTUTVU KOOLITUSEGA või jätka artikli lugemist allpool\nPostitants meestele? Miks ka mitte!\nNäiteks ma ei kujuta ette, kui paljud meestest, kes seda artiklit loevad, on avatud ideele, et kümne aasta pärast on üks populaarsemaid meeste spordialasid, mille järgi meest hinnatakse, postitants. Ma arvan, et paljud teist arvavad, et no camoon.\nMa võiks aga kihla vedada, et kümne aasta pärast on postitants meestel olümpiaala.\nKui meeste postitantsu YouTubeʼist vaadata, on näha, et see on palju jõudu nõudev eriala ja tohutult keeruline akrobaatiliselt, palju keerulisem kui rööbaspuud – sest sul on ainult vertikaalne telg. Kui ma sellist asja oma peas aga naeruvääristan, siis näiteks, kui ma olen tootmisettevõtja või turundaja, siis praegu teadvustades, et selline liikumine kogub hetkel iga kuuga ülemaailmselt tohutult hoogu, jätan ma võib-olla kasutamata võimaluse toota mingisuguseid riideid, meediat, mingit lifestyleʼi, mis selle uue liikumisega kaasas käib. Ja võib-olla jätan sellega kasutamata võimaluse olla kümne aasta pärast multimiljonär, kuna mul oli nutti minna õigel hetkel muutustega kaasa.\nMida on vaja, et see kohanemine ja sisemine stabiilsus saaks tekkida? Ma arvan, et selle kõige alus on see, et mul on tugev arusaamine iseendast: miks ma olen selline, kuhu ma kaotan oma stabiilsuse, kuidas ma lähen võitle-või-põgene režiimi ja millal mul tuleb maailma osas block ette. Ja mida siis teha?\nNeile küsimustele proovib läänemaailm anda ka vastuseid, kuid me oleme alles noored inimest mõista proovivate ja lahti seletavate vastuste osas. Mõelda vaid, et ainult 70 aastat tagasi puudus selline teadus nagu juhtimisteooria. Teise maailmasõja lõpul oli endiselt veendumus, et juhi tunnused on järgmised: juht on mees, tal on lai lõualuu ning laiad õlad. Aga kui vaadata statistikat ja ajalugu, siis tuleb välja, et need omadused sulle juhina midagi juurde ei anna.\nKui Harvard ja Yale hakkasid omal ajal seda teemat uurima, siis kõigepealt hakati vaatama sõjaväge, sest seal oli olemas süsteem. Ja siis hakati sõjaväest kopeerima värskelt sündinud juhtimisteooriasse selliseid asju nagu struktuur, eelarvestamine, pikaaegne planeerimine, aja ja ressursi optimeerimine, efektiivne tootmine, tootmistsükli aeglustamine. Need, mida kutsutakse täna tugevateks juhtimisoskusteks ehk juhtimise hard skills.\nAegamööda lisandusid motivatsioon, kommunikatsioon, delegeerimine, empaatiline kuulamine ja kaasamine, ehk nagu mõni naljatamisi nimetab: juhi soft skills.\nJa nüüd me oleme täna jõudnud hetke, kus on veel üks skills set, mis on tohutult vajalik, sest organisatsioonid on muutunud oluliselt flat-imaks ehk horisontaalsemaks. Juhtide ja alluvate vahe on läinud peaaegu olematuks ja see on kaasa toonud enesejuhtimise nähtuse, sest nüüd igaüks justkui juhib mingit protsessi selles maatriksis ja kõik peavad seal sees ka veel ennast juhtima. See tähendab, et on vaja mõista oma stressi, suhteid, tervist, mõista oma võimet ning võimetust kuulata.\nMeeskonnakoolituse risk ja potentsiaal\nSee paneb selle tänase juhi siis, kes juhib sellist lamedat organisatsiooni, silmitsi tõsise väljakutsega. Ühtepidi pead sa endiselt juhtima neid protsesse ja seda kogu muutust, mis maailmas toimub. Teistpidi pead sa juhtima neid inimesi, kes tihti ei tea, mida nad tahavad, aga üks, mida nad kindlasti tahavad, on tunnustus ja see, et neil oleks äge töö. Ja kui vaadata, et aastaks 2025 on 75% tööjõust nende sünniaasta järgi nii-öelda Y-generatsioon, kellest uuringute järgi kuus inimest kümnest hoiab praegu, kuigi ta on kuskil organisatsioonis tööl, oma CV-d ka mõnes tööotsingu portaalis -– ehk juht me peab suutma seda tööjõudu veel ka hoidma.\nSee paneb juhi silmitsi huvitava väljakutsega. Samal ajal, kui ma pean aitama organisatsioonil saavutada edu, pean ma aitama ka oma inimestel saavutada edu ja pean aitama neil inimestel veel ennast ka juhtida. Aga aidata inimestel ennast juhtida saab ainult ühtepidi -– läbi eeskuju. See tähendab, et ma pean oskama juhtida ennast.