Leo Kunnas oma uues raamatus: Putini Venemaal puudub NATO suhtes igasugune respekt - Eesti Päevaleht\nArvamus 22. november 2014\nLeo Kunnas oma uues raamatus: Putini Venemaal puudub NATO suhtes igasugune respekt\nEesti Päevaleht avaldab Leo Kunnase äsja ilmunud artiklikogumiku "Ukraina häirekell. Takerdunud rünnak II" sissejuhatuse.\nLeo Kunnas Foto: Ilmar Saabas\nEelmise artiklikogumiku ilmumisest on märkamatult möödunud kuus aastat. Toonase „Takerdunud rünnaku" peakiri sümboliseeris Eesti riigikaitse ülesehitamisel ette tulnud raskusi, vigu ja vastutöötamist. Arkikleid kirjutades olen lähtunud põhimõttest, et probleemidest rääkimine ning lahenduste pakkumine peavad käima käsikäes nagu tuli ja manööver lahingus.\n„Takerdunud rünnaku" ilmumine langes kokku Venemaa-Gruusia sõjaga. Sõda pälvis korraks tähelepanu ning vajus seejärel unustusehõlma. Lootus, et see toimiks äratuskellana ei täitunud.\nEuroopas pärast külma sõja lõppu alanud relvajõudude ja kaitsekulutuste vähendamine ning ühepoolne desarmeerimine sai majandus- ja eurokriiside mõjul hoopiski uut hoogu juurde. Samal ajal suurendas Venemaa kiires tempos sõjalisi kulutusi ning rakendas tõsiseid jõupingutusi oma sõjalise võitlusvõime tõstmiseks. Lõhe kahe vastandliku suundumuse vahel muutus ajapikku järjest sügavamaks. Euroopas senini valitsenud status quo pidi varem või hiljem purunema.\nMul ei ole Putini režiimi suhtes kunagi illusioone olnud. Teine Tšetšeenia sõda näitas selgesti, kellega tegu. Putini käitumine on ootuspärane. Venemaa ei ole Gruusias ja Ukrainas teinud midagi, mis poleks kirja pandud juba Venemaa 2000. aasta sõjalises doktriinis.\nPutini Venemaal puudub NATO suhtes igasugune respekt. Venemaa juhtkonna hinnangul on allianss kaotanud kaks sõda (Iraagis ja Afganistanis) ning transformeerinud ennast hambutuks jututoaks, mille ühtsus, tahe ja võime kaitsta oma nõrgemaid liikmeid on küsitav.\nVenemaa NATO-poliitikat võib määratleda topeltkiilu poliitikana, mille eesmärgiks on lõhede tekitamine USA ja Euroopa ning Lääne- ja Ida-Euroopa vahele. Putini sõnum Lääne-Euroopale on selge: Venemaa imperialistlikud taotlused ei kujuta teile ohtu, seepärast on teil kasulik meiega kokku leppida.\nLäbi ajaloo on Venemaa valitsejad austanud ainult jõudu. Kui jõudu pole, ei ole nende arvates millestki rääkida. Gruusia ja Ukraina sõjad on osutunud võimalikuks tänu NATO nõrkusele ja killustatusele. Allianss ei ole suutnud Venemaad ohjeldada ega täita oma rolli Euroopa stabiilsuse garandina.\nKrimmi liitmine Venemaa koosseisu föderatsiooni subjektina Krimmi Vabariigi nime all annab vihje Venemaa tulevase võimaliku riikliku korralduse kohta. Nimetaksin seda tinglikult föderaalimpeeriumiks, kuigi mõisted „föderalism" ja „impeerium" peaksid oma sisult teineteist välistama.\nKui Putin on „põliste Vene maade" (siin tuleb mõista Vene impeeriumi 1914. aasta piirides) kogumisel küllalt edukas, võib ta taastada monarhia. Tal on kaks võimalust - kutsuda valitsejaks mõni tsaariperekonna liige või lasta end ise keisriks kuulutada.\nEsimesel juhul hakkaks Venemaa tulevane riiklik korraldus sarnanema varauusaegse Jaapaniga, kus šogunilaadse tegeliku valitseja rollis hakkaksid olema Putin ja tema järglased, teisel juhul oleks tegu absoluutse monarhiaga. Igal juhul ei oleks Venemaa tulevasel valitsemiskorral midagi ühist lääneliku demokraatiaga.\nSõda on sõda hoolimata sellest, kas see välja kuulutatakse või seda sõjaks nimetatakse. Kas Nõukogude Venemaa kuulutas Vabadussõja ajal Eesti Vabariigile sõja? Sõja kuulutamine on paraku palju haruldasem kui kuulutamata jätmine.\nVenemaa-Ukraina sõjas võib praeguseks eristada kolme etappi:\n1. Krimmi annekteerimine: veebruari lõpp-märts 2014;\n2. Kodusõja algatamine Ukrainas ning selle ühe osapoole, Ida-Ukraina venemeelsete separatistide toetamine GRU eriüksuste, palgatud vabatahtlike, relvastuse ja sõjatehnikaga: aprill-juuli 2014;\n3. Venemaa regulaarvägede sisenemine Luganski ja Donetski oblastite territooriumile ning võitlus Ukraina relvajõudude vastu: alates augusti teisest poolest 2014.\nSeptembri alguse vaherahu on eelkõige kasulik Vene poolele ja separatistidele, kes kasutavad seda oma positsioonide kindlustamiseks. See vaherahu ei tähenda rahu, vaid lihtsalt madalama intensiivsusega sõjategevust, mille käigus Vene pool püüab vallutada uusi alasid.\nOlen nimetanud Venemaa - Ukraina sõja teist etappi „vaikseks sõjaks", sõda on kutsutud ka hübriidsõjaks või neljanda generatsiooni sõjaks. Sisu on nimetustest tähtsam.\nSelles sõjas ei ole midagi, mida sõjaajalugu ei tunneks. Mitmed autorid on esile toonud paralleele 2014. aastal Krimmis toimunu ning Sudeedimaa ja Balti riikide annekteerimise vahel rohkem kui seitsmekümne aasta eest.\nKeskaja lõpupoole oli valitsejatel kombeks saata palgasõdureid naabrite maid rüüstama ning pärast õlgu kehitada, et vabandust, need polnud meie mehed. Esimene Tšetšeenia sõda ei alanud mitte Venemaa regulaarvägede tungimisega Tšetšeeniasse 1994. aasta detsembris, vaid varem, mil Vene pool organiseeris, relvastas, varustas ning toetas vabatahtlikega (kellele ta palka maksis) Džohhar Dudajevi vastaseid.\nOskuslikud (ja tihti ka halastamatud) juhid on läbi ajaloo kasutanud oma eesmärkide saavutamiseks väga erinevaid võitlusviise ja -meetodeid. Sõjategevust on alati kombineeritud kõikvõimalike muude mõjutusvahenditega, alates propagandast ja infosõjast kuni majandusliku surveni välja.\nKas on siis põhjust Putini režiimi tegevuse üle imestada või käsitada Venemaa-Ukraina sõda millegi uue ja senitundmatuna? Küsimus on hoopiski selles, kuidas Eesti ja NATO liitlasriigid Putini Venemaa esitatud väljakutsele vastavad.\nEesti tarbeks tooksin Venemaa-Gruusia ja Venemaa-Ukraina sõdadest esile kaks peamist õppetundi:\n1. Territooriume, mis võivad elanikkonna rahvusliku kuuluvuse tõttu vaidlusalusteks osutuda, tuleb hoida iga hinna eest oma käes;\n2. Konfliktile reageerimine jääb igal juhul hiljaks, olenemata reageerimise viisist ja kiirusest.\n„Külma sõja" ajal ei kavatsenud NATO riigid ootama jääda, millal Nõukogude väed koos Varssavi pakti liitlastega Atlandi ookeani äärde välja jõuavad, et siis kuidagiviisi juhtunule reageerima hakata. Liitlasväed olid Lääne-Saksamaal ja mujal toonastes alliansi ääreriikides iga hetk valmis agressiooni tõrjumiseks. Tollal järeleproovitud ennetamisprintsiip tuleb uuesti au sisse tõsta. Alliansi Lääne- ja Kesk-Euroopa tuumikriikidele tähendaks see eelpositsioneeritud varustuseladude ning väekontingentide paigutamist ääreriikide territooriumile.\nMida otsustati NATO Walesi tippkohtumisel? Peatada kaitsekulutuste vähendamine ning suurendada neid järgmise kümne aasta jooksul 2%-ni liikmesriikide SKTst. Venemaa sõjalised kulutused tõusevad 2016. aastaks üle 4% SKTst. Meie idanaaber jõuab kümne aastaga moderniseerida oma relvajõud mitte üks, vaid kaks korda.\nLisaks otsustati Wales'is tõhustada kiirreageerimisvõimet, lühendada reageerimisaega, moodustada üks diviisisuurune kiirreageerimisüksus. Venemaal on juba praegu alalises valmiduses 13 diviisi jagu vägesid.\nKas Walesi tippkohtumise otsused suudavad siis vastata väljakutsele, mille Putini režiim on NATO-le esitanud? Ei suuda. Need vastused ei ohjelda Putinit. Need ei tekita vastukaalu. Vastupidi, need julgustavad teda. Putinit ohjeldaks ainult ennetamisprintsiibi rakendamine. Praegu ollakse NATOs sellest veel kaugel.\nEesti-suguse pisikese NATO ääreriigi jaoks on ennetamisprintsiibist lähtumine eriti tähtis. Selle asemel, et käed rüpes oodata julgeolekukeskkonna iseeneslikku paranemist (mis Putini eluajal vaevalt juhtub) peaksid kaitsevägi ja Kaitseliit juba kevadest saadik olema kõrgendatud sõjalises valmisolekus. Millal siis veel sõjaaja üksusi õppekogunemistelt läbi lasta, laskemoonavarusid ja varustust täiendada ning Venemaa-Ukraina sõja kogemustest lähtuvalt kaitseplaane täpsustada, kui mitte praegu?\nPeame reageerima nüüd, mitte siis, kui mistahes vormis vaenutegevus on juba puhkenud. Siis on hilja. Kaitsepolitsei komissari Eston Kohveri röövimisega on Venemaa Eesti vastast vaenutegevust de facto juba alustanud. Ida-Ukraina korraldamiseks Ida-Virumaal on vaja täita kaks eeldust: neutraliseerida kohalik Kapo agentuur ning muuta piir auklikuks. Piiri suhtes oleme sõjaväestatud piirivalve kaotamisega Putini režiimi eest juba suure töö ära teinud.\nEnnetamine on väga oluline ka oma territooriumi hoidmise seisukohalt. Kas näiteks tüki Ida-Virumaa staatus (kus paiknevad meie elektrijaamad ja põlevkivikaevandused) on tähtsam kui maailmarahu? On parem, kui me ei paneks oma liitlasi sääraste valikute ette.\nVaadates tagasi viimase viie aasta jooksul ilmunud artiklitele ja kaitseministrile antud nõuannetele, pole mul põhjust häbeneda. Paljudel oleks. Kaitsekulutuste vähendajad, „hiiglasliku rahvaarmee" ja Kaitseliidu likvideerijad, palgaarmee eestvõitlejad - täna on kunagistest riigikaitselistest Saulustest saanud Paulused, kes üksteise võidu nõuavad liitlastelt suuremat panust Eesti julgeolekusse. On see sisuline muutus või tuulenuusutamine? Eks aeg näita.\nMu hüüdjast häälest kõrbes on saanud Venemaa-Ukraina sõja ning julgeolekuolukorra teravnemise tõttu peavool. Kas peaksin nüüd rõõmustama, et näete, mul oli ju õigus? Rõõmustamiseks pole paraku vähimatki põhjust.\nTõsi, liitlased on lõpuks hakanud ennast liigutama ning tegema seda, mida oleks pidanud tegema juba kümme aastat tagasi - lahendanud näiteks Eesti õhuturbe küsimuse. Samas on president Obama külaskäik ning NATO liikmesriikide Walesi tippkohtumine tekitanud Eesti poliitikutes ja riigiametnikes enesepettusliku rahulolutunde, et kõik on hästi, meil endil polegi vaja ennast kokku võtta.\nEesti pole pärast Venemaa-Ukraina sõja puhkemist teinud sõjalise riigikaitse osas midagi plaanivälist peale „Javelin"-tüüpi keskmaa tankitõrje-raketisüsteemide hanke paari aasta võtta ettepoole nihutamise. Tõsi, teen siin liiga Kaitseliidule, mis on alates Venemaa-Ukraina sõja puhkemisest tublisti harjutanud ja oma valmisolekut tõstnud.\nEesti ametiisikud on pärast Venemaa-Ukraina sõja puhkemist rutanud üksteise võidu kinnitama, kui hästi Eesti kaitstud on. Samasuguseid laia suuga kinnitusi jagasid ka Pätsi režiimi võimukandjad 1938. ja 1939. aastal.\nEesti on paremini kaitstud kui Läti või Leedu, aga kaugeltki mitte hästi. Laiapõhjalise riigikaitse juhtimine on määratlemata ning juhtimisorganid loomata, mistõttu vähestes mittesõjalise riigikaitse valdkondades on jõutud midagi ära teha.\nPiirivalve ei ole pärast sõjaväestatud piirivalveameti kaotamist ja politseiga liitmist mitte tugevnenud, vaid hoopis alla käinud. Tuhandete inimeste üle kahe aastakümne pikkuse tööga on küll sõjalisele riigikaitsele põhi alla pandud, aga keegi ei taha tunnistada tehtud vigu ega vastutada tegematajätmiste eest.\nHea näide vastutuse puudumisest on Hermann Simmi juhtum. Tuleb välja, et ta ise määras ennast ametisse, edendas oma karjääri ning kontrollis ka oma tausta ja tööülesannete täitmist, ühesõnaga, tegutses täielikus vaakumis.\nKaitseväe juhataja institutsiooni põhiseadusest väljaarvamisega on kaitseväe juhtkond kaotanud oma ülesannete täitmiseks vajaliku elementaarse võimu ja tegevusvabaduse. Mida aeg edasi, seda rohkem peegeldub see otsustes. Toon näite: 2001. aastal surusid toonased kaitseministeeriumi tippametnikud kaitseväele peale kahest jalaväebrigaadist koosnevat ilma kaitseringkondadeta struktuuri.\nSõjamängul number neli 2001. aasta septembris, mil seda testiti ning mängiti läbi Krimmi ja Ida-Ukraina sündmustega üsnagi sarnane stsenaarium ehk nn kukutamisrünnak kaotas „siniste" pool kiiresti juhtimisvõime, oma manööverüksused seoti lahingutega ning piirati ümber. Vaenlane läks neist lihtsalt mööda. Kas pole tuttav pilt Ukraina lahinguväljadelt?\nParaku on alates selle aasta 1. augustist säärane suurriike jäljendav struktuur muutunud ametnike unistusest reaalsuseks. Kaitseringkonnad on kaotatud. Detsentraliseeritud juhtimissüsteemi likvideerimisega oleme muutnud end suurriigi ideaalvastaseks, teinud suurima kõigist võimalikest vigadest, mille eest juba raamatus „Takerdunud rünnak" hoiatasin.\nTõin seal esile ka Eesti sõjalise riigikaitse peamised võimelüngad - miiniveeskamise ja rannakaitse, soomusmanöövrivõimekuse ning keskmaa õhutõrje puudumise. Ühtki neist lünkadest pole tänaseks likvideeritud ning seda ei planeerita ka „Riigikaitse arengukavas 2013-22". Soomusmanöövrivõimekus ilma tankideta ei ole aga tõsiseltvõetav.\nKa ajateenistuse maht pole viimastel aastatel suurenenud, teenistusse kutsutakse alla poole kutsealuste aastakäigust. Tõsimeeli pakutakse välja absurdihõngulisi ideid, nagu võiks keskkooli sõjaline õpe ajateenistust asendada.\nMaakaitse ehk territoriaalkaitse ja selle juhtimine on lükatud Kaitseliidu kaela, mis tähendab, et Kaitseliit peaks võtma Eesti kaitsmisel pearolli. Kuidas on Kaitseliidul oma paarisaja kaadrikaitseväelasega võimalik seda teha? Miks peaks Kaitseliit kaitseväge asendama ning mis rolli kaitsevägi sel juhul üldse täidaks?\nViie väekoondise (nelja kaitseringkonna ja ühe jalaväebrigaadi) asemel on nüüd kõigest kaks. Teise jalaväebrigaadi moodustamine ei asenda nelja kaitseringkonna puudumist. Sõjaline riigikaitse kui süsteem on viimase kahe aasta jooksul liikunud mitte korrastatuse, vaid kaose suurenemise poole. Eesti esmane iseseisev kaitsevõime on täna nõrgem kui paar-kolm aastat tagasi.\nEksimustest õppimise ja nende edaspidise vältimise asemel - mis oli ju „Takerdunud rünnaku" avaldamise mõte - teeme uusi ja järjest elementaarsemaid vigu.\nKui Venemaa-Gruusia sõda oli piltlikult väljendudes äratuskella helin, siis Venemaa-Ukraina sõda on juba häirekella kõmin. Kas elame edasi „jõukohase riigikaitse" mugavas memomaailmas, teeme pool rehkendust ning kiidame ennast, kui hästi kaitstud me oleme?\nVenemaa alustas uue sõjaga, seega on aeg juba väljakujunevat traditsiooni jätkata ning sel puhul artiklikogumik välja anda.


