Yoko Alender (nr. 305) | Reformierakond\n305 Yoko Alender\nYoko Alender, miks tegid otsuse kandideerida järgmisse Riigikogu koosseisu Järva- ja Viljandimaal?\nMinu põhimõte elus ja töös on, et tahan pidevalt midagi juurde õppida. Teadsin, et Reformierakonnal pole siin piirkonnas pikka aega olnud ühtegi naist kandideerimas ja tundsin, et see on üks igati väärikas väljakutse. Seda enam, et mu enda juured ema poolt ulatuvad Viljandimaale ja isa poolt Järva-Madisele.\nOlen kasvanud lasteaia asemel Eesti teedel, isa rändas töö pärast alatihti ringi, andis etendusi ja kontserte ja mina olin tal alati kaasas. See ongi minu Eesti.\nJa mis seal salata – Jürgen Ligiga klapib meil ka koostöö hästi. Poliitika on meeskonnatöö ja need, kes ühest erakonnast koos lähevad inimeste usaldust paluma, peavad ka omavahel hästi toimima.\nKui sa saaksid oma käe järgi ringi teha Eesti riigis asju oma tahtmise järgi, näiteks teades, et sind toetaksid kõik 101 Riigikogu saadikut, mida sa teeksid kohe teistmoodi?\nVäga kihvt küsimus! Vaadake, Jüri Ratas tuli välja loosungiga „Õiglane riik kõigile“. Ma arvan, et see ei ole aus loosung, arvan, et täna on see silmakirjalik loosung. Kui valitsuserakonna liikmed tulevad rääkima, et pensionäridel on aeg hakata panustama, olla solidaarne ja täna me karistame seda pensionäri, kes tahab tööd teha ning võtame talt kõrgemat maksu, siis see minu silmis ei ole õiglane Eesti. Mina teeks nii, et riik oleks päriselt õiglane.\nArvan, et inimese ettevõtlikkust, töötahet, tarkust, nutikust karistada, on vale. Eesti püsib sellel, et meil on panustada tahtvad inimesed, kes näevad vaeva, et enda elu paremaks teha, et Eesti elu paremaks teha ja riik peab looma selleks kõikvõimalikud tingimused, mitte seda piirama ja karistama. Ma arvan, et ka eesti pere tugevus tuleb sellestsamast oma elu kujundamise vabadusest. Eesti on tänaseks ikka imeliselt vaba riik ja meil on vabadus siin oma lapsi kasvatada, saada neile hea haridus. Aga ma arvan, et seda turvatunnet, millest need lapsed sünnivad, seda kindlasti rahaga ei osta. Siin näiteks jällegi valitsus panustas miljon uude sihtasutusse, kes justkui peaks iivet tõstma. Ma ei usu sellesse! Küll aga ma arvan, et sellised asjad nagu vanemahüvitis ja lasterikka pere toetus, seal saab riik majandusliku kindlustunnet omalt poolt hästi täpselt sihtides lisada. Toetuste kõrval on muidugi olulised teenused lastega peredele.\nKas mu lapse koolis on õpetaja, kes on stressis ja närviline, kellel on liiga suur koormus ja liiga madal palk või õpetaja, kes tunneb, et kool on tema jaoks hea arengukeskkond, et teda väärtustatakse, et tal on koostöö perega, arvan, et see on lapsevanema jaoks hästi tähtis. Olen igapäevaselt töötanud kultuurikomisjonis neli aastat ja eelkõige just haridusküsimustega. Tean, et eesti kool on ka üks põhjus, miks paljud tulevad Eestisse tagasi. Seda me peame hoidma ja pidevalt arendama. See on ka üks põhjuseid, miks tahame õpetajate palka tõsta 2000€ni. See on täiesti tehtav, prioriteetide küsimus, väga vajalik samm.\nÜhest saadikust Riigikogus küll väga palju ei sõltu, koostöös võib aga palju korda saata. Mis on need asjad, mille puhul võid eelnevale neljale aastale tagasi vaadates rahulolevalt tunnistada, et need on sinu osalusel ära tehtud?\nMa tooksin kaks teemat. Olen erialalt arhitekt ja linnaplaneerija. Kui ma kümme aastat tagasi hakkasin rääkima meie elukeskkonna inimsõbralikkusest, siis see tundus nagu natuke selline UFO-teema. Aga tänaseks on paljude huulil arutlused selle üle, kuidas ühistransporti paremini korraldada, kuidas lapsed saaksid turvaliselt rattaga kooli sõita, olgu see väikeses linnas või suures linnas… need teemad on ikka üha enam pildis ja mulle tundub, et elukeskkonna kvaliteet on muutumas üha olulisemaks.\nAga üks konkreetsem asi on hariduse valdkonnast. See kuidas me oleme ühtsele eestikeelsele haridusele üleminekule suutnud toetuse taha saada, see on hästi oluline. Kui me kohalike valimiste eel Tallinnas Reformierakonnaga selle idee esitasime, siis teised erakonnad olid alguses täiesti šokis. Aga kui tõime välja faktid, et spetsialistid on selle poolt, et peame lõpetama lõhestamise ja, et pealinna getostumise probleem on oluline mitte ainult tallinlasele, vaid igale eestlasele. See on turvarisk, see on majandusrisk. Nende inimeste potentsiaal jääb Eesti jaoks rakendumata. Ja tänaseks, mulle tundub, kuna ka inimesed küsitluste järgi väga toetavad üleminekut ühtsele eestikeelsele haridusele, siis erakonnad lihtsalt on aru saanud, et nad peavad moel või teisel sellega kaasa tulema.\nAga vaatame ka asja tumedamat poolt. Mis on see viga või oluline valestitegemine, mida sa kahjuks oma mõttekaaslastega pole suutnud peatada?\nTunnen, et praeguse valitususe ajal on eestlaste usaldus riigi vastu langenud. Esiteks see kuidas maksusüsteem keerati tuksi, see kuidas aktsiisipoliitikaga keerati ühe eesmärgi pärast totaalselt vint üle… Mulle tundub, et siin tehti nagu midagi katki. Tükk aega me ehitasime oma riiki. Okei, makse maksta keegi ei taha, aga me tegime seda, sest see on meie riik. See on loogiline ja arusaadav, kuid täna ümbrikupalkade osakaal aina kasvab. Meil on oma peres ka mitu ettevõtet ja tean, et pensionärid ei taha enam ametlikult tööle tulla ning inimlikult ma saan sellest aru, ebaõiglus häiribki. Aga kui ma vaatan seda Riigikogu liikmena, siis mul on otsustajate pärast piinlik. Mina küll isiklikult ei ole nendele nuppudele vajutanud, vaid vastupidi püüdnud seda takistada.\nLihtsalt on tehtud asju selleks, et teha teisiti, aga mitte sellepärast, et see on mõistlik. See on see häda, mis selle viimase valitsuse vahetumisega oli ja seda on olnud murettekitav vaadata. Aga samas see motiveerib jätkama. Praegu ei tohi püssi põõsasse visata.\nYoko peab haridust üheks olulisemaks Eesti edu ja heaolu alustalaks. Paide Arvamusfestivali haridusarutelu vedamas.\nMida saaks või peaks riik pakkuma Järva- ja Viljandimaale?\nJärvamaa ja Viljandimaa eripära on, et nemad on need, kes saavad ise hakkama. Peavad saama ise hakkama, sest Ida-Virumaal on oma programm, saartel on täitsa omad teemad, Kagu-Eesti saab palju erikohtlemist, aga Kesk-Eesti on katmata riiklike ekstratoetustega. Selles mõttes mulle tundub, et Järva- ja Viljandimaa on see õige, tubli Eesti, kes saab ise hakkama, kuid sellegipoolest peaks riik natuke rohkem nägema ka siinset identiteeti, toetama ja mõistma seda, et just siin on Eestimaa süda.\nYoko perega esimeses lumes jalutamas. Foto: Annika Metsla / Õhus on Kalamaja\nParim paik on kodu. Yoko koos pere nooremate lastega.\nYoko Alender (39) on sündinud Tallinnas, kasvanud Stockholmis ja Inglismaal, peale keskkooli naases üksi Eestisse, asus õppima Eesti Kunstiakadeemias ja lõi perekonna. Yoko on erialalt arhitekt- ja linnaplaneerija, töötanud nii mittetulundus, era- kui avalikus sektoris. Alates aastast 2013 on Yoko tegev poliitikuna, olnud kahes koosseisus Tallinna Linnavolikogu liige ja 2015.aastast XIII Riigikogu liige.\nNoorena alustas Yoko ettevõtjana kultuurikorralduses olles Valgusfestivali üks loojaid kui ka näiteks Leigo Järvemuusika korralduse juures. Abikaasa ja partneritega koos on Yoko aidanud luua mitmeid Tallinna armastatud söögikohti. Koos abikaasaga kasvatab pere kahte poega ja kahte tütart, kellest noorim läheb sügisel kooli, vanim lõpetab kevadel põhikooli. Yoko on oma isa Urmas Alenderi pärijana hoidnud silma peal armastatud lauliku muusikalise ja kultuurilise pärandi kestmisel, nii plaate, dvd-sid kui tänapäevaseid interneti-helikandjaid avaldades kui ka temast kirjutatud raamatuid, näitusi ja filme nõustades. Yoko hobiks on üle kümne aasta jooga, mis hoiab vormis nii meele kui keha. Eelmisest aastast annab Yoko ka ise õpetajana joogatunde.\nYoko tegemistest saad lugeda lähemalt tema veebilehelt www.yokoalender.ee\nYoko hobiks on juba üle kümne aasta jooga. Sel aastal koolitas Yoko end joogaõpetajaks, et jagada seda, mida jooga talle aastate jooksul on andnud. Foto: Daisy Lappard / Naisteleht\nPoliitikamuudatused, mis mul isiklikult eriti hingel:\ntaastada inimeste usaldus riiki ja maksusüsteemi: 500€ tulumaksuvaba kõigile, sealt edasi võrdne maksumäär; pension tulumaksuvabaks;\nõpetajate palga tõus 2000€ euroni;\nlasteaia- ja kooliharidus ühtseks ja eestikeelseks;\nkasvatada teadus- ja arendustegevuse rahastamine 1%ni SKPst, et hakkaks tõusma tootlikus, sest see on palgakasvu alus.


Victor Hedman – Vikipeedia\nVictor Erik Olof Hedman (sündinud 18. detsembril 1990 Örnsköldsvikis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Tampa Bay Lightning. Ta on klubi meeskonna asekapten.\nTa alustas klubikarjääri Rootsi klubis Modo Hockey, mille koosseis debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2007–08. Järgmisel hooajal valiti ta liiga hooaja uustulnukaks.\n2009. aastal valiti ta NHL-i draft 'is Lightningi poolt teise valikuna. Alates hooajast 2009–10 on ta kuulunud Lightningi põhikoosseisu.\nHooajal 2016–17 andis Hedman NHL-is kaitsemängijatest enim väravasööte (56). 2017–18 põhihooajal lõi ta 17 väravat, millega oli Calgary Flamesi mängija Dougie Hamiltoni ja Philadelphia Flyersi mängija Ivan Provorovi kõrval sel hooajal enim värava löönud kaitsemängija. Samal hooajal pälvis Hedman liiga hooaja parimale kaitsemängijale antava James Norris Memorial Trophy.\nHooajal 2019–20 tuli Hedman Lightningiga Stanley karika võitjaks. Ta pälvis Stanley karika väljalangemismängude väärtuslikumale mängijale antava Conn Smythe Trophy.\nAastatel 2017, 2018 ja 2020 on ta valitud NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2017–18 valiti ta NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu (NHL First All Star Team) ning hooaegadel 2016–17, 2018–19 ja 2019–20 on ta valitud NHL Second All Star Team 'i. 2015. aastal valiti ta Hedman Rootsi aasta jäähokimängijaks.\nHooaja 2012–13 alguses toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta KHL-i klubis Astana Barõs.\n2009. ja 2010. aastal võitis ta Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. 2017. aastal tuli Hedman Rootsi jäähokikoondisega maailmameistriks. Lisaks võitis ta 2010. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.\nVictor Hedman – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nVictor Hedman NHL.com lehel\nVictor Hedman hockeydb.com lehel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Victor_Hedman&oldid=5722785"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:35, 30. september 2020.


Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Hugo Cabret' leiutis\nPostitas uLtImAtEcRiTiC » 21. Detsember 2011, 17:12\nRe: Hugo Cabret\_\_\_' leiutis\nPostitas Spellbound » 14. Veebruar 2012, 14:33\nKahju, et Hugo jõuab meil olla ainult piiratud aja. Selline film vääriks enamat. Vähemalt näeb ära. Piletid juba müügis.\nRe: Hugo Cabret' leiutis\nPostitas Kickflick » 24. Veebruar 2012, 13:03\nArmas ja heasüdamlik film ja üldiselt meeldis, aga kuna mu ootused olid liiga üles kruvitud, siis selline vapustav kinoelamus jäi saamata. Kus oli see unustamatu teekond, kuhu film mind viima pidi, nagu Solaris seda reklaamis? 3D efektid olid paaris stseenis päris ägedad, aga muidu ei pidanud seda vajalikuks ja filmi oleks sobinud vabalt vaadata ka 2D-s. Kohati muutus sisu liiga ettearvatavaks, aga muidu oli sündmuskäik päris huvitav. Kuigi suurt vaimustust see film minus ei tekita, julgen pidada seda üheks parimaks koguperefilmiks, mis viimaste aastate jooksul tehtud on, pole mingeid võltse ja ülepingutatud tegelasi ning tõsiseltvõetava stsenaariumiga.\nPostitas Garli » 24. Veebruar 2012, 15:17\nMinule meeldis. Eriti midagi oodata ei osanud, kuid sain väga vahva seikluse ning 3D oli mõnus. Sobilik igale vanusele, aga päris lastekaks ikka nimetada ei anna, sest ega väiksed lapsed ju Georges Méliès'st jt viidetest aru ei saa. 11 Oscari nommi on ehk overkill, kuid kahtlemata on tegu hea filmiga.\nEi koonerda ja panen 9/10.\nPostitas uLtImAtEcRiTiC » 24. Veebruar 2012, 17:57\nFilm nii tugevat muljet paraku ei jätnud. Ei saaks ka öelda, et üldse ei meeldinud, kuid pigem võib esile tuua mõned eredamad kohad ning lisaks pika (mõnusa) kulgemise. Midagi enneolematut ei olnud ning jutustuselt teisi samaväärseid filme varju ka ei jäta, ka näitlejad eriliselt silma ei paistnud - see võtabki filmi lühidalt kokku.\nTeiste materjalide kasutamine Scorsese filmi paremaks ei muuda 3-D nii ja naa - vaja polnud, häirima ka ei hakanud. 11 Oscari nommi on kindel overkill. Mõttes hakkasin võrdlema War Horse'iga, millest Hugo õige pisut siiski üle oli, seega\nPostitas JazZ- » 24. Veebruar 2012, 22:37\nNõustun James Cameroniga, kes arvas, et "Hugo" 3D kasutus on üks kõigi aegade paremaid (jah - isegi tema enda filmidega võrreldes!!!) - üks väheseid kordi, kus pildile kolmanda dimensiooni lisamine minu arvates ennast tõesti ära õigustas. Kui vaadata, mille eest need Oscari nommid tulid, siis imo ei ole midagi nii väga suur overkill - vähemalt pooled on väga õigustatult välja teenitud - visuaalne külg oli absoluutselt viimse detailini lihvitud (kaasa arvatud näiteks Hugo ise enda suurte siniste silmadega).\nLugu iseenesest jäi ehk pildilisele poolele pisut alla, aga erinevalt suurest enamusest 3D kassamagnetitest, oli see vähemalt olemas.\nAlso, normaalne, et Hugo kogu aeg lühikestes pükstes ringi lasi - soojad riided talvel ON mainstream.\nAga lastefilmid (ma ei tea, millega "lastefilmi" täpselt määratleda - publiku seas just väga palju lapsi ei olnud - ja siinkohal pole subtiitrite puudumine vabandus, sest üks vähestest seansil viibinud eelnevalt nimetatud kategooria esindajatest tõdes pärast filmi võidukalt, et sai kõigest aru!) - olgu - filmid, mille peaosas on väikesed poisid ( kõlab hästi, ma tean), on mulle alati meeldinud ja "Hugo" polnud mingi erand.\nHindeks annaks midagi 8-9 ringis - igatahes tänavustest BP nominetidest (koos "Rahapalliga") mu lemmik.\n+ Kui leiutistest rääkida, siis kinos mu kõrval istunud tädi oli leiutanud popcorni, mis kunagi otsa ei saa!\nPostitas Zinera » 26. Veebruar 2012, 18:49\nÄärmiselt hea näitlejatöö, kuid natukene pettusin, sest ootasin midagi rohkem seiklusrikkamat. Samas see ajaloo osa oli ka tore ja kõike muud, siiski kuidagi loost väljas. Hugo oli kõrvalfaktor, mitte Sherlock, aga Watson. 3D ei olnud filmis eriti vajalik, aga paha ka ei teinud. Kokkuvõttes armas lookene.\nPostitas DaydreamDiamond » 28. Veebruar 2012, 18:07\nAvatar'i ja Tr2n'i kõrval järgmine film, mida oli suht nauding 3D's vaadata. Algusest lõpuni ei unustatud 3D aspekti peaaegu, et kordagi.\nMingitest kohtadest veidi logises, kuid siiski vägagi nauditav vaatamine. Ja Scorsese pani ikka korralikult ära..olgu 2D/3D/perefilm/mafioosofilm - vend teab, mida teeb (kuigi eks me kõik teame, mis tema safe ground siiski on).\nsiuksed tüübid süvendavad armastust filmide vastu veelgi.\nPostitas adi » 03. Märts 2012, 00:57\nOh kuidas ma igavlesin, jah, kõik oli ilus, kõik oli hea, aga KÕIK OLI IGAV. Ma tean, et asi on minus kinni, ei vaidle vastu, aga ma lihtalt ei suuda samastuda selliste lugudega. Ma tahan saada midagi enamat.\nAnyway, TinTin ning War Horse oli VEEL igavamad. Ei mäleta ühtegi teist aastat kus oscari filmide vaatamine oleks olnud nii piinarikas kogemus kui see aasta (ning Artist on veel vaatamata!)\nPostitas lostinthemist » 03. Märts 2012, 04:57\nadi kirjutas: Oh kuidas ma igavlesin, jah, kõik oli ilus, kõik oli hea, aga KÕIK OLI IGAV. Ma tean, et asi on minus kinni, ei vaidle vastu, aga ma lihtalt ei suuda samastuda selliste lugudega. Ma tahan saada midagi enamat.\nNo ilgelt kahju, et nendes filmides polnud Rambot, kes tulistab kuulipildujaga terve armee gorillasid juppideks, eksole.\nPostitas adi » 03. Märts 2012, 05:52\nJah. Tõesti kahju.\nPostitas 0ll » 04. Märts 2012, 22:50\nNüüd kaks korda nähtud, seekord kodustes tingimustes. Enne ei saanudki aru, kui "3D" see film tegelikult on. Scorsese ei unustanud kordagi, milliseid võimalusi konkreetne tehnoloogia pakub. Kaamera otsis võimalikult "kolmemõõtmelisi" liikumisi, nurki. "Otse" võeti vaid neid stseene, kus tegelased või objektid vaatajale lähenesid või eemaldusid. Pluss kõik need detailid esiplaanil, mis kahemõõtmelisena vaatamist segasid või sootuks ära kadusid... Ma olen üsna kindel, et nö lamedana ei oleks see film nii palju kiita saanud ja tehnilisi auhindu võitnud.\nLugu (kui iga filmi tähtsaim element) minu puhul 100% ei toiminud. See hüpe robotiga orvust Georges Melies loominguni ei tundunud teenitud. Tegelased ei saanud tuttavaks, energiat jäi väheks.\nMinu peas tekkis paratamatult võrdlus kahe teise mulluse linateosega, mis olid pühendatud armastusele filmide vastu ja mingile konkreetsele ajastule/stiilile - "Artist" ja "Super 8". Kõik kolm on tehtud suure hoole ja armastusega, aga mul on tunne, et kui Scorsese pani filmi eelkõige oma kogemused ja oskused, siis Hazanavicius ja Abrams lähenesid asjale kirglikumalt... südamega, peaaegu poisiliku õhinaga.\nKokkuvõttes: eeskujulik helindus ja kaameratöö (sh 3D kasutus). Läheks hea meelega uuesti kinosaali. Samas puhtalt sisu pärast kolmandat korda ei vaataks.\nKinoelamuse hinne: 7/10\nPostitas rauls » 10. Märts 2012, 16:12\nEelkõige võiks "Hugo" puhul kiita kaunist pilti. 30-ndate Pariisi rongijaam on väga kenasti kujundatud ja igasugu suured kellamehhanismid näevad igati uhked välja ja on detailideni hoolikalt tehtud. Filmi tehniline tase on äärmiselt kõrge ja ma nii väga ei imestagi oscarinominatsioonide (11) ja võidetud kuldmehikeste (5) arvu peale. Sisu oli natuke liiga lapsik minu jaoks, kuid kinoikooni Georges Mèlié teema oli huvipakkuv. Need stseenid, kus kujutati tema loomekõrgperioodi 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, olid minu jaoks filmi tipphetkedeks. Kena austusavaldus Mèlié'le ja kinoajaloo algusjärgule.\nPostitas CM-Girl » 10. Märts 2012, 17:03\nOscarid läksid selle filmi puhul ma arvan, et küll õigesse kohta. Visuaalselt väga ilus, hea muusika. Kõik sobis, aga . . . film ise sisupoolest jäi veidi nõrgaks. Tegelased olid huvitavad kuigi kuidagi kummaline tundus Richard Griffithsi ja Frances de la Tour'i rollid. Kuid taksid mulle meeldisid. So cute. Christopher Lee'l oli küll väike roll aga meeldis kõige enam. Kõige huvitavamat tegelast kehastas. Ja muidugist meeldis ka Ben Kingsley Méliès rollis.\nAlles siis kui Hugo ja Isabelle uurisid filmiajaloo kohta ja sattusid lugema Georges Méliès filmist "A Trip to the Moon", siis tuli meelde kust ma seda nime tean, olin seda filmi kuu alguses alles vaadanud. Mitmed tegelased meenutasid mulle kedagi teist - Inspektor meenutas Crabtree'd ("'Allo 'Allo!"), Hugo meenutas kohati Frodot, Tabard meenutas R.Williamsit filmist "Good Will Hunting" ja Jeanne meenutas Sigourney Weaverit. Hmmm...\nPostitas Wisegirl » 10. Märts 2012, 17:13\nNõustun ülima kriitikuga.\nPilt oli ilus, sisu jäi nõrgaks. Ootasin midagi meeliülendavat, kuid visuaalsest elamusest kaugemale ei saanud.\nÕnneks jäi seekord olemata 3D-ga kaasnev peavalu. Asi seegi.\nTundus, et tegelastes oli rohkem peidus kui ekraanilt välja lasti paista nagu tihti raamatul põhinevate filmide puhul juhtub; mõned karakterid tundusid väga raamitud ning jäigad.\nLugu ise oli armas, koguperele. Äratundmisrõõmu pakkus Georges Méliès' looming. Parimad filmihetked.\nAh, ja tabasin end mõttelt, et film võiks üleni prantsuskeelne olla.


Kuidas püssi joonistada: lihtne juhend algajatele - Küsimused Ja Vastused\nKuidas püssi joonistada\nJoonistamine on üks annetest, mida saab pidevalt harjutades õppida. Aja jooksul saate joonistada erinevat tüüpi asju keerukate detailidega.\nKui teile meeldivad relvad ja teile meeldib nende üksikasjalikkus, siis see juhend aitab teil neid hõlpsasti joonistada.\nKuidas püstolit joonistada:\nRelvade tüübid on väga erinevad. Mõnel on keerukad üksikasjad; mõned on suured ja rasked, mõned aga käepärased ja taskusõbralikud.\nSiin on mõned lihtsad sammud, kuidas saate hõlpsalt ja täpselt ühe neist relvadest joonistada.\nEsimene asi, mida peate enne joonistama asumist tegema, on koguda kokku kõik vajalikud tööriistad ja kirjatarbed, mida võite relva joonistamiseks vaja minna.\nParem on see kõik enne alustamist korraga kokku koguda, et te ei peaks protsessi katkestama, et haarata midagi, mida teie töökohas pole.\nSamm nr 2:\nKui kõik vajalikud asjad on kokku kogutud, tühjendage oma töökoht, et paber ei saaks mingil moel kahjustada.\nAsetage kõik oma paberid ja muu vajalik maha just sinna, kus saate need hõlpsasti kätte.\nSamm nr 3:\nJärgmiseks leidke endale mugav koht, kuna kõik üksikasjad ja täpsus võivad veidi aega võtta.\nÕigete üksikasjade saamiseks peate võib-olla mõned toimingud uuesti tegema.\nSamm nr 4:\nKui olete kõik elanud ja tunnete end mugavalt, alustage relva pildi otsimisega raamatust, ajakirjast või lihtsalt veebist.\nKuna relvi on sadu ja tuhandeid, on teil valida mitmekesise valiku vahel. Valige relv, mida eelistate joonistada, ja asetage pilt otse oma paberite kõrvale.\nSamm nr 5:\nAlustage joonistamist, visandades täpselt püstoli piirjooned.\nKasutage joonlauda, et joonistada soovitud täiuslikult sirged jooned. Proovige valitud relva täpsete detailide joonistamiseks kasutada joonlauda nii palju kui võimalik.\nSamm nr 6:\nKui kontuurid on tehtud, asetage joonlaud kõrvale ja hakake töötama pisikeste detailide kallal, mis annavad relvale realistlikuma puudutuse, nagu päästik, vasar või lahtivõtmise hoob.\nVaadake valitud pilti korralikult, et näha, kas olete relva kõik kohad katnud ja kas olete kõik selle osad joonistanud. Hoidke käeulatuses kustutuskumm juhuks, kui midagi sassi ajate.\nSamm nr 7:\nNüüd, kui olete nii piirjoonte kui ka detailidega lõpetanud, on aeg viimistleda. Jätkake ja parandage kõik joonise puudused, nagu kõverad jooned või lõpetamata kohad. Pöörake tähelepanu piirkondadele, kuhu on vaja lisada veidi tekstuuri või disaini.\nSamm nr 8:\nViimane asi, mida peate tegema, on joonise viimistlemine mõne varjundi või värviga vastavalt teie eelistustele. Ja voilaa! Siin on see, täiuslik relvajoonistus vaid paari minutiga.\nSiin on mõned viisid erinevate stiilide ja kujundustega relva joonistamiseks.\nSaate joonistada realistliku visandi relvast, mille detailid on nii täpsed, et tundub, et see on tõeline relv. Varjutuse ja täpsete detailide abil, mida pildil näete, saate saavutada realistliku välimuse.\nÜks ainulaadseid ideid relva joonistamiseks on joonistada, kuidas relv seestpoolt välja näeb. Kuna relva sisemus on täis unikaalseid ja keerulisi mehhanisme, võite kõiki hämmastada oma täpsete detailide ja raske tööga.\nPeale selle saate popkunsti või koomiksite jaoks joonistada koomiksi või koomilise välimusega relva. Andke relvale karikatuuriliste detailide ja kujundustega lõbus hõng.\nVeepüssid erinevad tavaliselt tavaliste relvade välimusest, nii et see võib teile proovida midagi muud. Vesipüstol on tegelike relvadega võrreldes teistsugused detailid ja sisemised mehhanismid.\nTehke joonistamisel täpp:\nKui olete relva joonistanud kõigi õigete detailidega, kui te pole ikka veel selle välimusega rahul, lisage sellele lihtsalt isikupära.\nSaate oma joonisele elu lisada mitmel erineval viisil. Kui joonistate relvast haarava käe, annab see teie joonisele realistliku hõngu.\nVõi saate oma joonisele liikumist lisada, joonistades relvast väljuva kuuli. Võite isegi täita püstoli akvarellide või lihtsate pliiatsivärvidega, et muuta see säravaks ja pilkupüüdvaks.\nLoodame, et see juhend aitab teil hõlpsalt ja lihtsalt joonistada soovitud relva.