\nAga kuidas ma oskan ennast juhtida? Koolis seda ei õpetatud. Kolleegid ei tea. Ja siis me jõuamegi ringiga minu erialani ja tuleb vastus, et okei, kuulame podcastʼe, loeme raamatuid. Eneseabitööstus ja psühholoogiatööstus on järjest kasvamas, saadame inimesed koolitusele.\nAga siin on üks raskuskese, mis nõuab tohutult julgust praegusel ajal, sest ma arvan, et koolitused on nagu must auk – sa paned sinna raha ja sa ei tea, mis sai, mitte mingisugust tagasisidet ei tule. Kui paned sama raha veebiarendusse, siis sa saad veebi. Kui Spaned selle tootedisaini, saad mingisuguse toote. Aga kui sa panustad inimese arengusse, siis sa ei saa kuidagi mõõta, kas inimene on muutunud või ei ole.\nSest inimest ongi keeruline muuta. Sa ei tea, kas ta on pärast meeskonnakoolitust stressitaluvam, kas on ta rohkem avatum teisi kuulama, kas ta suudab hoida muutustega toimetulemiseks vajalikku keset või kas tal on tekkinud avatus postitantsule. Sa ei tea.\nAga muud valikut ka ei ole. Sest kuidas inimene muidu muutub, kui mitte keskkonnas, kus ta on sunnitud endasse vaatama ja katsetama tööriistu, kuidas füüsiline keha, mõistus ja emotsioonid tervikuna koos töötavad. Igas inimeses on need bugid, mis tulid emalt ja isalt ja taustsüsteemilt, kus me oleme kasvanud. Mentaalsed viirused, mida me iga päev korjame. Nendega tuleb samamoodi tegeleda nagu viirustega arvutis.\nKuna inimese arengut on keeruline mõõta ja inimese muutust on tihti raske kõrvalt hoomata, aga samas on see kõik organisatsiooni tervise seisukohast nii olulise tähtsusega, siis ma arvan, et ümber tuleks vaadata ka juhtimise sõnavara.\nInimene ja töö inimesega töö on täna mitte enam juhi soft skills, vaid see juhi tegelik hard skill.\nInimaudit: kas organisatsioon saab olla lahendus?\nKuna muutused ja inimeste valu saavad alguse inimestest ning organisatsioonid panustavad päris palju üle maailma nii-öelda inimelu ja maailma kahjustamisse, siis siin on minu meelest ilus küsida: kas saaks teisiti? Kas organisatsioon ei saaks olla lahendus?\nTeadusmaailmas on väga selgelt tekkimas arusaam, et maailma aluseks ei ole mateeria, vaid energia, ja arstiteaduse paradigma on aeglaselt, aga kindlalt liikumas suunas, et point ei ole ravi, vaid ennetus. On ilus näha, et ka järjest rohkem ettevõtjaid on hakanud mõistma, et kuna ettevõte koondab endasse hulka inimesi, kelle arengusse ta saab panustada, ja kui inimesed arenevad, siis areneb nende mõtlemine ning teguviis, selle kaudu ka looming, mida nad maailma loovad. Seetõttu saab ettevõte olla kiirendi inimeste arengule – ja väga suurele hulgale inimestele korraga.\nSeega ühtepidi selles uues paradigmas ei ole ettevõtte point ainult kasum, vaid kasum on vahend, millega saavutada midagi erakordset, mis on parem meile kõigile.\nMe seisame justkui uue juhtimisajastu lävepakul. Ja need pioneered, kes siit selle esimese julge sammu teevad ja juba on tegemas, nendega juhtub paraku mitu asja. Ühtepidi on iga uus algus lootusrikas ja põnev, aga teistpidi skeptikute poolt ka juba ette maha tallatud, naeruvääristatud – ja suur hulk meist kaob sellel teekonnal. Kuid ikkagi on tänase juhi peamine eesmärk leida lahendus ja visioon kõige muu seas selles muutuvas maailmas toime tulemiseks, et töötajatel oleks see sisemine stabiilsus ja avatus muutustele. Uus visioon inimeste arenguks.\nMinu siiras usk on, et täna oleme jõudnud kõik sinna olukorda, kus ettevõtte tervist ei saa hinnata ainult läbi finantsauditi. Selleks, et ettevõtte tervist tegelikult mõõta ja hinnata, on vajalik teha ka inimaudit.\nKas leidsid artiklist väärtuslikku? Jaga seda!\nAlar saab ka Sinu edusse panustada\nPalun kirjuta, kus näed kasvu vajadust Sina ja Alar teeb parima, et soovitud areng ellu viia.\nSinu päring on edukalt saadetud ja Alar vastab sellele esimesel võimalusel.\nPäringu saatmise kinnitus on saadetud ka sinu antud meiliaadressile.\nVÄRSKENDA PÄRINGU ANKEETI\nCopyright ©2021 alarojastu.com\nHelista +372 5554 8584\nEnne, kui lahkud, saa tasuta raamat!\nLiitu uudiskirjaga ja loe tasuta esimest osa raamatust, milles Alar tutvustab põhjalikult tulemuslikku uue ajastu juhtimist.\nOled edukalt liitunud Alar Ojastu uudiskirjaga.\nVÄRSKENDA LIITUMISE ANKEETI\nAvasta uue ajastu juhtimine ja saa osa ka uudiskirjast.