Hüppeliigese Liigesed On Valusad | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >Hüppeliigese Liigesed On Valusad +\nVõite läbida taastusravi, näiteks meie meditsiinikeskuses. Rahvad viisid liigeste põletiku leevendamiseks. Artriitravi rahvapäraste vasikatega. Mis tüüpi arstiga peaksin haigete liigeste raviks? Valu liigeste korral puhata. Selline operatsioon on vajalik, kui patsient hakkab kudedest välja surema. On suhkurtõbi; anthortsiumi nurk on keskmiselt 12. Mõnedel juhtudel on naha ja liigeste kahjustused seotud müokardi, silmade ja kuseteede patoloogiliste muutustega. See osa on mediaalse kui trapetsiaalse sidemega. Kõige sagedamini ilmneb see haigus pärast 30 aastat ja juba 60. eluaastani on peaaegu kõigil artroos.\nValu lõualuu vasakul. Artikkel valmistatakse koha materjalidest lähtuvalt. Õli liigese lihaste venitusravi. Põlveliigese ravi mesilastega on võimalik liigeste raviks.\nSeejärel tühjendage ja valage veel 30 päeva, loksutatakse iga 3 päeva tagant. Õla liiges on moodustatud suu artriidi ravi kodus. Põlve liigesed välja toonud, mida teha. Selleks, et vältida tõsisemaid tüsistusi, peate pidevalt jälgida põhireeglid suu ja jalgade hooldus. Alustanud õlavarre kahjustada, et see on. Külm vesi liigeste jaoks on kasulik. Kuidas ma kõnnitasin hüppeliigese artriidi. Mis puusaliigeste düsplaasia mõjutab kõhunäärme põlveliigesega. Deltalihase esiosa õlg 1, 2 suur rinnanäärme lihas, 3 ristlõikega lihas, 4 biceps brachialis lihaseid. Redis retsept valulikkusest liigestes, kus see kahjustab puusaliigese artroosi.\nAja jooksul muutuvad nad tugevamaks ja pikemaks ajaks. Bioloogilise ettevalmistamisel nimetada individuaalse patsiendi see lahendab arst. Miks põlvede ajal koorimine. Homöopaatia abil on võimalik saavutada häid tulemusi, eriti diabeedi korral. Exudatsioon õlaliigese ravis. Langetage parem jalg oma kätega kehasse. Põlve ja kõõluste põletik. Küünarliigese artriidi sümptomid ja sümptomid. Milliseid rahvapäraseid abinõusid aitab artroos.\nDiagnoosi kinnitavad röntgendilised andmed, sünoviaalvedeliku analüüs, sünoviaalmembraani biopsia. Haiguse ravi sõltub haiguse põhjustest. Seljavalu liigne valu, kui te oma kätt tõstke, mis see on. Reeglina ilmneb see liigespiirkonna valu. Hilisemal perioodil põhjustab valu tõsine ärevus ja koormus igapäevaelus, mis tekib isegi jalgsi või öösel. Popovi artroosi keerulised harjutused. Põlveliigale kantakse sideme. Liiga hakkab suurenema ja muutuma kuju, jäseme painutatud.\nReumatoidartriit on kopsude komplikatsioon.\nHüppeliigese Sidemed On Valusad Mida Teha, Kui Liigesed On Valusad Miks Lihased Ja Liigesed On Valusad Jalutushaavad Valusad Liigesed Selja Ja Liigesed On Valusad Kui Liigesed On Valusad, Et Te Ei Saa Süüa Lihased Ja Liigesed On Valusad Tugistamisel On Liigesed Valusad Artriidi Liigesed On Valusad Nahk Ja Liigesed On Valusad Veenid Ja Liigesed On Valusad Väikesed Liigesed Käes On Valusad Ülemiste Jäsemete Liigesed On Valusad 60 Aasta Jooksul On Liigesed Valusad Liigesed On Valusad Kui Ravimitega Ravitud Kõik Liigesed On Valus Ja Valusad Harjade Liigesed On Väga Valusad 37 Aasta Jooksul On Liigesed Valusad Jalade Põlvede Liigesed On Valusad Hüpellu Liigesed On Väga Valusad Tõsised Käed Ja Liigesed On Valusad Alumiste Jäsemete Liigesed On Valusad Käte Liigesed On Väga Valusad Käte Ja Jalgade Liigesed On Valusad Miks Liigesed On Haiged Ja Valusad 30 Aasta Jooksul On Liigesed Valusad Käed On Paistes Ja Liigesed On Valusad Kõik Luud Ja Liigesed On Valusad Mõlemad Puusade Liigesed On Valusad Miks Jalad Paisuvad Ja Liigesed On Valusad Liigesed Raseduse Ajal On Väga Valusad Mida Nimetatakse Siis, Kui Liigesed On Valusad Miks Kõik Luud Ja Liigesed On Valusad Põhjuste Käte Ja Sõrmede Liigesed On Valusad Millised Testid Tuleb Teha, Kui Liigesed On Valusad\n« 3astme Ravi Puusaliigese Osteoartriidi Deformeerumine | Uued Tehnoloogiad Liigeste Raviks »\nOne thought on “Hüppeliigese Liigesed On Valusad”


Saada lugu, Niit randmele liigesevalu\nMiks punane niit randmel. Kuidas korralikult randmel punast niiti kanda\nNiit randmele liigesevalu, E-apteegi nõustamine\nVasakule randmele riputatud niit toimib omamoodi piirina, lukuna sissepääsu juures. Pealegi ei saa ükski punakas segment hea ja tõhus amulett.\nSellist aksessuaari võib kuulsustel sageli näha ja tavalised inimesed hakkavad üha enam punast atribuuti kandma. Mis neid ajendab - mood, ebausk, usuline tseremoonia? Seda tuleb veel oodata. Mida tähendab punane niit vasakul käel?\nArtroosi randme salvide\nJuudi ühe iidsema õpetuse - kabala - järgi, mille taustal on suurenenud inimese huvi randmel punase niidi kandmise vastu, suudab vasaku käe lähedase seotud talisman omanikku kurja eest kaitsta. See on niidi sidumise rituaal, mis annab amuleti maagilise jõuga. Kabalasse uskumise järgijad peavad vasakut kätt negatiivse energia väravaks inimese aurasse.\nKabala sõnul on negatiivsel energial niit randmele liigesevalu aurasse ainult üks portaal - läbi vasaku käe, seepärast tuleks see kindlustada. Vasakule randmele riputatud niit toimib omamoodi piirina, lukuna sissepääsu juures. Enamik amulette on valmistatud villasest niidist, mis kulumisel hõõrub kätt, provotseerides väikeste elektrilahenduste ilmnemist.\nNeed heited mõjutavad käes olevaid energiakanaleid. See mehhanism tagab inimese ümber kaitsva kesta välimuse.\nTavaliselt haigestuvad esmalt sõrme- randme- ja jalalaba liigesed, hiljem tekib põletik ka küünar- õla.\nValu randmes: põhjused ja ravi - Küünarnukk\nValutavate randmete heaks kirurgi abita. Nipid käte ja sõrmede lihasjõu tugevdamiseks | lucyminerals.ee\nGUM HAMBANIIT VALGENDAV 30M //\nKõik inimlikud püüdlused edu saavutamiseks ja millegi saavutamiseks on alati olnud seotud glukosamiini 500 ja kondroitiin 400 käe randmega.\nPärast punase niidiga käevõru randmele asetamist ei karda kurjad, müstilised olendid ja teistest inimestest lähtuvad üleloomulikud jõud inimest.\nPealegi ei saa ükski punakas segment hea ja tõhus amulett. Pühadest kohtadest pärit nöörid on varustatud võlujõuga. Neist levinumad on Jeruusalemma linnad Netivot.\nMillisel küljel on õige kanda punast lõnga Kabala õpetuses eeldatakse, et inimene vajab andmiseks paremat kätt ja vastuvõtmiseks vasakut kätt.\nSeda teooriat võib tajuda nii praktilises kui ka vaimses mõttes. Arvatakse, et kui inimene võtab mingeid esemeid vasaku käega, siis koos nendega võib igasuguse iseloomuga kurjus tungida läbi käe kehasse ja jõuda südameni. Kabalas on punane ohu märk. Ega asjata ole niidil sarnane värv, nii et kurjad, kadedad ja kurjad vaimud saavad korraga aru - kõik nende pingutused ja pingutused on asjata, sellel inimesel on kõrgemate jõudude võimas kaitse.\nMillisel käel kannavad eri rahvad niiti: Kabala kummardajad toovad välja ainult vasaku randme. Juba iidsetest aegadest võisid slaavi rahvad igal käel niiti kanda. Slaavlaste jaoks kaitses iidse slaavi jumalanna Luige juhiste järgi vasaku randme õhuke punane niit inimesi nende niit randmele liigesevalu suunatud negatiivse energia eest.\nGUM HAMBANIIT ORTHO BREKETITELE N50//\nKui trossi kanti paremal käel, tähendab see, et nad tahtsid saavutada edu, leida õitsengut ja õnne ettevõtluses. Lapsed pandi sellise lisavarustuse külge, kui nad olid haiged, sidudes niidile täiendavaid sõlme. Alates iidsetest aegadest on hinduismi pooldajad vallaliste naiste paremale randmele sidunud karmiinpunase niidi.\nTunneli sündroomi põhjustab sageli selgroo vigastus, eriti hernia või osteokondroosi korral. Ühised probleemid Randmel on palju väikesi anumaid, nii et see on tundlik erinevate liigeste patoloogiate suhtes. Artroos ja artriit esineb kõige sagedamini inimestel, kes peavad tegema palju käsi külma või jäises vees: põllumajandustootjad, ehitajad jne. Kui artriidi ajal põletuvad väikesed liigesed, ilmub randme nahale turse ja punetus.\nHindu meeste paremal käel näete atribuuti, kuid nende puhul toimib käevõru kaitsva amuletina. Meeste jaoks saavad õed kududa oma kätele niidi; meistrid seovad oma õpilastele punase amuleti. Ka budistidel on vasakul käel punane villane niit. Selleks, et pits oleks varustatud tervendava jõuga, tuleb see enne selle panemist templis valgustada.\nBudismis on kombeks kanda kaitsev aksessuaar mitte ainult randmel, vaid see on seotud nende loomade, väärtuslike ja oluliste esemetega, et kaitsta neid ebasõbraliku ilme eest. Millest peaks punane niit koosnema?\nKõige tavalisemaks amuletiks peetakse punast villast niiti. Sellist köit saab randmel kanda ka ilma igasuguse maagilise ja kaitsva kavatsuseta, kuid just nii. Selleks võite selle isegi ise siduda, ilma lähedaste abita.\nVillast valmistatud niit mõjutab soodsalt kapillaaride vereringet, stimuleerib haavade kiiret paranemist, kõrvaldab põletiku, sidemete ja kõõluste nihestused. Looduslik villane materjal on väikese staatilise elektrijuht, millel on raviv toime.\nTalisman on võimeline lahendama selliseid probleeme kehas: valutavad liigesed; spasmid nimmelülis, pea- ja hambavalu; normaliseerida vereringet; avaldada kehale tugevdavat mõju, eriti raskete haiguste ajal ja pärast neid taastumisperioodil.\nKeha tavapärases elus esinevate häirete korral saate sarlakid kaitsta oma käega.\nArvatakse, et see on varustatud mitte vähem tugevusega kui villane niit. See niit kuulub looduslike materjalide hulka, kuna seda toodavad siidiusside vastsed.\nSiidniidi välimuse loomulik olemus annab käevõrule maagilise jõu, kaitse kurja silma eest ja võime täita inimkeha positiivse energiaga.\nSalvi liigestega pragudega\nRavi jala artroosis


