Ajalooline reisilugu: tõus nõukogude impeeriumi katusele - Reisijuht - parimad reisikirjeldused ja pakkumised\nAjalooline reisilugu: tõus nõukogude impeeriumi katusele\nFoto: Ülo Kangur\nPamiir on paljudele matkajatele jätnud kordumatu mulje. Just siin, 6100 meetri kõrgusel Omar Haijami kurul tekkis Tõivo Sarmetil 1984. aastal ketserlik mõte, et mägimatkajad võiksid tungida proffidest alpinistide pärusmaale – mäetippudele.\nSeni oli see olnud rangelt keelatud. Kuid otse kurult käidigi salaja Juubeli mäe tipus.\nJärgmise sammu kõrgtippudele tegi Tõivo Sarmeti matkagrupp 1991. aasta augustis, tõustes tollase Nõukogude Liidu kõrgeimale - Kommunismi tipule. Sellest sai sümboolne tõus, sest ülevalt võis vaadata esimestena mittekommunistlikule hääbuvale impeeriumile. Jälle need eestlased ja augustiputši ajal just sellel sümboolsel tipul!\nJärgnes Mägiekspeditsioonide Klubi loomine, selle Himaalaja ekspeditsioonid ja eestlaste maakera kõrgeimasse - Everesti tippu jõudmine 2003. aastal.\nSiinkirjutaja on Pamiiri mägedes käinud kahel korral. Esimesel korral 1984. aastal Tõivo Sarmeti grupis ja teist korda 1987. aastal grupijuhina.\nTeaduste Akadeemia ahelik, Kommunismi ja Lenini tipud\nPamiir on kõrgmäestik Aasia keskosas Alai oru ja Hindukuši mäestiku ning Tarimi nõo vahel. Pamiiri iseloomustavad kõrgused, suured mastaabid ja tugev jäätumine. Kõrguste tõttu nimetatakse seda ka maailma katuseks. Mäestik jaotub Tadžikistanis asuvaks Lääne- ja Kesk-Pamiiriks ning valdavalt Hiinas asuvaks Ida-Pamiiriks. Kõrgeim tipp (7719 meetrit) on Konguri mägi Ida-Pamiiris Hiinas.\nTadžikistani Lääne-Pamiiris on palju järsunõlvalisi alpiinseid mäeahelikke. Teaduste Akadeemia ahelikul asub Ismoil Somoni ehk endise Kommunismi tipp (7495 m), Taga-Alai ahelikul Lenini ehk Atšik-Taši tipp (7134 m) ning Korženevskaja ehk Kuh-i-Santalak tipp 7105 m). Suhteline kõrgus on seal kuni 3000 meetrit.\nKesk-Pamiir on kõrge mägismaa, kus mitu ahelikku küünib üle 6000 meetri, kuid nõlvad on laugemad ja suhteline kõrgus 1200…1800 meetrit.\nPamiiris on 3000 liustikku, enim Pamiiri loodeosas ja Taga-Alai ahelikul. Pikemad kui 25 km on Fedtšenko (77 km), Grum-Gržimailo (37 km), Garmo ja Suur-Saukdara liustikud. Suurimad järved on soolaka veega Karakul ja varingujärv Sarez. Orgudes ja nõgudes on valdavad äärmiselt hõreda taimkattega mäestikukõrb ja –poolkõrb.\nLisaks on Pamiiri mäestik ka seismiline piirkond: esineb maavärinaid. Mandrilise kliima tõttu on õhk on väga kuiv, eriti idaosas. Kuiva ja puhta õhu tõttu on siin väga intensiivne päikesekiirgus. Lumepiir on Pamiiris kuivuse tõttu samuti üsna kõrgel: 4400…5200 m.\nLigipääs on Pamiirile raske: autoga mööda Pamiiri autotrakti kas Kirgiisia Ošist üle Kõzõl-Arti kuru või Tadziki Dušanbest Vantši ja Horogi. Kohalike lennukitega saab Dušanbest lennata Murgabi, Horogi, Vantši, Rušani, Džirgitali, Ljahši. Hiina ja Afganistani piiri lähedal on vaja piiritsooni luba.\nMägimatka- ja alpinismihooaeg kestab Pamiiris 1. juulist 30. septembrini. Eesti alpinistid Peeter Varepi juhtimisel tõusid 1960. aastal Taga-Alai ahelikul Estonia tippu. Eesti matkajad jõudsid Pamiiri 1973. aastal Jaan Tätte juhtimisel. Siin on Tartu Ülikool 350, Tallinna, J. F. Parrot’i ja Kalevi tipud.\nKogenud Eesti mägironijad käivad Pamiiri rahvusvahelises alpilaagris pea igal aastal. Infot ja kaardimaterjali saab matkaaruannetest, kogenud matkajuhtidelt ja internetist. Veebil www.mountain.ru on palju infot vene ja inglise keeles.\nKaru liustiku saladus\nHommikupäikese kiired valgustavad Pamiiri lumiseid tippe. Oleme neile väga lähedal, laial lumisel platool. Samas paistavad tihedalt kokkupuutuvad amfiteatrikujulised moodustised (liustiku häil), kust algavad liustikud. Tõuseme aeglaselt külmunud lumekoorikul. Siin, ligi 5000 meetri kõrgusel on lumi tuhkjas ja koorik nõrk. Juba mõnetunnise ereda päikese toimel hakkab see läbi vajuma. Siis tuleb salapärase Karu liustiku lätetel kohati vööni lumes sumada.\nEelmiselt, kosmonaut Patsajevi nime kandval kurult oli pealelõunane liikumine seetõttu väga raske.\nBastioni tipu juures tasane lumeplatoo murdub ning võimsad jää- ja firnistunud lumemassid langevad pea püstloodis alla. Karu liustiku jääkose kõrguste vahet hinnatakse 700 meetrile. Sügaval all külmuvad jäätükid ja kogu lumemass uuesti kokku ja jätkab liustikuna liikumist suhteliselt tasases kaljusängis Abdukagori kuru suunas.\nSee Pamiiri jaoks keskmise pikkusega (ainult 13 kilomeetrit) liustik on paljunäinud mägilasi korduvalt üllatanud. Nii põhjustas 1963. aasta kevadel liustiku enneolematult kiire liikumine lausa sensatsiooni. Nõukogude Liidu keskajalehtedest võis lugeda, et Karu liustik tegi aastase teekonna läbi ühe päevaga... "Jäine Karu2 liikus nimelt viie päevaga 1600 meetrit. Liustik jätkas pealetungi, tõkestades Abdukagori ja Dustirozi jõed. Mitmetonnised jääkamakad ehk serrakid purustasid geoloogide asulas hooneid. Pidevate rindeteadete seas rõhutati eriti ohtu, mida kujutab endast jääpaisu taha moodustunud ajutine järv. Allpool oleva Vantši oru mitmed asulad tuligi kiirelt evakueerida... ja peagi tormasid kuni 10 meetri kõrgused mudavoolud mööda orgu alla.\nVaadates selliselt käituva Karu liustiku jääkose ülemiselt astangult alla, tundub see praegu väga rahulik. Aga kui kauaks? Teame, et teadlased ja glatsioloogid (liustiku uurijad) jälgivad seda liustikku nüüd erilise hoolega. Eriti just seepärast, et liustiku "hüpe" kordus uuesti 1973. aastal. Hakati rääkima pulseerivast liustikust ja pakuti välja, et Karu liustiku pulseerimise sagedus ongi 10...12 aastat.\n1984. aasta suvel, meie eelmise Pamiiri matka eel, jõudsid ajalehtedesse jällegi ärevad teated. Õnneks ennustatud Karu liustiku "hüpe" ei toimunud. Veendusime selles oma silmaga: mitte ainult liustiku keel, vaid ka jääkosk ise olid päris rahulikud. Nimelt õnnestus siis meie grupil laskuda jääkose kõrvalt Valgete ööde kurult mööda kaljuriiuleid Karu liustiku alumisele, 7 km pikkusele lamedale osale. Ja edasi tohutute jääkuhjatiste vahel liikudes õnnelikult jõuda liustiku keeleni. Kusagil polnud hirmuäratavaid kiirelt avanevaid- sulguvaid lõhesid, mis neelavad inimesi. Kuru keerukust hinnatakse raskeima 3B raskusastmega.\nLeidsime vaid hinnalisi kive – mäekristallide läbipaistvaid tükke. Käisime ka läheduses asuvas mäekristallide kaevanduses, mis oli siis muidugi keelatud. Mälestuseks jäi nii mitmelegi meist mäeristallide pesa.\nTäna aga jätkame oma matka Karu liustiku jääkose ülemiselt astangult kõrgemale. Liustiku ülaossa, tema ulatuslikule toitealale pääseb jäämurru lõhede vahel laveerides.\nMuidugi liigume köisseongus, sest mine tea neid pealtnäha nii paksu jääkasuka all magava Karu riukaid! Õhku on siin 5400 meetri kõrgusel üle poole vähem kui merepinnal. Esimese matkanädala jooksul oleme juba harjunud sellise hõreda õhuga, oleme aklimatiseerunud. Meie samm on muutunud aeglasemaks ja sujuvamaks. Kõrgmägedes ei rabeleta, seda õpetab liikumine ise. Ja ikkagi võtab hingeldama, sunnib peatuma ja puhkama. Aitab mõnest minutist. Seongukaaslane naljatab: matka algul oli väga raske ja pärast nii jäigi!\nSügavsinises Pamiiri taevas särab päike. Vaikus ja looduse ilu lausa lummavad. Oleks sellist vaikust, peaaegu tuuletut ilma, ka homme, kui meie grupil on plaanis laskuda siit pilvepiirilt, Karu liustiku lätetelt otse Abdukagori orgu! Sinna on veel väga pikk laskumine üle Šumnõi kuru: kõrguste vahe on 2500 meetrit. Ja seda tuleb teha mööda järske laviiniohtlikke nõlvu. Ilusaks ilmaks on siin suvekuudel suur tõenäosus, sest Atlandi tsüklonite mõju on üsna väike.\nGlatsioloogidel on veel lahendada mitmed Karu liustiku probleemid. Millal on liustiku uus suur kiire liikumine ehk hüpe? Mis on selle põhjuseks? Kuidas vähendada materiaalset kahju allpool asuva Vantši oru asulates kuni Tadžikistani ja Afganistani piirini välja?\nMeie ümber on jällegi laia lumise liustiku ülaosa karged tipud. Täna on jällegi pilvitu, tavaline Pamiiri ilm. Võib isegi öelda, et reeglina Pamiiris ei saja. Vähemalt paaril matkamiseks ja alpinismiks sobival suvekuul on ilm siin ilusam ja kuivem kui mujal kõrgmägedes. Ja reeglina on kõrgmägedes seaduspärasus et teatud piirist (näiteks 3000 meetrist) kõrgemal sademeid vähem kui all orgudes.\nKöögitoimkond keedab priimustel lõunasööki. Julgemad meist on siin tuulevaikses lohus lumele pandud matil lausa päevitusriietes, muidugi vaid korraks. Teised puhkavad särgiväel, varjates nägu päikese eest. Lumme torgatud alpikirkade otsas ja kilede peal kuivavad meie higised riided. Samas on ka telgid, seljakotid, saapad. Eile saime Jazgulemi liustikul veidi vihma ja udu. Kõrgemal asendus see lumetuisu ja rahega.\nMeie asjad kuivavad väga kiirelt. Lausa uskumatult kiirelt, kui arvestada, et kõrgusmõõdik ehk altimeeter näitab viiendat kilomeetrit siinsete lõputute lumeväljade keskel. Pole näha ainsatki kivi, kõik on lume ja jää alla maetud. Veendume ise, et puhtas Pamiiri õhus on päikesekiirgus väga tugev.\nSeda, et klaasist päikeseprillideta ei saa siin minutitki olla, teame juba matka algusest. Kiirgus soojendab riideid, kõrvetab paljaid käsi ja nägu nii ülalt kui alt valgelt puhtalt lumelt peegeldudes. Teadlaste andmetel on siin Fedtšenko hiigelliustiku lätetel päikesekiirguse intensiivsus suurem kui kõrbes. Mõnedel andmetel suurim maailmas. Et enamus sellest peegeldub tagasi maailmaruumi, siis siinsed liustikud oluliselt ei sula.\nLäheb kolmas, pealelõunane käigutund päikest peegeldaval lumisel liustikul. Tõuseme ükskute jäälõhede vahel. Üle laia Jazgulemi kurusadula avanevad pilgule lumise hiigelseina tipud. Kõige lähemal on Pariisi Kommuun, edasi tulevad 26 Bakuu komissari ja Revolutsioon. Firnivälja kaugemas servas tunneme ära Grini ja Fikkeri tipud.\nKõik need üle 6000 meetri küündivad tipud tunduvad nii lähedal asuvat. Kaardi järgi on nendega kaarjalt piiratud hiigelliustiku ülemjooks peaaegu 20 kilomeetrit lai. Siit Jazgulemi aheliku põhjanõlvade amfiteatri kujulisest tsirkusest, häilist saabki Fedtšenko liustik alguse, et "voolata" 77 kilomeetrit piki orgu allapoole.\nÕhtu eel kuuleme, et meie liikumisega käib kaasas omapäraselt uudne helin, eriti varjulistes kohtades. Selgub, et tihenenud, firnistunud lume pinnast mõni sentimeeter kõrgemal on moodustunud õrnõhuke jääkile. Saapa all purunedes panebki see "kellukesed" helisema.\nIlmselt on sellise muusika algpõhjuseks tugev päikesekiirgus, mis aurustab lumepinda ilma vett tekitamata. Järsul külmumisel aga tekibki jäänõeltel seisev imepeen jääkile.\nMõnel on juba näha lume kiirest aurustumist–külmumisest tekkinud suuri jäänõelu – nn. kalgaspoore. Kohati kasvavad need meetrite kõrguseks ja raskendavad liikumist. Näiteks Grumm-Gržimailo liustikul on nii.\nFedtšenko hiigelliustiku ülaosa piiravate tippude püstloodsetelt seintelt ripuvad alla aga suured lumekarniisid. Aeg-ajalt katkestab langevate laviinide mürin mägede vaikuse: liustiku alaosa saab kiirendatud korras suure annuse värsket lund. See tiheneb ja muutub oma raskuse mõjul sõmerlumeks ehk firniks. Viimane aga omakorda jääks, mis alustab aastasadu kestvat aeglast liikumist – voolamist liustiku alumise otsa, keele suunas. Sealt algavad aga kärestikulised jõed, et tuua toitvat vett Kesk-Aasia kõrbetesse.\nSamas avaneb mõneks minutiks ka N. Liidu kõrgeim – Kommunismi mäetipp oma täies ilus. Kui see pea 7,5 kilomeetrine tipp end tavapärasesse pilveloori peidab, pöörduvad meie pilgud hiigelliustiku lätete keskel olevale veidi õõnsamale osale, mida tuntakse suure Firnimolli nime all. Selleni on veel terve päeva teekond. Edasi on näha veel meie matka mitme järgmisegi päeva teekond. Teame, et kaugusi on siin raske määrata ja hinnata.\nSelleks tasandame lumepinna, püstitame telgid ja vahetame käiguriided soojemate vastu. Ilmastikuvaatleja kirjutab päevikusse: "18. augustil kell 19 on õhutemperatuur 3 külmakraadi". Alles veerand tunni eest kadus päike mäe taha. Telk kaitseb meid tuule eest, hoiab ka nappi soojust. Lisaks veel soe kampsun ja sulejope. Hahasulgedest jope on siin väga mõnus. Täna pole vaja lumetellistest kaitsemüüri ehitada. Saabastele tuleb kindlasti telgis soe koht leida. Teame, et külmunud saapaid on hommikul väga raske jalga tõmmata! Seda enam, et teele tuleb asuda enne päikesetõusu, hommikuhämaruses.\nTäna toob köögitoimkond õhtusöögi otse telkidesse. Aurav puder ja kuum tee. Küsitakse lisagi.\nVäga ilusad ja ergud on tänase loojangu värvid siin Pamiiri puhtas karges õhus. Punane, roosa, violetne ja sinakas helendavad hiigelliustiku lumistel harjadel. Pariisi Komuuni tipp särab lausa veripunaselt. Kaua naudime lummavat värvidemängu jäistel tippudel. Püüame sellest osakese ka oma kaameratesse.\nTelgis ja sulekottides on juba piisavalt soojust. Väljas aga kumavad lumised tipud juba kuuvalgel, üle kõige säravad tähed. Üle heliseva lume peegelpinna kulgeb kuuvalguse kollane triip, kuni uni võidab mägede ilusa vaikuse nautija.\nSügaval all avaneb lai roheline org, mis on nii erinev Pamiiri ümbritsevast hallikas-pruunist kõrbemaastikust. Korraga on näha paarkümmend jurtat ja nende ümbruses kuni silmapiirini aina lambad. Reisikirjadest ja matkamuljetest teame, et neid on siinsetel kõrgmäestikukarjamaadel sadu tuhandeid. Eesti Entsüklopeedia andmeil on see 2240...3556 meetri kõrgusel asuv 150 kilomeetri pikkune Alai org üks parimaid mägikarjamaid. Kohalik kirgiisist karjus lisab uhkelt: "Siinse rohu peal läheb ka kõige viletsam loom 10 päevaga rasva".\nVõimsa veoauto kast ongi tihedalt rammusaid lambaid täis. Mootor möirgab raskelt, kui neljaratta veoga auto lookleval mägiteel üles rühib. Kolonnis liikuvad kümmekond autot on kõik lammastega. Pideva vooluna suunduvad need edasi lähimate lihakombinaatide poole. Kogu sügise töötab vastav spetsiaalne dipetšerteenistus. Kõik tühjad läbisõitvad autod saavad sundkorras koorma peale!\nRohelise Alai oru taga paistab kõrguv mäestik. Lumised tipud tõusevad pilvedest üle. Siit algab Pamiir, meie jaoks seekord küll lõpeb. Siinne lummav vaade Taga-Alai ahelikule on tuttav julgetele ränduritele, matkajatele ja alpinistidele. Siinses rahvusvahelises alpinismilaagris käivad pea igal suvel ka Eesti alpinistid. Siitsamast alustasid nõukogudeaegsed Pamiiri ekspeditsioonid impeeriumi kaardi "valgete laikude" tundmaõppimist. Veidi üle poole sajandi tagasi ja algul põhiliselt hobusekaravanidega.\nTänapäeval viib autotee siit Pamiiri väravast veel sadu kilomeetreid edasi. Kaljudesse raiutuna, edasi sinna, kus isegi kotkad ei lenda, kus ei jätku õhku masinate mootoritele ega inimeste kopsudele.\nKitsa lindina keerleb Ida-Pamiiri trakt sügavate kuristike põhjas, kuhu vaid keskpäeval ulatub arglik päikesekiir. Seejärel surub end tihedalt kaljuseinte vastuja tõuseb enam kui 4 kilomeetri kõrgustele autokurudele. Tee sukeldub pilve, juht lülitab lähituled sisse ja annab aeg-ajalt signaali vastutulevatele autodele. Võimsate veoautode rataste all järgneb üks raske kurv teisele.\nKõik algas Pamiiris\n1984. aasta juulis-augustis läbisid Anna Kaminskaja, Alfred Lõhmus, Ülo Nurges, Taivo Oinus, Paul Poopuu, Tõivo Sarmet (grupijuht), Hannes Põllu, Heiki Erm ja allakirjutanu 31 päevaga 246 kilomeetrit marsruudil Vantši asula – pandam Sokolovi järve äärde – Kašal-Ajaki (2A*) kuru - Fedtšenko liustiku ilmajaam - Teaduste Akadeemia (1B) kuru – Valgete ööde (3B) kuru – Karu liustik – Hrustalnõi asula – Parem-Dustirozi jõgi – 1000 plahvatuse (3A) kuru – Sokolovi järv – Abdukagori (2A*) kuru – Fedtšenko liustik – Umar Haijami (3A) kuru- Juubeli tipp (2A, 6253 m) – Zimovtšikute (2B) kuru – Holodnõi (1B) kuru – Soblaznitelnõi (1B) kuru – Pasori ja Kudara asulad.\nMatkarajoonist väljuti Kudara, Bartšadivi asulate, Murgabi jõe, Ussoi varinguvalli, Sarezi järve, Utškuli järvede, Ljangari, Jašilkuli järvede, Gunti jõe ja asulate kaudu Horogi linna.\nSulgudes on toodud kurude raskusastmed vastavad sportlike matkade kassifikatsioonile (vt Eesti Matkaliidu veebil).\nPamiiris on veel palju käimata mägiradu ja kordumatuid muljeid kõrgmägedest. Matkasõber saab tulla 30. oktoobril algavale Harju Matkaklubi kursusele, kus õpib kõrgmägedes matkama.