Kui mitu elu maksab turism? | Siim Veskimees\nartikkel , 2020 , Meie Maa , ühiskond\nArtikkel ilmus Meie Maas 12. veebruaril 2020\nPealkiri on loomulikult ajendatud Hiinas ja nüüd juba maailmas laiemalt levivast nn koroonaviirusest. Kuivõrd mul puuduvad vähimadki teadmised viroloogiast ja arstiteadusest laiemalt, ei ole järgnevas tekstis neid aspekte üldse puudutatud. Kummatigi on tegemist tapva ja seni spetsiifilise ravita haigusega, seega on vahest asjakohased mõned mõtted, mis Hiinat, nakkushaigusi üldisemalt ja meie suhtumisi puudutavad.\nHiina. Totalitaarne peldik, mis isegi 90-ndate alguses väikest sula ei näinud (nagu Venemaa) ja kus kõik see mõõdutundetu valetamine-vassimine ja absoluutne hoolimatus inimeste vastu aina süvenedes ja „täiustudes” edasi kestab. Võib-olla suvaline näide, aga ma vähemasti tean, mida kirjutan – 1975. aastal purunenud Banqiao tammi tõttu hukkunute arvust alguses üldse vaikiti, siis ilmusid hinnangud „mõni tuhat” ja tundub, et Hiina enda ametlik number on siiani 14 000; tegelikuks hukkunute arvuks hinnatakse 200 000.\nEhk üsna julgelt võib sellele seni alla tuhandesele hukkunute arvule ühe nulli otsa kirjutada. (Tõene dokumentaalne info ei pruugi sõna otseses mõttes eales välja tulla, aga kaudsed meetodid, terve mõistus ja kogemus Hiinaga lubavad nii oletada.)\nHiina kohta on see muidugi täpes. Neid ei ole pannud tegutsema, korralikku karantiini välja kuulutama mitte haiguse senine käik, vaid pandeemiaoht. Hiina linnad on tohutud ja tohutu asustustihedusega ning sanitaartingimused pole seal tsiviliseeritud maailma mõistes just kiiduväärt. Küllalt tõenäoliselt on valmistutud näiteks Wuhani kui terviku kaotamiseks; ilma naljata, pole üldse nii palju vaja, et kõik zombifilmide õudused karmiks reaalsuseks saaksid.\nHaigused levivad maailmas transpordi kiirusega – kunagi levisid epideemiad üle Euroopa ratsahobuse, siis rongi kiirusega. Nüüd lennukitega. Ja ühe linna piires kordades ja kordades alla peiteaja.\nKoroonaviirus on tegelikult tapja kohta ikka väga äpu – ei suuda kuigi kaua väljaspool inimkeha ellu jääda ja suremus sellesse on 3% ligi. Ehk levib nigelalt ja „võtab” ainult vanu ja juba enne haigeid. Jah, üle maailma levides põhjustaks see palju pahandust, aga keskmine terve kodanik ei pea isegi haigestumist kartma. (Seega on kohane ka rahulikult esoteerika alla liigitada kõik vandenõuteooriad, nagu oleks koroonaviirus inimtekkeline – no ei anna mõõtu välja... Ja kui isegi oli biorelv ja lasi laborist jalga, siis kuulge – nii saamatuid mõrvarbiolooge pole küll vaja karta...)\nTurism Hiinast ja Hiinasse on praktiliselt seiskunud. Loomulikult, kuidas teisiti? Aga kas on kohane üldse asetada küsimust nii, kui palju see turismifirmadele maksma läheb? Ütleme nii, et neid numbreid tuleb kahtlemata teada; kas või sellepärast, et kaudselt mõjutavad need meie kõigi rahakotti. Võimalik, et riigina käitudes tuleb isegi turismifirmadele appi minna, sest kõiki riske ei saa alati erafirmadele jätta; sektorit põhja lastes kaotame turu neile riikidele, kes omasid aitavad, ja töötu abiraha tuleb halvemal juhul inimestele ikka maksta...\nHuvitavaks läheb küsimus selle koha peal, et kas ja mis tingimustel tuleks uuesti kontakte alustada ja (kui Hiina poleks omalt poolt reisimist kinni pannud) võimalusel ikkagi epideemiaohtlikest piirkondadest pärit külalisi võõrustada? Turismifirma seisukohast – miks mitte? Ja kui ka keegi jääb haigeks, siis ravib ju riik...\nAga tõsiselt, kallid kaaskodanikud, kas teil komeedikindlustus ikka on? Mis oli eelmine paanika? Ebola. Liigub ringi hea statistika, et rohkem ameeriklasi on olnud Kim Kardashianiga abielus kui ebolasse surnud. Nüüdseks võib juba julgelt väita, et võimalus Eestis koroonaviirusse surra on välgulöögi klassis, ületades küll mäekõrguselt meteoriiditabamust ja hairünnakuid, aga jäädes haledalt alla näiteks autoavariidele ja minupärast või maksatsirroosile.\nÜhesõnaga, järjekordne maailmalõpp on sisinal õhust tühjaks voolanud ja taandunud vaid hambad ristis ülalhoitavaks meediahaibiks – tegelikult suurt kedagi ikka üldse enam ei koti (ega peagi kottima), mis toimub kusagil varem tundmatus Hiina linnas (mis sest, et see on rahvaarvult pea kümme korda Eestist suurem).\nAga kas oht on möödas? Teisalt, kas on kohane tekitada kollase nahavärviga inimeste ümber kümnemeetrine tühi ring? Tõde on ju kusagil vahepeal ja see juhib tegeliku küsimuseni – kas me peame kartma ülemaailmset pandeemiat, mis sarnaselt mustale surmale terveid riike kolme neljandiku ulatuses harvendab?\nMe elame kesk Maa loodust ja me sorgime seda ise ka agaralt. Me elame möödunud aegadega võrreldes palju ohtlikumas situatsioonis „tänu“ ülemaailmsele kiirele transpordile – ehk meil pole lootust vahele jääda, kui kusagil maailmanurgas midagi tõeliselt halba lahti pääseb. Suhtugem asjasse nii, et viirusepaanikad aitavad meil natukegi ennast vormis hoida juhuks, kui tõeline häda käes. Nii et tundkem kaasa kauges Hiinas koroonaviirusse surijatele ja säilitagem külma pead.


Raua ja joodi preparaadid peamise vahendina kilpnäärmehaiguste ja aneemia vastaseks võitluseks - Testid 2020\nRaudne defitsiit ja hüpotüreoidism\nKahjuks viib pikaajaline rauavähis varem või hiljem kilpnääre väljavoolu. Allpool kirjeldan, kuidas see juhtub.\nKuid ärge kiirustage oma endokrinoloogi röövimist, et teil ei olnud õigeaegset, see asjaolu sai teadlastele teada mitte nii kaua aega tagasi. Sama kehtib ka teiste aspektide kohta: D-vitamiini annustamine 600-aastastel imikutel ja ägeda sekkumise türoksiini asendusravi, ilma alternatiivsete juhtimiskatsetustega - kõik need ei ole standardite järgi.\nKuid tõsiasi, et kardioloogid ravivad beetablokaatoritega tahhükardiat, leidmata probleeme hemoglobiiniga, on suur viga.\nLõppude lõpuks kompenseeriva mehhanismi rõhumine toob kaasa südame võimsuse vähenemise ja isegi suurema oksüdatiivse stressi!\nMa sain teada, et seal on varjatud rauapuudus, mitte alma mater-Bakulevski keskuses, vaid tõenduspõhise meditsiini foorumil veel kümme aastat tagasi\nSelles osas soovituste läbivaatamise küsimuses - isegi "kass ei valeta".\nLäheme tagasi kilpnäärme juurde. Kilpnäärmehormoonide defitsiit viib raua puuduseni ja latentse aneemiaga kaasneb kilpnäärme reservide ammendumine.\nErütrotsüütide süntees toimub hormooni erütropoetiini abil, mille sünteesi mõjutavad kilpnäärmehormoonid. Raua imendumine algab maos, kus happelises keskkonnas tuleb see vabaneda kamm valkudest ja sooladest. Kui kilpnäärmehormoonide puudus on, tekib parietaalsete rakkude puudulikkuse tõttu maos keskkonda hõrenemine. Vitamiin B12 seostub maos proteiini glükoproteiiniga (Castle factor), moodustades tugeva kompleksi, mis kaitseb B12 lagunemise eest. Factor Casla on hüpotüreoidismi all kannatavate väga parietaalsete rakkude produkt.\nKuidas aneemia kahandab meie kilpnääret?\nFerritiini madal tase takistab ensüümi desokinaasi, mis muudab madala taseme T4 aktiivseks T3-ga. Hormooni kilpnäärme oksüdaas on samuti rauda sõltuv. Türeoidhormoonide bioloogiline toime väheneb - tere, hüpotüreoidism.\nMa tahan öelda, et minu paljude aneemia aastate jooksul, mida aja jooksul ei ravitud, oli ujuv TSH - 2,5 kuni 4,2. Endokrinoloogid väljastatakse vastuvõtust sõnadega: "Norma"!\nJärsk selgub, et see pole üldse norm? See on subkliiniline hüpotüreoidism.\nseleeni, magneesiumi, kaltsiumi, tsingi, vase kontroll.\nTÄHELEPANU: halb enesejaotamine kilpnäärme hormonaalse seisundi parandamiseks võib kahjustada. Eriti hoolikalt peate käituma joodiga. Autoimmuunprotsessi esinemisel tagab joodi tarbimine türeoidiit!\nNääri töö häirimine peab olema seotud endokrinoloogiga.\nLisateavet leiate @ cardiodoki blogist.\nLoomulikult põhjustab nende hormoonide puudumine punaste vereliblede (punaste vereliblede, mille elutsükkel, nagu on teada, 120 päeva) uuendamise protsessi. Tekib olukord, kus vanad punased verelibled surevad ja uusi ei toodeta nende asendamiseks, mis põhjustab aneemiat. Punaste vereliblede sünnitamine toimub torukujuliste luude luuüdis - punakas aine, mida igaüks meist nägi kana luu lõikamisel. Sarnane aine on kõikides inimese luudes, mille sees on torukujuline struktuur. See on näiteks sääreluu, reieluu, küünarliigese luud.\nKüsimused ja vastused aneemia ja kilpnäärme eest\nPopulaarsed artiklid teemal: aneemia ja kilpnääre\nJoodi puudus on iga kolmanda planeedi elaniku jaoks tegelik probleem. Kui palju peaks joodi tarbima? Ja kui sa - tulevane ema? Uuri, kuidas joodi puudus mõjutab rasedaid naisi ja kui palju joodi soovitatakse raseduse ajal kasutada.\nUimastiallergia hõlmab mitmesuguste reaktsioonide arendamist mitte ainult ravimite, vaid ka ainete kohta, mida kasutatakse diagnostilistes menetlustes.\nWhipple'i tõbi on Tropherynia whippelii põhjustatud peensoole süsteemne haigus koos peavalu, mis esineb malabsorptsiooni sündroomi ja süsteemsete ilmingute korral.\nTsöliaakia on krooniline geneetiliselt määratud immuunsuse vahendatud haigus, mida iseloomustab püsiv gluteeni talumatus koos väikese soole limaskesta atroofia ja sellega seotud malabsorptsioonisündroomiga.\nGastriit ja duodeniit on kõhuõõne ja düstroofne protsess kõhus ja kaksteistsõrmiksoole limaskestal. Seda haigust iseloomustab krooniline taastuv suundumus, mõnedel patsientidel võib see kaasa aidata PC või kasvajate arengule.\nUudised teemal: aneemia ja kilpnääre\nRaud on oluline mineraal, mis on osa hemoglobiinist, mis annab inimkehale kudede ja organite hapnikku. Lisaks sellele on rauda vajalik stressi ja mitmesuguste haiguste vastu võitlemiseks. Raudupuudus on aneemia, mida tuleb käsitleda oma toitumise hoolikalt läbi vaadates.\nMõnevõrra hiljem areneb aneemilist sündroom, mille raskusaste on tingitud hemoglobiinitaseme ja punaste vereliblede organismis, samuti kiirusega aneemia (kiiremini ta areneb, seda rohkem väljendunud on kliiniliste ilmingute) kompenseerivad võimsuse organismi (laste ja vanurite on vähem arenenud) ja olemasolu samaaegne haigused.\nRaudupuudus aneemia areneb aeglaselt, nii et selle sümptomid ei pruugi alati esineda. Kui aneemia on sageli koorib, deformeerunud ja katki küüned on lõigatud juuksed, naha kuivamist ja kahvatu, seal valime nurkades suus, on nõrkus, halb enesetunne, pearinglus, peavalu, võbelev lendab ees silmad, minestamine.\nPärast elimination rauavaegusaneemia sümptomid soovitanud kasutada sama ravimit, kuid väiksema annusega profülaktiliste nagu põhisuund ravi ei ole niivõrd kõrvaldada märke aneemia, nagu täiendamise rauapuudus organismis.\nOn näidatud hea toitumine koos heme raua (vasika, veise, lambaliha, küülikuliha, maksa, keelega) sisaldavate toitude kohustusliku lisamisega. Tuleb meeles pidada, et ferro-sorptsiooni suurendamist seedetraktis soodustavad askorbiin, sidrun, merevaikhape. Oksasaadid ja polüfenoolid (kohv, tee, sojavalk, piim, šokolaad), kaltsium, kiudained ja muud ained takistavad raua imendumist.\nKaltsium on üks tähtsamaid elemente, mis mängivad meie kehas äärmiselt olulist rolli. See aitab lihaseid kokku hoida, osaleb ainevahetusreaktsioonides, osaleb hormoonide sünteesis, raku jagunemises ja paljunemises, tugevdab luukoe ja osaleb erinevates füsioloogilistes protsessides.\nPaljud inimesed kannatavad lõualuu moodustumise tõttu mandlites. Need valged pistikud tekitavad märkimisväärset ebamugavust. Mõned patsiendid usuvad, et kui palavikku pole, ei ole ravi vaja.