Reedesed teod - Manja - Fitlap.ee\nMaainimese rõõmud. Olen täna tööl hoopis teises raamatukogus, kui tavaliselt. Kahjuks otse poe kõrval. Rahvast käib siin imevähe, kevadised tööd suunavad maainimese hoopis teise kanti. Kes veel raamatuid loeb, kui õues päike paistab. Ajakirjandus pasundab ikka, et kui sulgeme maapiirkonnas kooli ja postkontori ja pangakontori ja ka raamatukogu, siis kaovad inimesed sealt. Mulle küll tundub vastupidi – need asutused sulgevad uksed, sest inimesi-külastajaid-lapsi pole. Siinset raamatukogu pole ka justkui vaja eriti. Niiiii vähe külastajaid, üks vanem meeskodanik võttis paar ajalehte, mõni mutike viis ära lemberomaani …..\nPraegu näen aknast, kuidas nad kogunevad siia hoopis kala-autot ootama, mis pidavat igal reedel käima. See tekitab palju rohkem elevust. Olen läbi lugenud kõik värsked ajalehed, eilsed lehed, raamatu võtsin kodunt kaasa, sest siin sellist pole …. Igav, kohati .. käisin poes.\nPoeskäik lõppes sellega, et taas siin pisikese poes polnud eriti midagi mõistlikku osta. Saagiks rosolje. Ja jäätis. Nüüd istun ja toksin siin päevaaruannet. Ega polegi enam midagi teha, tuleb see patune päev kirja panna. Mis sellest järelejäänud päevaplaanistki siis enam kinni pidada!?.\nKöögiviljasupp ehk leevendaks, aga ma nüüd ei teagi, kas perekond on selle ära söönud, tõde selgub alles kodus.\nAga eilsest veel. Ostsin mingist netipoest siis istutuskastid, no on ikka imeteod küll. Öeldakse, et põhja vaja panna mingi riie, et rohi läbi ei tuleks. Aga siis ta ju jääb kole madalaks. Juurikatega asju ei saagi niimoodi panna. Juba porgand ise võib kasvada pikemaks, kui see 30cm. Jätsingi selle kanga esialgu panemata ja ajasin mulla kenasti laiali. Ju ma siis teen ümber, kui asi liiga lappesse läheb.\nIse loll. Pildilt paistis kast ilus ja tugev ja kena – tegelikkus, mingi õhuke laud. Immutatud küll jah, aga ega selline asi vist üle kolme aasta vastu ka ei pea. Näis.\nEks ma ole ennegi “tarvilikke asju” ostnud. Hiinast. Internetipoest. Näiteks kohe meenub (sest koristasin siin üleeile oma riidekappi), kuidas tellisin ilusa triibulise sini-must-valge seeliku, numbriks minu mäletamist mööda 48. Ega ma mõõte muidugi ka eriti ei vaadanud, kuid see seelik on kitsas vöökohast isegi mu XS mõõtudes tütrele. Seega inimene ei õpi oma vigadest ja ikka vahetpidamata astub ämbrisse. Eks mul ole teisigi selliseid hiiglapõnevaid oste olnud, netist, mis kohale jõudes osutuvad tõeliselt jamadeks.\nNiipalju siis täna Fitlapist ja valmis kavast ja plaanist. S…tagi ei tulnud välja, aga homme on ehk parem päev.\nP.S – kalaauto on kohal, järjekord lausa…. Siin ikka elab inimesi?\nÜllatusega leidsin, et siin on väga palju häid, huvitavaid, lihtsaid ja taskukohaseid retsepte. Pole vaja muud, kui klõpsata kuupäeval ja sulle avaneb sobiv päevamenüü, vähe sellest - päevamenüü saab ka ise kokku panna. Suurepärane!!\nÜle mitme-setme aja, tahaks taas mõne rea kirjutada. Kirjutamine motiveerib palju rohkem, kui oskasin arvatagi. Sest mine tea, äkki keegi […]\nNovembri plaanid sellised: alustan 75,4 -ga ja lõpetan vähemalt 73,9- ga. Igal juhul peab esimene number olema 73 Tegelikkus selgub […]


| Juustune lasanje kalkunilihaga | Rannamõisa\nJuustune lasanje kalkunilihaga\nSelles retseptis ei ole vaja valmistada kaht erinevat kastet. Kuna kasutatud on juba valmis tomatikastet, siis kulub aeg vaid valge juustukastme valmistamisele. Roog saab üsna rammus, kuid väga maitsev. Krõbe juustukiht ajab suu vett jooksma juba siis, kui roog alles ahjus kükitab ja näljased läbi ahjuklaasi kannatamatult selle valmimist piilumas käivad.\nHaki porru ja pane koos hakklihaga pannile praadima. Maitsesta soola ja pipraga. Tõsta hakkliha pannilt kaussi. Kuumuta pannil õli ja või ning sega, Lisa ka jahu ja sega kuni see on kergelt pruunistunud. Vala pannile ka vesi pidevalt segades, et jahu tükki ei läheks. Tõsta hulka sulatatud juust ja sega kuni see on sulanud. Kui kaste hakkab keema, siis tõsta pann tulelt. Maitsesta kastet soola ja pipraga. Määri ca 22x15 cm vorm võiga. Vajadusel murra lasanjeplaadid sobiva suurusega tükkideks. Laota esimene kiht plaate vormi põhjale. Tõsta peale 1/3 hakklihast, nirista peale 1/4 tomatikastmest ja juustukastmest ning kata jälle lasanje plaatidega. Tee nii veel 2 korda. Viimasele plaatide kihile määri tomati- ja juustukastet. Küpseta 180 kraadi juures 30 minutit. Laota lasanjele riivjuustude segu ning küpseta veel 20-30 minutit 200 kraadi juures kuni juust on pealt küps ja krõbe.\n450 g Rannamõisa jahutatud kalkuni hakkliha\n250 g tomatikastet\n1 sl kuhjaga jahu\n300 ml vet\n2 sl õli + 2 sl void\n50 g parmesani riivituna


Spikker rahandusministrile: nii tuleb avada riigi rahakotirauad\n„Iga suurem toetus on ikka eraldi käsitletav, kuigi esimesel selektsioonil võiks abiks olla selged kriteeriumid. Ühe ettevõtte aitamine ei tohiks liialt suurt osa abirahast enda alla neelata, vastasel juhul ei oleks see optimaalne. Tegemist on keeruliste otsustega,“ sõnas Luminori peaökonomist Tõnu Palm soovitusena, kuidas rahandusminister Martin Helme (pildil) peaks erandite tegemise puhul käituma.Foto: Andras Kralla\n„Valitsus on öelnud, et strateegilisi ja Eesti majandusele tähtsaid ettevõtteid ei lase me hävineda. Vajadusel toetame lisaks KredExi meetmetele veel otse. Siin tuleb aga mõista, et meil on mingid objektiivsed mõõdupuud, millest lähtuda,“ kirjutas rahandusminister Martin Helme aprilli keskel sotsiaalmeediapostituses erandite tegemisest.\n„Lihtsamalt öeldes loeb see, kas sul on suur hulk töökohti, kas sa lood arvestatavas koguses lisandväärtust, kas sa teed arvestatavas koguses eksporti, kas sa maksad kopsakalt makse,“ kirjeldas Helme kriteeriume. Tähtis on tema sõnul veel see, kas tegevus on ühiskonna seisukohast oluline või mitte. Äripäeva lugeja soovitusel panime kokku edetabeli, kellest rahandusminister võis rääkida ehk millised firmad vastavad tema seatud tingimustele.\nMANOIR ENERGY OÜ


Pealpool pilvi 2005 -- Raamatukoi raamatupood\nPhilip Ardagh, Geoff Dunbar ja Paul McCartney\n88-leheküljeline suures formaadis ning kõvas köites lasteraamat\nKujutage ette maad, kus kõik loomad saavad vabana elada! Metsariigi elanikele kõlab sõna «Animaalia» nagu unistus – see on troopikasaar, kus valitseb rahu ja harmoonia. Paraku varjutab Metsariigi elu palju kurjem ühiskond – saastunud suurlinn Megametropol, mille koletud pilvelõhkujad varjavad vaate silmapiirile. Ühel päeval juhtubki nii, et orav Orbi kodu jääb buldooserite teele ning poiss paisatakse Megametropoli hullumeelsesse maailma.\nKuid Orbi usub Animaaliasse. Seltsiks kuumaõhupalliga reisiv konn Konna ja punast karva oravaneiu Villemiine, asuvad nad teele, et orjastatud loomad vabastada ja näidata neile uut elu. Nii algab põnev seiklus, mis viib neid läbi Megametropoli räpaste tänavate, üle ookeani ja pealpoole pilvi. Kuid kas Orbi oma sõpradega suudab kaitsta Animaaliat kurja Kärtsu eest, kes on võtnud nõuks selle hävitada?\nHaarav, tempokas ja vaimukas vahvate piltidega seikluslugu igas vanuses lastele.\nIllustreerinud Geoff Dunbar\nMõõdud 205 × 255 mm


Meelis Niinepuu: tõe terava valguse majakas kruiisilaevade kai lähedal - Arvamus\nPatarei kompleks. FOTO: Mihkel Maripuu\n«Kui ma ema ja vennaga vagunisse ronisin, oli see juba naisi ja lapsi täis. Meile tehti ruumi alumisel pimedal naril. Vahel lubati mind üles akna juurde. Punaarmeelaste hõre ahelik seisis seljaga vagunite poole, püss jalal, tääk küljes. Õhtul tõsteti vagunisse ämbritäis vett. Punaarmeelased ei vastanud ühelegi küsimusele. Mõtlesin isa viimastele sõnadele «Hoolitse ema ja venna eest, nüüd oled sa perekonna vanim mees.» Seejärel meid lahutati. Olin kaheteist aastane.»


HORMOONID - FUNKTSIOON JA HAIGUSED - LABORATOORSETE VÄÄRTUSTE\nHormoonid mängivad inimkehas olulist rolli. Messengainetena osalevad hormoonid mitmesuguste kehaprotsesside algatamises ja reguleerimises. Hormonaalsed häired võivad põhjustada mitmesuguseid haigusi.\nEndokriinsüsteemi (hormoonide süsteemi) anatoomia ja struktuuri skemaatiline esitus. Pilt suuremalt.\nHormoonid on keha enda virgatsained. Hormoonid vabastatakse ja toodetakse selle ülesande täitmisele spetsialiseerunud rakkude poolt. Neid spetsialiseeritud rakke leidub keha erinevates piirkondades.\nNende hulka kuuluvad näiteks mitmesugused näärmed (organid, mis toodavad hormoone ja vabastavad need vereringesse), näiteks kilpnääre, neerupealised, kõhunääre või niinimetatud hüpofüüs (meditsiinis tuntud ka kui hüpofüüs).\nMeditsiinilise klassifikatsiooni järgi jaguneb suur hulk erinevaid hormoone inimkehas nn rasvlahustuvateks ja vees lahustuvateks hormoonideks: kuigi rasvlahustuvad hormoonid suudavad rakkudesse tungida, siis vees lahustuvad hormoonid ei saa. Mõned olulised rasvlahustuvad hormoonid on kilpnäärmehormoonid või steroidhormoonid, mille hulka kuuluvad ka suguhormoonid.\nKeemiliste sõnumitoojatena Hormoonid oluline ülesanne teabe edastamiseks keha erinevate osade vahel. Lisaks vastutavad hormoonid mitmesuguste kehaprotsesside reguleerimise eest; näiteks vererõhu, veetasakaalu või veresuhkru taseme reguleerimiseks.\nÜks olulisi ajus toodetavaid hormoone on kasvuhormoon. Sellel hormoonil on oluline roll kogu kasvu ajal, aga ka ainevahetuse ja paljunemisprotsesside jaoks. Teistel ajus moodustunud hormoonidel on olulised funktsioonid naise raseduse ajal või keha enda kortisooni tootmise reguleerimisel.\nKõhunäärmes toodetavate hormoonide oluline hormoon on insuliin. Insuliin aitab reguleerida veresuhkru taset ja on võimeline alandama veresuhkru taset. Erinevad hormoonid, mida toodetakse kilpnäärmes, on inimese kehas olulised süsivesikute või rasvade metabolismi reguleerimiseks. Lisaks põhjustavad mõned kilpnäärmehormoonid mitmesugused elundid rohkem hapnikku, mis on oluline keha varustamiseks vajaliku energiaga.\nErinevad neerupealiste toodetavad hormoonid, näiteks tuntud adrenaliin, on niinimetatud stressihormoonid, mis põhjustavad südametegevuse tõusu ja lihaste varustamist rohkema verega. Seda hormoonide mõju kasutatakse näiteks ohtlikes olukordades põgenemiseks või enese kaitsmiseks.\nTuntud suguhormoonid, mida toodetakse naiste munasarjades ja meeste munandites, hõlmavad hormoone östrogeeni ja testosterooni. Need hormoonid vastutavad näiteks tüüpiliste seksuaalsete omaduste arengu ja seksuaalfunktsioonide reguleerimise eest.\nErinevate piiranguteta funktsioon Hormoonid ja seega on inimkeha hormonaalne tasakaal mitmekesiste tagasisideprotsesside tõttu võimalik. Nende hormoonide tagasisideprotsessid on nende keerukuse tõttu siiski väga vastuvõtlikud häiretele. Vastavate häirete ilmnemisel võib see põhjustada kehas haigusi.\nErinevate hormoonide puutumatut interaktsiooni võib muu hulgas piirata hormoone tootvate ja vabastavate organite või vastavate hormoonide poolt reguleeritud organite kahjustamisega. Pahaloomulised kasvajad võivad mõjutada ka erinevate hormoonide eelarvet, kuna need kasvajad suudavad hormoone ise toota.\nNiinimetatud hormonaalsete haiguste korral mõjutavad tavaliselt inimkeha mitmesugused näärmed, mis on seotud hormoonide tootmisega. Selle tagajärjeks võib olla näiteks vastavate näärmete ala- või ületalitlus. Kui näiteks kilpnääre ei tooda piisavalt hormoone, võib tekkida kilpnääre (struuma) healoomuline suurenemine. Kui teisest küljest toodetakse liiga vähe hormoone, võib tulemuseks olla nn kuumad sõlmed.\nEnamik neerupealistes arenevatest hormonaalsetest haigustest hõlmab healoomulisi kasvajaid, mis tekitavad iseseisvalt hormoone (nn adenoomid). Selle tulemusel toodetakse liiga palju hormoone, mis võib põhjustada selliseid haigusi nagu Cushingi sündroom. Vastavateks sümptomiteks on kõrge vererõhk ja osteoporoos. Sõltuvalt hormonaalse haiguse tüübist võib ravi läbi viia ravimitega või vajadusel sobivate kirurgiliste meetmete abil.\nSilte: Kosmeetika Ja-Wellness Sümptomid Varfcateplus\nCopyright 2022 https://healthandmedicineinfo.com Hormoonid