Katie Price ja Alex Reid läksid lahku |\n24 Nov, 2009 by Kerstin Kotkas\nKatie “Jordan” Price (31) oli sunnitud lahkuma reality-show’st “I’m a celebrity: Get me out of here!” ja jättis ühtlasi maha oma uusima vallutuse Alex Reidi (34), kellega veel hiljuti pulmaplaane peeti. Väidetavalt süüdistab naine Alexit oma tuntuse ärakasutamises ja tema raha peal liugu laskmises.\nKatie käitumine on tagajalgadele ajanud Alexi ema, kes kohe poega kaitsma tormas. “See on õel, ta jättis Alexi maha otse-eetris! Miljonite televaatajate ees! Alex lendas maha 5000 miili, et minna teda Austraaliasse vaatama, kuid tema mängib pipart!” on Carol Reid nördinud. “Olen oma poja vaimse seisundi pärast mures, see on talle suur löök,” kommenteeris naine peale TV-show vaatamist, kus Katie kahele saatejuhile tunnistas, et jättis Alexi maha. “Eile televiisorit vaadates sain alles aru, kui halvasti ta Alexist räägib ja kui rõvedalt temasse tegelikult suhtub. Katie rääkis seal teleshows, et soovis olla mõnda aega üksinda ja sai aru, et ei vaja oma ellu meest, lootes Alexiga sõpradeks jääda.”\nEma kinnitas, et ei ole saanud Alexiga suhelda, kuna mees viibib endiselt Austraalias ja tema telefon on välja lülitatud, kirjutab DailyMail. Veel süüdistab Carol Katie sõbrannat Michelle Heatonit, kes soovitanud naisel musklihunnik majast välja visata.\nAllikate väitel pidas Katie Alexiga oma Austraalia hotellitoas tõsise vestluse maha ega tahtnud abiellumisest kuuldagi, visates mehele näkku, et too tema tuntust ja tema raha ära kasutab ega tegelikult temast hooli. Brünett sekspomm soovib mõelda eelkõige oma kolmele lapsele ning nende heaolule ja ei leia, et teda ootaks Alexiga ees ühine tulevik.\nAlex ReidAustraaliaCarol ReidI'm A Celebrity… Get Me Out Of Here!Katie PriceMichelle Heatonreality-show