Mia maailm: Paluks ilma klounideta jõule!\nPaluks ilma klounideta jõule!\nTegin eilse sissekandega Miale liiga: jänkulaul on absoluutselt selge, algusest lõpuni. Kui viimaks märkas demonstreerida, laulis kohe mitu laulu jutti - ka "tiliseb, tiliseb aisakell" ning veel mõned jõululaulud on peas. Esimest korda üksinda lauldes tuli küll et "kuuse alla joogid viin", aga pärast muutusid joogid kookideks ning meiepärast võiks nüüd pärisjõulud pihta hakata küll. Ühes lume, aga ilma klounideta, paluks!\nKahel jõulupeol, mida mina olen sel aastal juba väisanud, on peategelaseks olnud kloun! Tähtsuselt järjekorras teine on Krabat, see on sarvedega tegelane, kes viibutab laste poole vitsa kui vaja, no ja lõpuks siis jõuluvana ka, ehkki tema istub tavaliselt kuskil nurgas ja miskit rohkem ei tee, kui annab kinke kätte.\nUngarlastel ongi nii, et 6. detsembril, püha Nikolause päeval käib lastele Miklos (kes on siis selline meie jõuluvana moodi tegelane) kinke toomas. Ma mäletan, et olin väga üllatunud, kui leidsin esimestel aastatel oma töölaua pealt 6. detsembril kingituse, ise muidugi algul ei teadnud ja hiljem taas polnud meeleski, et samamoodi tuleks oma kolleege juba nii varakult meeles pidada! Aga kogu jõulumeeleolu on siin täiesti teistsugune, krabatlikult lärmakas, ilma igasuguse jõuluharduse, -küünalde, -lauludeta, nii nagu meie seda tavaliseks peame.\nHiljem, 25. detsembril toob kuuse ingel (st ema ehib selle salaja ja üksi toas, sellal kui lapsed nt isaga kaubanduskeskuses aega viidavad) ning kingitused toob Jeesuslapsuke.\nEt teid veenda jõulupeol korraldatud tsirkuses, panen pildi.\nSellise trikoloorikeerutamise peale annab ikka tulla! Oh neid ungarlasi!\nPostitaja: Red Whortleberry kell 13:49\nSildid: aastaajad, Ungari\nAnonüümne 17. detsember 2010 14:34\nKrabat sarvedega tegelane???\nSamanimelises raamatus oli tegu tavalise poisiga, kes nõia juurde õpilaseks sattus :)\nA no eks nad ise tea :D\nDaily 19. detsember 2010 00:13\nAppikene! aga noh, siin meie maal minnakse jõuluõhtul terve kogudusega restorani pidusse ;-D see kestab nii umbes südaööni. Mul on küll tunne, et meie pere jääb seekord koguduslikust jõulutähistamisest eemale puht praktilistel põhjustel, et vaja ju beebid tuttu panna. Aga no on ikka kombeid...\nRed Whortleberry 20. detsember 2010 12:28\nSesamy - kui Sa nüüd nii ütled, siis ma tuletasin ka korralikult meelde: mitte Krabat, aga Krampus on see sarvedega tegelane!\nDaily - mida jõulude poole, seda evangeeliumipõhisemaks see jõulude pidamine siiski läheb. Ma olin ikka täitsa üllatunud, et Mia (teisel) lasteaia jõulupeol, kus jõuluvana enam ei käinud, etendasid lapsed kogu jõuluevangeeliumi! Olid Maria ja Joosep ja Jeesus-lapsuke ning inglid ja karjased ja targad hommikumaalt.\nEestis küll kirikust väljas miskit sellist ei toimu. Tegemist ju täitsa tavalise, mitte kristliku lasteaiaga.\niibis 25. detsember 2010 23:41\nTsirkus ja evangeelium läbitud - ilusat klounivaba pühadeaja jätku kogu perele.\n(üks juhuslik meenutus)


👨 Ocean Wonders ™ Soothe & Glow Seahorse ™ Pink 👩 - SHOPPING-AND-REVIEWS - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses SHOPPING-AND-REVIEWS 2020 Ocean Wonders ™ Soothe & Glow Seahorse ™ Pink\nDebbie tutvustab Soothe & Glow Seahorse'i\nMõnikord vajab beebi veidi abi uinumiseni. Lõtva pigistusega, see kena sõber hõõgub ja mängib pehmet muusikat, lollabies ja ookeani rahustav helid.\nAjastud: Sünnist alates Kategooria: Baby Mobiiltelefonid / Sleep Soothers\nFisher-Price Soothe & Glow Seahorse (ligikaudu 18 £) on meeldiv mänguasja, mis pressitakse pehmet muusikat ja lõbureid. See on valgust kõhutis, mis järk-järgult paistab, kui laps langeb magama. Küsisime 30-aastasel Debbie Zagorial Surreyilt, et katsetada oma tütre Jessie neli kuud. Seda ta mõtles:\nSoothe & Glow Seahorse on saanud üheks meie lemmik magamiskoha mänguasjaks. Kui vajutate plastkummi, siis see süttib ja käivitatakse kerge muusika ja ookeani helid. See mängib viite minuti jooksul erinevaid laule ja seejärel õrnalt peatub. On kasulik, et saate muusikat varsti peatada, uuesti vajutades selle kõhupiirkonda.