11197 Kääbas • Mälestised\nKääbas on ümmargune. Tema läbimõõt on 8 m ja kõrgus 0,8-0,9 m. Kääpa keskosas esineb väga madalaid sammaldunud lohke ja kääpa keskosast läheb läänenõlvale madal sammaldunud kraav. Kraav kääpa ümber pole jälgitav (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).\nKääbas asub endise jaotuse järgi Võrumaal, Põlva kihelkonnas. Kääbas kuulub üheksast ümmargusest ja üheksast piklikust ja ühest pikast kääpast koosnevasse kääbaskalmistusse (mälestised reg nr 11184-11202), mis jääb Arniko metsavahi talust 1,3 km kagu suunas lainjale, liivasele tasandikule. Kääpad paiknevad põhjapoolsel küljel põhja-lõuna suunaliselt, kalmistu lõunaküljel loode-kagu suunaliselt. Kääbas reg nr 11197 asub kääbastiku keskosas.


Töö laemaalingutega tõi väljakutse « Hiiu Leht\nTöö laemaalingutega tõi väljakutse\n25.jaanuar, 2019 Kultuur / Uudised\nTeisipäeval Suuremõisa lossi avatud loengul räägiti muuhulgas ka lae restaureerimistööde käigus ilmnenud laekonstruktsiooni kahjustusest, mille parandamine oli paras väljakutse.\nEelmisel suvel viis kuud kestnud laemaalingute restaureerimistööd Suuremõisa lossis oleksid võinud kesta ka poole pikemalt. Sedasi kirjeldas loengul lae eelnevat olukorda Kõrgema kunstikooli Pallas professor Heli Tuksam, kes oli restaureerimistööde juht.\nLae veekahjustused olid küll juba eelnevate uuringute käigus ilmsiks saanud, aga olukorra tõsidust mõisteti siiski alles restaureerimistööde käigus. Nimelt selgus peale sekundaarsete värvikihtide eemaldamist, et paiguti oli laes olev krohv pude, lahtine ja niiske ja olukord oli laemaalingute seisukorra mõttes väga kriitiline.\nLisaks viitasid niiskuskahjustused sellele, et lekked katusest olid olnud pikaajalised ja kuna lagi oli endiselt niiske, tuli lekkepõhjustele jälile saada. Selleks kutsuti lage vaatama mitmeid asjatundjaid ja spetsialiste. Kuna Suuremõisa mõis on muinsuskaitse all, oli tööde käiguga pidevalt kursis ka ameti esindaja.\nMuinsuskaitseameti Hiiumaa vaneminspektor Karin Kirtsi oli ka abiks tekkinud probleemidele lahenduste leidmisel. “Nagu ikka vanade lagede puhul, võib ette tulla halbu üllatusi, mis tööde mahtu nii ajaliselt kui rahaliselt suurendavad,” ütles Kirtsi, et antud olukord ei olnud ebatavaline. “Lagi, kuhu krohv saaks kinnituda, oli probleemsetes kohtades ära kõdunenud ja suisa nii hullusti, et mul õnnestus skalpelliga pinda sondeerides jõuda saalist otse pööningule,” kirjeldas Kirtsi olukorra tõsidust. Algselt umbes rusikasuurusest august laes hakkas nirisema nii laekonstruktsioone kui laepealset soojustust. “See pani esilagu ikka ehmatama küll, kuna nii kehva seisukorda ei osanud keegi oodata,” sõnas Kirtsi.\nLõpuks õnnestus siiski lekke põhjused tuvastada ja Kirtsi kinnitusel on ka leitud vahendid nende likvideerimiseks. Kirtsi leidis, et see juhtum oli pigem põnev: “Keerulised objektid on tegelikult kõige huvitavamad ja arendavamad ning kui saab koostööd teha suurepäraste spetsialistidega ja oma ala fanaatikutega, on inspektori töö puhas rõõm.”\nHiiumaa toodang sai lakke\nVäljakutseks oli ka lakke tekkinud avade viimistlemine. Professor Tuksam koos oma õpilastega leidis, et parim lahendus on siiski ajalooliselt ennast juba tõestanud õhukesed rooplaadid. Need õnnestus saada kohalikult tootjalt Taavet Tikult. Aluspinna haprus ei lubanud aga parandustöödeks enam traditsioonilist ja rasket lubikrohvi kasutada. Siinkohal leidsid asjaosalised, et kaubamärgi RestHunt all tegutseva kohaliku, Hiiumaa tootja termokrohv on sobilik lahendus. Nüüdseks on laekonstruktsioon tugevdatud ja vaatleja võib julgelt restaureeritud laemaalinguid piielda.\nKülastaja jaoks loodi võimalus näha kõiki eri ajastute viimistluskihte, selle asemel, et valida üks kindel ajastu ja terviklik viimistlus. Säilinud on suuremal ja väiksemal määral maalingute osi ning parima ülevaate neist saab kindlasti koos giidiga. Kindlasti väärib märkimist asjaolu, et näha on ka esimesed maalikihistused, mille täpset valmimisaega ei julgenud eksperdid öelda.\nMuinsuskaitseamet eraldas 2018. aastal riigieelarvest\n19 000 eurot Suuremõisa mõisa peahoone ülemise saali restaureerimistöödeks, lisaks laekonstruktsiooni avariitöödeks 3900 eurot.\nHiiumaa ametikoolil oli nimetatud projektis ka omaosalus, kuid seda numbrit ei olnud ametikooli majandusjuhataja Ille Kivistu valmis välja ütlema. Kivistu ütles, et lagi sai valmis kolme osapoole, ametikooli, muinsuskaitseameti ja kõrgema kunstikooli Pallas koostöös. “Kõike ei saa rahasse ümber arvestada, peab olema suur soov ja tahtmine midagi korda saata ning teha,” vastas Kivistu toimetuse päringule.\nSildid: laemaalingud, restaureerimistööd, Suuremõisa loss


Aloe vera kuidas seda kasutada\nAloe vera: roheline kuld geelis\nAloe vera on Aloeacee perekonna kuulus mitmeaastane mahlakas taim, mida on kasutatud ajaloos, et kasutada selle lehtedes sisalduva geeli kasulikke omadusi, mis on teostatud mitmel rindel ja erinevalt.\nPõletikuvastast, puhastavat, taas mineraliseerivat ja toitvat, värskendavat ja rahustavat aloe vera kasutatakse nii kosmeetika valdkonnas, näiteks naha ja juuste iluks, kui ka ravi ja loomuliku sisemise ravina. Viimased kulinaarsed piirid näevad seda peategelasena ka suurepärase pehmuse ja tervislike ja värskendavate kokteilidega.\nAloe vera võib kasutada kas puhtana, värskelt ekstraheeritud või töödeldud või isegi muude toodete kvaliteedi parandamiseks; olge siiski ettevaatlikud, aloe geeli ei ole vastunäidustusteta.\nÜle 240 taime sordiga ja enam kui 100 kasutusega loetakse Aloe verat õigustatult surematuseks ja Ayurveda meditsiiniks .\nSiin on, kuidas seda kasutada kõige õigemal viisil, nii kosmeetika valdkonnas, sisemise ravi kui ka rohkem.\nAloe vera, kuidas seda kasutada väliselt\n> Nahal on see ideaalne koostisosa suure toiteväärtusega DIY looduslikes maskides, näo puhastamiseks, niisutajana, aga ka epidermise regeneraatorina, näiteks ärritatud ja lõhenenud käte toitmiseks\n> Haavade ja põletuste leevendamiseks tervenemise korral on see ka täiuslik päikesepaistena ja naha värskendamiseks. Tema mineraalide, mikroelementide ja vitamiinidega rikas koostis kiirendab haavade, vigastuste ja haavandite paranemist.\n> Seda saab kasutada ka putukahammustuste rahustamiseks . Väga mugav on hoida osa sügavkülmikus praktiliste kasutusvalmis aloe jääkuubikutena\n> Juuksehoolduseks : ta võitleb sügisel ja tugevdab neid, poleerib neid, muudab need siledaks ja pehmeks, värskendab nahka ja vähendab kõõma ja sügelust\nLooduslik hooldus kehale aloe ja vera alusel\n> Aloe taastab laiskade soole funktsionaalsuse, viies pH ja bakteriaalse taimestiku tasakaalustamise , mis on kasulik kõhukinnisuse või kõhukinnisuse ja kõhulahtisuse korral.\n> See kaitseb kõhtu, luues tänu oma geelile omamoodi kaitsekile, mis suudab kaitsta mao-koe ärritavate ainete eest, aidates korrigeerida seedesüsteemi\n> See parandab kõhre ja liigenduse määrimist tänu oma tervendavatele omadustele ja sellele, et geel on võimeline aitama ja parandab kollageeni sünteesi\n> Tugevdab immuunsüsteemi, eriti seoses korduva põletikuga\nAaloes sisalduv aine, mida nimetatakse aloiniks, võib aja jooksul olla mürgine või põhjustada tõsiseid mao- või maksakahjustusi.\nSel põhjusel peate enne sisemist kasutamist - eriti DIY ekstraheerimisel saadud preparaatides - olema väga ettevaatlik ja järgima alati eksperdi nõuandeid ja kontrolli.\nNende preparaatide kasutamine on vastunäidustatud rasedatele ja raskete maksa- või sooleprobleemide korral .\nLisateabe saamiseks : " Aloe Vera, rohelise kulla maagia " Anand Gupta poolt


Lasteaias õpitakse lõpunäidendit, laule, tantse, luuletusi. Ja õpetaja läheb järjest murelikumaks. Kohe ongi lõpupidu ja siis nad lähevad. Neli aastat on üheskoos mängitud ja õpitud, koos naerdud ja vahel ka nutetud, üksteist lohutatud. Ja õnnelikud oldud, et rühmas on nii toredad ühtehoidvad lapsed. 6 aastane Anu aitab 3 aastasel Siimul ketse jalga tõmmata, 5- aastane Kristiina hoiab “ jala kaenlaaukudega“ ronimistorust kinni, ise pea alaspidi nagu nahkhiir. Õpetajal jääb hing kinni, aga tüdruk maandub lõpuks turvaliselt liivale. 3 aastane Epp õppis 23. mail ise kiikuma. 7 aastane Karl, kes pudeliski paigal ei seisa, räägib rahulikult ja täiskasvanulikult oma unistusest. Sellest, kuidas nad tegelikult lähevad paari aasta pärast maale elama ja mida kõike ta oma maamaamajas näha soovib – koerast basseinini.\nEmad on mures, kas see loovuse toetamine, mida lasteaias iga päev näha oli, ka koolis jätkub.\nKuhu ta ikka kaob, mis on istutatud, see hakkab kasvama. Koolis on palju ringe, kus lapsed osaleda saavad ja küll nad enda jaoks sobiva üles leiavad.\nLaura on kogu elu lasteaias käinud, 1 a 8 kuuselt hakkas ta ühel hommikul sukkpükse jalga toppima, et tema läheb ka lasteaeda, õe rühma. Laura oli päris valmis lasteaialaps, nii tuligi ta rühma võtta. Laura on oma arvamusega, õpihimuline, fantaasiarikas, julge ja hakkaja. Temal läheb koolis hästi.\nTriinu oskas juba 4 aastaselt lugeda, ketti heegeldada, paelu siduda. Ka temal läheb koolis hästi.\nMarkus on isepäine, riskialdis, sportlik, kiire, taibukas. Temale on ka koolitöö kerge, õpetajal on vaja lihtsalt poissi iga minut silmas pidada. Aga kooliõpetajatel on ka kuklas silmad, täpselt nagu emadel ja lasteaiaõpetajatelgi …\nVeel paar päeva ja ongi lõpupidu käes. Peale seda läheb osa lapsi juba maale. Paljud jäävad veel juunikuuks lasteaeda õpetajat lohutama, sõpradega mängima, kaugust hüppama, ronimistorul trikke tegema. Suvi on tulemas ja kõik on alles ees…


Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - Jahieeskirja täiendus: laskekatse pukijahi jaoks\nJahieeskirja täiendus: laskekatse pukijahi jaoks\nPostituse pealkiri: Re: Jahieeskirja täiendus: laskekatse pukijahi jaoks\nPostitatud: L Juuli 25, 2015 8:20 pm\nJyri, see on vast esimene kord kõigi aastate jooksul kus olen Sinuga täiesti nõus\nSai jahutud 5 lehekülge ja tulemus on nagu ikka- 2 eestlast kolm arvamust. Pessimistid tõdesid, et ei seisa. Optimistid võtad asja kokku nagu alati- aga vaata kui ilusasti ripub. Tiirus näeme!\nPostitatud: L Juuli 25, 2015 9:38 pm\nNüüd on seda teemat jahutud küll, aga peaks hoopis mõtlema JEEPI meeste peale ka, kellel vähe paksem rahakott ja kes jahieetikale ning jahipidamiseeskirjadele vilistavad. Nemad võiksid laskekatse teha sõitva auto aknast suurulukile 100m.kõike abivahendeid kasutades mis võimalik püssile kinnitada on.Tean juba, millised vastukajad tulema hakkavad, aga vaadake ka tegelikku olukorda ja ärge öelge, et selliseid asju ei toimu.Andke tuld ja elavat arutelu!\nPostitatud: L Juuli 25, 2015 10:29 pm\nOli seda siis nüüd vaja? Tehti jooksvaga katsed ära ja keegi ei kiununud.Nüüd kui tehti mõnedele asi lihtsamaks ei jõua seda hala enam ära kuulata.Ja mis puudutab eelkõnelejat siis katsele peaks saama ainult sellised maasturid millel suur katuseluuk.\nPostitatud: L Juuli 25, 2015 11:13 pm\nEi maksa nüüd diskrimineerida lahtise katusega jeebiomanikke\nPostitatud: E Juuli 27, 2015 10:15 am\n... Aga ise olen jätkuvalt seda meelt, et kui on JAHIKATSE, siis peab olema sooritatud ( jahile) vastava kaliibriga relvast, kui on sport- siis spordile vastavast. ...\nÜllatus üllatus, aga pakun, et mõeldud on siin 222 ja 223 kal relvasid. Need muideks on ka paljudel jahirelvad ja täiesti legaalsed suurulukikaliibrid. Tuletame siis meelde, et metskits, hunt ja ilves on selle kal jaoks täiesti legaalsed. Ma isegi kasutan seda võimalust.\nJa mis siis teha, kui meestel kapid erinevaid kaliibreid täis? Laseks kõigiga sooritada suurulukilaskekatse?\nPostitatud: E Juuli 27, 2015 1:03 pm\nÄra teeskle naiivitari.\nMul endalgi oli palju aastat kasutusel .222Rem.Mag just kitsedele, sai ka hundijahti tiritud.\nAga jutt käib ikka põdra/sea katsest, kus ole hea näitama 6,5+ klaliibrit ja sellest laskmist.\nKui õigesti mäletan, siis mingi jahimeeste kokkutulekul ( vist oli Saaremaal) ei lubatud vindi võistlustel alla 6,5 osaledagi!\nPostitatud: E Juuli 27, 2015 5:32 pm\nSeal(saaremaa) lasti vindist 100m jooksvat põtra.\nPostitatud: E Juuli 27, 2015 8:02 pm\nOle hea, valgusta mind, ajast mahajäänut .\nKas on siis tõesti olemas harjutus ja katse jahimeestele "varitsev ilves" või " jooksev hunt" , et võiks nendesamuste 22+ kaliibritega lasta?\nPostitatud: T Juuli 28, 2015 6:30 am\nMa ei leidnud lihtsalt uuest seadusemuudatusest, et 100m põdraga saaks katset sooritada. A vast ei osanud otsida.\nPostitatud: T Juuli 28, 2015 8:49 am\nEt kõik korralikult reguleeritud saaks, võiks seaduseandja nõuda laskekatsel kasutatud püssi mitte ainult kaliibri, vaid ka seerianumbri kandmist laskekatse tunnistusele. Siis jahijuhataja saaks kontrollida, kas mees ikka õige püssiga kütiliinile läheb. Lisaks sellele teen ettepaneku kirjutada tollelesamale tunnistusele, milliselt max distantsilt tohib konkreetne kütt suurulukit lasta (35, 50 või 100 m) ja kumma küljega peab ta aju poole seisma (kas laseb paremini vasakult paremale või vastupidi liikuvat märki). Kõik need (ja kindlasti paljud muudki andmed, mis kohe pähe ei tulnud), tuleks kanda EXELi tabelisse, mida perioodiliselt ajakohastatakse. See kõik aitaks oluliselt tõhustada jahipidamisprotsessi juhtimist ja on vajalik selleks, et jõuda kiiremini Euroopa viie kõige parema jahikorraldusega riigi hulka.\nPostitatud: T Juuli 28, 2015 9:17 am\nKui nüüd uut määrust hoolega lugeda, siis :\nMääruse p 5 kirjeldab kombirelva ja vintrelva märklehti - Ümmargune ja Eesti metssiga.\nMääruse p 6 (Ehk Jahieeskirjade §12 p 7 alapunkt 7) muudetud kujul ütleb, et vintrelvast on katse sooritatud, kui 6 lasust vähemalt 5 on tabanud ümmargust märklehte või Eesti metssea märklehe number 3 ga märgitud tabamisala (ring diameetriga 34 cm).\nSeega on hetkel määruse põhjal ümmarguse märklehe korral katse vintrelvast läinud oluliselt kergemaks, sest varem tuli tabada ümmarguse märklehe nr. 3-ga tabamisala, nüüd piisab märklehe tabamisest (loevad ka nr. 1 ja 2) aga Eesti metssea puhul on asi väga keeruline, sest ...nr 3 tabamisala on kitsas triip maksa piirkonnas. Samuti viitab määrus Eesti metssea puhul 34 cm diameetriga ringiga märgitud tabamisalale..... Kuna määrus ütleb, et Eesti metssea puhul tuleb tabada nr 3 ga märgitud tabamisala ja kui võtta nr. 3 tabamisala keskpunk ning sinna joonistada ring diameetriga 34 cm, siis Eesti metssea puhul saab peaagu ka tagakintsu lasuga (maolasuga kindlasti) hetkel katse sooritatud, esiosa nr 9 ja ka 8 ilmselt tuleb lugeda möödalaskudeks.....\nEks jälle väike näide määruse koostajate töö kõrgest kvaliteedist, sest ilmselgelt märklehed vahetuses....kuid katse vastuvõtja on ju kohustatud katset vastu võttes juhinduma ministri määrusest.\nPostitatud: T Juuli 28, 2015 9:36 am\nPostitatud: T Juuli 28, 2015 8:27 pm\nLaiendaks veidi teemat. Miks muuta märklehti ? Võiks lasta ikka põdra siluetti, aga eri distantsidelt. Kui ei suuda normi täita 100 meetrilt, täida 50 või 35 pealt, aga see tähendab, et oledki 35 või 50 meetrikütt ja saad vastava tunnistuse. Jahil kasutatakse sind nagu sileraudsega kütti.\nPostitatud: T Juuli 28, 2015 8:49 pm\nAga mis siis saab kui täidad normi 100m aga lühemal distantsil jääb täitmata.Kui on selline jaht kus laskedistantsid jäävad alla 100m, siis tõmbad kõrvad lonti ja lähed koju?\nPostitatud: T Juuli 28, 2015 9:56 pm\nPigem, peaks minu meelest sõela sellega tihendama, et laskekatse peaks igal aastal olema. Arvan, et katse peakski algama kolmest- neljast toelt lastud paugust tõestamaks, et see püss ja mees üldse midagi sihipäraselt tabama on võimeline. Ja siis juba jooksev siga, vahet pole, kas ühe või kahe peaga. Kui sinna kuuest viis külge saada oleks hea küll juba. Disrants võtmes 35 või 50 m ei omagi vast esmast tähtsust. Kes pihta saab saab tunnistuse, kes ei saa lepib pukijahi paberiga. Kes pukijahi paberit kah välja ei vea harjutab veel või vaatab kriitiliselt oma püssi ja laskemoona üle. Küll aga tuleks tegeleda rohkem "saadud" laskekatsetega. Kui kõik mehed ka reaalselt selle 10 pauku aastas ära teeks oleks minimaalse taseme hoidmiseks piisav ma arvan.


Mart Laar: Che Guevara ja kasulikud idioodid | Sirvilauad.ee\nFiled Under Ajalugu, Arvustus\nSattusin hiljuti New Yorgis hotelliliftis kokku noormehega, kes kandis uhke enesestmõistetavusega Che Guevara kuulsa pildiga T-särki. Kuna tegemist oli kalli disainsärgi, mitte mingi ühe dollari poest ostetud tootega, oli näha, et noorhärra kuulub pigem ühiskonna jõukamasse kui vaesemasse poole. Kuna olin eelmisel päeval jalutanud viiendal avenüül mööda poest, kus selliseid ja teiste popikoonide nagu Lenin ja Mao Zedong särke ning kommunismisümboleid müüdi, ning ennast lootusetult välja vihastanud, siis ei suutnud ma oma keelt enam taltsutada. Che Guevarat põrnitsedes küsisin selle kandjalt, kas ta kavatseb järgmisena selga tõmmata Hitleri või Pol Pothi T-särgi või otsustab mõne teise massimõrvari kasuks. Midagi sellist polnud sellelt noorhärralt veel küsitud – ja nii pomises ta ainult midagi Guevara erilisest kangelaslikkusest. Kuna liftist välja pääseda polnud tal võimalik, jätkasin halastamatult ja lugesin üles, kuidas kuulus Che isiklikult kuubalasi, kaasa arvatud naisi ning lapsi mõrvas, Kuuba majanduse laastas ning kuidas kommunism miljoneid Kuubast põgenema sundis. Kui liftiuksed lõpuks avanesid, lendas noorhärra, kelle nägu oli juba sama punane kui ta särk, liftist välja nagu kahurist lastud ning põgenes tagasi vaatamata.\nDiplomaatia, november 2007


Võõramaised maitsetaimed jõuavad Eesti aeda - Aed - Maa Elu\n27. aprill 2017, 7:49\nTamme talu ürdiaia perenaine Heli Viedehof ütleb, et praegu väga popiks muutunud rosmariini saab isegi rõdul potis edukalt kasvatada.\nHansaplanti hooajataimede tootegrupijuhi Eevi Haav-Reemetsa sõnutsi on valikus päris palju uusi maitsetaimi, näiteks oliivirohi ehk rohekas santoliin, indiaani piparrohi, ahtalehine käokuld ehk kääbuskarri, verev oblikas, lilla kroonlauk, magus lippia, Vietnami koriander, lisaks uued basiiliku ja piparmündi sordid. Ka karulauk tasub väljatoomist – see pole küll siinmail uus, kuid poes on selle taimi müüdud alles viimased paar aastat.\n„Populaarseks on saanud maitsetaime- ja ürdisegud: küll köögiviljavokile, lihale, pitsale, kastmetele, aga ka teeks ja salatile,” lisab Haav-Reemets. „Need on kolm kuni viis erinevat potis kasvavat maitsetaime, mis sobivad omavahel hästi.”\nTootejuht märgib, et maitsetaimed müüvad iga aastaga aina paremini. „See tähendab, et Eesti inimesele pakuvad maitsetaimed palju huvi, neid tahetakse ise kasvatada ja uutesse sortidesse suhtutakse hästi,” sõnab ta. „Hästi lähevad kõik basiiliku sordid, samuti piparmündid ja pune, aga vaieldamatu rahva lemmik praegu on rosmariin.”\nTamme talu ürdiaia perenaine Heli Viedehof soovitab:


Lehekülg: 12…1 1801 1811 1821 1831 184…1 2031 204\nKohus määras koeratapjale minimaalse karistuse\n03.aprill, 2012 Krimi\nKohus karistas Rein Remmelkoort, kes Suuremõisas tulistas õhupüssist oma naabri, Eva Litorelli väikest koera Robi ja põhjustas looma piinarikka surma, 20eurose rahatrahviga. “Hea, et seda kurba juhtumit üldse menetleti ja inimestele anti sõnum – loomavaenulikud teod on taunitavad ja ka karistatavad. Julgen arvata, et mitte väga ammu ei oleks Hiiumaal väärteomenetlust algatatudki,” ütles Hiiumaa loomakaitsja Kadri Taperson kohtuotsust kommenteerides. Samas jäi ta karistuse määra suhtes eriarvamusele: “See summa on koera elu ja tema perenaise leina eest väike hind kui seda üldse kuidagi rahaga mõõta saab.” Kärdla konstaablijaoskonna juht, komissar Avo Kail ütles jaanuaris, et kui laskja tabatakse, võib talle karistuseks määrata kohtuvälise rahatrahvi kuni 200 trahviühikut st kuni 800 eurot ja lisakaristusena kuni kolmeks aastaks ära võtta loomapidamise õigus. Ülekuulamisel tunnistas isik oma süüd. Kohus määras talle karistuse 12. märtsil ja see avalikustati 15 päeva hiljem. Koer, kelle südame ja kopsud õhupüssikuulid läbistasid, piinles üle ööpäeva enne kui suri.\nHiiumaa noored tantsijad Koolitantsu finaali ei pääsenud, kuid tänu tihedale esinemisgraafikule said proovida Vanemuise lava. Tegelikult pidid piirkondlikku vooru pääsenud tantsijad esinema Pärnu kontserdimajas nagu mullugi. 21.–26. märtsini toimunud sõit Poolasse, Krakovis peetud laste tantsufestivalile Travelling tõi kaasa olukorra, et hiidlased esinesid hoopis Tartus Vanemuise teatri Suure maja laval. Tantsuõpetaja Tiina Kaev ütles, et Hiiumaa lapsed olid tublid: “Lapsed said laval hästi hakkama, esinesid julgelt ega eksinud suurel laval ära.”\n03.aprill, 2012 Haridus / Kultuur\nkirjutab Hiiu Lehes kiviraidur Aigor Soika, kel lisaks pikaajalisele töökogemusele on ka muinsuskaitse luba ajalooliste hauatähiste hooldamiseks. “Kevade saabudes on meist paljud hakanud käima kalmistutel omaste hauaplatse korrastamas ja sellega seoses jagan soovitusi hauakivide hooldamiseks. Igal aastal sel ajal tuleb mul sageli ette selgituste ja näpunäidete andmist telefoni teel, mis sageli võib lõppkokkuvõttes uduseks jääda. Seega teeksin seda nüüd must-valgel,” kirjutab Aigor Soika.\nPuugiohtlik aeg kestab tavaliselt aprillist oktoobrini, kuid tänavu olid puugid liikvel juba märtsi keskpaigast. Puuk muutub aktiivseks, kui maapinna temperatuur on viis kuni seitse kraadi. Terviseameti andmetel oli tänavu jaanuaris ja veebruaris puukborrelioosi nakatumisi mullusest enam. Mullu kasvas Eestis hüppeliselt haigestumine puuknakkustesse, eriti kõrged olid nakatunute suhtarvud Hiiumaal ja Saaremaal. Näiteks haigestumus puukborrelioosi 100 000 elaniku kohta oli kõige kõrgem just Hiiumaal\n30.märts, 2012 Nööbist kinni\nHiiu Lehe arvamusküljel ütleb ainus hiidlasest riigikogu liige, sotsiaaldemokraat Kalev Kotkas, et tema peab SDE kasvanud toetuse põhjuseks, et erakond on aastaid hoidnud sotsidele omast asjalikku ja populismivaba joont. “On arvatud, et üheks põhjuseks on ka IRL-i ja Keskerakonna segadused. Ma südamest loodan, et peamine põhjus on ikkagi muus, sest mille erilisega nad siis ikka avalikust üllatasid? Erinevus sõnade ja tegude vahel on respublika ajast teada ja Keskerakonna juhikesksus samuti,” märgib Kotkas.\n30.märts, 2012 Arvamus\nHiiumaa pedagoog Hergo Tasuja ütleb lehe arvamusküljel, et olgugi pealinna tasuta transpordi küsitlus koostatud ja läbi viidud kehvasti, idee ise, tasuta ühistransport, on jumekas. “Mina isiklikult küll toetan seda. Ja siinkohal ei suuda ma olla väiklane ning seda maapõhja kiruda pelgalt seepärast, et tegemist on K-partei ideega,” nendib Tasuja. Ta põhjendab, miks mõte tasuta ühistranspordist talle meeldib.


Otsi "aaloegeel" Leiti 22 vastet.\nOmia - Makadaamia juuksepalsam 200 ml\nTurgutab kahjustunud juukseid, sobib igapäevaseks kasutamiseks. Rikastatud saialille ja sheavõiga, mis annavad juustele pehmuse ja sära. 200 ml\nOmia - Argaaniaõli juuksepalsam 200 ml\nHooldav palsam kuivadele, kahjustatud juustele. Annab keemiliselt töödeldud, värvitud või kuivadele juustele tagasi nende sära ja tugevuse. Sheavõi taastab habraste ja kahjustunud juuste elastsuse. Saialille ekstrakt niisutab ja pehmendab juukseid ning peanahka, mõjub rahustavalt ja taastavalt. Peatab juuste väljalangemise ja kiirendab juuste kasvu. 200 ml


„TEENIJA NEIU JUTU” KOKKUVÕTE: 4. HOOAEG, 8. JAGU - TUNNISTUS - AJAVEEB\nalternatiivsed viisid veinipudeli avamiseks\nparim ipa õlu maailmas\nparim burbooni kaubamärk vanaaegsetele\nkuidas veinipudel avada\nmis on parim kolmekordne sekund\nKäsilase jutu kokkuvõte: juunil on tema (esimene) päev kohtus\nMa pole kindel, mis on selle nädala sügavamat rahuldust pakkuv Käsilase lugu : kuidas juuni lõpuks saab maailmale täpselt öelda, kuidas Gilead oma naisi kuritarvitab, või kuidas juunisüttib oma kolleegide endiste käsilaste varjatud raevu, kuni see süttivaks lõkkeks kasvab.\n8. jagu pealkirjaga Tunnistus leiab, et juuni ilmub Fred Waterfordi süüdistuste kinnitamise kinnituseks. Rahvusvahelise kriminaalkohtu menetlus on kohtuprotsessi eelkäija ja June ei pea ilmuma isiklikult - kuid ta tahab. Või nagu ta Moira juhitud käsilaste tugigrupis käies nii maaliliselt ütleb: ma ei saa oodata.\nKuidas see aga läheb, kui juuni eetris Waterfordide patte avalikus foorumis? Loe edasi tunni tipphetkedest.\nEELMISE KUMMUD | Jagu alguses tükeldab June oma vannitoas oma pikad käsilane-juukseid. Ta on (arusaadavalt) vihane kõige üle, mida ta on läbi elanud, ja imestab valjusti Moirale, miks rohkem tugirühma naisi ei täida sarnane raev. Kuidas sa tead, et nad pole? Vastab Moira.\nKohalikus raamatukogus peetud koosoleku katkestab naine, kes soovib Emilyga rääkida. Nähes Emily raputatud reaktsiooni naise välimusele, hõikavad June ja Moira võõrast lahkuma. Väljapääsul kukutab naine oma kontaktandmed maapinnale; Juuni võtab selle üles. Õhtusel õhtusöögil saame teada, et naist tunti Gileadis tädi Irenena ja ta määrati linnaosasse, kuhu Emily enne juuniga tutvumist lähetati. June kutsub sõpra üles astuma Irene'i poole, kes nüüd kannab nime Iris. Peate kõik välja saama, millest kinni olete hoidnud. Luban teile, et teil on parem olla, ütleb ta. Emily pole kindel. Me ei ole kõik nagu sina, ütleb ta, ja see edastatakse pehmelt, kuid tundub süüdistusena.\nJUUNI TESTID | Mäletate, kuidas June rääkis Luukasele Hannahi nägemisest järvemajas? Ta mainib seda Mark Tuellole ja juuni on ergas, kui ta sellest teada saab - ta ei tahtnud seda veel Tuellole öelda. Luke üritab tohutult vaeva mõista oma naist ja seda, mida naine on läbi elanud, kuid kui ta Moirale pisarsilmi ütleb (teadmata, et juuni võib üle kuulata), on ta poole ajast nagu võõras. Räägime Hannahist ja siis voodis ... Moira taob nii teda kui ütleb, et oleks kannatlik, sest Gileadi traumast üle saamine on auklik f-king tee.\nJärgmisel päeval ilmub Luke kohtusse - kuigi June ei soovinud sõnaselgelt, et ta seal osaleks. Waterfordid ilmuvad pealtnäha ühtse rindena, kus Serena on kaetud rasedus- ja teekarva. Juuni on vannutatud ja annab tunnistust. Ta jookseb läbi sarja sündmusi ja ma tean, et me kõik teame, et selles saates on palju vägistamist, kuid WOW seda litaaniat kuulates on ahistav. Juuni on sünnitusel väga asjalik, kuni ta hakkab rääkima proua Lawrence'ist ja minu sõpradest, kes kaotasid elu ja keda pole kunagi kuulda. Ta palub kohtul panna Fred kohtu alla ja lüüa talle tema kuritegude eest võimalikult suur karistus.\nMa palun õigust, järeldab ta.\nFredi advokaadil lubatakse juunit küsitleda ja advokaat avab, rääkides sellest, kuidas June hakkas Luke'i nägema, kui ta oli veel teise naisega abielus. See muutub koledamaks ja siis ei suuda Fred lihtsalt peatada end püsti tõusmast ja otse oma endise käsilase poole pöördumast. Olukord lahutab ja lõpuks on see olnud juunil. Olen valmis, teatab ta, pöördudes lahkumiseks. Kõik muu võib teie kohtuprotsessi oodata. (Kõrvalmärkus: Keda veel ehmatas, kui palju toetajaid Waterfordidel hoonest välja kõndides oli?)\nSel õhtul vabandab Luke kohtusse tuleku pärast, kuid vähemalt praegu tean ma kõike ja võib-olla saame lihtsalt edasi minna, ütleb ta lootusrikkalt. (Kõrvalmärkus: ta ei saa pärast tema lühikese avalduse kuulmist TEGELIKULT arvata, et ta teab kõike, eks?) Naine lõpetab tema katsed, et naine talle avaneks, ja mõlemad on pisarad, kuna kõige kaal kaalub neid . Lõpuks hakkavad nad suudlema, kuid kui naine läheb tema vöö järele, peatab ta ta. Räägi minuga! ta nutab, aga naine ei hakka ja ta lahkub. Luke katab näo ja nutab.\n'TUNNEN Hämmastavat' | Järgmisel tugigrupi koosolekul leiab June, et tädi Irene ripub õues ringi ja toob ta sisse. Kiire käte tõstmine näitab, et kamp endisi teenijatüdrukuid soovib, et ta jääks, ja Emily ütleb hästi, nii et juuni lükkab tooli keskele ringist ja vanem naine istub.\nSee on siis, kui saame teada, et Irene oli inimene, kes jättis Emily martha-armastaja välja ja teavitas silmi. Te olete põhjus, miks nad selle vaese naise üles riputasid, ja teie olete põhjuseks, miks nad Emilyt moonutasid, ütleb June kindlalt. Irene soovib, et Emily talle andeks annaks, ja kerib end põlvedele kerjama, kuid June juhib tähelepanu sellele, et Irene andis endast teise pagulase, et leida pühakoda Kanadas. Miks sa väärid andestust? küsib ta. Lõpuks ütleb Emily Irenele, et ta ei saa juhtunu parandamiseks midagi teha ja endine tädi nuttab.\nHiljem räägib Moira aga Emilyga ja ütleb, et võib-olla suudab Em panna Irene tunnistama. Nii et ta korraldab tädi nägemise ... ja leiab ta puu otsas rippumas kohas, kus nad pidid kohtuma. Emily aeglustab oma autot, siis muudkui sõidab. Tugirühm arutab hiljem Irene surma, mille tõttu Emily ütleb neile: ma tunnen end hämmastavalt. Mul on hea meel, et ta on surnud. Ja ma loodan, et mul oli sellega midagi pistmist.\nSee lõdvestab rühmas midagi ja varsti pakuvad teised liikmed oma fantaasiaid vägivalla kohta, mida nad oma endiste komandöride ja nende naistega teeksid. Veidi segaduses olev Moira osutab õrnalt, et nad ei saa elada vihasena. Miks mitte? Juuni torud üles. Miks peab tervenemine olema ainus eesmärk? Siis proovib Moira sessiooni lõpule viia, kuid June ütleb, et ta tahab jääda - ja seda teevad ka ülejäänud naised.\nKodus leiab June Luke'i ja kallistab teda tihedalt, valmis rohkem paljastama: ma pean teile rääkima, millal ma viimati Hannat nägin.\nTAGASI GILEADIS | Pärast seda, kui tädi Lydia vihastab ja kasutab oma karjaprodukte väheste inimeste (sealhulgas kaasatädi) peal, lõpetab ta komandör Lawrence'i ees. See pidi sind tapma, et juuni võitis, ütleb ta kuivalt, enne kui ütleb talle, et vajab teda vormis tagasi, sest neil on olukord: Chicagos vangistatud põgenev käsilane ja see on Janine. Ta elab! Lawrence juhib tähelepanu sellele, et Lydial on valu tekitamise maitse ja ta soovib talle selle jaoks väljundi anda. Niisiis, ütleb ta Janine fotole viidates, tehke temaga seda, mida soovite.\nVaene Janine hoitakse samas piinakambris, kuhu nad Jane viisid. Lydia ütleb talle, et juuni on Kanadas ja Janine palub vaid nõrgalt, et temast ei tehtaks enam teenijat. Lydia kallistab teda ja nutab.\nNüüd on teie kord. Mida sa episoodist arvasid? Hääle kommentaarides!


Ma ei soovi sinna enam kindlasti tööle tagasi minna. On oht, et kui ükskord tööle tagasi mineku aeg käes siis seda ettevõtet enam üldse polegi. Seetõttu soovin puhkuse ära kasutada, et vältida edasist asjaajamist.\nVõin teile kinnitada, et uus seadus kehtib kenasti. Kahe järjestikuse lapse sünni puhul maksti dekreeti minnes sünnitushüvitis miinimumsummas kogu 140 päeva eest ja sünnitushüvitise ja vanemahüvitise vahe maksti välja kolm nädalat peale lapse sündi. Sellest üks nädal oli julgelt aeg, mil ma ei vaadanud kordagi Sotsiaalkindlustusameti iseteenindusse. Oleks kiiremini pakkumise kinnitanud, oleks ka kiiremini ilmselt raha saanud. E-riik on ikka äge!


Vabaduse Risti kavalerid said väärika raamatu – Harju Elu\nVabaduse Risti kavalerid said väärika raamatu\nTartu rahulepingu 96. aastapäeval Viimsis Eesti sõjamuuseumis esitletud koguteos “Vabaduse Risti kavalerid” valmis peaaegu 30-aastase töö tulemusena. Eestvedajad olid Jaak Pihlak, Ain Krillo ja Keilas elav Mati Strauss, abilisi kogunes aga sadu.\nEsitlusel ajaloolasi, huvilisi ja külalisi tervitanud kaitseväe juhataja, kindralleitnant Riho Terras rõõmustas. “Vabadussõda oli noore vabariigi ellujäämiskursus. See tõestas maailmale, et Esimese maailmasõja tuultes ja tormides tekkinud Eesti polnud vaid ajutine virvendus maailmakaardil,” ütles kindral.