Allolev informatsioon on saadud National Center-i post-traumaatilise stresshäire brošüürilt.\nAutor : Jessica Hamblen, Ph.D.\nPost-traumaatilist stresshäiret tunnustati esmakordselt kui "ametlikku" psühhiaatria-alast diagnoosi 1980.aastal. Tollal teati väga vähe isegi sellest, milline kõnealune haigus lastes ja noorukites üldse välja nägi. Tänapäeval on aga teada, et PTSH-le on altid nii lapsed kui ka noorukid, samuti on igal vanusegrupil omad iseloomulikud PTSH tunnusjooned. Lisaks teistele uuringutele on tänapäeval juba hakatud välja töötama erinevaid meetodeid, kuidas PTSH-d lastes ennetada. Lisainformatsiooni leiate allolevast tekstist : PTSH ja Lapsed, Kui paljudel lastel on PTSH, riskifaktorid, Laste PTSH tunnusjooned, Milliselt mõjutab traumeeriv sündmus lapsi, Ravi, ja Kuidas MINA saan oma last aidata (vahemärkus : nimetatud teemadele on vastused allolevas tekstis).\nMis tekitab lastes PTSH-d?\nSelleks, et inimesel diagnoositaks PTSH peab ta olema eelnevalt läbielanud sündmuse, mis esindas ohtu tema elule või kellegi teise elule või füüsilisele rikkumatusele - lisaks, sellele sündmusele reageeriti sügava hirmuga, abitusega või kohutatud emotsioonidega. On avastatud väga palju traumaatilisi sündmuseid, mis on soodustanud PTSH teket nii lastel kui noorukitel. Uuringute käigus on leitud, et PTSH juhtumeid on esinenud arvukalt lastel ja noorukitel, kes on läbi elanud järgnevad sündmused oma elus : üleujutused, inimrööv, vägistamine, mõrv (juhtunud näiteks lähedase inimesega), relvalask, tulistamised koolis, liiklusõnnetus autoga, lennukiõnnetus, tõsised põlengujuhtumid, ühiskonnapoolne vägivald, sõda, kaaslas(t)e enesetapp, seksuaalne kuritarvitamine, füüsiline kuritarvitamine.\nKui paljudel lastel on PTSH?\nOn tehtud mõningaid kokkuvõtvaid uurimusi, mis keskendusid PTSH ilmingute tihedusele populatsioonis - nii lastes kui noorukites. Kõnealuste uuringute tulemused näitavad, et 15% - 43% tüdrukutest ja 14% - 43% poistest on oma elu jooksul läbielanud vähemalt ühe traumaatilise kogemuse. Nendest lastest ja noorukitest, kes on kogenud midagi traumaatilist oma elus – 3% - 15% tüdrukutest ja 1% - 6% poistest vastavad PTSH kriteeriumitele.\nPTSH-d esineb märksa tihedamini neis lastes ja noorukites, kes olid kogenud vähemalt ühte sündmust eelnevalt toodud traumaatiliste juhtumuste näidetest - arvuliselt esines seal kõike 3% - 100%-ni. Siinkohal näited, millistes olukordades ja kui palju lapsi väga suure tõenäosusega põevad/hakkavad põdema PTSH-d - 100% kui laps on tunnistajaks oma vanema mõrvale või seksuaalsele kuritarvitamisele; 90% kui last on seksuaalselt kuritarvitatud; 77% kui laps on läbielanud tulistamisjuhtumi oma koolis; 35% kui laps on saanud kuritarvitada ühiskondliku vägivalla poolt.\nMis on PTSH riskifaktorid?\nOn 3 faktorit, mis suurendavad PTSH ilmingut : traumaatilise sündmuse tõsidus, lapsevanema(te) reaktsioon traumaatilisele sündmusele, ja kui kaua aega on traumaatilisest sündmusest möödunud. Üldises mõistes, enamikes laste raportites on leitud üsnagi märkimisväärne seos traumaatilise sündmuse tõsiduse ja PTSH vahel. Nagu oligi juba arvata – hulgaliselt PTSH sümptomeid esines kõigil lastel ja noorukitel, kes olid läbielanud kõige rängemad traumaatilised sündmused. Laste jaoks on PTSH sümptomeid kõige enam mõjutanud see, kui toetav on nende perekond ja kui hästi nende vanemad antud olukorraga toime tulevad. Uuringud näitavad, et nendel lastel ja noorukitel esineb märksa vähem PTSH sümptomeid, kelle pered on ülihoolitsevad ja kus esineb minimaalselt vanemapoolset stressi. Mida kaugemal on ajaliselt traumaatiline sündmus seda vähem tunneb laps / nooruk möödunu pärast stressi.\nLisaks eelnevale on avastatud veel mõningaid faktoreid, mida seostatakse PTSH-ga. Uurimused näitavad, et ohvrid, kes on läbielanud "inimestevahelise" trauma nagu näiteks vägistamine ja kuritarvitamine, on suurem tõenäosus haigestuda PTSH-sse kui teiste traumavormide ohvritel. Lisaks on leitud, et eksisteerib ka teatud seos PTSH ja eelnevalt läbielatud traumeerivate sündmuste arvu vahel - ehk teisisõnu, mida enam on inimene traumeerivaid sündmuseid oma elu jooksul kogenud seda suurema tõenäosusega on tal PTSH. Mis puutub ohvrite soosse – tüdrukud on märksa altimad PTSH ilmnemisele kui poisid. Etnilise külje pealt – mõningad uurimused näitavad, et vähemuses olevad inimesed põevad tihedamini PTSH-d, kuid sealjuures tuleks kindlasti hoida meeles et pigem on tegu siiski etniliste erinevusfaktoritega. On ka uuritud, kuidas mõjutab inimese vanus PTSH-sse haigestumist, kuid kahjuks pole selle suhtes midagi kindlat veel täheldatud. Erinevused võivad seisneda selles, milliselt lapsed ja noorukid PTSH-d põevad - nii vanuseliselt kui ka oma arengutasemelt.\nLaste PTSH tunnusjooned\nUurimuste läbiviijad ja arstid on hakanud jõudma järeldusele, et PTSH esineb lastel teistmoodi kui täiskasvanutel.\nVäikelastel võib esineda vaid mõni PTSH sümptom. See tuleneb asjaolust, et PTSH kaheksat sümptomit tuleb osata kirjeldada verbaalselt – oma tundeid ja kogemusi. Selle asemel aga on väikelapsed raporteerinud pigem üldistavaid hirme nagu võõras inimene või eemaloleku ärevus; erinevate situatsioonide ignoreerimine, mis võivad, kuid ei pruugi olla seotud traumaga; magamishäired; pidev keskendumine teatud sõnadele või sümbolitele, mis võivad kuid ei pruugi olla seotud traumaga. Kõnealused lapsed võivad esitada ka post-traumaatilisi mänge, kus nad pidevalt kordavad läbielatud traumeerivat sündmust. Kui laps on läbielanud midagi traumeerivat võib ta lisaks eelnevale kaotada mõne oma arengutasemele omase oskuse (näiteks potilkäimine).\nKliinilised raportid näitavad, et olenevalt traumeerivast sündmusest algkooliealised lapsed ei pruugi kogeda amneesiat või traumajärgseid visuaalseid "mälupildikesi". Samas tuleks ära mainida, et selles vanuses lapsed kogevad aega moonutatuna ja ka halva mälestuse ennetusmärke – neid kahte asjaolu täiskasvanute PTSH-s ei esine. Aega moonutatuna kogemine tähendab seda, et laps mäletab toimunud traumat vales ajalises järjestuses. Halva mälestuse ennetusmärkidesse uskumine aga tähendab, et laps usub et tema läbielatud traumale eelneval ajal eksisteeris erinevaid märke, mis ennustasid eesolevat halba sündmust. Selle tulemusena hakkavad lapsed uskuma, et kui nad on kogu aeg piisavalt tähelepanelikud, siis nad märkavad hoiatusmärke ning ennetavad tulevasi traumasid. Koolivanused lapsed on samuti välja näidanud post-traumaatilist käitumist nagu näiteks post-traumaatiline "etendus" ja trauma taasetendamine oma mängudes, joonistustes või verbaalses suhtluses. Post-traumaatiline "etendus" ja taasetendamine on erinevad – post-traumaatiline "etendus" on see kui inimene kompulsiivselt kordab kogu aeg teatud aspekti läbielatud traumeerivas sündmuses; on sõna otseses mõttes trauma taasesitus; ja selle mõtteks ei ole ärevustunnet leevendada (näiteks : pärast koolis toimunud tulistamist hakkab nüüd ohver oma arvutimängudes relvadega märksa aktiivsemalt tegutsema). Post-traumaatiline taasetendamine on palju paindlikum ja hõlmab endas teatud käitumuslikke aspekte, mis tulenevad läbielatud traumeerivast sündmusest (näiteks : pärast vägivaldset vahejuhtumit hakkab ohver kaasas kandma relva).\nNoorukitel esinev PTSH on väga sarnane täiskasvanute PTSH-le. Siiski, on välja toodud mõningaid asjaolusid, mis erinevad. Nagu juba eelpool kirjeldatud võivad lapsed tihtipeale hakata läbielatud sündmust oma mängudes taaskogema. Noorukitel on aga enamasti kombeks tegutseda läbi post-traumaatilise taasetendamise, mis hõlmab endast seda et nooruk võtab teatud aspektid oma traumast ning kasutab neid oma igapäevaelus. Noorukitel on suurem tõenäosus muutuda impulsiivseks ja agressiivseks kui lastel ja täiskasvanutel.\nMilliselt mõjutab traumeeriv sündmus lapsi? (peale PTSH)\nLastel ja noorukitel, kes on läbielanud midagi äärmiselt traumeerivat esineb tihtipeale veel mitmeid teisigi probleeme peale PTSH. Siinkohal tuleks mainida, et üks parimaid sellekohaseid informatsiooniallikaid on kui lugeda erinevat kirjandust teemal laste seksuaalne kuritarvitamine. Vastavates tekstides on pea alati välja toodud, et seksuaalselt kuritarvitatud lastel on probleeme : hirmuga, ärevustundega, depressiooniga, viha ja vaenuga, agressiivsusega, seksuaalselt kohatu käitumisega, enesehävitusliku käitumisega, isoleeritustundega ja stigmaga, madala enesehinnanguga, usaldustundega, ja erinevate ainete kuritarvitamisega. Nimetatud probleeme esineb ka neil lastel ja noorukitel, kes on kogenud teisi traumavorme. Lastel, kes on läbielanud midagi traumeerivat, on suhtlusprobleeme oma eakaaslaste ja perekonnaga, probleeme oma tulemustega koolis ja ka nende käitumine võib olla suuresti "ülepakutud" / "ülenäideldud".\nLisaks juba mainitud sümptomitele, on olemas ka hulk psühhiaatriaalaseid häireid, mis esinevad väga tihti nii lastel kui noorukitel, kes on läbielanud traumaatilise sündmuse. Üks sagedasemaid kaas-sümptomeid on sügav depressioon. Teisi häireid : ainete kuritarvitamine; teised ärevushäired nagu eraldatuse häire ja paanikahäire, ja üldine ärevushäire; samuti väljapoole suunatud häired nagu tähelepanu-defitsiit / hüperaktiivsuse häire, vastuseisev-väljakutsuv häire ja enese ülevalpidamishäire / käitumishäire.\nKuidas PTSH-d lastel ja noorukitel ravitakse?\nKuigi on olemas mõningaid lapsi, kelle PTSH hakkab juba paari kuu pärast taanduma, eksisteerib siiski märkimisväärselt palju lapsi, kelle PTSH ei taandu ilma ravi saamata isegi mitme aasta möödudes. Sellega seoses on tehtud uuringuid leidmaks raviviise, mis on laste ja noorukite puhul kõige efektiivsemad. Täiskasvanute puhul on kõige efektiivsem ravivorm kognitiivse käitumise teraapia. Laste puhul on sama ravimisviis järgmine : paljastamine (laps kõneleb konkreetsest traumaatilisest sündmusest), ärevuse juhtimise tehnikad nagu lõõgastumise ja enesekindluse treening, lisaks valede või traumaga seotud muundunud mõtete parandamine. Kuigi seoses "paljastavate" võtetega ravis on mitmeid erinevaid arvamusi, on siiski leitud et see on äärmiselt kasulik võte kui lapsel on sügav stress seoses traumast jäänud mälestustega ja ka aspektidega, mis võivad talle juhtunut meelde tuletada. "Paljastust" kui sellist saab teha ka samm-sammult ning seda saab kasutada samaaegselt lõõgastumistehnikaga – selliselt saab laps traumat meenutades end lõõgastunult tunda. Seda protseduuri tehes mõistab laps, et ta ei pea oma mälestusi kartma. Kognitiivse käitumise teraapia tegeleb ka selliste valearusaamadega nagu siis kui laps usub, et "maailm ei ole üldse turvaline paik". Uurimustes on tehtud kindlaks, et lastel, kellel on PTSH, on kasulik ja täiesti ohutu praktiseerida kognitiivse käitumise teraapiat.\nKognitiivse käitumise teraapia on tihtipeale võetud kasutusele samaaegselt nn psühhoharidusega (st haridus PTSH sümptomitest ja nende mõjudest) ja vanemate kaasamisega raviprotsessi. Psühhoharidus on protsess, mis uurib PTSH sümptomeid. On äärmiselt oluline, et nii lapsevanemad kui ka hooldajad on teadlikud PTSH mõjudest. Lisaks eelnevale on uuringutes leitud, et mida paremini lapsevanemad antud olukorraga toime tulevad ja mida rohkem nad oma last toetavad - seda paremini funktsioneerib ka nende laps. Sellest võib järeldada, et tihtipeale tuleb ka lapsevanematel endil konsulteerida asjatundjatega, et toime tulla teatud aspektidega lapse raviprotsessis.\nLaste ja noorukite PTSH-d ravitakse ka mitmete teiste teraapiatega. Mänguteraapia on kasulik väikelaste ravimisel kuna enamjaolt nad ei oska läbielatud traumat "otse" käsitleda. Ravisessioonil kasutab terapeut erinevaid mänge, joonistusi ja ka teisi erinevaid tehnikaid - selleks, et laps saaks oma traumeerivaid mälestusi protsessida ehk "seedida". "Psühholoogiline esmaabi" on ravi, mida soovitatakse lastele, kes on kogenud ühiskondlikku vägivalda. Seda raviviisi saab teostada nii koolis kui ka traditsioonilises psühhiaatria keskkonnas. "Psühholoogiline esmaabi" hõlmab endas järgmist : traumeeriva sündmuse faktid tehakse lapsele täiesti selgeks (et lapsele ei jääks möödunust midagi selgusetuks/segaseks); normaliseeritakse lapse reaktsioone PTSH-le; last julgustatakse oma tundeid väljendama; lapsele õpetatakse erinevaid probleemide lahendustehnikaid; ning need lapsed kellel on rohkelt PTSH sümptomeid suunatakse edasisele süvaravile. Kaheteistkümne astme lähenemisviisiga ravitakse enamasti PTSH-ga noorukeid, kellel on probleeme ainete kuritarvitamisega. Kasutatakse tundlikkuse eemaldamist silmade liikuvuses ja ka ümbertöötlust (inglise keeles kasutatakse lühendit EMDR) - see kombineerib kognitiivset teraapiat suunatud silmade liikuvusega. Kuigi "EMDR"-i kasutamine täiskasvanute PTSH ravimisel on olnud kuigivõrd edukas, on uuringud näidanud et positiivsed muudatused on põhjustanud mitte silmade liikuvus vaid siiski eelkõige kognitiivne sekkumine. PTSH-d põdevatel lastel on kasutusel ka teatud ravimeid. Kahjuks aga pole viimaste osas uuringuid teostatud ning seetõttu on hetkel liialt ennatlik anda hinnanguid nende kasutamise efektiivsusest.\nLõpetuseks olgu öeldud, et vahetevahel tuleb kasutusele võtta ka spetsialiseeritud sekkumised - neid sellisel puhul, kui laps käitub äärmiselt häiritud viisil või kui tal ilmnevad PTSH sümptomid. Näiteks võib spetsialiseeritud sekkumist vaja minna olukorras, kus laps käitub seksuaalselt kohatult või kui ta ilmutab äärmuslikke käitumisprobleeme.\nKuidas MINA saan oma last aidata?\nEsimene samm oma lapse aitamiseks on lugeda käesolevat artiklit PTSH kohta. Kogu enda jaoks PTSH kohta informatsiooni ja ole tähelepanelik oma lapse käitumise suhtes. Jälgi, kas Su lapsel on järgmiseid probleeme : magamisprobleemid, ärrituvus, ignoreerimine, muudatused koolihinnetes, probleemid eakaaslastega / sõpradega. Kui Sinus on tõsine mure oma lapse pärast võid Sa lasta ta üle vaadata mentaaltervise professionaalil, kellel on kogemusi laste ja noorukite PTSH ravimisel. Paljud terapeudid, kes on selliste kogemustega tõenäoliselt kuuluvad sellisesse rahvusvahelisse ühingusse nagu International Society of Traumatic Stress Studies (eesti keeles : Rahvusvaheline Traumaatilise Stressiuuringu Ühing) - neil eksisteerib ülemaailmselt kaardistatud süsteem oma liikmete suhtes ehk teisisõnu Sa saad nendega ühendust võtta ning uurida millised terapeudid omavad kogemusi laste ja noorukite PTSH ravimisel. Küsi neilt, kuidas nad tavaliselt PTSH-d ravivad ning vali endale terapeut, kellega Sul endal ja Su lapsel kõige mugavam suhelda on. Lisaks sellele võid ka lihtsalt kellegi usaldusväärsega oma murest kõnelda. Praegu aga on kõige olulisem, et Sa oled oma lapse jaoks olemas ja toetad teda.\nArtikli algallikas : American Academy of Child and Adolescent Psychiatry\nReturn from POST-TRAUMAATILINE STRESSHAIRE : LAPSED JA NOORUKID to Artikleid eesti keeles


AS Hoolekandeteenused juhatuse esimeheks saab Liina Lanno - Hoolekandeteenused\nAS Hoolekandeteenused juhatuse esimeheks saab Liina Lanno\nTäna kogunes AS Hoolekandeteenused nõukogu, et otsustada ettevõtte juhtimine peale 23. augustit, kui juhatuse esimees Maarjo Mändmaa suundub Sotsiaalministeeriumi kantsleri ametikohale. Nõukogu otsustas, et juhatus jätkab kaheliikmelisena ning juhatuse esimeheks saab juhatuse liige Liina Lanno.\nMaarjo Mändmaa sõnul annab ta juhtimise teatepulga rahuliku südamega edasi. “Ettevõte on praeguseks EL vahendite toel saanud uuendada klientide majutustingimusi ja sisenemas uude arenguetappi. Kuna kolimised on varsti möödas, saab senisest rohkem keskenduda kliendi toetamisele, et temast saaks tegus kodanik kogukonnas. Olen veendunud, et meie teenuste direktor Liina Lanno on kõige õigem inimene seda eest vedama”, rääkis Mändmaa.\nLiina Lanno sõnul on meil kõigil elus rollid, mille kaudu ennast näeme – perekonnaliige, õppija, kolleeg, sõber, trennikaaslane. “Ma tahan aidata psüühilise erivajadusega inimestel üles leida enda erinevad rollid, et ta näeks ennast väärtuslikuna. Haigusega kaasnevad küll piirangud, kuid erivajadus ei peaks olema inimese ainus identiteet”, lisas Lanno.\n“Ma tänan südamest meie tiimi, kes on 14 aasta jooksul loonud kodud kogukondadesse rohkem kui 1350 psüühilise erivajadusega inimesele. Kolimist ootavad veel 234 klienti, kellest 84 inimest kolivad sel aastal valmivatesse majadesse Raplas, Pärnus ja Kuressaares. Olen kindel, et proffidena saab meie ettevõtte tiim selle projekti lõpetamisega väga hästi hakkama”, lisas Mändmaa.\nJuhatuse liige Liina Lanno on ettevõttes töötanud alates selle loomise algusest. Ta on olnud Imastu Koolkodu juht, Põhja piirkonna juht ja alates 2015. aastast teenuste direktor ning juhatuse liige. Liina on Erihoolekandeteenuse Pakkujate Liidu juhatuse esimees ja erivajadusega laste Mihkli Kooli nõukogu liige. Ta esindab ettevõtet ka Euroopa Erihoolekandeteenuse Pakkujate Assotsatsioonis.\nLiina Lanno foto. Allikas: AS Hoolekandeteenused.