Erle Eenmaa, Tallinna ringkond Erle: Leian, et oma teadmistepagasiga on hea liikuda keskjuhatusse, et rakendada oma kogemusi ja mõelda kaasa kesktasandil kogu organisatsiooni veel paremaks toimimiseks. Suhtun keskjuhatuse liikme ametikohta vastutus- ja kohusetundega. ← Eelmine Eda Kivisild, Sakala ringkond Järgmine → Kaire Lõhmus, Järva ringkond Erle Eenmaa, Tallinna ringkond\nAvaleht > Meie, naised > Keskjuhatus > Erle Eenmaa, Tallinna ringkond\nErle: Leian, et oma teadmistepagasiga on hea liikuda keskjuhatusse, et rakendada oma kogemusi ja mõelda kaasa kesktasandil kogu organisatsiooni veel paremaks toimimiseks. Suhtun keskjuhatuse liikme ametikohta vastutus- ja kohusetundega.\n2007 – ... Naiskodukaitse Tallinna ringkonna akadeemilise jaoskonna liige\n2008 – 2010 – Tallinna ringkonna juhatuse liige\n2010 – 2013 – Tallinna ringkonna esinaine\nOlen lõpetanud Tartu Ülikooli bakalaureuse ja magistriõpingud ajaloo erialal, töötanud olen nii riigiametis kui erasektoris. Naiskodukaitse liige olen 2007. aastast. Esimesel liitumisaastal läbisin kohe baasväljaõppe ja nähes, et see organisatsioon on just minule, jõudsin otsusele end tihedalt Naiskodukaitse tegemistega siduda. 2008. aastal valiti mind ringkonna juhatusse, kus möödus viis töökat aastat. Viiest aastast kolm oli mul au olla Tallinna ringkonna esinaine.\nErialaselt olen aktiivselt tegutsenud kahel alal, formeerijana ja avalikes suhetes. Kuigi olen osalenud aastate jooksul lugematutel üritustel ja õppustel pea kõigist Naiskodukaitse tegevusaladelt, on formeerimistegevus jäänud kõige südamelähedasemaks.\nRingkonna juhatuses olles sai näha õnnestumisi ja edulugusi, samas ka organisatsiooni probleeme ja valukohti. Ringkonna esinaisena avanes mul võimalus osa võtta paljudest üle-eestilistest õppustest ja seminaridest, kus sain teadmisi ka teiste ringkondade muredest-rõõmudest. Pean neid üle-eestilisi üritusi oluliseks ning heaks võimaluks saada organisatsioonist suuremat pilti.\nLeian, et selle pagasiga on hea liikuda keskjuhatusse, et rakendada oma kogemusi ja mõelda kaasa kesktasandil kogu organisatsiooni veel paremaks toimimiseks. Suhtun keskjuhatuse liikme ametikohta vastutus- ja kohusetundega.\nErle Eenmaa Sünd 24 Erle: Leian, et oma teadmistepagasiga on hea liikuda keskjuhatusse, et rakendada oma kogemusi ja mõelda kaasa kesktasandil kogu organisatsiooni veel paremaks toimimiseks. Suhtun keskjuhatuse liikme ametikohta vastutus- ja kohusetundega.


Kannik: Venemaa võib tahta Valgevenesse vägesid viia\nKannik: Venemaa võib tahta Valgevenesse vägesid viia (21)\nToimetas Annika Erg, 13. jaanuar 2022 23:35\nAleksandr Lukašenka ja Vladimir Putin möödunud aasta detsembris Peterburis. Lukašenka on seni suutnud vältida Vene vägede paigutamist Valgevenesse\n„Kas see on reaalne stsenaarium? Jah, paraku on,“ ütles rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse direktor Indrek Kannik „Aktuaalse kaamera“ saatejuht Johannes Trallale, et Venemaa võib tahta Valgevene territooriumile arvestatavaid vägesid paigutada. See aga lääneriikidele kindlasti ei meeldiks.\nKui nende kõneluste alguses kõlas rohkelt kriitikat, et lääs ei peaks nö relv oimukohal Venemaaga laua taha istuma, siis mida see nädal näidanud on? Mida oli läänel sellest kõigest võita, miks seda vaja oli?\nSANKTSIOONID VALMIS! USA lubas need rakendada hetkel, mil tankid Vene-Ukraina piiri ületavad (1)\nÜks asi, mida läänel on olnud võita, on kasvõi see, et kui Venemaa ikkagi peaks ründama Ukrainat, siis on võidetud veidi aega ja ka ukrainlased on selle võrra saanud paremini valmistuda. Teiseks – kogu lääne filosoofias on alati olnud suhtumine, et me vähemalt peame rääkima. Nagu me näeme, meie kõige suuremad mured ei ole täitunud ja venelastega on räägitud väga ühel häälel. Kui alguses võibolla oligi kerget võbelust, kui venelased oma nõudmistega välja tulid, siis hiljem saadi sellest võbelusest üle ja vähemalt NATO Vene nõukogus – nii palju, kui mina sellest aru olen saanud – olid kõik lääneliitlased, kõik 30 riiki täiesti üksmeelsed.\nMilliseid samme võib nüüd Venemaalt oodata? Seda rõhutati ka täna, nende kõnelustega Moskva rahule jääda ei saa.\nOn selge, et kui minna nõudma sisuliselt NATO laiali saatmist, siis see, kui sinuga ollakse valmis rääkima teatud tehnilistest küsimustest, siis sellega rahul olla ei saa. Mis on Venemaa valikud? Üks variant on öelda, et see, et me saame tehnilistes küsimustes läbi rääkida, on meie jaoks suur võit ja mängida seda sisepoliitiliselt niimoodi välja. Teine võimalus on alustada agressiooniga Ukraina suunal. See on suur risk, aga me ei saa seda kuidagi välistada. Kolmandad on sellised vahepealsed variandid, mis meie jaoks on ka väga riskantsed, kui Venemaa peaks siiski suutma viia oma vägede arvestatava kohalolekuni Valgevenes, mis muidugi raskendab meie julgeolekuolukorda.\nKas see võiks olla üks reaalne stsenaarium, et Venemaa päriselt viib täiendavad väed Valgevenesse ja kas lääs võiks põhimõtteliselt sellega omamoodi kompromissina rahul olla? Et vähemalt ei tungi Ukrainasse ja vähemalt ei pea minema NATO sõtta.\nMa arvan, et lääs ei ole sellega rahul, kui see juhtub. Ma arvan, et sellisel juhul on meie vaatevinklist igal juhul vajalik täiendavate NATO üksuste kohalolek Eestis ja Balti riikides, et meie julgeolekupositsiooni parandada. Kas see on reaalne stsenaarium? Jah, paraku on. Aga ma usun, et siin ei ole viimast sõna öelnud ka Valgevene diktaator Aleksandr Lukašenka, kes on aastakümneid suutnud seda stsenaariumit vältida. Kuigi ta positsioon on praegu nõrgem kui varem, üritab ta seda kindlasti jätkuvalt vältida.\nMillist toetust vajab praegu reaalselt Ukraina, arvestades võimalikku kõige mustemat stsenaariumit ja milline on see toetus, millele Ukraina tegelikult loota saab?\nSiin on kolm asja. Esiteks on poliitiline toetus ja see on üsna maksimaalne, mida nad on saanud. Teiseks on see, et Venemaale tuleb teha tagajärjed võimalikult raskeks. Seda nii majanduslikult, et sanktsioonid oleksid võimalikult tugevad, kui ka sõjaliselt. See tähendab seda, et Ukraina vajab täiendavat sõjalist toetust lääneriikidelt.\nAga seda näha ei ole hetkel?\nEi, ma usun, et samme selles suunas toimub. Sellest võibolla meile kogu aeg ei teatata, aga neid samme ikkagi toimub ja kui Venemaa agressioon tuleb, siis neid samme toimub kiirenevas tempos.\nKas USA senine reaktsioon võib olla pannud Kremli mõtlema, et kas ikka tasub seda teha. Kas see sanktsioonide pakett on veenvam kui senised?\nEga me täpselt ei tea, mis seal sanktsioonide paketis on, aga vähemalt on ameeriklased jätnud mulje, et need on väga jõulised sanktsioonid, mis tulevad.\nSANKTSIOONID VALMIS! USA lubas need rakendada hetkel, mil tankid Vene-Ukraina piiri ületavad


Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse juhataja alates selle asutamisest oli Kadri Liik. Augustis 2011 asus keskust juhtima Martin Hurt. 1. märtsil 2012 asus keskust juhtima Matthew Bryza. Aastatel 2015–2017 oli keskuse direktor Jüri Luik, alates 1. septembrist 2017 Sven Sakkov.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rahvusvaheline_Kaitseuuringute_Keskus&oldid=5680701"\nLehekülje viimane muutmine: 24. juuli 2020, 11:26\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:26, 24. juuli 2020.


„Sügistormi ajal ärge unustage ka loomi!“ - Eestimaa Loomakaitse Liit\nSügistormid on käes ja viimased paar päeva on Eesti üsna tugevate kagutuulte meelevallas olnud. Seoses sellega palub Eestimaa Loomakaitse Liit (ELL) loomaomanike tuulisel ajal hoida vähemalt öösel oma koerad-kassid võimalusel siseruumides. Mereäärsetel aladel elavad inimesed peaksid aga kindlasti mõtlema ka lautades elavatele põllumajandusloomadele.\nTormiiilid pole ohtlikud pelgalt inimestele vaid murduvad puud ja oksad kujutavad ohtu ka loomadele, kes võivad kartma hakata ning end territooriumilt välja murda. Kriitilise pilguga tuleks kindlasti üle vaadata ka loomadele ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuvad varjualused, vältimaks puude või muude suurte esemete nendele kukkumist. Eestis kehtiva korra kohaselt peab näiteks koerakuut asetsema maapinnast kõrgemal ja olema tuule- ning veekindel.


Ringkonnaprokurör: koolid peaksid püüdlema olukorra poole, kus koolikiusamine ei tee kiusajat populaarsemaks, vaid vastupidi - Eesti Päevaleht\nRingkonnaprokurör: koolid peaksid püüdlema olukorra poole, kus koolikiusamine ei tee kiusajat populaarsemaks, vaid vastupidi\nKui anda lapsele võimalus end muul viisil väljendada ja vähem vaba aega, väheneb ka tõenäosus, et ta igavusest või tähelepanuvajadusest teisele õpilasele kallale läheb.\nTaas on käes kooliaasta algus. Pole vahet, mis õppeastmes või klassis laps õpib, koolivägivalla probleem võib ootamatult esile kerkida iga lapse puhul. Koolivägivalda ja kiusamist ei tuleks aga aktsepteerida, sest hoolimata selle püsivast olemasolust meie ühiskonnas ei ole tegemist sallimist vääriva käitumisega.\nKoolivägivallast rääkides peame silmas olukorda, kus mis tahes kooliga seotud inimene hirmutab, ähvardab, väärkohtleb või suisa ründab teist inimest. See kõik võib toimuda nii füüsiliselt kui ka psühholoogiliselt – löömine, tõukamine, sõimamine, narrimine, väljapressimine, ähvardamine, kuulujuttude levitamine ja ka tõrjumine ning ignoreerimine.\nKoolivägivald ja kiusamine on oma osas vormides suisa kuritegelik. Näiteks juhtumid, kus keegi on füüsilise konflikti tagajärjel tundnud valu või kellegi tervist on sellise käitumisega kahjustatud, on tõlgendatavad kehalise väärkohtlemisena. Raske tervisekahjustuse tekitamine, mida koolivägivalla raames õnneks enamasti ette ei tule, ja korduv vägivallatsemine on juba raskemad kuriteod, mille eest võib kohtus süüdimõistmise korral oodata kuni viieaastane vangistus.\nNäiteks on kohtus kriminaalkorras karistada saanud teisi õpilasi juustest tirinud ja rusikatega löönud noorukid ning ka üks 16-aastane nooruk, kes teist õpilast kooli koridoris mööda maad lohistas, põhjustades sellega maas lamaja kuklale füüsilist valu. See ei tähenda, et koolivägivalla ennetamiseks tuleks iga juhtumi puhul võimalikku süüdlast maksimaalses ulatuses karistada. Sugugi mitte. Pigem tuleks leida tasakaal mõistetava karistuse ja lapsega tegelemise vahel. Selleks on meil mitmesugused sotsiaalprogrammid, tugikeskused ja loomulikult lapsevanemad.\nFüüsilise vägivalla kõrval on ka teise õpilase vägivallaga ähvardamine kuritegu, kui kannatanul on alust karta ähvarduse täideviimist. On olnud juhtumeid, kus mõnele klassikaaslasele saadetakse Facebookis ähvardusi: „Peksan su haiglasse.” See juhtum viis kriminaalmenetluseni. Ka kooli koridoris teistele õpilastele peksa anda ähvardanud õpilane sai karistuseks tingimisi kolmekuuse vangistuse. Kui õpilane oleks talle mõistetud katseaja jooksul toime pannud uue kuriteo, oleks karistus täitmisele pööratud.