\nLaulud on armastavad ja rahustavad ning koos kõhupiirkonnaga huulest loob see lõõgastava magamiskeskkonna. Jessie on üldjuhul suurepärane magamiskoht, kuid meil on piisavalt aega, et ta magaks ja mõnikord ei suuda ta seda rahustada. Kuid kui ta vananeb, näen, et see muudab enne magamaminekut kindlasti rohkem vahet.\nEelmine Artikkel Miks head tüdrukud nagu halvad poisid? Tõde lõpuks katmata\nJärgmine Artikkel Parimad meeste päikeseprillid, mis hoiavad ja näevad rahulikult\n18 selge märgid olete uuesti Girl's Friend Zone!\n40 halvimaid asju naisele öelda, enne kui see hakkab käima\nGuy's juhend Faux-O: Kuidas võita meessoost orgasmi\nKondoomide ostmine: uustulnukate täielik kondoomide kasutamise juhend\n10 Deadly Fraasid, mida ei tohi kunagi öelda oma sõbrannale\nSee on vihmaste kergete meeste jakid\nParimad meeste lühikesed püksid suvel\nMeeste suvemood: Alfresco 50


Riietusmäng lastele, et nad saaksid inglise keelt kiiresti ja lihtsalt õppida - Teave - 2021\nRiietusmäng lastele, et nad saaksid inglise keelt kiiresti ja lihtsalt õppida\nInglise keele sõnavara õppimine on eriti keeruline paljudele lastele.\nJäta meelde sõnad on rasked, eriti noorematele lastele.\nInglise keele õppimine peab olema midagi dünaamiline, lõbus ja praktiline kui me ei taha, et laps loobuks ja võtaks esimese vahetuse korral harjumuseks õppida teist keelt.\nSellepärast jätame teile selle lõbus mäng värvide ja riiete õppimiseks riideid mängimas ja naerdes: Pukeutumismäng lastele kiiresti ja lihtsalt inglise keelt õppida.\nPaljud minu põlvkonnast, st need, kes on veidi üle neljakümne, on meil teema pooleli Inglise.\nSel ajal ei olnud see koolis kohustuslik õppeaine ja ainult vähesed privileegid said seda õppida a klassiväline. Fakt on see, et isegi terve elu inglise keelt õppides ei olnud see kunagi minu tugev külg, kuna selle keele vähene kasutamine muutis mu häälduse vaeste kõrvade jaoks enam kui kahjulikuks. Inglise keelt kõnelejad.\nNüüd on asjad muutunud, paljud koolid on kakskeelsed ja need, mis seda ei tee, võtavad inglise keelt üheks peamiseks õppeaineks. Probleem on selles, et minu tütardele tundub, et inglise keel on asi igavja see on tõesti õppimise osas sõnavara mälu.\nNad pidid seda tegema õppida värve ja riideid. Niisiis otsustasin leiutada meetodi, et nad saaksid seda mängides õppida, sest on juba teada, et lapsed omastavad mängu kaudu asju paremini.\nMinu tehnikat nimetatakse: riietumine või modellinäitus.\nMängimiseks peame ole kaks: ema ja poeg, kaks venda, kaks sõpra (koer kehtib ainult siis, kui ta räägib inglise keelt) ...\nAlustuseks peab meil olema kostüümikarp või jätma teie tavalised riided käeulatusse.\nPaberile kirjutame inglise keeles riietuse, mida nad peaksid võimaluse korral kandma, kõige absurdsem ja lõbusam võimalik. Näiteks: peate kandma rohelisi pükse, punase särgi, kollaste kingadega, vöö peas, lillakas lips vööl, ühes kõrvas sinine kinnas ja püksist väljas sokid.\nLaps peab minema oma tuppa ja, ilma et keegi teda näeks, paneks kõik, mis paberile tuleb. Kui te ei saa sõnast aru, saame teid aidata, oluline on see, et te näeksite kirjalik sõnavara sellest õppida ja aru saada.\nSiis peab ta välja tulema õigesti riietatuna kõigega, mille olete temalt moeetendust palunud teha. Vahepeal peab teine vend või teie tegutseda avalikkuse kommentaatorina ja jätkake seda, mis tal seljas on, kirjeldades inglise keeles, ilmselgelt sõnadega, mida tuleb õppida. Näiteks: "Andrés kannab ilusaid rohelisi pükse, punase särgiga ...".