Lehekandja töö on tellijate postkastidesse viia tellitud väljaanded, kirjad, reklaamid ning muu postitamisele kuuluv materjal.\nExpress Posti lehekandjad alustavad oma tööd varavalges, esimesed juba kella 4.00 paiku hommikul ja seda kuuel päeval nädalas (E-L), sest tellijad ootavad värskeid ajalehti postkastidesse ka laupäeva hommikul. Lehekandjad töötavad välitingimustes ning tööpiirkond on üldjuhul töötaja enda kodu lähedal, kuna ühistransport varahommikul veel ei liigu.\nLinnapildis oled võib-olla märganud metallist hallikaid kaste tänavate ääres? Need on tugikastid, kuhu autojuht toob hommikul ajalehed, ajakirjad, reklaamid ja muud postitamisele kuuluvad materjalid. Lehekandja ülesanne on toimetada kõik postitamisele kuuluvad materjalid tellijatele postkastidesse. Ta teeb seda kas jalgsi, kasutades postikäru või liigub postkastide vahel autoga (maapiirkonnad, hajaasustus). Aega võtab see olenevalt piirkonnast 1-3 tundi. Suuremate reklaamikoguste korral tuleb materjalid postitada päeva jooksul pärast perioodika kannet ehk postiring tuleb teistkordselt läbida.\nPerioodikat laialikandes on lehekandjale abiks kanderaamat, kus aadressid ja tellimused on liikumise järjekorras. Kirjad ja aadressiga reklaam leiab õige postkasti aadressikleebise järgi ning aadressita reklaami kohta on kaasas täpsustav postitamise info. Lehekandjaid abistab kõikide küsimuste korral kojukande korraldaja, kelle tööpäev algab lehekandjatega samal ajal ning igapäevaselt saadetakse kõikidele lehekandjatele infokiri täpsema postitusinfoga.\nLehekandja töö parimaks tunnustuseks on see, kui tellijad leiavad õigeaegselt oma postkastist tellitud väljaanded, neile adresseeritud kirjad ning reklaam on postkastis, kuhu see pidi jõudma ja kus seda oodatakse.


Iga kaitseliitlase taga on tema armastav perekond ehk Tankipurustajate suvepäevad – Nõmme malevkond\nTankipurustajate suvepäevad koos peredega toimusid sel korral Hiiumaal, 23.-24. juunil. Traditsiooniks on saanud, et igal aastal korraldatakse suvepäevad ühe kamraadi juures ning nii kaua kui võimalik, üritatakse vältida suvepäevade toimumist samas kohas. Õnneks ei teki sellega probleeme, sest iga võitleja peab suvepäevade korraldamist auasjaks ning kel vähegi võimalik, soovib seda austavat kohust ka kanda ja on kahetsusega valmis isegi mõne aasta ootama, kuni järjekord temani jõuab.\nSeekordseks korraldaja poolseks üllatuseks oli kogenud kapteni juhtimisel mitmetunnine paadisõit Hiiu laidude vahel, mille käigus käidi nii ujumas kui üritati ka järgnevaks õhtuks värsket kala püüda (üritus on aga teatavasti luhtunud katse).\nSuvepäevad ise avati suure pauguga, mis suurte paukudega harjunud mehele tavaliselt ikka heldimuspisara silma toob. Süüdati Võidutuli ja toimus (mitte väga formaalne) rivistus, kus üksuse ülem edastas kõrgemalt antud tunnustuse neile Tankipurustajatele, kes 19. juunil Plangus toimunud rivistusel osaleda ei saanud. Järgnes vabakava (24. juunil oli Tankipurustaja särkide osakaal Hiiumaa erinevates kohtades teadaolevalt ajaloo kõrgeim) ning enamik osalejaid saabus äärmiselt rahulolevana mandrile tagasi alles 25. juunil.\nÕhtu kogub tuure\nRivistus ehk iga tankipurustaja taga on armastav kaasa\nJäreltulev põlv isade kombel tulega mängimas\n“Mis tähendab vööri? Andke mu kohver siia” (“Mehed ei nuta”)\nÜhisel nõul ja jõul saab jagu ka kõige suuremast vastasest.\nTags: Perekond, Suvepäevad, Tankipurustajad, Tankipurustajate suvepäevad


Nädala lugu - Tartu rohelistelt väljadelt... | looduskalender.ee\nNädala lugu - Tartu rohelistelt väljadelt...\n14.02.2014 - 23:58 | Looduskalender\nTänavune talv jääb ilmselt kauaks meelde. Kui kahetuhande üheteistkümnes (2011) aasta oli kummaline selle poolest, et enne märtsi keskpaika ei näinud me kordagi kraadiklaasil plusskraade, siis sel aastal on asi vastupidi - oleme püsivalt plussis. Jah, see vahepealne kahenädalane karmi pakase aeg siiski sekka. Aga ainsam lumelükkamine maja eest on mul sel aastal Tartu linnas kirjas esimesest veebruarist, seda lund jagus vaid viieks minutiks. Ja kõik.\nLumi, mis jaanuari lõpus taevast pudises, oli nii õhuline, et sellest ka korraliku sulavett ei saanud ja nii on nüüd allikad taas tühjad. Küllap on selles siiski oma osa ka tuulte poolt tühjakspuhutud Läänemerel, kuhu põhjavesi rõõmsalt voolas.\nSelline madal veetase meres tõi kaasa ka ühe kummalise nähtuse, mida küll vanemad inimesed ehk mäletavad, aga nooremad maavärinaks või sabatäheks arvasid. Sel nädalal raksatas Hiiumaal nii tugevasti, et aknaklaasid klirisesid. Aga see raksatus oli ikka maist päritolu. Tuuled tõid Läänemerre taas vett. Vahepeal tekkinud merejää alla ei mahtunud suurem kogus vett enam kuidagi ära. Nii käis ühel hetkel kohutav raksatus ja hiigelsuur jääkaas läks puruks. Taoline kaugelt merelt tulev hääl võib olla tõesti nii vali, et inimesed hirmul põgenevad. Vanarahvas uskus sedasi merejumalat pahandavat.\nSiit Tartust, rohelistest väljadest kõneldes mõistan ma, et põhjaeestlastele võib see jutt kummaline tunduda, sest lund on Soome lahe kallastele jagunud. Koguni nii palju, et keskkonnaametnikud kuu aja jooksul Murastes kaldale jõudnud meie jaoks suuremat sorti masuudireostust üles ei leidnud.\nAga Võru lähedal rohetavad orase ja talirapsi põllud silmapiirini. Tänavu on kevadine kahe Eesti ilmaregiooni ilmsikstulek alanud igatahes väga vara.\nKevad on hilistalve tunginud ja Valgamaal jooksvat päikeselistel päevadel isegi vahtramahl. Taas on väljas verevad karikseened, seina ääres tilisevad lumikellukesed. Pajupunast tikuvad välja õrnad valged utud, koguni ämblikke võib märgata jooksmas.\nKünnivareseid on tõesti juba palju ja isegi kuldnokkasid on juba kohatud. Viimaste laulu ei kuule me kindlasti veel kuu jooksul, kuid päevasid täidab vali rasvatihaselaul, rohevindi „krüit“ ja varblase säutsumine. Just varblased ja rohevindid on need, kes meie varakevadist tavapärast helipilti muutmas. Ja kindlasti suudavad meid üllatada ka musträstad, kelle rõkkavat laulu oleme harjunud sel ajal kuulma kusagil Itaalias või Briti saartel.\nLisaks lindudele tunnevad sest kevadtalvest rõõmu ka oravad. Nii lustlike mänge pole ammu näinud. Päris mitme isanda trall käib sageli ümber ühe „õnnetu“ oravaemanda. Aga kui emast pole läheduses, siis võivad isased sihitult ringi kihutada nagu segased. Vahel juhtub see koguni inimeste läheduses, neist põrmugi välja tegemata.\nFoto: Heiko Kruusi, www.vanameister.pri.ee\nMust-pässik ehk kasekäsn Inonotus obliquus\nAga ühest asjast tahaksin ma veel rääkida. Vähi võitmisest! See kuri haigus on viimasel ajal võtnud palju häid inimesi, ka mu sõpru ja üsna noori. Ja nii olen ma mõelnud, et looduses peaks siiski valitsema tasakaal – loodus on andnud meile vahendid enese hoidmiseks. Tuleb neid otsida ja nendega tuttavaks saada.\nMäletan lapsepõlvest, et kui mu isa tuttavatele taimedest ravimeid tegi, siis oli meie kuuri all imelikud helepruunid känkrad, millel valged mustrid sees. Sellised puutüki sarnased. Esmalt sai neid ikka kasutatud, kui mängus mingi asja tasakaalustamiseks parajat puutükki vaja oli. Kuid siis seletas isa, et need on musta pässiku ehk kasekäsna tükid. Neist tegi ta elujooki ühele õpetajale ja hiljem kuulsin, et ligi kaks aastat oli see teda vähiga elada aidanud. Ka isa ise jõi seda pruunikat leotist ja ei olnud seedehädad need, mille küüsi ta oleks oma elu jooksul langenud.\nNüüd olen kuulnud, et päris mitmed inimesed üheskoos arstide vähiraviga vähist hoopiski valla on saanud. Kindlasti toonitan siin, et arstide nõuandeid tuleb kuulata ja kasutada kõiki vahendeid enda abistamiseks. Kuid must pässik on abimees.\nKui üks mu tuttav vähiabi küsis, siis ei osanud ma õpetada, kuidas selline ravijook valmima peaks. Lapsena ei jäänud seesugused peensused meelde, tean vaid, et isal oli kasutada üks väga hea bulgaaria raviraamat.\nMeelde on aga jäänud see, et seent ei tohi kasetüvelt raiuda metallist terariistaga. Aga et ravimit ei ole mõtet teha väga vanast ja pudedast seenest, siis on tema puu otsast kättesaamine paras kunsttükk.\nJoogi valmistamise teeotsa juhatas kätte Ain Raal, kes ütles, et parim retsept on antud Tammeoru, Koogi ja mu vanaisa Gustav Vilbaste raamatus “Eesti NSV ravimtaimed”. Vat siis.\nJa õpetus on seal lihtne. Just kevadel korjatud pässik on eriti effektiivne ja meie sookaasikud on neid täis. Seen taotakse väiksemateks tükkideks ja valatakse üle kuni 50 kraadise veega, kuumemat ei tohi kasutada. Üks osa seent ja viis osa vett. Ära tuleb juua kolm klaasitäit vett väikeste lonksukestena kogu päeva jooksul. Üks valmistehtud kogus püsib kasutamiskõlblikuna 3 - 4 päeva.\nTäpse õpetuse leiab raamatust, neid raamatuid trükiti nõukogude ajal väga mitmes korduses ja see oli ka üks väheseid ravimtaimeraamatuid, mida üldse tollal trükiti.\nApteegis olevat müügil ka üks Venemaal kasekäsnast toodetud preparaat befungiin, kuid Ain soovitas kasutada siiski mõlemat, nii ise metsast toodud või apteegist ostetud seenest joogiks tehtut kui ka befungiini. Sest me tegelikult ju ei tea, kuidas preparaat tehtud on.\nMusta pässiku vähivastasust on teaduslikult uuritud ligi kakssada aastat. Ja tulemused on lootustandvad. Kindlasti tasub aga meeles pidada, et igasuguse ravimi puhul aitab palju usk selle toimesse. Ja teadlaste uurimused lasevad uskuda, et must pässik aitab paljude vähivormide puhul.


Linn või piirkond: Färgelanda\nFärgelanda suunakood on 0528. FFiktiivse telefoninumbri 1110464 ja suunakoodi 0528 jaoks tuleb valida number 0528 1110464. Färgelanda asub Rootsi.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1110464, suunakoodi 0528 (Färgelanda) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 528 1110464. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0528.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +46 (0046) ega suunakoodi 0528 (Färgelanda).\nKui te ei asu Rootsi ja soovite helistada inimesele Färgelanda, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Rootsi Riigi suunakood on +46 (0046), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Färgelanda, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +46 528. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1110464, suunakoodi 0528 (Färgelanda) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 528 1110464.


Kodu: Kuidas Cleanwoodi Puhastada - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Cleanwoodi Puhastada\nRubberwood ei ole ebatavaliselt painutatav puiduliik. See saab oma nime oma mahust, mis on kogu maailma kummi tooraine. Tegelikult on janka karedusastmega 960 kummist puit võrreldav kergusega ameerika kirss ja raskem kui mahagon. Blond ja tihedusega puit, ka...\nRubberwood on blondi puu umbes nii kõvasti kui kirss.\nRubberwood ei ole ebatavaliselt painutatav puiduliik. See saab oma nime oma mahust, mis on kogu maailma kummi tooraine. Tegelikult on Janka karedusastmega 960 kummist puit võrreldav kergusega Ameerika kirss ja raskem kui mahagon. Blond ja tihedusega puit, tuntud ka kui istandiku lehtpuu, leiab aset mitmesugusteks mööbli- ja kodutekstiiteks. Kui see on lõpetamata, on see vähese takistusega lagunemisele, nii et korrapärane hooldus ja puhastamine on hädavajalik, kui soovid säilitada puitu ja sellest valmistatud esemeid.\nTolmu kummivaik mööbel mitu korda nädalas koos absorbeeriva, ebemevaba lapiga, et vältida mustuse ja mustuse kogunemist.\nPeske puitu nõrga seebi lahusega, nagu näiteks kastiil- või nõiaabiva seebiga ja sooja veega. Loputa seepilahuses lapiga, tõmmake see välja ja hõõruge väikesed puidupiirkonnad, kattuvad alad niipalju kui minna. Pärast kogu tüki pesemist jätkake seda tavalise veega, seejärel kuivatage see puhta lapiga.\nEriti määrdunud puidule tehke sügavpuhastuslahus tärpentini ja keedetud linaseemneõli. Sega 1 tl tärnist kuni 3 osa linaseemneõli purgiga, seejärel valage mõni lahus kuuma vee konteinerisse. See istub vee peal. Loputa riide lahuses ja kasutage seda puidu hõõrumiseks. Mitte ainult ei lõigata läbi mustuse, see tingimusi ja osaliselt tihendab puitu, et kaitsta seda edaspidistest kahjustustest.\nPuhastage alkohol kõrvalkäik kohe, kui see tekib, seejärel valage kanga kohta mõni tilk ammoniaaki ja hõõruge põhjalikult väljavoolu. Kui leke on vana, tehke pasta mädarõik ja sidruniõli ning hõõruge see välja.\nEemaldage määrdumisvastane plekk, asetades selle peale ja surudes sooja rauda. Teise võimalusena pange nõrga maa-ala mineraalsete kangete alkohoolsete jookidega, seejärel katke see rätikuga välja talki. Korrake vastavalt vajadusele. Võid kasutada puhvri paberi tehnikat, et eemaldada veeküte ja muud niiskust põhjustatud värvimuutused. Samuti võite neid eemaldada, hõõrudes neid ammoniaagiga niisutatud lapiga.\nKui te hõõruge puitu selle puhastamiseks või peitsi eemaldamiseks, hõõruge puidu teraga.\nVältige puidu hõõrumist abbrasiivsete padjandike, jämeda terasvilla või kelmega, mis võib sisaldada abrasiivset tärklist.\nHoidke kummivuust mööblit ja muid kummivuukujulisi tükke otsest päikesevalgust ja otse kuumuse allikatest eemal Päikesevalgus ja kuumus kuivaks puitu ja põhjustavad tõmbamist.\nKuidas Talvitada Bassein Ilma Vee Alandamata