Iga paari nädala tagant külastan oma kohalikku Supercutsid. Ma ei saa alati ideaalset lõiget, kuid see on odav ja seal töötavad inimesed on tõesti toredad. Kõige olulisem on siiski see, et Supercuts mäletaks, kes ma olen. Kui ma sisse astun, küsivad nad minu nime ja telefoninumbrit, sisestavad selle oma süsteemi ja saavad märgi tagasi, kui kaua mu viimasest soengust on möödunud ja kuidas see mulle meeldib (# 3 ümber kääridega lõigatud ülaosas) , seisev osa).\nEsitatud (era) teabe kasutamine muudab minu kasutuskogemuse Supercutsiga paremaks ja hoiab mind tagasi. Huvitav kontseptsioon? Ma armastan sagedasi kohti, kus nad mäletavad mu nime, kuidas mulle meeldib mu kohv, kuidas mulle meeldib tärgeldatud särke või isegi kuidas mulle meeldivad mu juuksed lõigatud! Tulen ikka ja jälle tagasi, sest kogemus on palju parem. Olen ööbinud mõnes fantastilises hotellis, kus olin üllatunud, kui uksehoidja pani südamele mu nime meelde jätta. See on väike pingutus, mis hoiab mind tagasi ja laiendab oma äri. Andmeid koguvad ja kasutavad ettevõtted on nii edukad kui ka hinnatud.\nMinu tööriistad, saidid ja harjumused võrgus ei tohiks ju erinevad olla? Esitan teavet ... mõnikord isiklikku teavet ... veebilehtedele ja -süsteemidele, et parandada oma kogemusi nendega. Amazon jälgib tähelepanelikult minu oste ja soovitab seejärel täiendavaid esemeid, mis võivad mind huvitada. Kui lähen mõnusasse ajaveebi, võib sisuga kaasas olev Google Adwords suunata mind huvitava toote või teenuse juurde. Kui kommenteerin sõbra saidil võidakse minu teavet hoida küpsises, nii et see kuvatakse, nii et ma ei pea seda teavet uuesti täitma. See on fantastiline! See säästab minu aega ja annab paremaid tulemusi. Kas see pole mitte kõik?\nAsjaolu, et kõiki Internetis asetatud toiminguid ja andmeid saab kasutada teie kasutuskogemuse parandamiseks fantastiline, pole probleemi. Andmeid kogutakse muidugi vabatahtlikult. Te ei pea üldse küpsiseid aktsepteerima, veebisaitidele sisse logima, teisi kasutama ega isegi Internetiga ühendust võtma. Minu jaoks pole privaatsus üldse probleem, probleem on turvalisus. Privacy International käis hiljuti pärast seda, kui Google andis neile „privaatsuse” kohta halvimad hinnangud. Artiklit lugedes arvasin tõesti, et see on nõrk tegu. Google'i andmekogumine on puhtalt selleks, et luua oma kasutajatele paremaid kogemusi ning ühendada äri tarbijatega.\nGoogle ei müü andmeid kellelegi, nende mudel on võimaldada ettevõtetel oma süsteemile juurde pääseda, tarbijatele juurdepääsu ja Google ühendab need kaks. See on uskumatu ja minu poolt hinnatud lähenemine. Ma tahan, et Google saaks minu kohta nii palju teada, et minu kogemused nende tarkvara kasutamisel muutuvad iga päevaga aina paremaks. Tahan jõuda ettevõteteni, mida nad mulle soovitavad - kellel võib olla tooteid või teenuseid, mis võivad mind huvitada.\nPS. Ma ei pidanud muud tegema, kui kirjutama selle sõnumi…..b/c teie kommentaarid tunnevad mind juba tööarvutis JA sülearvutis. See on väga hea asi……ja see paneb mind end olulisena tundma.


Välisminister Marina Kaljuranna kõne konverentsil „Eesti keel ja kultuur maailmas“ | Välisministeerium\nAvaleht Uudised Välisminister Marina Kaljuranna kõne konverentsil ...\n29. Juuni 2016 - 15:58\nTartu, 29. juuni 2016\nLubage mul esmalt tänada teid, eesti keele ja kultuuri saadikuid maailmas, teie pühendumuse eest eesti keele ja kultuuri tutvustamisele ja edendamisele maailma eri paigus. Ühtlasi tänan kõiki ülemaailmse konverentsi „Eesti keel ja kultuur maailmas“ korraldajaid, eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe nõukogu, Eesti Instituuti, Tartu Ülikooli ning Haridus- ja Teadusministeeriumi.\nMaailmas arvatakse olevat üle 6000 keele, kuid vaid ligikaudu 200 neist on sedavõrd arenenud, et nendes keeltes saab õppida ülikoolis, teha teadustöid, lugeda ilukirjandust, kasutada arvutitarkvara jne.\nSama palju on keeli, mida räägib enam kui miljon kasutajat. Alates 2004. aastast on eesti keel üks Euroopa Liidu ametlikest keeltest. Selles mõttes on eesti keele positsioon päris hea. Meie keel on meile niivõrd tähtis, et see on kirja pandud põhiseadusesse: § 6 - Eesti riigikeel on eesti keel.\n- välismaal olevate eestlaste eesti keele oskuse toetamine;\n- eesti keele arendamine võõrkeelte kontekstis ning eesti keele rahvusvahelise esindatuse tagamine.\nSelleks, et meie välismaal sündinud lapsed oleksid Eestiga seotud, et nad saaksid tulla oma isade-emade maale tagasi, on vaja, et nad oskaksid eesti keelt. Eesti keelt on vaja õpetada ka nende laste emadele või isadele, kes pole enne oma elu armastuse leidmist Eestiga seotud olnud.\nKeeleõpe ei ole pelgalt eesti keele omandamine. See tähendab ka võimalust mingilgi kujul õppida erialaaineid eesti kooli õppekavade alusel.\n4. Eesti Keele Instituudi toetamine, et põhisõnavara sõnastiku veebiversioon muuta mitmekeelseks. Sellega on juba seotud eesti viipekeele sõnaraamat. Vahendite olemasolul saaks sellele liita vene, saksa, ukraina, läti, leedu, inglise, prantsuse, saksa, soome, araabia, islandi, hiina, urdu jne keele. Sellest sõnastikust tuleks kujundada tõeline e-Eesti värav.\n7. Edendada eesti keele õpet maailmas igal tasemel alates laste pühapäevakoolidest kuni ülikooli kursuste ja õppekavadeni.\nKui mu kolleegid kuulsid, et esinen tänasel konverentsil, siis nad palusid eraldi nimetada Larissa Mukovskajat, kes tegutseb Peterburi ülikooli juures. 2000. aastal pöördus ta Peterburi peakonsulaati, et küsida nõu, kuidas õppida eesti keelt Tartu Ülikoolis. Pärast aastast täiendusõpet Tartus jätkas Larissa tegevust Peterburis ja just tänu tema aktiivsele tegevusele avati Peterburi ülikooli juures eesti keele kabinet.\n9. Tagada kõigile eesti keele õppijatele välismaistes ülikoolides võimalus veeta vähemalt üks semester Eesti kõrgkoolides oma erialastel õpingutel. Olgu nende erialaks siis füüsika, keemia, matemaatika, bioloogia, inseneriteadused, majandus, juura või ka filoloogilised distsipliinid. Siin saab abiks olla ka välisministeerium.\nPraegu on üks tähtsamaid tegevusi uue „Eesti keelepoliitika arengukava“ koostamine perioodiks 2018 - 2022 (2024). Välisministeerium saab anda sellesse olulise panuse. Me peame endale selgeks tegema, mida head saab üle võtta peatselt lõppevast arengukavast ja mida tuleb täiendada, lisada või hoopis uutmoodi kavandada. Uus arengukava saab olla edukas, kui kõik ministeeriumid mõtlevad oma rollile nii eesti keele kui ka teiste emakeelte arendamisel ja väärtustamisel ning panustavad aktiivselt arengukava väljatöötamisse.\nReferendumi tulemus, aga ka mõningad muud viimase aja arvamusnäitajad kinnitavad, et meil ei ole põhjust loorberitel puhata. Peame kuulama ka nende muresid, kes ei ole rahul ning ei tunne end võitjana. Peame üritama leida lahendusi ja veenda, et üheskoos oleme saavutanud palju. Üheskoos oleme tugevamad, eraldi seistes aga nõrgemad ja haavatavamad. Jätkuvalt on oluline kodanikke aegsasti kaasata Euroopa Liidu küsimustesse.\n2) Endiselt on olukord Ukrainas murettekitav. Me ei saa leppida Euroopa üldist julgeolekukorraldust lõhkuvate tegevustega - Krimmi annekteerimisega ja praeguse olukorraga Ida-Ukrainas. Ukraina püsib kindlalt Euroopa Liidu tähelepanu keskmes. On tähtis, et olukord Ukrainas ei jääks teiste ja hetkel domineerivamate sündmuste varju. Eesti toetab Ukrainat reformide läbiviimisel nii poliitilisel tasandil kui ka arengukoostöös ja me jätkame seda ka tulevikus.\nTöötame tõsiselt ka selle nimel, et meie esimene eesistumine Euroopa Liidus 2018. aasta esimeses pooles võiks kujuneda edukaks. 12 aastat Euroopa Liidu liikmena on õpetanud: kui tahame, et meid kuulataks ja toetataks – kui räägime küsimustest, mis teevad meile muret – peame olema valmis kuulama ja toetama oma partnereid küsimustes, mis on neile olulised. Nüüd on just see aeg, kus abi oodatakse meilt.\nPüüame oma kogemustest lähtuvalt arengukoostöö sihtriike toetada, näiteks oleme teiste hulgas seotud naisettevõtluse edendamise, tervishoiusüsteemi e-teenuste arendamise, korruptsioonivastase võimekuse tugevdamise, loome- ja põllumajanduse, digituru ja digitaliseerimise projektide, küberjulgeoleku ning mitmesuguste haridus- ja koolitamisprojektide raames. [2016-2018 on ette nähtud rahastada 43 arengukoostööprojekti kogusummas 2 821 119 eurot.]\nDaamid ja härrad! Tänapäeva diplomaatiale on iseloomulik, et seda ei tee enam mitte üksnes ameti poolest diplomaadid, vaid kõik need, kes riiki ühel või teisel moel esindavad ning riigi ja rahva õiguste ja huvide eest seisavad. Nii on meie julgeoleku kindlustamisel ning huvide edendamisel maailmas ka teil ning eesti keelel ja kultuuril, mille õpetamise ja edasiandmisega igapäevaselt tegelete, väga oluline roll. Mida rohkem on meil neid, kes tunnevad eesti keelt, kultuuri, kirjandust ja ajalugu, seda rohkem on meil neid, kes meid mõistavad. Seda enam on Eestil sõpru. See on ka meie julgeolekugarantii.


Download Microsoft Office 2010 turbevärskendus (KB2596511) 32-bitine väljaanne from Official Microsoft Download Center\nMicrosoft Office 2010 turbevärskendus (KB2596511) 32-bitine väljaanne\nRakendusest Microsoft Office 2010 32-bitine väljaanne on leitud turbehaavatavus, mis võib lubada suvalise koodi käivitamise juhul, kui kasutaja avab pahatahtlikult muudetud faili. See värskendus lahendab selle haavatavuse.\nSelle värskenduse kohta leiate täpsemat teavet Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) artiklist Microsoft Office 2010 turbevärskendus (KB2596511) 32-bitine väljaanne.\nAllalaadimise käivitamiseks klõpsake nuppu Laadi alla ja seejärel tehke ühte järgmistest või valige loendist Vaheta keelt mõni muu keel ja seejärel klõpsake nuppu Muuda.\nAllalaaditava faili hilisema installimise jaoks arvutisse kopeerimiseks klõpsake nuppu Salvesta\nHallatavates keskkondades töötavad IT-asjatundjad leiavad täielikud ressursid ettevõttes Office'i värskenduste juurutamiseks Microsoft Office'i töölauarakenduste tugikeskusest TechCenter. Käsureajuhised leiate teabebaasi (Knowledge Base) artiklist Command line switches for Microsoft Self-Extractor packages (Käsurealülitid Microsofti automaatekstraktoripakettide jaoks, KB912203).


Kertu Jukkumist saab TV3 avalike suhete juht: nüüd on tööpäevad topelt pikemad | Elu\nKertu JukkumFoto: Mari Luud\n"Mulle tehti selline põnev ettepanek, näen selles väga ägedat väljakutset ja võtsin kohe vastu," ütleb telenägu ja raadiohääl Kertu Jukkum (31), kes sügisest asub uude ametisse – TV3 avalike suhete juhi kohale.\nKertu Jukkum võtab ameti üle Annely Adermannilt (41), kes seda pidanud üle kümne aasta ja suundub nüüd hoopiski "Seitsmeste uudiste" produtsendi kohale. Päris kohe aJukkum pakkumist siiski vastu ei võtnud. "Ma ikka mõtlesin ka, viisin end tööga natuke kurssi ning kaalusin sellest vaatenurgast, kui väga ma suudan samal ajal ka raadiotööga jätkata," räägib Jukkum, kuid ütleb, et Annely Adermann ja TV3 turundusjuht Merle Viirmaa (41) näitasid välja igakülgset toetust ning naine sai aru, et väljakutse on põnev.\nJukkumit kuuleb ka edaspidi Power Hit Radio eetris. "Kui siiamaani oli raadioeetris kindel ametlik aeg neljast seitsmeni, siis nüüd on päevad topelt – kui mitte rohkem – pikemad."\nANNELY ADERMANN AMETIVAHETUSEST: loomulikult on kahju! Kolleegidega on ka vastastikused pisarad valatud\nKertu Jukkum: armastus teeb halvasti koheldud loomadega imesid!