\nVaataja (kui on) peaks aplodeerima ja võib esitada küsimusi Varustuse kohta, mida mudel kannab, olenevalt lapse inglise keele tasemest, näiteks kui palju maksavad püksid? Või on teil roosasid pükse? Või mis värvi on teie lips?\nKui olen lõpetanud rollid vahetatakse. Kirjutate teisele vennale või endale teise riietuse ja see kordub uuesti.\nSaate seda kasutada ka maja kehaosade või mööbli uurimiseks.\nMa kinnitan teile, et nad leiavad, et see on lõbus, ma tean nad õpivad sõnavara Kohe mõistate, et inglise keeles õppimine pole Hiina piinamine ja lisaks sellele tugevdate sidemeid nii keerulises olukorras nagu õppimine.\nVõite lugeda rohkem artikleid, mis on sarnased Riietusmäng lastele, et nad saaksid inglise keelt kiiresti ja lihtsalt õppida, kategoorias Keel kohapeal.\nVideo: Õppevideo lastele (Mai 2021).\nCopyright 2021 \_ Kuidas lapsi kasvatada - infoportaal \_ Riietusmäng lastele, et nad saaksid inglise keelt kiiresti ja lihtsalt õppida


Kes on viis maailma kõige tagaotsitumat terroristi? - Maailm - Postimees.ee\nKes on viis maailma kõige tagaotsitumat terroristi?\n8. oktoober 2013, 8:32\nUSA on maailma viie kõige tagaotsituma terroristi eest välja pannud miljoneid dollareid.\nUSA valitsuse andmetel on alates 1984. aastast makstud rohkem kui 125 miljonit dollarit (üle 90 miljoni euro) 80 isikule, kes on viinud terroristide jälile ja tabamiseni, edastab ABC News.\nEi ole teada, kes sai tasu vihje eest, mis viis terroriorganisatsiooni Al-Qaeda endise juhi Osama bin Ladeni tabamise ja tapmiseni. Kuid Iraagi endise diktaatori Saddam Husseni poegade Udaini ja Qussaini eest välja pandud summa sai isik, kes aitas neid kinni võtta.\nNüüdisajal on viis kõige tagaotsitavamat terroristi:\nAyman al-Zawahiri – ta on egiptlasest kirurg ja Osama bin Ladeni endine arst. Teda peetakse Al-Qaeda nüüdseks juhiks. Al-Zawahiri võis olla 1998. aastal Aafrikas Dar es-Salamis ja Nairobis USA saatkondadele tehtud rünnakute kui ka 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakute taga.\nTema tabamise eest on välja pandud 25 miljonit dollarit (18,5 miljonit eurot).\nAbu Du´a – terroriorganisatsiooni Al-Qaeda üks juhte, kes juhib operatsioone Iraagis. USA luure andmetel võib ta end varjata Süürias. Bin Ladeni surma järgselt vandus ta USAle kättemaksu. Paar päeva pärast bin Ladeni surma leidiski Iraagis aset rünnak, milles hukkus 24 politseinikku ja kümneid sai haavata.\nUSA välisministeeriumi andmetel olevat Abu Du´a lubanud bin Ladeni eest kättemaksuks teha 100 terrorirünnakut.\nTema eest on USA välja pannud kümme miljonit dollarit (7,4 miljonit eurot).\nMullah Omar – Omar on olnud USA poolt tagaotsitavate terroristide nimekirjas alates 2001. aastast, mil ta juhtis Afganistanis Talibani valitsust. Pärast Talibani võimu kokku kukkumist ta põgenes. USA luure andmetel võib ta elada Pakistanis, kust ta korraldab terrorirünnakuid rahvusvaheliste sõjaliste rahutagamisjõudude vastu.\nTema eest on välja pandud summa kümme miljonit dollarit (7,4 miljonit eurot).\nHafiz Mohamed Saeed – Pakistani terrorirühmituse Laskhar-e-Tayyiban asutaja, keda peetakse vastutavaks 2008. aastal Indias Mumbais tehtud hotellirünnakus, milles hukkus 166 inimest. Sel pakistaanlasel on inseneriharidus.\nKa tema eest on USA välja pannud kümme miljonit dollarit (7,4 miljonit eurot).\nYasin al-Suri Zawahiri – Süüria päritolu mees, kes mängib Iraani Al-Qaeda harus tähtsat rolli. Väidetavalt on ta Iraani valitsuse kaitse all. Al-Qaeda raha ja uute liikmete värbamise eest vastutav mees on väidetavalt kogunud sellele terrorirühmitusele erinevaid teid pidi miljoneid dollareid.\nUSA on tema tabamise eest välja pannud kümme miljonit dollarit (7,4 miljonit eurot).\nMöödunud nädalalõpul tabas USA eriüksus Liibüas USA Föderaalse Julgeolekubüroo (FBI) poolt tagaotsitud Anas Al-Libi. Tema tabamise eest välja pandud summa oli viis miojonit dollarit (3,7 miljonit eurot).