Eesti roheidud said ühe katuse alla - FoundME\nAutor: foundME • 18. märts 2021\nCleantech ForEst ja ettevõtte Sunly lõid säästva tehnoloogia edendamiseks esitluskeskuse, kus eksponeeritakse ja tutvustatakse rohkem kui 40 Eesti rohetehnoloogia idufirma tooteid ja teenuseid.\nCleantech ForEsti tegevjuhi Erki Ani sõnul on demokeskus kohalike huvigruppide ja rahvusvaheliste võrgustike esmane kontaktpunkt, mis pakub ülevaadet Eesti idufirmade poolt väljatöötatud puhastest tehnoloogiatest.\n„Demokeskuse asukohta valiti hoolikalt ning selleks osutus rohetehnoloogia keskus Port of Power, kus ühe katuse all tegutsevad valdkonna erinevad võtmetegijad. See on koht, kust juhime oma roheinnovatsiooni edendavat Beamline kiirendit ja see on ka koht, kus valdkonna idufirmade juhid, ettevõtjad, investorid ja teised sidusrühmad kohtuvad ja omavahel igapäevaselt suhtlevad," rääkis Ani.\nKeskuses on idufirmad esitletud viies kategoorias, nendeks on energia, põllumajandus ja toit, materjalid ja kemikaalid, transport ja logistika ning keskkond.\nStartup Estonia juht Eve Peeterson on kindel, et rohetehnoloogia demokeskusel on Eesti idufirmade maailmas oluline koht.\n„Cleantech on valdkond, mis peab olema ja lähitulevikus ka on horisontaalselt integreeritud kõikidesse ettevõtetesse. Uues demokeskuses esitletavad idufirmad mängivad selles protsessis otsustavat rolli,” kommenteeris Peeterson.\n"Sunly on Eesti rohetehnoloogia iduettevõtetesse investeerinud neli miljonit eurot ja teame kui oluline on olla kursis valdkonnaga, mis kasvab ja areneb hüppeliselt. Demokeskus on selleks sobiv koht, pakkudes investoritele ja startuppidele võimalusi oma investeeringute võimendamiseks,” kommenteeris Sunly asutaja ja juht Priit Lepasepp.\nEesti rohetehnoloogia demokeskus asub füüsiliselt Tallinnas Pirital Port of Power keskuses ja selle valmimisele aitas kaasa valitsuse sihtasutus KredEx ja Euroopa Regionaalarengu Fond.


Kas su partner peab pikka viha? Süüdista tema ema - Suhted & seks - naine24.ee\nKas su partner peab pikka viha? Süüdista tema ema\n9. märts 2011 11:07\nKõik paarid tülitsevad ning see, kuidas nägelustest toibutakse, mõjutab paljuski suhte tugevust. Samuti näitab see midagi emade kohta – värske uuringu kohaselt on partnerid, kes kõige kiiremini konfliktist kosuvad, tõenäoliselt imikuna enda hooldajaga turvatunnet kogenud.\nAjakirjas Psychological Science avaldatud uuringu läbiviijad Minnesota ülikoolist võtsid sihikule grupi inimesi, kellel teadlased olid silma peal hoidnud sellest ajast, kui nad 1970ndate keskpaigas sündisid, vahendas Time.com.\nTudengiealised noored kutsuti koos enda partneritega laborisse «konflikti arutelus» osalema. Paarid pidid rääkima teemal, milles nende seisukohad ei kattunud ning seejärel vestlema rahulikult asjast, milles nad ühel nõul olid.\nOotuste kohaselt suutsid mõned paarid tuliselt vestluselt ilma probleemideta neutraalsele jutule üle minna. Teised käitusid kui lapsed ning ei suutnud teemat vahetada ja oma erimeelsustest üle olla.\nUurijad võtsid vaatluse alla 1970ndatest pärit andmed ning otsisid seost selle vahel, kuidas paarid pärast vaidlust maha rahunesid ja kui kindel side oli partneritel oma hooldajaga – kelleks oli enamjaolt ema – 12- kuni 18-kuuselt.\nBeebidest, keda emadel õnnestus kerge vaevaga rahustada, tulid täiskasvanud, kes suutsid edukalt pärast konflikti enda negatiivsete tunnetega toime tulla. Kuid nagu suhetes ikka, ei keerle kõik sinu ümber ning sama kehtis antud uurimuse puhul.\nSelgus, et ka inimesed, kel polnud imikuna turvalist suhet, võisid vanemana toimivas paarisuhtes olla. Kuidas? Vali partner, kes armastas enda ema. Sel juhul võib isik juhtimise enda peale võtta, kui tülist tuleb üle olla ning argiste, kuid vajalike pisiasjadega tegeleda – kes läheb lastele järgi, käib toidupoes, toob keemilisest puhastusest riided ära?\nJuhtautori Jessica E. Salvatore sõnul leiti, et paarid, kus ühel puudus imikuna turvaline suhe, kuid teine suudab täiskasvanuna tülist edukalt välja tulla, püsivad tõenäoliselt koos. Antud uuring näitab, et romantilised suhted võivad korvata nõrkusi, mida inimesed endaga varajasest noorusest kaasas kannavad.\nEbakindlaks peetakse neid beebisid, kes pärast emaga mõneks ajaks lahutamist taaskohtudes enda vanema külge klammerduvad. Lapsepsühholoogide väitel on sellised lapsed püsimatutel ja ebausaldusväärsetel emadel (näiteks neil, kes reageerivad vaid osale imiku märguannetele).\nUuringu moraal? Pööra enda lastele tähelepanu!


Paide Teatri lavastuse üle arutletakse kultuuriajalehes - Järva Teataja\nPaide Teatri lavastuse üle arutletakse kultuuriajalehes\n7. veebruar 2020, 9:12\nPaide Teatri teise hooaja teine lavastus – „Ma olen tuul“ võeti pikemalt ette kultuuriajalehes "Sirp".\nHinnatud Norra näitekirjaniku, Jon Fosse näidendi lavastas Johan Elm, lavastuse kunstnik on Eugen Tamberg, helikunstnik Kirill Havanski ning kahe mehe rollides astuvad lavale Johannes Richard Sepping ja Joosep Uus. „Ma olen tuul“ sündis koostöös SA Vaba Lavaga.\nJon Fosse (1959) on kaasaja üks hinnatumaid näitekirjanikke ja tema teoseid mängitakse üle kogu maailma. 2003. aastal avaldatud näidend „Ma olen tuul“ on peenpsühholoogiline tekst, kus kahe mehe elud asetatakse igaviku margapuule. Kaks sõpra, kaks elu, nende ümber otsatu lage meri ja üle kõige küsimus: mille nimel? „Kui seda näidendit väga pinnapealselt lavastada, siis seisaksid laval kaks meest, kes vahiksid tühjusesse ja ei saaks teineteisest midagi aru. Ja see oleks kõik tapvalt masendav. Nii näitlejate kui ka minu ülesanne on leida selle paksu udu seest inimene üles. Leida üles kõik inimese varjundid, leida üles isegi rõõm ja lust,“ kirjeldab protsessi lavastaja Johan Elm.\n„Ma olen tuul“ jõudis Eestis esimest korda lavale 2013. aastal Theatrumis (lavastaja Lembit Peterson). „See näidend on eestlase olemis- ja mõtteviisile lähedane. Karm ja napp. Just nagu norrakatel, on meri osa meie DNA-st, vaikus meie lugude kandev toon,“ kõneleb Paide Teatri trupi liige, lavastaja ja dramaturg Jan Teevet.\nLavastust „Ma olen tuul“ mängitakse 5. detsembrist kuni 20. veebruarini Narva Vaba Lava teatrikeskuses, Paide Muusika- ja Teatrimajas ning Tallinna Vaba Lava teatrikeskuses.


Kuidas peatada yorkshire'i kõrvad - eksperdiabi\nYorkshire terjer on armas välimusega armas väike koeratõug. See on koerte iluvõistlustel esinev võistlus ja see on üks levinumaid karvane kaaslane kodus. Nendel koertel on tavaliselt jäigad kõrvad, tegelikult peab neil olema ilu võistlustel osalemiseks neid, sest vastasel juhul diskvalifitseeritakse, sest nad ei sobi žüriide poolt tähistatud kanoonidesse.\nTõstetud kõrvad on veel üks tõu iseloomulikest omadustest, nagu karv või selle iseloom ja suurus, kuid see ei ole midagi muud, see ei ole teie tervise jaoks oluline. Terviseprobleemide näitajaks ei ole asjaolu, et kõrvad on nihkunud või üks on painutatud ja teine on tõstetud. Ainult siis, kui need on väga langenud ja sageli esineb probleeme, näiteks krooniline keskkõrvapõletik, on tõepoolest vaja neid sekkuda. Kui olete mõelnud, et "minu yorkshire ei tõsta oma kõrvu", võtke arvesse neid nõuandeid, mida me anname teile, kuidas peatada yorkshire terjer .\nMiks minu yorkshire terjer on kõrvade langenud\nOn mitmeid põhjusi, miks koerad kõrvad on langenud, sõltumata nende tõust. Kõigepealt on olemas tõugu, millel on keskmised või suured ja pikad kõrvad, näiteks beagles, basset hounds või cockers. Kuid koerte puhul peaks geneetika põhimõtteliselt olema teravate kõrvadega, nagu enamik juhte, chihuahuas või saksa lambakoer, on mitmeid tegureid, mis võivad põhjustada kõrvu tavalisest madalamat.\nGeneetika: mitte kõik Yorkies'd ei ole kõrvadega üles kasvanud, sest on olemas geneetilised jooned, mille tipud on painutatud ja isegi veidi langenud. Nii et veenduge, et teate, kas teie kutsika vanemad nägid välja sellised või mitte, ja kui jah, siis ei pea te muretsema.\nKoera vanus: kutsikad ei pea selle aspektiga sündima, neil võib olla kõrvad painutatud või jäik ja teine mitte ja hiljem nad tõsta. Millises vanuses kõrvad kõrvad tõstavad yorkshire seda, mida paljud inimesed soovivad, et neil oleks väike, ja tõde on see, et tavaline on 3 kuu pärast, nii et ärge muretsege alles pärast seda aega.\nNõrgad kõhred: veel üks põhjus, miks see koer koeral on, on see, et sellel on nõrk kuldkarp, see tähendab, et sellel on pehmem osa, mis on tavaliselt jäigem.\nJuuksed liiguvad: see on rass, millel on palju juukseid ja pikk, ja isegi kõrvades on neil kogus ja see on pikk. Aga kui see on nende jaoks liiga palju karusnahka või kui on lisatud, et kõhre on nõrk, siis on see osa kergesti kaalule jõudnud.\nOtohematoom: või see, mis on sama, oluline hematoom kõrvas või kõrvas. Sel juhul on tavaline, et see on ainult ühel küljel, kuigi see võib olla mõlemal. Näiteks võite läbida löögi või löögi liiga kõvasti. Palju verd koguneb kõrva servale, see müra põhjustab kahjustatud kõrva langemise ja tavaliselt on vaja selle lahendamiseks äravoolu või töötamist.\nSeega, enne kui otsustate oma yorkshire terrieri kõrvad peatada, küsige oma veterinaararstilt, mis põhjus võib olla, ja kui see on tõesti vajalik, ütle teile, milline meetod on teie puhul parim.\nKuidas lõpetada minu yorkshire terjeriga kõrvade sidumine\nKui soovid kõrvad oma yorkshire'ile peatada, on võimalik seda teha, ilma et see põhjustaks teie lemmikloomale mingit kahju. Kuigi paljud inimesed kasutavad kleeplinti, kuid see ei ole parim valik, sest see kleepub liiga palju juustele ja nahale ning muidugi on teised tugevamad lindid väga halb valik. Koerale mingit kahju ei tee, see on tehtud kohesest kleeplindist, mis on karm ja kleepub iseenesest kindlalt ilma liimita, nii et see ei kahjusta looma.\nSoovitatav on seda teha, kui koer on väga noor, kui kõhreid on veel vormimise ja kõvenemise lõpetamisel, nii et see tõesti toimib. Selle triku kasutamiseks lihtsalt mähkige kõrvad vähe lindiga, nii et need ei oleks kergesti painutatud ega viitsinud ega vigastaks, jätke see nii palju tunde kui võimalik. Siiski ei saa seda kasutada igapäevaselt, et tagada kõhre ja naha puhastus, nii et seda saab kasutada kõige rohkem igal teisel päeval. Kui kasutate kleeplinti, tuleb kahjustuste vältimiseks asetada lindi ja kõrva vahele steriilne marli.\nEnne kui üritate seda teha, et kõrvad oleksid püsti, pöörduge loomaarsti poole, et veenduda, et kõik on korras ja ei tekita komplikatsioone.\nLõika juuksed yorkshire'i kõrvadelt, et nad tõusta\nJätkuvalt küsimusega, kuidas jäigad kõrvad yorkshire'ile panna ilma seda kahjustamata, leidsime võimaluse lõigata juuksed kõrvadest . Nagu me oleme öelnud, võib see, kui on palju juukseid, kahekordistada kuldseid paviljone.\nKääridega, mis sobivad selle tõu või raseerija või elektrilise raseerija juuste jaoks, võite jätta selle osa lühema karusnahaga, nii et nad lõpetaksid lagunemise, kuid ilma ala raseerimata. Kahjustuste vältimiseks peate Yorkshire'i juuksed väga hoolikalt lõikama, seega peate tagama, et see on vaikne.\nKui teil ei ole kogemusi või kui sa ei soovi seda ise teha, on parim koer võtta koerte juuksur .\nToit ja toidulisandid yorkshire'i kõrvade kõhre jaoks\nKui teie probleem on nõrk kõhre, tuleb kõrvade otsimiseks koera otsa parimal juhul aidata neil oma dieeti parandada. Lisage oma toidule želatiiniga toiduaineid, näiteks sealiha või neutraalse želatiini osi ilma lisanditeta.\nLisaks sellele on veterinaararsti poolt pakutavaid kõhrede täiendavaid lisandeid, samuti liigeste kaitseks kasutatavaid kondrootoreid, kuid need toimivad ka kõhre kadumise aeglustamiseks, seega on need kõhre nõrkuse korral hea idee.\nKasutage Yorkshire terrieri kõrvu\nVeterinaararst võib otsustada, et kõrvade tõstmiseks on vajalik operatsioon, mida tavaliselt tehakse siis, kui nende väga langemine põhjustab väga tõsiseid probleeme, nagu krooniline otiit, mis jõuab kõrvaklapi perforeerumiseni. See ei tähenda, et kõrvad on lõigatud, kuid veterinaararst otsustab, milline tehnika on parem.\nTeine juhtum, kus tuleb kasutada kõrva paviljoni, on otohematoom, et veri tühjendada ja desinfitseerida. Pärast seda sekkumist võib koer ilma probleemideta taastada oma kõrvade kuju, välja arvatud juhul, kui otohematoom oli väga tõsine ja oli piisav verejooks, mis tekitab kõrva suurte tükkide. Seega, kui enne kannatamist oli see kõrv tõstnud selle positsiooni.