Eesti Jäähokiliit soovib kaunist jõuluaega!\nU20 MM: Jussi Tupamäki: meil jäi puudu meeskonnavaimust\nEesti U20 noortekoondis peatreener Jussi Tupamäki tunnistas Rumeenialt saadud 5:6 kaotuse järel, et vastased olid seekord paremad. “Kaotasime pronksimängu, vastased olid lihtsalt seekord paremad. Vastaste ühine vaim oli parem kui meil, see otsus\nEesti U20 noortekoondise peatreener Jussi Tupamäki ütles pärast võidumängu Hollandiga, et meeskond liigub turniiri jooksul tõusvas joones, kuid olukordade realiseerimine vajab parandamist. “Meil on pikk maa minna. Peame õppima eduseisu hoidma\nU20 MM: Jussi Tupamäki: Jaapan ületas meid täna kiirusega\nEesti U20 noortekoondise peatreener Jussi Tupamäki ütles tänase mängu järel, et kuigi kõik koondise mängijad andsid endast parima, oli Jaapan kokkuvõttes parem meeskond ning ületas meie koondist eelkõige kiiruse poolest. “Rahule jään sel\n16. ja 17. detsembril toimub Tallinnas jäähokitreenerite koolitus\nPühapäeval algava U20 MM-i II divisjoni A-grupi turniiri raames toimub 16. ja 17. detsembril Tondiraba jäähallis jäähokitreenerite koolitus, kuhu on oodatud nii treenerid, klubide esindajad, lapsevanemad kui kõik huvilised. Koolituse on suunatud\nKonkursiteade: Eesti Jäähokiliit (EJHL) kuulutab välja avaliku konkursi jäähoki kohtunikele stipendiumide taotlemiseks ja määramiseks.\nKonkursiteade Eesti Jäähokiliit (EJHL) kuulutab välja avaliku konkursi jäähoki kohtunikele stipendiumide taotlemiseks ja määramiseks. Tingimused taotlejale: Jäähokialased teadmised ja oskused üleriigilisel tasemel Soov ennast arendada suunal, mi\nin Meistriliiga, Treenerid, Uudised


FOTOD: TransferWise avas uue kontori\n9. september 2014 kell 20:20\nSoodsaid valuutaülekandeid pakkuv TransferWise avas täna Baltika kvartalis uue kontori, kuhu mahub töötama neli korda rohkem inimesi, kui eelmisse kontorisse Tehnopoli teaduspargis.\nKui Tehnopoli kontor oli mõeldud 30-le inimesele ja seal töötas lõpuks ligi 60 inimest, siis uuel pinnal on töökohti 120-le, kuid TransferWise'i üks asutajaid Taavet Hinrikus teatas, et varsti läheb sealgi kitsaks, sest Tallinnas kasvab töötajate arv 200ni. Õnneks on ettevõttel kavas läheduses valmivas büroohoones hõivata mitu korrust, kui see ükskord valmib.\nTäna avatud uue kontori avapeole eelnes ASI investeeringute juhi Margus Uudami modereeritud diskussioon, millest võtsid osa TransferWise'i investeerinud riskikapitalifirmade Valar Ventures ja IA Ventures esindajad. Diskussiooni eel tervitasid kohaletulnuid Taavet Hinrikus ja peaminister Taavi Rõivas.\nBaltika kvartali moelaval toimunud diskussioonile järgnes korrus allpool uue kontori avapidu, mille juhatas sisse eksootiline trummietteaste. Lisaks peaministrile olid kohal ka paljud Eesti idumaastikul edukad tegijad ja valdkonnaga lähedalt seotud inimesed, näiteks EASi juht Hanno Tomberg, investor Allar Martinson, majandusministeeriumi asekantsler Taavi Kotka, ettevõtja Indrek Kasela ja paljud teised.\nAmbient Sound Investments investeeringute juht Margus UudamFoto: Eiko Kink


Juhtkiri: Kõrge toetus ei taga veel võidupärga - Kesknädal\nJuhtkiri: Kõrge toetus ei taga veel võidupärga\nEesti inimeste poolt 2015. aastal valitud Riigikogu alustas alanud nädalal pärast suvepuhkust oma viimast töist poolaastat. Nende kuue kuu sisse jagub jätkuvalt nii inimestele oluliste otsuste tegemist kui ka majas kerkivaid kuumenevaid pingeid. Just eesootavate valimiste tõttu tõotab tänavune poliitikahooaeg kujuneda eriti tuliseks ning head valimistulemust soovivad kõik erakonnad. Keskerakonna silme ees sirendav valimisvõit on ülimalt kaalukas argument, pannes aluse järgmisele neljale poliitaastale.\nTõepoolest, just järgmise aasta 3. märtsil toimuvad valimised lisavad käesolevale aastale erilist kaalu, kuid selle kõrval loodan siiralt, et saadikud ei unusta oma tegelikku tööd Riigikogus. Aasta algus oli vägagi murettekitav – laimu ning süüdistamise asemel peaksime tegelema Eesti inimeste heaolu tõstmisega. Opositsiooniparteide väsimatud üritused tänavu jaanuaris valitsuse ministreid kukutada segasid tõsiselt valitsuse tööd ning umbusalduslainest oli viimaks tüdinenud ka rahvas.\nTeades, et ühiskonnas on väga palju probleeme, peaksime hoopis Riigikogus üheskoos lahendusi otsima. Mõistagi esineb erakondade vahel erimeelsusi, kuid selle kõige juures on oluline säilitada elementaarne viisakus ja lugupidamine kolleegide suhtes. Peame olema eeskujud, kellel on inimeste ees suur vastutus ehitada oma sajandivanust riiki veelgi paremaks. Uue hooaja alguses loodan, et kõik 101 Riigikogu liiget mõtlevad sellele ning on ühiselt valmis panustama Eesti arengusse.\nKeskmõte: Erakonna stabiilne ning kõrge toetus on loonud selleks hea eelduse, et kolmanda märtsi õhtul teha võiduvääriline valimistulemus.\nTänane valitsus Keskerakonna juhtimisel on üles näidanud väga töist õhkkonda ning möödunud kahe aasta jooksul on inimeste jaoks tehtud väga olulisi otsuseid, olgu selleks siis tulumaksureform või maakonnasisene tasuta ühistransport, õpetajate palgatõus või põllumeeste toetamine. Kindlasti soovime sellesarnast fooni hoida ka tulevikus. Erakonna stabiilne ning kõrge toetus on loonud selleks hea eelduse, et kolmanda märtsi õhtul teha võiduvääriline valimistulemus. Valimisteni on siiski veel piisavalt aega ning järelejäänud perioodil on oluline üles näidata veelgi suuremat töötahet ning pingutada ühise meeskonnana viimase tunnini.\nSuur toetus reitingutabelites pole siiski niisama lihtsalt sülle kukkunud, selle taga on meie kõigi töö. Valimiste lähenedes muutub kindla meeskonna olemasolu aga veelgi tähtsamaks, ning lisaks praegustele liikmetele on oluline juurde tuua uusi inimesi, kellel värskeid ideid ja vajalikke kogemusi. Heaks näiteks võib pidada endist sumomaadlejat ning praegust ettevõtjat Kaido Höövelsoni, kes möödunud nädalal ühines Keskerakonnaga. Jaapanis sumoareenil suuri tegusid teinud Baruto on mees, kelle kogemusi Aasia turgudel tuleks kindlasti kasutada. Ühte riiki pole võimalik ehitada ilma inimesteta ning on positiivne, kui kodumaale naastes soovitakse kasutada oma kogemusi riigi arengu heaks. Loodetavasti kutsub see üles ka paljude teiste alade eksperte erakonda astuma ning Riigikogu valimistel kandideerima.\nKahtlemata kujunevad viimased kuus kuud Riigikogus ülimalt oluliseks ning latt on seatud kõrgemale kui kunagi varem. Lati alt läbi joosta ei meeldi aga kellelegi. Nii ongi Keskfraktsioonil Riigikogus siht silme ees selgem kui iial varem.\nEsmaspäeval toimus Riigikogu sügisistungjärgu pidulik avaistung.\nArvole ta meeldib.\nJa kui kujutad ette Kerstit 16-aastasena, siis nii ei räägiks. Me ei tea palju laipu Arvo teel Kersti voodisse maha jättis.\nSee on nüüd, kus iga tatt parastab, et tema ei kujuta noorena küll ette, et peaks 60-sega ühte voodisse ronima. Kõike tuleb ikka oma ajas vaadata.\nKersti toob heaks näiteks Parto aga mitte Ärnitsa Petsi? Sest too POLE KASULIK! Eesmärk on seega vaieldamatult petmine ja valetamine.\nEelmine Maali Maalt on liba. No on alles keelekasutus sellel libajal.


Müüa korter, 2 tuba, Retke tee 17, Kristiine, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 2 tuba - Retke tee 17, Järve, Kristiine, Tallinn, Harjumaa\nPäiksepoolne oma garaaži kohaga korter Kristiines!\nLisainfo: rõdu 3,6 m², maa-alune garaaž, panipaik, TV, toad eraldi, mööbel, pakettaknad, parkett, parkimine tasuta\nMüüa 2-toaline päikesepoolne korter Retke teel, Kristiine, Mustamäe ja Nõmme piiril.\nKorter asub maja kõrgel 1 korrusel (sisuliselt teisel korrusel, 0 korrusel asub maja-alune garaaž) ja on väga privaatne, sest korteri vastas ei ole teisi maju.\nKorteri koosseisu kuuluvad elutuba avatud kööginurgaga, magamistuba, esik ning wc/vannituba, kus on olemas nii dušš kui vann.\nElutoas on suur maast laeni aken koos uksega rõdule, mis toob tuppa rohkelt valgust.\nEsikus ja magamistoas on sisseehitatud garderoobikapid.\n*klaaspiirdega rõdu, suurusega 3,6 m2;\n*panipaik keldrikorrusel, suurusega 4,4 m2 (eraldi registriosa);\n*parkimiskoht maja-aluses garaažis, suurusega 18 m2 (eraldi registriosa);\n2014.a on üle värvitud kõik korteri seinad ja laed. 2018.a vahetatud parkett (v.a magamistoas) ning ostetud uus külmkapp. Korterisse jääb eritellimusel valmistatud köögimööbel, pliit-ahi, külmkapp, mõlemad sissehitatud garderoobikapid, riiulid. Soovi korral ja kokkuleppel on võimalik jätta ka muu mööbel ning tehnika (diivan, pesumasin, köögilaud, toolid jne.).\nKorterit köetakse keskküttega, radiaatorid on reguleeritavad. Vannitoas on olemas reguleeritav elektriline põrandaküte.\nKommunaalkulud on madalad. Püsikulud (ilma tarbitud vee ja elektrita) on aastas keskmiselt 72€ - suvekuudel keskmiselt 51€ ja talvekuudel keskmiselt 101€.\nTegemist on 4-korruselise betoonmajaga, mis on ehitatud 2004. aastal.\nHoovis on kaks maja, mõlemat haldab korralik ja toimiv ühistu.\nÜhistul laenu ei ole ning kõik vajalikud tööd on tehtud kogutud vahenditest.\nHoovis on 2 laste mänguväljakut ning 2 tõkkepuud (üks avaneb Retke teele, teine Rahumäe teele). Hoovis ja maja-aluses garaažis on elanikele kindlad parkimiskohad.\nKülalistele on kohad mõlema tõkkepuu taga, maja ees ja Rahumäe tee 6 parklas.\n*Korteri juurde kuulub maja-aluses garaažis 1 parkimiskoht (eraldi registriosa);\nKorter asub logistiliselt väga heas piirkonnas.\nLäheduses on mitmed lasteaiad, koolid, toidupoed, kaubanduskeskused, Nõmme turg, sportimisvõimalused (spordiklubid, tervise- ja metsarajad). Nii Sütiste parkmets, Nõmme mets kui ka Järve mets on lühikese jalutuskäigu kaugusel.\nÜhistranspordi peatused on väikese jalutuskäigu kaugusel, ühendus Tallinna kesklinna ja teiste linnaosadega on kiire ja mugav. Bussipeatuseni (Energia, Lastehaigla) 100m/200m, seal peatuvad liinid 23, 61, 17, 17A.\nLähedal asuvad ka Tallinna Lastehaigla ning Põhja-Eesti Regionaalhaigla.\nAutoga on kesklinna on ~10-15 minutit, Vabaduse väljakuni ainult 5km.\nKorter on võimalik vabastada maksimaalselt 1 kuu jooksul. Ostja soovi korral olen valmis müüma korteri kohe ja sõlmima ostjaga turutingimustel üürilepingu ~1a. või lühemaks perioodiks, peale mida vabastan korteri.\nHelista või kirjuta, olete väga oodatud korteriga tutvuma!\nLähim lasteaed ~ 440 m Tallinna Muinasjutu Lasteaed\n~ 540 m Tallinna Allika Lasteaed\n~ 670 m Tallinna Lepistiku Lasteaed\n~ 730 m Tallinna Lasteaed Delfiin\nLähim kool ~ 560 m Tallinna Tehnikagümnaasium\n~ 710 m Tallinna Saksa Gümnaasium\n~ 830 m Audentese Erakool\n~ 830 m Audentese Spordigümnaasium\nLähim peatus ~ 200 m Energia 23 61\n~ 210 m Lastehaigla 17 17A 61\n~ 410 m Tervise 17 17A 61\n~ 450 m Tuisu 23 61\n~ 550 m Kalmistu 23\n95 000 € 1 975 €/m2\n51 € / 101 €\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3050920 Kommentaar:


19. september 2018 kell 5:47\nPikalt ehitusfirmat Lemminkäinen Eesti juhtinud ja praegu teedeehitusfirmat TREV-2 juhtiva Sven Pertensi õigeksmõistmine soodustuskelmuse katsele kaasaaitamises jõustus, vahendab ERR.\nSven Pertens.Foto: Andres Haabu\nRiigikohus leidis, et Lääne ringkonnaprokuröri Kaido Tuulemäe kaebus Pertensi õigeksmõistmisele pole põhjendatud ning ei võtnud seda arutusele. Kevadel jättis Tallina ringkonnakohus muutmata Pärnu maakohtu õigeksmõistva otsuse.\nLääne ringkonnaprokuratuuri süüdistuse järgi esitas Pertens ettevõtte juhatuse liikmena teadlikult valedokumene, et aidata teise ettevõtte esindajal pettuse teel saada toetust sihtasutuselt Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK).\nKuigi ülejäänud asjaosaliste suhtes lõpetati kriminaalmenetlus otstarbekuse kaalutlustel, siis Pertens sellega ei nõustunud. Pertens on ERRile öelnud, et prokuratuur pakkus talle ka oportuniteeti, kuid ta ei võtnud seda vastu, sest ta ei ole üheski kelmuses osaline olnud, kirjutas ERR.