VIDEO! Tallinna kavandatakse 13,5 km pikkune rohe-kiirtee - Kõik\nHeade kergliiklusvõimalustega lineaarpark pakuks tulevikus 18 erineva asumi elanikele kiire ja mugava kergliiklus-otsetee kesklinna, mis oleks alternatiiv igapäevasele sõiduautokasutusele. Projektiala on ülelinnalise tähtsusega tolmeldajate koridor, mis jääb alles ka siis, kui ala lineaarpark tervikuna välja ehitada.\nVIDEO! Tallinna kavandatakse 13,5 km pikkune rohe-kiirtee\nTallinn osaleb Kesk-Läänemere programmi välisprojektis "Roheline kiirtee – innovaatiline rohetaristu planeerimine", mille peamiseks eesmärgiks on tasakaalustada linnaliikuvusest tulenevaid negatiivseid keskkonnamõjusid.\nRohelise infrastruktuuri arendamine toetab Tallinna pürgimist 2022. aasta Euroopa Rohelise pealinna tiitlile. Abilinnapea Andrei Novikovi sõnul on Rohelise pealinna komisjon andnud tagasisidet, et tiitli võitja peab olema linnadele eeskujuks. Projekti mahus teostatakse investeeringud, mis oma innovaatilisusega muudavad Tallinna eeskujuks ja suunanäitajaks. "Näiteks viiakse läbi innovatsioonihange, millega tellitakse pilootalale uuenduslikke ja kuluefektiivseid rohetaristu lahendusi, sh valgustuse, katendite, ülekäigulahenduste, viidasüsteemi prototüüpe ja katsetatakse nende toimimist ning efektiivsust. Parimaid prototüüpe on edaspidi võimalik mujal Tallinna avalikus ruumis kasutada," rääkis Novikov.\n"Roheline kiirtee" projekti raames on Tallinna pilootala 13,5 km pikkune Põhja-Tallinnast Hiiuni kulgeva endise raudteetrassi ja kõrgepingeliinide alune koridor, mis ühendab kuut linnaosa: Kesklinna, Põhja-Tallinna, Kristiine, Haabersti, Mustamäe ja Nõmme (kokku 18 eriilmelise asumi) vaheldusrikkaid ehitatud keskkondi ja looduskeskkondi.\nHeade kergliiklusvõimalustega lineaarpark pakuks tulevikus 18 erineva asumi elanikele kiire ja mugava kergliiklus-otsetee kesklinna, mis oleks alternatiiv igapäevasele sõiduautokasutusele. Projektiala on ülelinnalise tähtsusega tolmeldajate koridor, mis jääb alles ka siis, kui ala lineaarpark tervikuna välja ehitada - uuenduslikud haljastuslahendused loovad tingimused selle säilimiseks.\nProjekti partnerid on Forum Virium Helsinki ja Stockholmi Keskkonnainstituut, millest Euroopa rahastus projektile on ligi pool miljonit eurot. Projekti kogueelarve on 1,3 miljonit eurot. Tallinna projekti eelarve on 522 000 eurot, millest välistoetus on 444 000 eurot ja omafinantseering 78 000 eurot.


Eesti inimest on ikka peetud töökaks ja edasipüüdlikuks. Vaikse ja kinnise töömurdmise kõrvalt võib puhkamine unarusse jääda ja väsimus ning kurnatus võimust võtta. Kui puhkus ongi võetud ja käes, ei pruugi töömõtetest ja rutiinist vabanemine sugugi lihtne olla. Puhkamise ja taastumise teemalisi uurimusi Eesti inimeste seas väga palju tehtud pole, kuid vähesed olemasolevad kinnitavad, et nii kipub see paraku olema.\nStatistikaameti 2010. aastal läbi viidud ajakasutuse uuring tõi välja, et suur osa Eesti töötajatest ei võta ametlikku puhkust. Uuring püüdis kaardistada inimeste ajakasutust viimase 12 kuu jooksul ja sealt ilmnes, et mittepuhkamine on sagedasem madalama haridustasemega ning väiksema sissetulekuga töötajate seas. Kui alg- ja põhiharidusega töötajatest ei võtnud puhkust 27%, siis kõrgharidusega töötajatest vaid 9%. Mida vanemaks töötajad saavad, seda vähemaks jääb neid, kes puhkuseta tööd teevad. Vastupidiselt üldlevinud arvamusele, et just mehed on need, kes liigselt töötavad, ei olnud mittepuhkajate seltskonnas olulist soolist vahet. Aasta jooksul ei puhanud ligi 15% mees- ja 13% naistöötajatest.\nMaailma suurima töökohalahenduste pakkuja Reguse tellitud uuringus selgus , et Balti piirkonna töötajad ei suuda puhkuse ajal tööst hoiduda. Pea pooled töötajatest (45%) ei saa suvepuhkuse ajal korralikult lõõgastuda, vaid püüavad oma igasse päeva mahutada kuni kolm tundi tööd. Lisaks võib omakorda 19% nimetada „tööhoolikuteks“, sest nad töötavad igal puhkusepäeval üle kolme tunni, eirates seejuures oma lähedasi.\nKuidas Eesti inimesed puhkavad?\nStatistikaameti ajakasutuse uuringu andmeil kasutavad Eesti inimesed puhkust perega koos olemiseks. Nii veetis üle 90% töötajatest enamiku puhkusest pere või mõne pereliikmega ning koos kogu perega 66%. Rohkem kui pooled töötavatest noortest veedavad valdava osa puhkusest kogu perega koos.\nPooled töötajatest käisid puhkuse ajal välismaal ja 59% kasutas puhkust Eestis reisimiseks. Reisimine puhkuse ajal on aastatega märkimisväärselt kasvanud.\nOtsusta, kas jääd tööst täiesti eemale või „natuke“ eemale?\nKui puhkusele minnes jääb osa projekte pooleli, võib olla hädatarvilik asjadega kursis olla. Kuidas siis lahendada ülesandeid, mis ei kannata edasi lükkamist ja siiski ka puhata? Koostöös tööandjaga saab teha kokkulepped, kuidas ja mil moel ühendust peetakse. Tähtis pole mitte niivõrd täielik tööst eemaldumine, kui just püsiva infovoo katkestamine, mis tõenäoliselt kutsuvad esile ebameeldivad mõtted ja ärevad tunded ning meenutavad tegemata jäänud töid ja kasvavaid kohustusi.\nKas valida pikk puhkus või mitu lühemat?\nSeaduse järgi peaks üks katkematu puhkuse osa kestma vähemalt 14 päeva. Osa inimesi kasutavad kogu oma puhkuse korraga ära, muist aga võtavad ülejäänud puhkuse välja väiksemate osadena, näiteks nädala kaupa. See polegi väga halb viis, nimelt selgub Hollandi teadlaste läbi viidud uurimusest , et inimesed on kõige õnnelikumad puhkust kavandades ja mitme väiksema puhkuseperioodi planeerimine pikendab õnnelik olemise aega märkimisväärselt. Puhkuse järgset õnnetunnet mõjutab aga kõige rohkem see, kui stressivabalt puhkus möödus.\nPuhkamine peaks olema meeldivalt kulgev vaba aeg valitud tegevustega\nParima vaimse ja füüsilise taastumise tagab üldjuhul kahe põhimõtte järgimine:\nstressi tekitavatest olukordadest ja mõtetest eemaldumine ja vabanemine ning\ntaastumine tavapärastest erinevate tegevustega ja teistsuguses keskkonnas.\nVõtmeks on meeldivalt kulutud vaba aeg. Kui pole pingelisi tähtaegu ja tähtsaid tegemisi, teed enda jaoks huvitavaid asju just siis, kui selleks parajasti tuju ja tahtmine tuleb. Sel juhul on suurem tõenäosus, et puhkus aitab taastada töövõime ja mõjub hästi tervisele. Kui aga siiski on vaja aeg-ajalt e-kirju lugeda või muid kohustusi täita, siis võiks need tegevused kuulutada enda jaoks vabatahtlikuks ning teha neid vastavalt meeleolule – siis, kui selleks mõnus inspiratsioon tekib.\nMõtle läbi, mida puhkus sinu jaoks tähendab\nvõimalus unistada. Puhkus on justkui vastand tööle: raske töö saab tehtud, kui on, millest unistada. Heast puhkusest mõtlemine aitab tööpingega toime tulla. Töö on meeldivam, kui tead, et pärast seda ootab väärt puhkus, mil saad tegelda asjadega, millest oled unistanud.\nvõimalus unustada töömured. Puhkamine on aja maha võtmine niisama olemiseks ja aja kulgemise nautimiseks. Midagi ei pea ette läbi mõtlema, pole tööalaseid kohustusi ega vastutust. See on aeg iseendale.\ntaastumine ja enese laadimine. Aeg enese harimiseks sotsiaalses, kultuurilises, isiksuslikus ja vaimses plaanis inimestega, kellega tahad koos olla, või siis iseenese seltskonnas. Teed asju, milleks seni aega pole leidnud, ehk teed ka üht-teist lähedaste või pere heaks. Puhkus on korda läinud, kui saad öelda, et oled midagi vajalikku ära teinud.\nmuudatustega alustamine. Mõne uue asjaga alguse tegemine (igapäevane pooltund treeningule, kitarrimängule, võõrkeele õppimisele), et see muutuks lõõgastavaks harjumuseks tööle naasmise ajaks. Puhkuse lõppedes leiad, et vaatad asjadele teise nurga alt, oled leidnud uusi mõtteid ja viise argipäeva värvikamaks muutmisel.\nKui puhkus läbi, siis sea oma plaanid selliselt, et tööga oleks täidetud mitte enam kui 80% tööajast. Ülejäänud 20% jäägu pausideks ja taastumiseks, kui töö kipub uuesti väsitama. Kui väsimust pole, siis kasutab aju ülejäävat aega loovate ideede ja huvitavate, ootamatute seoste leidmiseks, millest saab uusi ideid arendada.\nLisaks pakume välja 5 erinevat stsenaariumi, mida kombineerides veedad mõnusa ja lõõgastava puhkuse:\nMine reisile. Tõeliselt lõõgastav ja mälestusväärne reis ei pea tingimata olema kallis ja viima sind kaugele. Suurepärase reisikogemuse võid saada hoopiski lähedalt ja soodsalt. Võtmesõnaks on hea planeerimine, oluliste nüansside läbi mõtlemine ja nutikas eelarvestamine.\nOle füüsiliselt aktiivne. Leia suviseid liikumisvõimalusi nii üksi kui kaaslastega liikumiseks ja matkamiseks. Suvel toimub rohkesti liikumisüritusi, rannatreeninguid, korraldatakse ka mitmeid toredaid matkasid ja muid vahvaid üritusi.\nVõta vabalt! Kingi endale läbi puhkuse täiesti rutiinivabu päevi või perioode: matka sõprade ja lähedastega, telgi tähistaeva all, peesita rannal, tee filmimaraton või siis loe raamatuid.\nPidutse. Korralda ise põnevaid ja kutsetega teemapidusid, osale vabaõhuüritustel, festivalidel, kontsertidel, kokkutulekutel ja teistel vahvatel suvesündmustel.\nOsale oma kogukonna/piirkonna tegemistes ja heategevuses. Mitmed seltsingud ja ühendused korraldavad suvehooajal talguid või lühemaid ja pikemaid koosviibimisi- ettevõtmisi. Olgu siis tegemist vabatahtliku töö, uute asjade õppimise või kogemuste vahetamisega- kogukonna heaks antud aeg jätab hinge rahulolu ja kasulikuks olemise meeldiva tunde.


SAI ehk lockdown'i retsept nr 3 | Müürileht\n3 1/2 tl kuivpärmi\n115 ml oliiviõli + natuke vormi õlitamiseks\n1. Sega suures kausis omavahel 415 ml käesoe vesi, kuivpärm, suhkur ja sool.\n2. Lisa 4 muna, jahu ja oliiviõli. Sega korralikult läbi (kasuta mikserit kui on). Lisa vett või jahu kui vaja.\n3. Vala tainas jahuga määritud pinnale ja sõtku ühtlaseks palliks.\n4. Pese kauss puhtaks, määri õliga kokku ja pane jahune pall kaussi. Tõmba kausile kile peale ja pane sooja kohta kerkima. Tunnikese pärast sõtku tainas madalamaks ja lase veel pool tundi kerkida.\n5. Jaga tainas kuueks pallikeseks ja venita pallid pikkadeks ribadeks. Seo ribad omavahel loominguliselt kokku.\n6. Löö viimane muna kaussi ja sega. Pintselda sai munaga, läikivama tulemuse saavutamiseks kaks korda.\n6. Kaunista seesamiseemnetega.\n5. Pane sai küpsetuspaberile ja ahju 190 kraadi juures, kuskil 30neks minutiks küpsema (keskmisel restil).


PAMTis avatakse Pallase kunstikooli õppejõudude näitus\nNäituse idee sündis pärast seda, kui Levila asutaja Daniel Vaarik luges kommentaare Facebookis, kus räägiti palju “blackface’ist”. Koomiks pilkab seda, kuidas mõistetest võivad saada vaid vahendid sotsiaalmeedia sõdalaste omavahelises võitluses, kuidas nendega rõhutatakse oma tähtsust ja kuidas nende tegelik mõte sageli enam kohale ei jõua. \nPildid joonistas Joonas Sildre. Näitus “Solidaarsus vs blackface” on üleval PAMTi fuajees kuni 18. detsembrini.\nPühapäeval, 22. novembril kl 15.00 avatakse näitus “Kirjakillud”, kus on eksponeeritud Tartu kunstnike Tuuli Puhveli, Rein Maantoa ja Eero Ijavoineni tööd.\nVäljapanek tõstatab küsimuse, kas käsitsi kirjutamine on kaduv oskus ning kas käsitsi kirjutatud tekstist saab rohkem informatsiooni ja emotsiooni, kui sama asja ekraanilt või väljatrükilt lugedes? Mis juhtub, kui siduda pintslikirja maaliga, nagu Hiina ja Jaapani vanad meistrid seda tegid? Kirjakunstnik Rein Maantoa eksponeerib virtuoosset kalligraafiat, Tuuli Puhvel mängib kirjaga vabamalt, kombineerides seda akvarelli ja kollaažiga. Järvamaa juurtega Eero Ijavoinen lisab mõned kerged maastikuetüüdid. Tuuli Puhvel ja Rein Maantoa on õppejõud Kõrgemas Kunstikoolis Pallas. Näituse kuraator on Leho Rubis.