Vibratsioonifunktsiooniga kliitoristimulaator Satisfyer (154176252) - Osta.ee\nHea Tegu (6115)\nАнтиквариат и искусство (20410)\nSamsung 2 x 4GB PC3-12800U 1600MHz DDR3 RAM Mälu\nСад и двор (17162)\nКухонные товары (2125)\nЛампы и зеркала (3230)\nКовры и гардины (3011)\nЗначки, медали и ордена (23695)\nСоветские товары (12722)\nБумажные деньги (17346)\nПочтовые открытки (17274)\nПочтовые открытки до 1945 (16873)\nПочтовые открытки начиная с 1945 (15020)\nКниги, газеты (140730)\nСправочники, учебная литература (3888)\nИностранная литература (6748)\nОдежда и обувь (82903)\nЖенская одежда (35729)\nОбувь для девочек (2526)\nОдежда для мальчиков (5510)\nРабочее оборудование, строительство (15828)\nРабочие инструменты (6250)\nID товара: 154176252\nID товара: 154176252 Состояние: новый\nКупитьСразу 44.91 € 49.90 €\nSatisfyer Dual Pleasure kliitori stimulaator vibratsiooni funktsiooniga\nSatisfyer Dual Pleasure on turul olev uus toode, mille ühte otsa saab kasutada kliitori ergutamiseks rõhulainetega ja toote teist otsa saab kasutada G-punkti vibraatorina.\nRahuldav kahekordne nauding: põnevad vibratsiooniga rõhulained\nSatisfyer Dual Pleasure paitab kliitorit rõhulainete ja G-punkti vibratsioonidega. Kliitori stimulaator on valmistatud kõrgekvaliteedilisest silikoonist, mis kohaneb õrnalt teie keha kujust ja edastab intensiivseid vibratsioone, eriti tugevalt, teie erutuskohtadesse. Vibratsiooni ja laineid saab juhtpaneeli või tasuta rakenduse Satisfyer Connect abil intuitiivselt juhtida. Rakendusega Dual Pleasure saate mitte ainult kaugjuhtida, vaid ka luua uusi vibratsiooniprogramme või ühendada lõbus mängija oma Spotify lemmikute esitusloendiga - võimalused on lõputud.\nLisaks kahele eraldi juhitavale rõhu- ja vibratsiooniprogrammile on Satisfyer Dual Pleasure varustatud veekindla ümbrisega. Ükskõik, kas linade vahel või vannis, on seda tööriista mitmekülgne kasutada ja see annab teie kliitorile vapustava väljanägemise kõikjal. Kaks võimsat mootorit, mida saab mugavalt laadida magnetilise USB-laadijaga, tagavad vajaliku jõu.\nstimuleerib kliitorit rõhulainete ja G-punkti vibratsiooniga.\nsaab rakenduse abil juhtida\ntöötab ka ilma äppita\nValmistatud kehakindlast silikoonist ja ABS plastikust\nlaetud USB-kaabli abil\nVibratsioonifunktsiooniga kliitoristimulaator Satisfyer


VOORUSLIKKUS - graali-sonum.org\nVooruslikkus on üks neid mõisteid, mida inimesed on nii uskumatult kitsendanud, et selle tegelikust tähendusest pole peaaegu midagi alles jäänud. Lisaks on selle olemust niivõrd moonutatud, et see on toonud paljudele inimestele asjatut muret ning üsna sageli ka kirjeldamatuid kannatusi.\nKüsige kellelt tahes, mis on vooruslikkus, ja mistahes sõnastuses kuulete vastusena ikkagi mingit käsitlust kehalisest süütusest. Igatahes on see ülim, milleni inimeste maine arusaam ulatub.\nSee näitab veel kord, kui mannetu on inimeste mõttelaad, kui nad on andnud endid mõistuse meelevalda, mis on ise kõik maise ära piiritlenud, sest oma võimete maise päritolu tõttu ei saagi ta kaugemale ulatuda.\nKui lihtne oleks sedasi igaühel lasta end vooruslikuks pidada ja edevas eneseülistuses mõnuledes endast niisugust arvamust kujundada. Aga seeei aita teha ainsatki sammu sirendavate paradiisiaedade, inimvaimu õnnestava lõppeesmärgi poole.\nSellest pole ju mingit kasu, kui inimene hoiab oma füüsilist keha vooruslikuna, aga vaimu rüvetab, sest nii ei suuda ta kunagi mööda neid astmeid edasi liikuda, mis sammhaaval kõrgemale viivad.\nVooruslikkus on midagi muud, kui inimesed arvavad. See on palju avaram ega nõua midagi, mis oleks vastuolus loodusega, sest see oleks eksimus kõikjal toimivate loomeseaduste vastu ja tooks kaasa ainult ebameeldivusi. Vooruslikkus on maine arusaam puhtusest, mis on jumalikmõiste. See on iga inimvaimu püüdlus kehastada jämemateriaalsuses jumaliku enesestmõistetavuse aimatavat peegeldust. Puhtus on jumalik, vooruslikkus aga selle avaldumine inimvaimu läbi, niisiis vaimne ilming, mis võib mõjutada ja peabki kujundama ka maiseid tegusid.\nIgale arenenud inimvaimule peaks see põhiline tõdemus olema piisav juhis teel vooruslikkuse poole. Aga oma egoistlike maiste soovide meelevallas ja just nende rahuldamiseks kipuvad inimesed kujutlema endas selliseid omadusi, mis neis tegelikkuses täielikult puuduvad.\nIsekus võtab võimust ja lämmatab ka tõeliselt puhta tahte! Inimene ise seda aga kunagi ei tunnista, vaid laseb end rahulikult kaasa minna. Ja kui ta ei suuda end enam millegi muuga õigustada, siis peab ta oma sageli lausa ilmseid kahtlase väärtusega egoistlike soovide rahuldamispüüdlusi lihtsalt saatuse tahteks, millele tuleb paratamatult alistuda.\nSeepärast vajab ta veel teistsugust tuge ja juhiseid, mis laseksid tal kogeda ja ära tunda, mis on vooruslikkus tegelikult, nii nagu seda on ette näinud Looja tahe, mille järgi ei tohi midagi olla loodusega vastuolus.\nKõrgemates sfäärides on puhtus tihedalt seotud armastusega. Seepärast ei tule neid ka maises ilmas lahutada, kui nad peavad inimestele õnnistuseks olema.\nKuid armastuski on maa peal ainult mannetu kõverpilt selle tõelisest olemusest, mistõttu ta ei saa enne vastavaid korrektiive liituda puhtusega selle tegelikus tähenduses.\nKõikidele, kes tahavad jõuda vooruslikkuseni, annan ma siinkohal nõu, kuidas inimesed võiksid maistes oludes niiviisi elada, nagu on loomeseadustes ette nähtud ja nagu on järelikult ka Loojale meelepärane:\n„Kes mõtleb oma tegudes pidevalt ka sellele, et ta temasse usalduslikult suhtuvale ligimesele kahju ei teeks ega võta ette midagi säärast, mis võiks ligimest hiljem vaevama hakata, see käitub alati just nii, et ta ei koorma oma vaimu, ning teda tuleb seepärast õigusega nimetada vooruslikuks!“\nNeed lihtsad sõnad võivad õigesti mõistetuna pakkuda igaühele kindlat kaitset ja väljapääsu kõikidest olukordadest ning juhtida inimest tema kõrgesse päriskodusse, valevatesse paradiisiaedadesse. Need sõnad on võtmeks õigele maisele käitumisele, sest nendes on tõeline vooruslikkus.\nJeesus, Jumala Poeg, ütles ju täpselt sedasama:\n„Armasta oma ligimest nagu iseennast!“\nKuid ma pean teid hoiatama, et te ei kordaks inimeste vanu vääratusi ega püüaks öeldu mõtet omalt poolt täpsustada voi kuidagi väänata, nii et see sobiks paremini teie egoistlike tahtmistega, rahustaks teid teie eksimustes ning aitaks kaasinimeste tähelepanu uinutada või neid koguni petta.\nVõtke neid sõnu nii, nagu nad on tegelikult mõeldud, mitte nagu teile mugavam tundub või teie isekate tahtmistega kokku sobib. Siis on nad teile vahe mõõk, millega suudate võita kogu pimeduse, kui te seda ainult tahate. Laske neil endas tõeliselt elustuda, ning teie maine elu on nagu tänuküllane, juubeldav võit!


8. oktoobri õhtul pimedas kohtusid Tehumardi küla juures edasiliikunud Nõukogude ja taganevad Saksa väeosad.\nVahetult enne kohale jõudnud ja mõlemale poole maanteed laagrisse asuvale major Vladimir Milleri eelsalgale lähenes Kuressaare poolt Salme suunas liikuv kapten Klaus Ritteri grenaderipataljon koos tankijäägrite üksusega.\nKapten Klaus Ritter on meenutanud:\n„Aimasin eesoleval teelõigul vaenlast. Arvestades sellega andsin kolonni võitlejatele kindlad korraldused ja juhtnöörid. Eesmärk oli võimalikult vaikselt ja märkamatult mööda maanteed teispool Salme jõge liikuda. Seal olid omad juba kaitses. Lubasin kõigist relvadest tule avada ainult minu püstolilasu peale. Niisiis liikusime edasi, kuni äkki enne Salme jõge avastasime end keset vaenlase laagrit.”\nKohalik elanik Hermiine Saar on meenutanud:\n„Kell 20.00 läks Tehumardi kandis selliseks raginaks ja laskmiseks. Sinna sekka kostus valju kisa ning hõikeid. Õhku tõusid valged ja rohelised raketid.“\nKapten Klaus Ritter: „Liikudes vaenlase laagri keskelt edasi, nägime vasakut kätt tee ääres seismas töötavate mootoritega nelja vastase tanki T-34. Tankistid, märgates meie kolonni ees liikuvat väikest Ameerika trofeetanketti, mille külgedele olid maalitud ristid, asusid seda kohe rammima. Tanketi juht pani otsekohe tagurpidi käigu sisse. Tagurdades sõitis ta üle talle järgnenud üksusest. Kostis karjeid ja oigeid. Avasin püstolist tule. Selle peale avas kogu kolonn vasakul ja paremal laagris olevate vastaste pihta kõigist käsirelvadest marulise tule. Algas jooksmine. Püüdsime vaenlase laagrist lihtsalt läbi joosta.”\nFjodor Paulmann on meenutanud raamatus „Tuli ja manööver”: „Rivist lüüakse välja vaenlase juhttank. See pöörab risti teele, jääb seisma ja süttib. Leegitseva tanki otsa kihutavad transpordimasinad. Tekib kohutav virrvarr. Tee on ummistunud. Meie kergetankid ja iseliikuvad suurtükid annavad hävitavat tuld seisma jäänud kolonnile, nende mürsud lõhkevad kogu kolonni ulatuses. Mitmed masinad süttivad. [… ] Tehumardi lahinguväli rappub ebainimlikus häälte kaoses.”\nKapten Hermann Ulrichs on meenutanud: „Hobused kappasid, sõdurid jooksid, kõik tahtsid nii kiiresti kui võimalik jõuda üle kanali päästvale sillale, mis ühendas Saaremaad ja Sõrve poolsaart.”\nHommikul avanes Tehumardi küla juures õõvastav vaatepilt. Läbisegi olid mitusada langenut punaväelast ja sakslast. Kuni tänaseni on veel ebaselge lahingu tegelik käik ja vaenupoolte kaotused.\nVõib oletada, et vastaspoole kaotused olid langenutena kokku kuni 500 võitlejat.\nLoo jutustaja: Fred Vendel\n1. Muinsuskaitseameti kultuurimälestiste register. Militaarpärand. https://www.register.muinas.ee\n2. Vendel, Fred. Sügis 1944. Lahingud Lääne-Eesti saartel ja Sõrves. Tallinn, 2020.\nTehumardi öölahingus hukkunute memoriaal\n1944. aasta 8. oktoobril, kell 20.00 toimus Tehumardi küla juures Sõrve taanduva Saksa pataljoni ja Punaarmee vahel kokkupõrge. Tolleaegne lahingupaik asub Kuressaare-Sääre maantee 18. kilomeetril.\nKokkupõrke mälestuseks püstitati 1966. aastal selle lähedusse monument ja rajati ka Punaarmee vennaskalmistu. 21 meetri kõrgune monument kujutab endast betoonmõõka, mille horisontaalselt läbivat käepidemekaitset kaunistavad sõjameeste näod. Lisaks on käepidemekaitsmele raiutud kirjad: „1941-1945. Nõukogude sõjameestele ja Saaremaa kaitsjaile ja vabastajaile (eesti ja vene keeles).“ Tehumardi vennaskalmistu koosneb aga 90 dolomiidiplaadist, millel on välja taotud langenud punaväelaste nimed.\nLiikudes vennaskalmistult poolsada meetrit mööda maanteed Sõrve poole, tuleb paremat kätt tee ääres nähtavale suur graniidist mälestuskivi. See avati 2012. aasta 15. juulil ja on asetatud umbes lahingu keskkohta. Kivile on paigaldatud plaat, millel on tekst: „Siin puhkes 8. oktoobril 1944 Tehumardi öölahing.“


PÕLVAMAA PARTNERLUSKOGU: Selgusid Põlvamaa Partnerluskogult projektitoetuse saajad\nPõlvamaa Partnerluskogu juhatus kinnitas 2012 a. Leader projektitoetuse saajad rakenduskava kahe meetme tegevuste kohta.\nPartnerluskogu hindamiskomisjoni ettepanekul sai heakskiidu 65 projektitaotlust, millega toetatakse Põlvamaa Partnerluskogu tegevuspiirkonnas investeeringuid kokku 543 480 euro ulatuses.\nMeede 1 „Atraktiivsuse ja konkurentsivõime tugevdamine“ eraldati toetus 26 projektile, kogusummas 209 939 eurot ja Meede 2 „Elukvaliteedi parandamine“ toetati 39 projekti, toetuste kogusummas 333 541 eurot. Sektorite kaupa saavad projektitoetust 49 MTÜ-de ja sihtasutuste, 13 ettevõtete ning 3 omavalitsuste poolt esitatud projekti.\nPõlvamaa Partnerluskogu tegevjuht Tiiu Rüütle märkis, et ka seekord oli palju uusi taotlejaid ning saame loota, et toetatud projektitaotluste abil tehtavate investeeringutega suureneb piirkonna atraktiivsus, paraneb teenuste kättesaadavus ja kvaliteet ning saame juurde kaasaegseid vaba aja veetmise võimalusi.\nProjektitoetuse taotluse kinnitamise otsuse saanud taotlejatel on aega 40 tööpäeva, et esitada oma projektid PRIA-sse. Põlvamaa Partnerluskogult positiivse otsuse saanud taotlejatel on selle taotlusvooru projektide viimane PRIAsse esitamise tähtaeg 04. mai 2012. Võimalik on taotlus PRIA-le esitada ka elektrooniliselt e-PRIA kaudu, mille kohta saab infot www.pria.ee ning küsimuste korral polvamaa@pria.ee või telefonil 7999380.