Põhja valmistamiseks lisa pulbrile maitsestamata jogurt või hapukoor ja õli. Sega ühtlaseks massiks ning laota õhukese kihina ahjuplaadile. Küpseta 190-200C juures 10-12 min. Lõika valmis põhjast välja sobiva suurusega koogipõhi ja aseta vormi. Täidise valmistamiseks sega omavahel Merevaik, kodujuust, sidrunimahl ning suhkur. Viimasena lisa segule mustad sõstrad, vahustatud vahukoor ja ettevalmistatud želatiin. Kalla segu põhjale ning aseta kook vähemalt 4h külmkappi.


18. augustil kella 03.25 ajal teatati, et Sakala tänaval asuvas korteris tungiti kallale 30-aastasele naisele.\n18. augustil kella 04.35 ajal teatati, et Tondi tänaval tungiti taksos kallale 37-aastasele mehele.\n18. augustil kella 15.05 ajal teatati, et Vabaduse väljakul asuvas hoones tungiti kallale 43-aastasele mehele.\nÖöl vastu 18. augustit varastati Luha tänaval maja hoovi pargitud sõiduki esituled. Vargusega tekitatud kahju umbes 4000 eurot.\n18. augustil teatati, et A. H. Tammsaare teel asuvast korterist on varastatud 3 nutitelefoni, sularaha, alkoholiseid jooke, ehteid ja riideid. Vargusega tekitatud kahju kokku umbes 3600 eurot.\n18. augustil avastati, et Assakul asuvast korterist on varastatud elektroonikat ja tööriistu. Vargusega tekitatud kahju kokku umbes 1300 eurot.\nÖöl vastu 15. augustit murti Jõgeva vallas Alavere külas sisse talu erinevatesse hoonetesse, kust varastati mitmeid erinevaid elektrilisi ning tavalisi tööriistu. Vargusega tekitatud kahju on umbes 2200 eurot.\n18. augustil teatati politseile, et Veriora vallas Viluste külas murti sisse talu kõrvalhoonesse, kust varastati rohelist värvi laste ATV. Vargusega tekitatud kahju on 540 eurot.\n15.augustil kella 22.30 paiku teatasid kohalikud jahimehed politseile Põlva vallas Uibujärve külas Holvandi - Partsi teel põllu ääres üliaeglaselt liikuvast kahtlasest sõiduautost Volkswagen Golf, millest taskulambiga põldu valgustatakse. Kohalikud jahimehed peatasid kahtlust äratanud sõiduauto ning avastasid sellest laetud ja laskevalmis jahirelva, mis politseinike saabumiseni hoiule võeti. Kohalikud jahimehed andsid sündmuskohale saabunud Põlva politseinikele kahtlasena tundunud mehe üle. Kuna aga mehel puudus nii relvaluba kui ka jahipidamise õigus, toimetas politsei ta edasisteks menetlustoiminguteks politseijaoskonda. Jaoskonda politsei hoiule toimetati ka 49-aastase mehe juurest leitud jahirelv ja selle laskemoon. Politsei tänab tublisid ja hakkajaid Põlva valla kohalikke mehi, kellele ei jäänud märkamatuks õhtuhämaruses põllu ääres toimunud kahtlane tegevus.\n18. augustil keskpäeval omastati Tartus Narva maanteel asuvas kaupluses kaubariiulile unustatud rahakott koos isiklike dokumentide ja sularahaga. Vargusega tekitatud kahju on selgitamisel.\n18. augustil pealelõunal sai politsei teate, et Tartus Ringtee tänaval asuvas kaupluses peeti kinni mees, kes püüdis poest ehituskaupu varastada. Rikkumata kaup tagastati kauplusele. Politsei toimetas asjaolude selgitamiseks jaoskonda 53-aastase mehe.\n17. augustil teatati politseile, et Luunja vallas Lohkva külas varastati maja hoovist Makita muruniiduk. Vargusega tekitatud kahju on 300 eurot.\n12. augustil teatati politseile, et Luunja vallas Lohkva külas varastati maja hoovist lukustamata jalgratas Author Classic. Vargusega tekitatud kahju on 300 eurot.\nValga-, Viljandi- ja Võrumaal teateid olulistest sündmustest ei registreeritud.\n18. augustil teatati politseile, et Vihulas Eisma külas murti sisse garaaži ja varastati mootorsaag ning 4-liitrine kanister bensiiniga. Kahju on 156 eurot.\n18. augustil kella 17 paiku tungiti Narvas Tallinna maantee kaupluse läheduses kallale 22-aastasele naisele.\n18. augustil teatati politseile, et Jõhvis Viru tänavale pargitud sõiduautolt BMW varastati udutuled. Kahju on 100 eurot.\n18. augustil teatati politseile, et Jõhvis Viru tänavale pargitud sõiduautolt Mercedes Benz varastati küljepeeglid. Kahju on 400 eurot.\n18. augustil teatati politseile, et Kundas varastati Mäe tänavale pargitud motoroller Keeway Hurricane. Kahju on 799 eurot.\n18. augustil teatati politseile, et Narvas Grafovi tänaval varastati 59-aastaselt naiselt kullast kaelakett. Kahju on 795 eurot.\n18. augustil kella 15 paiku varastati Jõhvis Narva maantee kaupluse parklast jalgratas. Kahju on 100 eurot.\n18. augustil teatati politseile, et Narvas Võidu tänava garaažist varastati sõiduauto Audi (523BKG). Kahju on 3850 eurot.\n18. augustil teatati politseile, et Sillamäel varastati Tškalovi tänavale pargitud sõiduauto Volkswagen Golf (606TFT). Kahju on 790 eurot.\n18. augustil kella 10.40 paiku varastati Narvas Juhkentali tänaval 53-aastaselt naiselt kullast kaelakett. Kahju on 600 eurot.\n18. augusti hommikul siseneti Kärdlas Rootsi tänaval lukustamata keldrisse ja varastati kast, milles olid veega täidetud õllepudelid.\nAjavahemikul 17.-18. august murti Paides Mündi tänaval sisse garaažiboksi ja varastati sõiduauto Opel Corsa. Kahju on 800 eurot. Lisaks on samas sisse murtud ka teistesse garaažiboksidesse ning see, kas sealt ka midagi varastati, on selgitamisel.\nAjavahemikul 17.- 18. august murti Paides Ristiku tänaval sisse garaažiboksidesse. Ühest varastati jalgratas, neli valuvelge koos suverehvidega, tööriistakohver ja 20-liitrine kanister diislikütusega. Kahju on 2040 eurot. Teisest varastati plastkohver akutrelli, kahe aku ja akulaadijaga ning muid esemeid . Kahju on 130 eurot. Samas on sissemurdmise jälgi ka teistel garaažiustel.\n16. augustil kella 18 paiku löödi Audru alevikus 73-aastast naist. Võimalik lööja on politseile teada.\n15. augustil kella 5 paiku löödi Pärnus Hommiku tänaval paikneva asutuse ruumides 26-aastast meest.\nPolitseile teatati, et ajavahemikul 12.-13. august siseneti Kilingi-Nõmmel Künka tänaval seisnud kolme autosse ja varastati automakid. Kahju on selgitamisel.\n17. augustil kella 20 paiku plahvatas Vändra vallas Reinumurru külas lõkkesse visatud prahi hulgas olnud lõhkekeha ning vigastada sai 44-aastane mees.\nAjavahemikul 14.- 17. august varastati Häädemeeste vallas Kabli külas talu lukustamata abihoonest mootorsaag ja murutrimmer. Kahju on 390 eurot.\n17. augustil ajavahemikul kell 1-3 varastati Pärnus Nikolai tänaval asuvast ateljeest rüperaal, fotoaparaat, objektiivid ja fotovarustuse kott. Kahju on 4029 eurot.\n13. augustil löödi Raplas Viljandi tänaval asuvas parkalas 18-aastast noormeest. Võimalik lööja on politseile teada.\nPolitseile teatati, et 14. augusti lõuna paiku varastati Orissaares Kase tänaval kasvuhoones olnud rahakarbist sularaha. Kahju 100 eurot.\n16. augustil kella 8.20 paiku varastati Kuressaares Tallinna tänaval asuvas kaupluses rahakott sularaha ja dokumentidega. Kahju on 300 eurot.


Bukahooliku märkmed: Kobie Krüger "Pere keset loodust"\nKobie Krüger on kirjutatud kaks raamatut Lõuna-Aafrika savannielust, ühise nimega "Pere keset loodust". Lõuna-Aafrika Vabariigis sündinud Kobie Krüger abiellus mehega, kelle unistuseks oli saada reindžeriks - kellekski, kes vastutab rahvuspargi loomade heaolu eest. Nad kolisid Krügeri rahvuspargi eriti kõrvalisse piirkonda, kus polnud telefoni, rääkimata poest või inimnaabritest, kuid see-eest küllaga kõiksugu loomi.\nEsimene raamat - "Mahlangeni" räägibki nende elust keset kõnnumaad, kus nad oma kolme tütrega elasid. Selleks, et lapsed kooli viia või poodi sõita, tuli ületada paadiga jõgi, kus elasid jõehobud, kes mitte alati neile hea pilguga ei vaadanud. Esimesel ööl uues kodus avastasid nad magamistoast püütoni, elevandi-, pühvli- ja antiloobikarjad oli igapäevane vaatamisväärsus.\nKui me kaitsealale saabusime, oli Karin (pere noorim tütar) alles kaheaastane. Viieaastasena tundis ta peaaegu kõiki pargi suuremaid asukaid, sealhulgas paljusid linnuliike. Olime uhked oma targa lapse üle. Ent sealsamas unustasime, millist ebaharilikku koolitust ta tegelikult saab.\nKord sõitsime Johannesburgi minu vanematele külla ja möödusime teeäärsel põllul söövast lehmast. Karin nõudis häälekalt, et Kobus auto kinni peaks, silmitses looma põhjalikult ja küsis lõpuks: "Kes see on? Mingi eesel või?"\nHiljem nägime bensiinijaamas tavalist musta kodukassi, kes läheduses asuva puu otsas kükitas. Karin oli võlutud.\n"Vau!" hüüatas ta. "Vaadake seda kummalist looma!"\nTundsin end süüdlasena ja ostsin talle kohe mõne pildiraamatu koduloomadest, et tüdruk kooli minnes veidi avarama silmaringiga oleks. (lk 64)\nKrüger kirjutab väga mõnusa huumoriga, iga veidi aja tagant sai kõva häälega naerda (mida minu puhul nii tihti ei juhtugi) ja muidugi juhtub keset metsikut loodust elades kogu aeg midagi. Savannis tuleb osata käituda, tuleb ringi vaadata ja ohte õigel ajal märgata, kuid ka ettevaatlikuna võib ootamatusi juhtuda. Näiteks saad mitu korda külastatud künkal ootamatult kokku poegi kaitsva emalõviga. Või sõidad pimedas kogemata autoga elevandile otsa. Elevant on nimelt nii suur, et teda ei ole pimedas lihtsalt näha, enne kui sa tal juba kõhu all oled.\nTeine raamat, "Kõnnumaa võlu ja ilu", jätkab Kobie pere seiklustega Aafrikas. Pärast 11 aastat Mahlangenis on nad sunnitud ära kolima, mis nii kaua eraldatuses elanud Kobiele on suur katsumus - tuleb inimestega suhelda! Aga ei pääse ta ka nüüd elusloodusest. Kui leitakse üksijäänud lõvipoeg, võtavad nad selle oma perre. Tegelikult räägibki suurem osa raamatust lõvi Leost. Kuigi Kobiel oli aastatepikkune kasuemakogemus (mangust, meemäger, kääbustibu, orav, kolm tüügassiga, kaks rohtlajänest, sooräts ja servalipoeg), ei olnud miski teda ette valmistanud nii tugevateks tunneteks ja selliseks kiindumuseks, mis kaasnesid lõvi üleskasvatamisega.\nLeo elas peres poolteist aastat, aga kuna rahvuspargi reeglid ei luba lõvi kodus pidada, pidid nad temale lõpuks uue kodu leidma. Kodustatud lõvi tagasi loodusesse viimine ei tule niisama kõne alla. Ta ei saa seal lihtsalt hakkama. Leo oli üles kasvanud koos austraalia karjakoera Wolfiega ja pidas ka ennast koeraks. Selle peale, et metslooma peale võiks jahti pidada, või hoidku taevas - loom maha murda, ta küll ei tulnud. Loomi tuli hoopis karjatada.\nKui perekond oli uude koju kolinud, ei tundunud lõvi end uues kohas esialgu kindlalt.\nKui kohalikud pargivahid saabusid Kobusega kohtuma, leidsid nad eest täismõõdus lõvi, kes üritas end keskmise suurusega koera taha ära peita, ning loomulikult arvasid nad, et lõvil on arengupeetus. Ent ainus põhjus, miks Leo sel päeval nii arglik oli, peitus asjaolus, et ta ei teadnud, kus asuvad tema turvalise reviiri piirid. (lk 159)\nLõvile uue kodu leidmine ei käinudki nii lihtsalt - riik lihtsalt ei lubanud kodustatud lõvi rahvusparki lahti lasta. Ei lugenud ka see, et nad olid leidnud mehe, kes tegeles just selliste lõvide rehabilitatsiooniprogrammiga. Lõpuks läks kõik ikkagi hästi ja Leole leiti ühes Lõvi-ja Gepardipargis uus elukoht. Lahkumist kirjeldab Kobie mitmes peatükis ja väga emotsionaalselt. Lapsest lahkumine on ju raske, aga sama raske oli oma perekonnast lahkuda ka lõvil.\nTänan Varraku kirjastust "Mahlangeni" eest.\nSildid: Kobie Krüger