On koigi liigeste artroos, Artroosi voi poidla artriit\nKehalised harjutused suurendavad verevoolu luudesse ja veri toob kohale luu ülesehitamiseks vajalikke aineid. RAVI Osteoartroosi ei ole võimalik välja ravida. Ehkki liikumine ja liigutused on suuresti häiritud, peab suurem osa haigetest — ehkki küll mitte kõik — suurimaks mureks valu. Paljudele on püsiraviks küllaldane üks tablett nädalas või lühiaegne ravikuur suurema söömingu puhul. Riskirühma kuuluvad inimesed, kes tegelevad istuva tööga. Podagra eelsoodumuse korral on haigusnähtude esiletulekut soodustavaks asjaoluks toiduga saadavate puriinainete liigsus.\nPerthesi tõbi - reieluu pea verevarustuse rikkumine. Samuti saate eristada mitmeid geneetiliselt määratud põhjuseid, mis põhjustavad artroosi arengut: Kui arvestada käte ja sõrmede artroosi, siis teadlased on kindlaks teinud, et nn Bouchardi ja Heberdeni sõlmed kui haigus võivad olla päritavad.\nLiigeste ja sidemete moodustumise rikkumine sünnieelse perioodi jooksul, mis põhjustab düsplaasiat.\nSelle taustal toimub liigese kiire kulumine ja areneb artroos. Kollageeni mutatsioonid on kahte tüüpi. Kui sidekoes paikneva fibrillaarvalgu struktuuris ilmnevad rikkumised, toimub kõhre kiire hävitamine. Samuti on lähitulevikus oht haigestuda näiteks artroosiks inimestel, kelle ametid on: müürsepp, kaevur, kalur, sepp, metallurg ja muud füüsilise töö suurenemisega seotud tegevusvaldkonnad.\nArtroosi sümptomid Artroosi sümptomiks on valu liigese koormamisel, mis taandub, kui liiges on puhkeasendis; vähenenud liigese liikuvus, krõmps, lihaspinge tunne liigesepiirkonnas.\nLiiges, mida artroos perioodiliselt mõjutab, võib aja jooksul paisuda ja deformeeruda. Mõelge järgmistele suurtele artroosi sümptomite rühmadele: Valu. Valu olemasolu on esimene märk liigeste artroosist. Võib arvata, et nende mis tahes kahjustuste korral tekivad sarnased aistingud, kuid artroosi korral on valul mõned omadused. Esiteks on see terava valu või märkimisväärse ebamugavuse tekkimine liikumiste ajal.\nSee lokaliseeritakse haige liigese asukohas. Kui inimene peatab liikumise ja satub puhkeseisundisse, kaob valu. Öösel ei esine inimesel praktiliselt mingeid ebameeldivaid aistinguid, välja arvatud juhul, kui torso ümber kukub, olles leidnud optimaalse positsiooni - patsient magab rahulikult. Valud ilmnevad puhkeajal ainult haiguse progresseerumise staadiumis; neil on teatud sarnasus hambaravi lumbagoga, kui inimene ei saa magada. Nad näitavad end hommikule lähemale - kella viieks. Niisiis, alguses valu praktiliselt puudub, seda saab tunda ainult pingutuse või palpatsiooniga, aja jooksul inimese kannatused süvenevad ja liiges vajab üha rohkem puhkeperioode.\nSiis muutub elu üldse piinamiseks - hüaliinikõhre muutub õhemaks, luu paljastub, osteofüüdid hakkavad kasvama. Ägedad valud piinavad peaaegu lakkamatult, tugevnedes halva ilma ja täiskuu ajal veelgi. Mitte vähem soovituslik artroosi sümptom on krõmps.\nSee muutub kuuldavaks tänu sellele, et liigeses olevate luude pöörlemise pehmus väheneb, nad hõõruvad üksteise vastu, mille tagajärjel tekib iseloomulik heli. Krõbinat on kuulda teiste haiguste korral ja isegi siis, kui liigesed on terved.\nEesti hooldekodude parimad praktikad. Turvalisus ja abivahendid\nKuid just liigesepõletik erineb selle "kuiva" heli poolest. Mida rohkem haigus progresseerub, seda heledamaks muutub heli. Pealegi, kui on kuulda krõbinat, on valu tunda. See võimaldab eristada liigeste poolt artroosi ajal kiiratavat heli tavapärasest kahjutust klõpsatusest. Vähenenud liikuvus liigestes on veel üks artroosi iseloomulik sümptom. Esialgsel etapil see nähtus patsienti ei häiri, kuid artroosi progresseerumisega viib luu neoplasmide idanemine selleni, et lihased spasmivad ja liigesruum peaaegu täielikult kaob.\nSee on jäsemete liikumatuse põhjus vigastuskohas.\nLiigese deformatsioon. Selle modifitseerimine on tingitud asjaolust, et osteofüüdid kasvavad luude pinnal ja saabub sünoviaalvedelik.\nEhkki deformatsioon on üks viimaseid On koigi liigeste artroos, on artroos liigest juba suures osas mõjutanud. Haiguse kulgu iseloomustavad ägenemise ja remissiooni etapid.\nSee raskendab oluliselt artroosi iseseisvat diagnoosimist, tuginedes ainult nende endi tunnetele. Seetõttu on diagnoosi selgitamiseks vaja pöörduda arsti poole. Röntgenuuringu läbiviimisel suudab ta tuvastada järgmised tunnused, mis võimaldavad määrata haiguse progresseerumise astet: 1. Artroosi aste Artroosi iseloomustavad degeneratiivsed-düstroofsed muutused liigestes, mis jälitavad inimest kroonilise haiguse vormis.