DEMOGRAAFIABLOGI SISSEKANNE NR 21\nStatistikaamet (SA) avaldas detsembrikuu alguses teise prooviloenduse tulemused, mille põhjal hindas, et registripõhiselt kogutavatele rahvaloenduse kohustuslikele tunnustele võib kõigile anda positiivse koondhinnangu. Kasutatud hindamiskriteeriumid ei hinda sügavamaid kvaliteediprobleeme, näiteks seda, kuivõrd asendusmeetodil (mudelarvutusega) ning eelmise rahvaloenduse andmetele tuginedes jäävad arvestamata viimase kümnendi tegelikud muutused, millised on alamrühmiti teabe puudujäägid ja kuivõrd oluliselt võivad need mõjutama hakata väikeste rahvastikurühmade ning piirkondade kohta saadavat teavet. Problemaatiline on ka see, et üksiktunnuse hinde andmisel annab kõige olulisem dimensioon ehk tõepärasus kõigest veerandi. Sedagi hinnatakse vaid üldrahvastiku keskmise tasemel, samas kui üksikisiku tasandi vigu kriteeriumid ei arvesta. Prooviloenduse koondhinnang saadakse aritmeetilise keskmise põhimõttel, mistõttu osa tunnuste kasina kvaliteedi tasakaalustab teiste parem kvaliteet. Järgnevalt vaatleme teise prooviloenduse tulemusi detailsemalt, mis peaks probleemkohad selgemini esile tooma.\nElukohaandmete (eba)täpsus ja selle mõju leibkonna- ja perekonnatunnustele\nSuurim probleem registripõhise statistika tegemisel Eestis on tegeliku ja rahvastikuregistris registreeritud elukoha erinevus, mida tunnistab ka Statistikaamet (SA). Erinevus on problemaatiline, sest ekslik elukohainfo puudutab praegu keskmiselt 20-25% rahvastikust, mis omakorda moonutab kuni 50% pere- ja leibkondade andmeid. Ekslike elukohtade määr erineb vanuseti. Kuni 20-aastaste seas on ekslike aadresside määr 25%, 20-24 aastastel umbes 40%, 25-29 aastatel umbes 33%, 30-34 aastastel 30% ning vastav määr väheneb taas veerandini 40-44 aastaste seas. Ka järgnevates vanusrühmades väheneb ekslike aadresside määr, kuid vaid ühes vanusrühmas (80-84) jääb see alla 10%. 85+aastaste seas on see 11% (LEKU raport 2018, lk 48). Elukoha ekslikkus erineb ka elukoha piirkonna järgi. Olukord on kõige täpsem Ida-Virumaa linnades (vigu 12%), halvim Tallinna lähivaldades (26%). (LEKU raport 2018, lk 47-48). SA on üritanud elukoha ning sellega seotud leibkonna ja perekonna andmeid parandada, kasutades mudelarvutust, mis pere- ja leibkondi õigesti kokku paneks, lähtudes registrites olevatest „elumärkidest“.\nProoviloenduses saadud tulemusi on prooviloenduse raportis võrreldud leibkonna ja elukoha andmete võrdlusuuringu (LEKU) andmetega. LEKU-s on prooviloendusest 5% võrra rohkem vabaabielus olevaid isikuid ja 2,7% võrra vähem teadmata staatusega poegi-tütreid üldrahvastiku tasemel. Taolised lahknevused on seotud eksliku elukoha kõrge osakaaluga nooremate seas (II prooviloenduse raport 2019, lk 66; LEKU raport 2018, lk 27-32). Partneritega leibkondade osakaal on nii eelmise rahvaloenduse (42,4%) kui ka LEKU uuringu (44,5%) järgi kõrgem kui II prooviloenduses saadud (40,2%) – vahe LEKUga on peaaegu 5 protsendipunkti. Registreerimata kooselu osakaal peaks aja jooksul kasvama – nagu on näha 2011. aasta rahvaloenduse (REL2011) ja LEKU võrdluses (13,1% 2011, 15,9% 2018), kuid II prooviloenduse andmetel on vastav osakaal väikseim ehk ajaga hoopis langenud (10,9%).\nPole mingit teaduslikku alust eeldada, et registreerimata kooselude osakaal peaks teise prooviloenduse ja LEKU vahele jääva ühe aasta jooksul vähenema, eriti nooremates vanusrühmades. Kui REL2011 ja LEKU vahel kasvaski selliste kooselude osakaal 23%-lt 28%ni, siis II prooviloenduses on see 20% ehk vahe LEKUga on 8 protsendipunkti. Eriti märgatavalt on REL2011 ja LEKUga võrreldes vähenenud lasteta abielupaaride osakaal II prooviloenduses – vastavalt 9,8%-lt ja 13,1%-lt 5,3%-le – see on poole võrra või enamalgi määral väiksem (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 71). Samuti on üksikemaperekondade osakaal II prooviloenduses kõrgem kui REL2011 ja LEKU 2018 ajal – 22,3% (vs 21% REL2011 ja 18,6% LEKU).\nSA märgib ka ise, et „erakordselt kõrge on ekslike aadresside osakaal vabaabielus elavate inimeste puhul (38%). See muudab keerukaks vabaabielu tuvastamise, sest vabaabielu kindlaks tegemise aluseks on ühine elukoht.“ (LEKU raport 2018, lk 49). Probleemi ulatus on selgem, kui vaadelda seda näitajat detailsemalt alamrühmade lõikes, mis on tehtud individuaalandmete pealt ehk protsendid näitavad, kui paljudele naistele vastavas vanuserühmas on SA võimeline praeguse metoodikaga leidma õige partneri.\nMudelis on arvesse võetud 16 elumärki: registreeritud elukoht, sõiduki ühiskasutus, ühine laps, abielu, lahutus, ühine kinnisvara, ühine eluasemelaen, digiretsept, isapuhkuse kasutamine, maksuvaba tulu ülekandmine, hooldusleht, vanemahüvitis, toimetulekutoetus, elatis jms.\nAllikas: Helle Visk’i ettekanne SA fookusrühmas 17.04.2019\nREL2011 ja LEKU vahel kasvas abielulisus – eriti hoogne oli kasv 60-aastaste ja vanemate seas: pea 20 protsendipunkti võrra meestel ning 10 protsendipunkti võrra naistel (LEKU raport 2018, lk 29-30). SA pakub üheks abielulisuse kasvu seletuseks eluea kasvu, sest vastav tõus on toimunud eriti üle 60-aastaste seas. Samuti on SA hinnangul üheks võimalikuks seletuseks, et perekonnainimesi on uuringuga hõlpsamini kätte saadud (LEKU raport 2018). Samas selliste hinnangute andmine saab olla võimalik alles peale seda kui andmete rahvastikuesinduslikkus selle näitaja osas on kindlaks tehtud, viimast aga raportis esitatud ei ole. Lisaks on tegemist teatavasti vanusega, kui lapsed on kodunt lahkunud ning seetõttu toimub ka vanemate paaride seas suurem lahku elama asumine, mida legaalselt ei pruugita vormistata. Seetõttu võib siin olla tegu abielulisuse ülehindamisega.\nRahvaloendus ei tähenda üksnes isikute ja nende omavaheliste suhete õigest hindamisest tulenevate tuumperekondade ja leibkondade andmeid. Rahvaloendus kannab ju nime „rahva- ja eluruumide loendus“, mis seab eluruumide andmete olemasolu võrdväärseks isikutega seotud andmetega. Ka siin märgib rolli see, et suudetaks isikud õigesti seostada eluruumidega ehk õige elukoha aadressiga. Kui me leibkondi ja perekondi õigesti kokku ei saa, siis on raske arvutada ka mitmeid teisi näitajaid, mis on nendega seotud.\nKui SA on määratlenud üldiseks registri kvaliteediandmete kriteeriumiks, et vähemalt 97% peab iga andmekogu andmestik katma vastava kogumi, siis juba üksnes kaetuse poolest jääb ehitisregister (EHR) sellele alla. Võime küll eeldada, et viimasel ajal käivitunud üleskutsed registreerida seni registris kajastamata elamud kannab järgneva kahe aasta jooksul vilja ning kaetuse probleem lahendatakse. Samas on SA enda kvaliteedikriteeriumi järgi EHR-s enamike eluruumide tunnused puudulikult kajastatud. Nii nendib II prooviloenduse ülevaateraport, et peaaegu 30% eluruumidest puudub registris teave ehitusaasta, 20% tualettruumi kohta, 16% pesemisvõimaluse kohta (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 134).\nParemini, kuid puudustega on täidetud info elupinna (97,5%), tubade arvu (96,8%), veevarustuse (95,6%) või keskkütte olemasolu kohta (95,9%) (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 134). Ometigi ei anna ka viimati mainitud tunnused õiget pilti, sest elutingimuste parandamisel peaksid need uuendatud kasutuslubade kaudu jõudma registrisse. Viimane on aga olnud elanikele aja- ja kulumahukas, mistõttu enamikel juhtudel, kus perekond pole plaaninud elamut müüa, jäävad uuendatud andmed registrisse kandmata.\nSA on selle probleemi lahendanud selliselt, et enamikel juhtudel kasutatakse andmete uuendamise alusena REL2011 andmeid või samalaadsete eluruumide puhul (korterelamutes) arvutatakse mõne teadaoleva eluruumi andmed teistele samas korrusmajas asuvatele eluruumidele (nt II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 99). Aga ka siin ilmnevad probleemid. On selge, et loenduse jaoks kogutud ja parandatud andmeid kohalikud omavalitsused oma planeerimiste alusena kasutada ei saa ning ikkagi tekivad kahesed andmed, mida SA isikuandmete puhul on nii tugevalt vastustanud.\nLisaks tähendab praegu rakendatav SA metoodika, et eluruumide puhul tekivad olulised probleemsed kohad. Nii näiteks kasutab SA teadmata ehitusajaga eluruumide kõrge osakaalu vähendamiseks teavet REL2011-st, et ligi 30%-st teadmatuse määra vähendada (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 107). Ometigi jääb ka REL2011 andmete kasutamisel üle 6% eluruumide puhul ehitusaja teave puudu (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 107) ning see on ka üle SA endale püstitatud kvaliteetseks tunnuseks hinnatava määra (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 109). Üheks põhjuseks on see, et juba REL2011 andmed olid kogutud agregeerituna (vahemikuna). Seetõttu ei saa selle loendusringi Eurostati nõuetele vastavaid jaotusi enam asendada 10-aasta taguste andmetega, sest nad on nii koondatud rühmadesse, et teisiti neid enam rühmitada ei anna. See näitab ka seda, miks ei tohi tegelikult koguda andmeid vahemike kaupa, eriti rahvaloendusel. Selline infokogumise viis ei vasta ÜRO statistika täpsuse ja võrreldavuse põhimõtetele (UN Principles, lk 67).\nPesemisvõimaluste info eluruumide kohta on ehitusregistris samuti puudu tegelikkuses pea 30% eluruumidest (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 103). Kasutades eelpool mainitud asendamisi, hinnatakse II prooviloenduse järgi, et 87,2% juhtudest on tavaeluruumis vann või dušš, kuid see on 5% võrra väiksem samal aastal läbi viidud Euroopa Sotsiaaluuringuga saadud määrast (92,4%). Lisaks jääb prooviloenduse järgi info pesemisvõimaluste teadmata 2% eluruumide kohta, samas kui ESU-s on see 0 (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 103). Samalaadselt ulatub tualettruumide tegelik puuduolev info EHR-s 20%-ni. Asendamiste tulemusena saadakse teises prooviloenduses näitaja ühe poole kohta – „vesiklosett on olemas“ - kvaliteedihindeks rahuldav, kuid samas tabelis toodud teine pool „vesiklosett puudub“ ületab ESU2019 andmetega võrdluses 3% piiri ja peaks olema hinnatud kui mitterahuldav (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 101), kuid seda kvaliteedihindamisel arvesse ei võeta.\nVeega varustatus ehk kraanivee olemasolu vahe eluruumides II prooviloenduse ja ESU2019 andmete vahel küünib 12% esimese kahjuks. See saab SA kvaliteedihinnangu seostatavuse aspektis küll madalaima hinde (1), aga ei keela SA-l tunnuse koondhindeks panna 4 (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 101 ja 134).\nSeega ei ilmne, et tulevane rahva- ja eluruumide loendus võiks anda Eesti inimeste elutingimuste kohta adekvaatseid andmeid ning ei saa eeldada, et vaevalt kahe järelejääva aastaga suudetakse ehitusregistris ka vanemate elamute kohta puuduolevad andmed lisada. See oleks kindlasti võimalik kui koostöös omavalitsustega teha omanikele võimalus oma elamute elamistingimuste andmeid ise registris täpsustada või teha riiklikku statistikaseadusesse erand. Viimane lubaks loendusel kogutud eluruumide andmeid edastada EHR-i kuna tegemist poleks isikuandmetega. Vastavat kokkulepet oleks võinud SA püüda leida loenduseks ettevalmistumise perioodil, mis on kestnud esmase raporti valmimisest (Puur, Sakkeus, Aben 2015 osa I; osa II) juba 6 aastat. Sellest peaks riik tegema järeldused ning edaspidi tagama sellise mehhanismi loomise, mis andmete uuendamist ehitusregistris soosib. Vastasel juhul saavad olema järgmised rahva- ja eluruumide loendused endiselt samade probleemide ees.\nProoviloenduses teostatud ehitusregistri andmete parandamine lähtus sellest, et kui leibkond, keda pole kogemata teisele aadressile kokku pandud, satub elama 2011. a. eluruumis, määratletakse sellele leibkonnale 10 aasta tagused andmed, hoolimata sellest, et ka selles eluruumis on tehtud uuendusi. Teistele puuduolevate elamistingimuste andmetega eluruumidele arvutatakse samalaadse eluruumi andmed. Ka sel juhul ei ole tegelikult arvesse võetud, et vahepealsetel aastatel on võinud elamistingimustes midagi muutuda. Igal juhul peame nii eeldama, et Eesti eluruumide veega varustatus, pesemisvõimalused ja tänapäevaste küttesüsteemide olemasolu on 10 aastaga teinud olulise taandarengu. Kas me selliselt aga soovime Euroopa ajalukku end jäädvustada?\nAmeti ja töökoha asukoht\nOn tõsi, et teatud tunnuste kohta ei saanudki teine prooviloendus veel mingeid tõeseid andmeid esitada, sest näiteks ametikoha tunnuse sisseviimine töötamise registrisse on võtnud oluliselt rohkem aega. Vastav muudatus hakkas kehtima alles 1. juulist 2019 ning andmed ameti kohta on teise prooviloenduse ajaks kogutud vaid ühe kuu jooksul (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 122, lk 37).\nMõneti ehk olulisem on, et ligi 9% 14-aastaste ja vanemate isikute kohta ei ole registriandmeid kokku koondades suudetud leida neid iseloomustav üldine tunnus hõiveseisundi kohta – kas nad töötavad, on töötud, on pikaajaliselt haiged (puudega), pikaajalised töötud, õpivad (välismaal või Eestis), pensionärid või elatuvad muudest allikatest (dividendid jmt) (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 29). Registripõhine hõiveseisund alahindab tööga hõivatute osakaalu, peamiselt pensionisaajate arvel. Noorte meeste puhul on hõivatus oluliselt alahinnatud seoses töötamisega välismaal, mis ei kajastu Eesti registrites ning teatud sektorites nn. musta töö tegemisega, küll aga ilmneb see isikut küsitledes (vrdl Tööjõu-uuring 2018, II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 32; Josing 2017).\nAmet, mille puhul sai töötamisregistrist (TÖR) kasutada 1 kuu andmeid, kattis veidi üle 76% isikute andmetest, rohkem kui 22% juhtudest andmed asendati. Arusaadavalt ei saa esitatud töötamisregistri andmeid veel tõsiselt analüüsida, kuid siiski torkab silma, et kõige suuremad erinevused töötamisregistri ja Tööjõu-uuringu vahel on juhtide ja tippspetsialistide tasemel (rohkem kui 5 protsendipunkti võrra vähem registris) (II prooviloenduse ülevaade 2019,lk. 38).\nSamalaadselt on töökoha aadressi kajastamine töötamisregistris kohustuslik alles 2019.a. juulist, mistõttu vaid 75% saadi see teave töötamisregistrist, ülejäänud juhtudel võeti tööandja aadress Äriregistrist. Kuna tööandjad võivad olla suuremal määral registreerinud oma asukohaks suurema linna, siis ei ole Tallinna üleesindatus antud analüüsis võrreldes 2018. aasta Tööjõuuuringuga veel murettekitav.\nSamas tõdetakse raportis, et töökoha asukoha puhul 5,7% kõigist täidetud aadressiobjekti identifikaatoritest aadressiandmete süsteemis ei ole ruumi, hoone või katastriüksuse täpsusega (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 144), mis tähendab ka juba registris olevate andmete täpsustamisvajadust.\nRahvus, keel ja haridus\nRahvus ja emakeel on inimeste enesehinnangulised küsimused, mis on olulised näiteks inimeste identifitseerimissoovi jaoks. Rahvastikuregistri järgi on rahvus puudu 13% ning emakeel 81% juhtudest ning registripõhise loenduse jaoks asendatakse need REL2011 põhjal. See aga võtab inimestelt võimaluse ise enda kohta infot märkida. Lisaks ei arvestata sellise metoodika puhul võimalusega, et inimese hinnangutes võivad vahepealsel perioodil toimuda muutused. On teada, et sellised trendid toimuvad ning on muuhulgas näiteks integratsiooni näidikud (Mägi et al. 2018).\nSA mainib ise, et: „Uue Rahvastikuregistri seaduse (https://www.riigiteataja.ee/akt/113032019128) järgi on tunnuste rahvus, emakeel ja haridus täitmine varasema vabatahtliku asemel kohustuslik, kuid kuna kõik inimesed ei ole teinud veel toiminguid registris, et need saaks täidetud, siis kvaliteedinäitaja nr 4 hinnangut seetõttu ei alandata.“ (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 122). Haridustaseme puhul küll kasutatakse pea kolmandikul juhtudes hariduse infosüsteemi andmeid (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 45).\nNende tunnuste kvaliteedi hindamisel pole aga arvesse võetud asjaolu, et Eestis on viimastel aastatel toimunud ulatuslik sisseränne (mille täpseid arve ei osata samuti hinnata). Seejuures kuni pooled sisserännanutest võivad olla tagasirännanud. Nii tagasirännanud kui esmakordsed sisserändajad on tõenäoliselt hariduse omandanud välisriigis, mis aga ei kajastu kuidagi Eesti hariduse infosüsteemis. Seega REL2011 infoga asendades ning vaid olemasoleva info võtmisel EHIS-st alahinnatakse kümne aastaga rahvastiku hariduses toimunud arenguid. Kogurahvastiku hariduse andmestikest katab EHIS 32% (II prooviloenduse ülevaade 2019, lk 45). Olemasoleva teabe põhjal pole võimalik hinnata seda kui paljudel hariduse info on tegelikult vale.\nMeie elukvaliteedi kohta annavad teavet inimeste endi hinnangud – kas tunnetatakse, et inimestel on ühiskonnas teistega võrdsel tasemel toimetamiseks kõik tingimused või eksisteerivad mingisugused piirangud. Uuringutest on teada, et teatud osa inimesi ei käi kunagi arsti juures ja seetõttu nende kohta ei tekigi teavet nende terviseseisundi kohta registritesse (Van Oyen et al. 1997). Üks osa neist kahtlemata saabki oma igapäevategevustes piisavalt hästi hakkama, teistel on hirm arsti juurde minna, kolmandad on liiga haiged, et sinna jõuda. Seetõttu on oluline just inimese enda käest küsida, kas ja millisel määral tunneb ta end igapäevategevustes piiratud olevana. Seda teavet saab kõigi inimeste kohta – olgu need lapsed või eriti vanad, tavaleibkondades või hooldekodudes viibijad – küsida vaid rahvaloendusel. Koos antud aasta surmaandmetega annab see tervelt elatud aastate näitaja. Tegemist on ühe olulise rahvatervise näitajaga, mida tavapäraselt arvutatakse valimuuringu pealt, mis aga tekitavad väljavõtuveast tulenedes ebatäpsuse (veapiirid). Need veapiirid jäävad 5-15 protsendipunkti, mõnedes vanusrühmades koguni 30 protsendipunkti vahele. Kuna rahvaloenduses sedalaadi usalduspiiride vahemikke ei teki, ongi rahvaloendusel kogutud teave kõige usaldusväärsem alus hindamaks teisi vahepeal tehtavate uuringute tulemusi. ÜRO nõuete järgi on puude kohta käiva info kogumine arvestatud kohustuslikult koguvate põhitunnuste hulka (UN Principles 2017, lk 175). See vastab ka ühe peamise loenduse kriteeriumi – rahvusvahelise võrreldavuse tagamisele.\nTeiseks oluliseks vajaduseks on omada esinduslikku teavet terviseseisundi kohta kõige väiksemate asutusüksuste tasemel (UN Principles 2017, lk 2). Piiratus igapäevategevustes on tihtipeale seotud ümbritseva keskkonnaga, mis seab raskestiületatavad barjäärid (Verbrugge & Jette 1994). Nii on raskuste tekkimisel keeruline jätkata harjumuseks olnud tegevustega. Antud teave peaks olema kasutatav omavalitsustel, et saada aimu piirangute piirkondlikust jaotumisest ning püüda tegeleda sellega, et neid üha vähem oleks.\nRegistritega on palju head tööd tehtud – seda ei sea me kahtluse alla. Me loodame, et edaspidi on selles osas veel parandusi oodata. Tahame vaid tähelepanu pöörata detailidele, mis annavad parema ülevaate selle kohta, kus registripõhise rahvaloenduse probleemkohad (endiselt) asuvad.\nEsiteks on probleem registrites oleva infoga, mida ka SA mudelite kasutamine ning 2011. aasta rahvaloenduse andmete kasutamine ei paranda.\nTeiseks oleks vaja, et registrites mitteolevad tunnuste nagu tegevuspiirangud kohta küsitaks kõikselt, mitte üksnes valimilt.\nEelpool välja toodud probleemkohti arvestades ning analüüsides ongi teadlased jõudnud otsusele ja soovitusele korraldada käesolev rahvaloendus viimast korda selliselt, et 5-6 tunnust küsitaks otse kõikide inimese käest. See annab meie riigile parema aluse rahvastiku ning rahvastikuteabe kvaliteedi hindamiseks tulevikus.\nJosing, Marje (2017). Varimajanduse trendid. Ettekanne. Vaadatud 16. detsember 2019https://www.emta.ee/sites/default/files/kontaktid-ja-ametist/uudised-pressiinfo/pressimaterjalid/varimajandus_eki_12062017.pdf.\nMaasing, Levenko ja Tiit (2018). Leibkonna elukoha määramise võimalused ehk paiknemisindeks. 23.11.2018 ettekanne. Vaadatud 16. detsember 2019https://www.stat.ee/dokumendid/1413081.\nMägi, Kadi; van Ham, Maarten; Leetmaa, Kadri; Tammaru, Tiit (2019). The neighbourhood context and changes in self-reported ethnic identity. Journal of Ethnic and Migration Studies.10.1080/1369183X.2018.1547634.\nRegistripõhise rahva ja eluruumide loenduse (REGREL) teine prooviloendus 2019. Tulemuste ülevaade. Statistikaamet, Tallinn.\nSõstra, Kaja; Levenko, Vassili; Visk, Helle; Tiit, Ene-Margit (2019). Leibkondade kontrolluuringu (LEKU) tulemuste analüüs. Vaadatud 16. detsember 2019 https://www.stat.ee/dokumendid/1665429 .\nTiit, E.-M., Visk, H. ja Levenko, V. (2018). Partnerlusindeks. Eesti Statistika Kvartalikiri 1/2018, 29-41, Eesti Statistika, Tallinn. Vaadatud 16. detsember 2019 https://www.stat.ee/valjaanne-2018_eesti-statistika-kvartalikiri-1-18.\nUN Principles and Recommendations for Population and Housing Census (2017). Vaadatud 16. Detsember 2019 https://unstats.un.org/unsd/demographic-social/Standards-and-Methods/files/Principles_and_Recommendations/Population-and-Housing-Censuses/Series_M67rev3-E.pdf.\nVan Oyen, H., Tafforeau, J., Hermans, H., Quataert, P., Schiettecatte, E., Lebrun, L. et al.(1997). The Belgian health interview survey. ArchPublicHealth.55:1–13. https://www.wiv-isp.be/aph/pdf/aphfull55_1_13.pdf.\nVerbrugge, L. and Jette, A. (1994). The disablement process. Social Science and Medicine, 38(1), pp. 1–14.\nHelle Visk’i ettekanne SA fookusrühmas 17.04.2019.