tulevikuklassis [licensed for non-commercial use only] / Kakuke ja matemaatika\nKakuke ja matemaatika (redirected from Mia-Mai _ Triin Rikitsa ja Evelin)\nPage history last edited by Mia-Mai Kalda 6 years, 8 months ago\nMe oleme Pärnu Mai Kooli 3D klassi õpilased Mia-Mai, Evelin ja Triin Rikitsa.\nSaage tuttavaks, meie arvutimänguga "Kakuke ja matemaatika". Selle mänguga saab arvutama õppida 10- ja 20-piires.\nPärisi alguses me mõtlesime, kes võiksid olla tegelased ja mida nad teeksid. Mõtteid oli palju. Lõpuks jäime kakukese, kassi ja karu juurde, kes tegelevad matemaatikaga.\nNeed loomad meeldivad meile ja kakuke on lihtsalt lahe sell, kes koguaeg arvab, et kõik tahavad teda ära süüa. Aga võta näpust, keegi ei taha haruldaselt tarka kakukest nahka panna.\nKui idee oli olemas, hakkasime progammeerima.\nPeale poolfinaali lisasime mängule teise taseme. Teisele tasemele saad, kui oled 10 punkti kogunud arvutamise eest, siis vahetub taust ja tehted lähevad natuke raskemaks.\nTeises osas on arvutused 20 piires.\nTegelikult saaksime me lisada mängule ka aja, et võidab see, kes on kõige kiirem arvutaja, aga otsustasime, et seda me praegu ei tee.\nKui meil on rohkem aega, teeme juurde kolmanda osa, kus meie arvates võiksid olla arvutused 50-piires ja seal võiksime juba võistelda. Õpetaja oli meiega nõus.\nMe saime teada veel ühe nipi. Nüüd me teame, et tegelikult me tegime natuke nagu kilplase tööd, kui me ise kirjutasime arvutusi programmi sisse. See on nüüd see koht, mida õpetaja armastab rõhutada: siit algab igikestev õpe. Kunagi ei saa öelda, et tead kõike.\nKui meil oli rohkem aega uurida näiteid Scratchis, avastasime, et tegelikult oleksime võinud teha programmi, mis koostab ise avaldised, siis oleksime kasutanud juhuarvu. Vot nii!\nPärast tarku palju.\nLihtne on olla tark, kui sa rumal ära oled olnud.\nMidagi peab tulevikku ka jääma...\nKonkursitöö on siin.\nMeie mäng meenutab Kakukese muinasjuttu, sest tegelasteks on kakuke, kass ja karu.\nMeie arvame, et see mäng sobib hästi esimese klassi õpilastele, sest nemad õpivad alles liitmist ja lahutamist. Teise klassi õpilastele sobib see mänga kordamiseks. et nad saaksid liitmist ja lahutamist korrata. Lapsed õpivad kõige paremini mängides just sellepärast arvamegi, et meie mäng on natuke ka õpetlik mäng, mis on lihtne ja lõbus ning õpetab peale matemaatika ka sõbralikkust. Kass ja karu ei söö ju kakukest ära.\nMe saime finaali! Me sõidame Tallinna!\nVarsti on poolfinaal.\nEsimesed katsetused kakukesega:\n"Kakuke ja matemaatika"\n"Kakuke ja matemaatika2"\nTundub, et see oli päris ammu, kui õpetaja tuli ja küsis, kas me soovime osa võtta ProgeTiigri õpilaskonkursist\n"Tuleviku õpperuum 2050".\nMuidugi tahtsime. Me tutvusime Scratchiga informaatika tunnis. See oli nii et õpetaja näitas ette ja meie proovisime järele teha.\nMõned lapsed harjutasid kodus ka. Meie tegime oma harjutustööd vahetundide ajal. Suurema osa tööst tegimegi meie oma rühmaga klassis vahetundide ajal, sest arvutiklassi saime üks kord nädalas ja õhtul olime kodus ka erinevatel aegadel vabad.\nPanime mõned oma harjutused siia. Valisime lõbusamad. Need, mis meile lõbusad ja naljakad tundusid. Klassis näitasime üksteisele oma töid. Kui keegi meist midagi põnevat tegi, näitas ta seda teistele ka, ja seletas, kuidas seda teha.\nVäikeste harjutustööde tegemine oli lõbus.\n1. projekt Öökull\n2. pojekt Mesilane\n3. projekt Keh kasv tunnis\nRaskemaks läks siis, kui pidime otsustama, missugust tööd me tegema hakkame. Hulk aega ei olnud meil kohe mingisugust mõtet peas.\nSiis aga tuli idee, õpetaja aitas ka natuke kaasa.\nMe teeme matemaatika mängu! Et oleks nagu igapäev sellest kasu ka. Kuna me alles alustasime programmeerimise õppimist, siis võib teistele tunduda, et meil on selline lihtne mäng, aga meie jaoks oli see paras pähkel.\nMe tegime arvutimängu, mille nimi on "Kakuke ja matemaatika". Me arvame, et õpetaja saab seda mängu kasutada arvutamise õpetamisel ja õpilased saavad harjutada matemaatikat.\nEsimeseks vooruks me tegime valmis esimese taseme.\nMe õppisime ise joonistama tegelasi Scratch programmis. Ja saime teada, et joonistasime oma tegelased ja taustad rasterprogrammiga, see on siis kui pilti venitades lähevad piirjooned karvaseks.\nSiis me õppisime tegelasi liigutama. Koostasime selle jaoks programmi. Juhtus nii, et vahepeal ei kuulanud kass meil sõna ja hakkas lendama. Siis me joonistasime talle tiivad selga. Oli päris naljakas. Tegime isegi kaks kostüümi, et ta nagu liigutaks neid ja lendaks.\nAga siis me leidsime üles, kus me saime kassi otse liikuma panna ja kustutasime tiivad ära.\nMeil on mõtte, et me paneme mängu punktide lugemise ka sisse, aga me ei ole seda veel avastanud, kuidas see käib. See idee jääb tulevikuks.\nTriin Rikitsa joonistas tegelased, taustad ja uuris, kuidas tegelasi liigutada ja kuidas nende värvi muuta. Üldse hoidis ta meil kogu aeg silma peal.\nEvelin joonistas ka mõned tausta (aga, kui me nägime, mis Triin oli teinud, leidsime, et vahetame taustad välja). Evelin aitas mõelda, kuidas tegelasi liigutada, tema peale jäi tehete koostamine, paaril õhtul tegeles ta kodus arvutuste sisestamisega. Vahepeal läks untsu ka. Siis me olime natuke pahased ta peale, sest pidime parandusi tegema.\nMia-Mai aitas tegelaste liigutamiseks programmi koostada ja võttis ülesannete ja mängu kontrollimise/ testimise enda peale.\nKakuke ja matemaatika\nat 12:30 pm on Oct 13, 2014\nTore, et töö on seotud matemaatikaga, tegijad peaks harjutama esinemist. Õigetele ja valedele vastustele peaks järgnema reaktsioon.


Geenitehnoloogia komisjonil uus koosseis\nGeenitehnoloogia komisjonil tänasest uus koosseis\nVabariigi Valitsus kinnitas täna, 17. juunil uue geenitehnoloogia komisjoni koosseisu, kuhu lisandusid Eesti Põllumajandusülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli ja keskkonnaorganisatsioonide esindajad.\nUue geenitehnoloogia komisjoni (GTK) koosseis võimaldab arutada nii erinevate geneetiliselt muundatud organismidede taotlusi kui teisi valdkondi senisest laiemas ringkonnas, mille läbi muutub komisjoni otsustusprotsess avalikkusele läbipaistvamaks.\nLisaks varasematele, osaliselt arvuliselt muudetud GTK liikmetele hakkavad uude komisjoni kuuluma ka Eesti Põllumajandusülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli ja keskkonnaorganisatsioonide esindajad. Uues GTK-s on 17 liiget, neist kaks keskkonnaministri, üks majandus- ja kommunikatsiooniministri, kaks põllumajandusministri, üks sotsiaalministri, kaks Tartu Ülikooli rektori, kolm liiget Teaduste Akadeemia presidendi, üks Eesti Põllumajandusülikooli rektori, üks Tallinna Tehnikaülikooli rektori ja neli liiget keskkonnaorganisatsioonide ettepanekul (liikmete nimed on toodud allpool).\nKomisjoni esimehe valivad liikmed esimesel koosolekul, mis toimub esmaspäeval, 21. juunil.\nGeenitehnoloogia komisjon on geneetiliselt muundatud organismide valdkonnas nõuandev komisjon, kelle ülesanded on sätestatud geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seadusega. Komisjonil puuduvad täidesaatva võimu volitused ning GTK koosolekutel tehtud otsused esitatakse valitsusasutustele ettepanekute, arvamuste või hinnangutena. Komisjoni seisukohad on soovitusliku iseloomuga.\nGeenitehnoloogia komisjoni uus koosseis jõustus täna valitsuse korraldusele allakirjutamisega. GTK põhimäärus hakkab kehtima kolm päeva pärast Riigi Teatajas avaldamist, eeldatavast juuli alguses.\nTel 626 2877\nTÄNA, 17. JUUNIL KINNITATUD GEENITEHNOLOOGIA KOMISJONI LIIKMED:\nLilika Käis, Keskonnaministeeriumi looduskaitse osakonna\nHanno Zingel, Keskkkonnaministeeriumi looduskaitse osakonna juhataja\nMajandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul:\nHelle Aruniit, Tarbijakaitseameti peadirektor\nAndres Õunmaa, Põllumajandusministeeriumi põllumajandusosakonna\nMati Koppel, Jõgeva Sordiaretuse Instituudi direktor\nHeli Laarmann, Sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna\nTartu Ülikooli rektori ettepanekul:\nAin Heinaru, Tartu Ülikooli geneetika professor\nAndres Mäe Tartu Ülikooli geneetika dotsent\nEesti Põllumajandusülikooli rektori ettepanekul:\nKadri Järve, EPMÜ Eksperimentaalbioloogia Instituudi taimegeneetika\nTallinna Tehnikaülikooli rektori ettepanekul:\nPriit Kogerman, Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia instituudi\nTeaduste Akadeemia presidendi ettepanekul:\nRaivo Uibo, akadeemik, Tartu Ülikooli immunoloogia professor\nErkki Truve, Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia professor\nToomas Veidebaum, Tervise Arengu Instituudi teaduskeskuse juhataja\nToomas Frey, Eesti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor\nLauri Lutsar, bioloogiamagister\nMarek Strandberg - Eestimaa Looduse Fondi ja Ökoloogiliste\nTehnoloogiate Keskuse esindaja\nJuhan Särgava, Eesti Bidünaamika Ühingu esindaja, mahetalunik.


Liimets: Ühendkuningriik on endiselt meie strateegiline partner Euroopas – London\nFotod (Marko Mumm): https://flic.kr/s/aHsmULcpJh\n10.–11. märtsil on Ühendkuningriigi välisminister Dominic Raab esimest korda visiidil Eestis. Visiidi käigus kohtusid eile Eesti, Läti, Leedu ja Ühendkuningriigi välisminister. Täna toimus Eva-Maria Liimetsa ja Dominic Raabi kahepoolne kohtumine ning pressikonverents, mida saab järele vaadata Youtube’is ja Facebookis.\nEesti Vabariigi suursaatkonda Londonis on oodatud KONSULAARSEKRETÄR\nPakume Sulle huvitavat tööd ja palju suhtlemist Eesti välisesinduses. Peamised tööülesanded: Konsulaarsekretäri peamiseks ülesandeks on konsulaarteenuste osutamine, konsulaarabialane nõustamine ja konsulaaralase asjaajamise korraldamine. Täpsemalt: telefoniteenindus, e-kirjadele vastamine, konsulaarpäringutele vastamine, ametlike...