\nSellise hävitamise tulemus on liigese kõhre lüüasaamine, selle kapsli ja sünoviaalmembraani, sidemete ja luustruktuuride patoloogilised muutused.\nOn tavaks eristada kolme astme artroosi, mis iseloomustavad haiguse kulgu erinevat raskust ja millel on erinevad sümptomid. Rikutakse ainult sünoviaalvedeliku enda koostist. See varustab liigeskudet toitainetega halvemini, mistõttu kõhr kaotab endise vastupanu harjumuspärastele koormustele.\nSee toob kaasa asjaolu, et kõhrekoe muutub põletikuliseks, inimesel on valu. Patsient võib küll kurta liigeste vähese jäikuse üle, kuid enamasti ei pööra ta sellele tundele tähelepanu, omistades sellise tervisehäire ilmamuutustele, ebamugavale kehahoiakule jne.\nMõnikord võib kahjustatud liigese piirkonnas kuulda nõrka krõmpsumist. Valu ilmneb kergest kipitusest või võib olla valutav. Kui haigus diagnoositakse selles etapis, on sellega konservatiivsete On koigi liigeste artroos abil võimalik toime tulla. Liigese servadel ilmuvad kondised kasvud.\nMida intensiivsem koormus, seda rohkem liigese kõhrekoe hävib. Inimene kogeb pidevat valu, millega ta harjub. Põletik vaibub ja süveneb uuesti. Liigeseid ümbritsevad lihased kaotavad endised funktsioonid, kuid enamasti on sellised häired nõrgad või mõõdukad. Seetõttu võib inimene selles etapis keelduda arsti külastamisest.\nPärast lühikest jalgade koormust võib inimene tunda väsimust. Sel juhul muutub valutav valu liigestes teravaks. Krõksumine liikumise ajal suureneb, mida seletatakse luude kasvuga. Deformeerumisprotsess algab liigeste artroosi arengu teises etapis, nii et peate kindlasti pöörduma arsti poole. Mõjutatud liigese liigesekõhre mitte ainult ei lahjenenud, vaid hakkas ka halvenema ja patoloogilised fookused on juba üsna suured.\nLiiges on tugevalt deformeerunud, mis mõjutab jäseme normaalset telge. Varem liigest ümbritsenud sidemed kaotavad oma funktsionaalse aktiivsuse, muutuvad lühikeseks, mis mõjutab käe või jala liikuvust. Sel perioodil on inimesel kontraktuurid ja subluksatsioonid.\nLiigest ümbritsevad lihased on lühenenud ja venitatud ning need tõmbuvad raskustega kokku. Liiges ise ja külgnevad koed kannatavad alatoitluse all. Inimene kannatab tugeva valu all, see on terav ja terav.\nIsegi puhkeseisundis tunneb patsient märkimisväärset ebamugavust. Artroosi kolmas aste on Valutab loualuu kaes inimese võimekuse täieliku kaotuse riskiga.\nArtroosi tüübid Sõltuvalt artroosi põhjusest eristatakse seletamatu etioloogiaga haigust, see tähendab idiopaatilist artroosi. Seda diagnoositakse kõige sagedamini üle aastastel inimestel. Samuti eristatakse sekundaarset artroosi, mis ilmneb ilmsete põhjuste taustal pärast vigastust, liigesepõletik, endokriinsed haigused jne. Lisaks asjaolule, et artroos klassifitseeritakse sõltuvalt selle esinemise põhjusest, eristatakse järgmist tüüpi haigusi: Põlveliigese artroos või gonartroos.\nSee on kõige levinum haigus. Sel juhul kannatavad põlveliigesed.\nKoksartroos-2-st põlveliigese ravi\nPatoloogiat diagnoositakse kõige sagedamini ülekaalulistel inimestel, nii keha ainevahetushäirete taustal kui ka stressi tõttu. Haigus areneb aastatega, hilisemas staadiumis kaotab põlv täielikult liikuvuse.\nHüppeliigese artroos. Seda tüüpi haiguste korral on pahkluu liiges kahjustatud. Haigus areneb olemasolevate düsplaasia, podagra, suhkruhaiguse tõttu vigastuste taustal koos nikastustega. Mõnikord on patoloogia põhjus reumatoidartriit.\nKõige sagedamini diagnoositakse hüppeliigese artroosi inimestel, kelle töö on seotud selle piirkonna liigse stressiga: tantsijatel, sportlastel, naistel, kes On koigi liigeste artroos kõrge kontsaga kingi. Õla artroos.\nPatoloogia peamiseks põhjuseks peetakse õlaliigese kaasasündinud defekte või selle liigseid koormusi. Riskirühma kuuluvad maalrid, krohvijad ja inimesed, kes tegelevad raske füüsilise tööga. See võib hõlmata ka küünarliigese artroosi. Puusaliigese artroos või koksartroos. See on üks kõige raskemaid patoloogia tüüpe. Peamiseks põhjuseks peetakse vanusega seotud muutusi liigesekudedes. Riskirühma kuuluvad üle aastased inimesed. Emakakaela artroos või unkoartroos.\nPõhjused, mis võivad põhjustada selle patoloogia arengut: emakakaela lülisamba ebapiisav liikuvus, rasvumine ja trauma. Riskirühma kuuluvad inimesed, kes tegelevad istuva tööga. Lisaks artroosi peamistele sümptomitele valu ja liigeste liikuvuse piiramise näol tunnevad patsiendid pearinglust, peavalu ja mõnikord isegi teadvuse kaotust.\nSee on tingitud selgroolüli arteri osalemisest patoloogilises protsessis, mis toidab aju. Käte ja sõrmede artroos. Sellisel juhul on kahjustatud randmeliiges, interfalangeaalsed liigesed jne.