Lõbus linnadžungel | Veebiajakiri Femme\nKlikkklakk pakkus mängulisi ja uuenduslikke, kuid samas lihtsate lõigetega ajatuid riideid, mida lapsed saavad ise kaunistada ja dekoreerida.\nTallinn Fashion Weeki lastemoe päeval tuli esitlusele uhiuus Klikkklakki kollektsioon, mida iseloomustavad puhtad värvitoonid, mille koosmõjul detailidega võib tekkida midagi täiesti ootamatut. Uue kollektsiooni värvid on suuresti vastulöök kiirele ja tempokale värvigammale, mis mässib meid igapäevaselt enda sisse. Tegemist on toonidega, mis sobituvad “linnadžunglisse” väga hästi ning just selleks, et eristuda ja kulgeda omas rütmis. Rõivad on avarad, lihtsa joonega ning sobilikud kõikjale, kuhu lapse päev teda viib.\nDisainer Marta Mooratsi sõnul iseloomustavad kollektsiooni sel korral tänapäeva Jaapani stiil ja värskete värvide kombinatsioon läbi lihtsate ning selgete vormide. Rõivaste ajatus seisneb mustrite puudumises – soetatud lasterõivaid saab värskendada hoopiski detailide muutmisega, mis säästab nii rahakotti kui keskkonda liigsete, emotsioonidele tuginevate kulutuste eest. Tänu universaalsetele lõigetele saab sama toodet kanda kindlasti rohkem kui üks laps.\nKlikkkklakki idee sündis mitme ema koosjõul – tekkis tunne, et sellisel tootel, mida laps saab ise kaunistada, võiks olla turgu. Ideele saadi ka kinnitust internetiotsingutest, mis kinnitasid sellise toote puudumist Euroopas ja ka mujal maailmas. Mõtte teostus nõudis julget pealehakkamist, kuna õigete trukkide leidmine ja toimivate süsteemide väljatöötamine oli pikk ning kulukas protsess. Ehkki täna on leitud õige süsteem ning seeläbi on Klikkklakki toodetel hea kvaliteet, ei ole tootearendus kunagi päriselt lõppenud – ikka ja jälle tuleb uusi mõtteid, mida katsetada ning seejärel alles klientidele tutvustada.\nTäna tegutsevad firmas neli aktiivset naist: Liisianne, Laura, Silvia ja Marta. Kõigil neljal on kodus sirgumas kaks last, kes inspireerivad ja annavad uusi ideid läbi oma erinevate arenguetappide.Valdavalt on Liisianne vastutav tootearenduse, kvaliteedi, turunduse ja müügi eest. Laura vastutusvaldkonda kuulub aga ettevõtte numbriline pool ehk aruandlused, ladu jne. Silvia arendab brändi identiteeti ja visuaalset pilti ning Marta paneb paberile kõik head disainiideed ja vastutab toodangu valmimise eest. Kuna tiim on väga hea sünergiaga, siis kindlasti ei ole ülesanded kivisse raiutud – kõik neli naist on teadlikud päevakorral olevatest teemadest ja toetavad seal, kus vaja.\n← Rustikaalne imedemaa Kalamaja printsessid →