Aasta Ämmaemand 2009 - Svetlana Nilbe - Eesti Ämmaemandate Ühing\nAasta Ämmaemand 2009 – Svetlana Nilbe\nAasta ämmaemand Svetlana Nilbe ja tütar Kati Nilbe Eesti Vabariigi 93. sünnipäeval Presidendi vastuvõtul.\nFOTO 1, autor Erik Peinar\nFOTO 2, autor Toomas Volmer\n2009 aasta ämmaemand on … õnnelik ämmaemand!\nÄmmaemand, kes teab, oskab ja suudab pakkuda naistele sellist ämmaemandushooldust, mida naised ootavad.\nTa on roteeruja, kes suudab teha tööd erinevates sünnitusabi valdkondades. Sellist ämmaemandat vajatakse hetkel igasse sünnitusmajja, kus naistearsti valved pole 24 tundi tagatud. Tema on sellistes oludes juba karastuse saanud. Ta on töötanud alates Meditsiinikooli lõpetamisest sünnitusosakonnas, kus iga päev kell 16.00 läks arst kodusesse valvesse, nädalavahetustel tuli välja vaid kutsudes. Sealt see karastus, sealt ka sügav huvi sünnitusabi eriolukordade vastu, äratundmine “Kust algab risk?”.\nSee ämmaemand julgeb vastu võtta tuharsünnitusi, teha vajadusel platsenta manuaalset eemaldamist, tegutseda kiirelt verekaotuse korral, elustada vastsündinut. Aga ta oskab ka usaldada loodust, uskuda sünnitaja jõusse, innustades ja rahustades, kiites ja turgutades, suhtudes peredesse nagu kaua-aegsetesse tuttavatesse. Ta on ämmaemand, kellelt küsitakse tervisenõuandeid kuni lapse kooliminekuni.\nKõige paremini oskab tema marineerida seeni, küpsetada pirukaid, kududa keerulise pitsmustriga sokke, jagades oma teadmisi ja oskusi heldelt. Ta on naine, kelle rinnal oli hea nutta, sest ta oskab ja tahab hoolida.\nAasta 2009 ämmaemand on õnnelik ämmaemand.\nSee õnnelik on Sveta Nilbe.


Kasutatud John Deere 710 ekskavaatorlaadurid müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > John Deere > John Deere 710\nKasutatud John Deere 710 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud ekskavaatorlaadurid mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud John Deere 710, 710 B ekskavaatorlaadurid grupeeritud mudeli järgi.\nJohn Deere 710JVeoskeem: Neljarattavedu\nJohn Deere 710BVeoskeem: Neljarattavedu, Mootori võimsus: 100\n1986 6 499 h\n2005 4 098 h\n2007 6 329 h\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud John Deere 710, 710 B ekskavaatorlaadurid müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse John Deere 710, 710 B ekskavaatorlaadurid. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Albrecht Mecklenburgist – Vikipeedia\nAlbrecht Mecklenburgist (saksa Albrecht von Mecklenburg; rootsi Albrekt av Mecklenburg), Mecklenburgi hertsogina Albrecht III (umbes 1338 – 31. märts või 1. aprill 1412) oli Rootsi kuningas aastatel 1364–1389 ja Mecklenburgi hertsog 1384–1412.\nPõhja-Saksamaa Mecklenburgi hertsogkonna hertsog Albrecht sai Rootsi kuningaks seetõttu, et eelmine, Norra ja Rootsi kuningas Magnus IV oli Ida-Rootsis ning hansalinnadest pärit eriti suure saksa elanikkonnaga aladel ülimalt ebapopulaarne. Nende ja hansalinnade toetusel tungiski Albrecht 1363. aastal Rootsi ning purustas Magnuse väed. Järgmisel aastal krooniti ta Stockholmis liitlaste ja Rootsi magnaatidest koosneva Rootsi Riiginõukogu toetusel kuningaks.\nKuid Lääne-Rootsis jäid temavastased meeleolud püsima ning kui ta tahtis 1389. aastal korraldada läänistatud mõisamaade reduktsiooni, kukutati ta Taani kuninganna Margrete I kaasabil. Albrecht oli kuni 1395. aastani vangis, kust ta vabanes pärast lubadust, et ta kas loovutab endiselt temale alluva Stockholmi linna või maksab suure lunaraha. Et Albrechtil ei olnud kuskilt raha võtta, pidi ta linna 1398. aastal loovutama.\nAlbrechti liitlasteks olid aga vitaalivennad, Hansa ja Saksa ordu, kes jätkasid Taani-vastast võitlust. Saksa ordul õnnestus enda võimu alla saada Ojamaa (Gotlandi) saar, mis anti nimeliselt Albrechti võimu alla. Taani sai selle tagasi alles 1408. aastal, kui maksis ordule ja Albrechtile suure rahasumma. Nii asendus Rootsi-Mecklenburgi unioon lõplikult Taanit, Rootsit ja Norrat ühendava Kalmari uniooniga. Albrecht säilitas aga kuni oma surmani võimu Mecklenburgi hertsogkonna üle.\nMagnus IV Rootsi kuningas\nMagnus I Mecklenburgi hertsog\nkuni 1388 koos Albrecht IV-ga Järgnev\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Albrecht_Mecklenburgist&oldid=6016004"\nSündinud 1330. aastatel\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:26, 21. detsember 2021.