Kaameral DCS-7410 on infrapuna LED-ga kaamera, mis on mõeldud kasutamiseks välistes tingimustes ning võimaldab filmida päeval ja öösel. See kaamera suudab tuvastada liikuvat objekti täielikus pimeduses vahemaal kuni 30 meetrit. Varustatud kõrgresolutsioonilise Sony CCD sensoriga, pakub see kaamera suurepärast pildikvaliteedi ja kõrget detailsust. Võimas SoC (System-on-Chip) võimaldab kaameral pakkuda kvaliteetset, reaalajas toimuvat video kompressiooni MPEG-4 ja JPEG formaadis. Tänu nendele funktsioonidele sobib DCS-7410 ideaalselt ööpäevaringseks jälgimiseks.\nInfrapuna indikaatorid: kuni 30m\nFookuskauguse objektiiv 12mm, F1.4\nMinimaalne valgustatus: 0,7 lx @ F1, 4\nIR illuminaator: kuni 30 m\n240 x 8,79 x 84,1 mm


Thomas Jefferson – Vikitsitaadid\nThomas Jefferson (13. aprill 1743 – 4. juuli 1826) oli USA riigimees, Ühendriikide kolmas president (1801 – 1809), saadik Prantsusmaal, maaomanik ja kirjamees. Jefferson oli üks olulisemaid Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsiooni koostajaid. Ta asutas Vabariikliku Partei.\nSummary View of the Rights of British America (1774); The Writings of Thomas Jefferson, 1905, toimetajad Andrew A. Lipscomb ja Albert Ellery Bergh, 1. köide, lk 211\nMe peame iseenesestmõistetavaks tõde, et kõik inimesed on loodud võrdsena, et Looja on neile andnud teatud võõrandamatud õigused, mille seas on õigus elule, vabadusele ning õnne poole püüdlemisele.\nVabaduse puud tuleb aeg-ajalt kasta patriootide ja türannide verega. See on orgaaniline väetis.\nKirjas William Stephens Smithile, 13. november 1787\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Thomas_Jefferson&oldid=61840"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:42, 3. mai 2021.


Rasva kadumise energia puudujaak Fat en burn 8\nMiks see nii on? Allikas on orgaaniliste ainete keemiline muundamine: valgud; süsivesikud; paks. Isegi kui sel juhul saavutate keskmise pulsi ja treening ei ole nii intensiivne, peab keha tõesti kasutama oma varusid ja põletama rasva..\nKui teie dieet koosneb näiteks sõõrikutest ja kommidest, näete ja tunnete end teisiti kui siis, kui teie dieet koosneb lahjast lihast ja köögiviljadest.\nValgul on kõrgem termiline toime kui süsivesikutel ja rasvadel. See tähendab, et teie keha kulutab valkude lagundamiseks ja seedimiseks rohkem kaloreid kui süsivesikud ja rasvad. Lisaks on valk täidisem kui süsivesikud. Kuigi valk on tervisliku toitumise oluline osa, ei tohiks te kindlasti kõiki oma kaloreid sellest ühest makrotoitainest tuletada. Süsivesikud ja rasvad on hädavajalikud ka optimaalse tervise tagamiseks. Teatud rasvad, näiteks keskmise ahelaga rasvhapped nagu kookosõli, on dieedil sisaldades tegelikult seotud suurenenud energiakulude ja nälja vähenemisega.\nB-grupi vitamiinidel on suurem mõju, kui neid tarvitada koos, ühe vitamiini liigtarbimine võib põhjustada häireid teiste imendumisel. Seetõttu pooldavad paljud aeglast ja järkjärgulist kaalukaotust, kuna võib eeldada, et see on jätkusuutlikum ja võib takistada kehakaalu taastumist.\nSiiski on piiratud teave 18, 19, Siiski, kui teil on vaja kaotada märkimisväärses koguses rasva, võib olla kiirem lähenemine õigustatud, samas kui järkjärguline lähenemine võib olla sobivam neile, kellel on vähem rasva. Eeldatav kaalukaotuse määr sõltub sellest, kui agressiivne on kaalukaotusprogramm. Kaalulangust mõjutavad mõned muud tegurid, näiteks sugu, vanus, kalorite defitsiidi ulatus ja unekvaliteet.\nSamuti võivad teatud ravimid mõjutada teie kehakaalu. Seega on enne rasvavarude raviskeemi alustamist soovitatav konsulteerida oma tervishoiuteenuse pakkujaga 22, 23, Kui olete saavutanud soovitud kehakaalu, saate kalorite tarbimist oma kehakaalu säilitamiseks reguleerida.\nPidage ainult meeles, et on oluline jätkata regulaarset sportimist ja tasakaalustatud ning toitainerikka dieedi söömist, et vältida kehakaalu taastumist ja edendada üldist tervist.\nArvesse tuleks võtta ka muid kaalulangust mõjutavaid tegureid. Mõnikord saab aega vähendada 30 minuti jooksul, sõltuvalt organismi roogade raskusest. Oluline on juua piisava koguse vedeliku päevas.\nKõigi lihtsate eeskirjade järgimine aitab mitte ainult vähendada liigset kaalu, vaid ka lihasmassi säilitamist. Nagu te teate, siis rasva naaseb oluliselt kiiremini kui kadunud lihased taastatakse.\nRatsionaalne kaalulangus ilma kiirustamata, nõuetekohaselt ehitatud dieediga ja pädeva planeeritud koolituse abil tagab soovitud tulemuse saavutamise ilma keha kahjustamata. Keha rekveerimine on keha ümberkorraldamise pikk protsess, kaalulangus retsepti sooki põhineb soovi samaaegselt lihasmasside saamiseks ja rasva põletamiseks. Keha rekmissiooni ei ole võimalik teostada ilma õige lähenemisviisi toitumisse ja koolitusse.\nTekib küsimus, kas on võimalik rasva lihastesse pöörata? Selline protsess ei ole võimalik. Kuid see on üsna põhjendatud lihasmassi ja rasva põletamise kogum, kuigi see on vastuolus teie energiavajadustega. Lihaste laiendused nõuavad liigseid kaloreid ja rasva põletamine on nende puudujääk. Kuidas rasva lihastesse pöörata? Kuidas see tegelikult töötab? Kes suudab selles edu saavutada ja kes ei ole ja miks? Loe edasi, et õppida, kuidas pumbata lihaseid ja põletada rasva Midagi sellist muudab inimesed jõusaali jõudmiseks ja lisateabe saamiseks nagu soov suurendada lihasmassi ja põletada rasva, mis on saavutada rasva kadumise energia puudujaak helistada selle protsessi spetsialistide jaoks.\nPeaasi on see, et peate teadma - lihaste laiendus ja põletamine on kaks vastandlikku protsessi meie keha energia seisukohast. Ilma õige lähenemiseta võib nende meetmete rakendamise katse samal ajal kaasa tuua soovimatuid tagajärgi.\nIgaüks ütleb: "Rasva vabanemiseks peate tegema teatud harjutusi, on vaja sööda ja aktsepteerida lisaaineid," kas pole? Kas sa põletada rasva, hoides lihasmassi, eks? Kas on võimalik üheaegselt ehitada lihaseid ja vabaneda rasva? Noh, mul on uudised: hea ja halb. Hea: Jah, kaotada rasva ja samal ajal ehitada lihaseid võimalik. Halb: see on võimalik ainult teatud tingimustel. Väga halb: kõige näpunäited kaalust alla võtta, nii et rasva ja mitte lihased ei lähe kuhugi.\nJah, need "guru", mis vannutamaEt saladus lihaste komplekt on teada, peaaegu alati jama. Ja ma saan seda tõestada. Selles artiklis räägime sellest, kuidas keha tegelikult lihaseid ehitab ja vabanevad rasvast ja siis näha, mida teha selle heaks. Alustame lihasmassi kogumiga. Kas on võimalik üheaegselt skoorida lihasmassi ja põletada rasva!?\nValgude süntees tähendab nende uut loomist, samuti nende väiksemaid komponente. Kui olete terve ja teie toitumine on korras, jääb lihaste kangast üsna stabiilsesse riiki. See tähendab, et sünteesi ja lagunemise tase on enam-vähem tasakaalustatud ja te ei kaota ja ei kaota igapäevaelus märkimisväärset hulka lihaseid.\nIlma selleta ei kasva lihased. Ja mis kõige tähtsam, mida sa siin peaks tegema, on muidugi lihade koolitamiseks. Power koolitus Kahju lihasrakud, mis annab signaali keha suurendada valgu sünteesi lihaste koe taastamiseks. Kuigi see ei tähenda, et lihaste taastamine, keha viib need eelmisele riigile.\nTuisk, paksud riided ja külmus. Tuleb tuttav ette? Mõned meist ei salli üldse talveaega. Siiski võiks olla põhjust mõelda, kas talves on ka midagi head? Usu või ei, aga talve juures on tõesti üks asi, millest on kasu vormi parandamise poole pealt, nimelt külmus.\nTa püüab kohaneda uute stiimulitega - koolitus - ja toodab uued lihasrakud, suurendades lihaste suurust ja tugevust. Uuringud näitavad seda progresseeruv ülekoormus Ta on lihaste kasvu peamine tingimus. See on lihaste kiudude taseme järkjärguline suurenemine. Kui sa süstemaatiliselt annavad lihaste suureneva ja suurema koormuse, kohanevad nad pidevalt sellega, muutudes üha ja tugevamaks.\nNagu tõeline kaalukaste, sina peaks See muutub tugevamaks, kui soovite rohkem muutuda. Muidugi, lihased võib olla See on tugevam ilma suurendamata suurendamata neuromuskulaarse rasva kadumise energia puudujaak suurenemise tõttukuid hetkel tulevad siis, kui rohkem lihaskiudad peavad oma treeningu eesmärke saavutama.\nPAMPING on suur ja see võib olla treeningprogrammisse kaasatud, kuid kõrge kordumisvahemik ja kurnav komplekt ei tohiks kaalulangus oakbrook olla tähelepanu keskpunktis. Selline koolitus suurendab oluliselt metaboolset stressi, mis aitab kaasa lihaste kasvule, kuid mitte nii palju kui progressiivne ülekoormus.\nTeie peamine eesmärk koolituses peaks olema töökaalu alaline pikendamine. Kui te seda ei tee seda, siis sa ei saa eeliseid, mis annavad progressiivse ülekoormuse ja saada väikese lihasmassi, olenemata sellest, mida olete selle jaoks teinud hästi, kui te muidugi ei kasuta "keemia".\nKuid enne kui me räägime toitumisest, vaatame keha uuest küljest, nimelt põletamise rasva põletamist. Kokkuvõte Kaalulanguse ajal väheneb rasvarakkude suurus, kuna nende sisu kasutatakse energiaks, kuigi nende arv jääb muutumatuks. Rasva kadu kõrvalproduktide hulka kuuluvad süsinikdioksiid ja vesi, mis kõrvaldatakse hingamise, urineerimise ja higistamise kaudu.\nRasvade kaotuse ajaskaala Sõltuvalt sellest, kui palju kaalu soovite kaotada, võib rasva kadumise reisi kestus oluliselt erineda. Kiiret kaalulangust on seostatud mitmete negatiivsete kõrvaltoimetega, nagu mikrotoitainete puudus, peavalud, väsimus, lihaste kadu ja menstruaaltsükli häired.\nSeetõttu pooldavad paljud kaalukaotust aeglaselt ja järk-järgult, eeldades, et see on jätkusuutlikum ja võib takistada kehakaalu taastumist. Siiski on piiratud teave saadaval. See tähendab, et kui teil on kaotada märkimisväärne kogus rasva, võib olla vajalik kiirem lähenemine, samas kui järk-järguline lähenemine võib olla sobivam neile, kellel on vähem rasva kaotada.\nEeldatav kaalukaotuse määr erineb kaalulangetusprogrammi agressiivsusest. Kaalulangust mõjutavad mõned muud tegurid, näiteks sugu, vanus, kalorite puudujäägi ulatus ja une kvaliteet.\nSamuti võivad teatud ravimid teie kehakaalu mõjutada. Seega on enne rasva kadu raviskeemi alustamist soovitatav konsulteerida oma tervishoiuteenuse osutajaga.


Unistus tuumade ühendamise elektrist ei ole veel kustunud - undefined - Eesti Päevaleht\nMeelelahutus 10. veebruar 2006\nUnistus tuumade ühendamise elektrist ei ole veel kustunud\nUnistus kirjutuslaua peal seisvast termotuumareaktorist pole kuhugi kadunud. Kõige julgemate visionääride lootused on seotud mullivanniga.\nTäpsemalt öeldes kindla koostisega vedelikes helilainete poolt tekitatud mullidega, mis lõhkedes suudavad luua tuumasünteesiks vajaliku kõrge temperatuuri. Seda ideed pakkus 2002. aastal USA teadlane Rusi Taleyarkhan. Kuid hiljem tunnistati tema väidetavasti nähtud efekt võltsinguks. Nüüd on ta tulnud lagedale uute tulemustega, mis pidavat kinnitama, et katses neutroneid siiski tekib.\nMulli lõhkemise energia purustab deuteeriumi tuumad ja vabastab neutroneid, mis võiksid omakorda valla päästa tuumasünteesi reaktsiooni. Plahvatust ega energiatootmise buumi pole siiski põhjust oodata. Neutroneid vabastava helilaine energia on suurusjärke suurem seadmest vabanevast energiast. Ka pole keegi suutnud Taleyarkhani labori katset korrata.\nKui õun kukub teile pähe, võib olla küll valus, kuid siiski ei saa langeva õuna energiast põlema panna ka kõige nõrgemat pirnikest. Kui aga kogu õuna aines sisalduva energia saaks teha elektriks, rahuldaks inimkond sellest oma energianälja tervelt 15 minutiks.\n1952. aastal esmakordselt lõhatud nn vesinikupommi energia saadakse kergete tuumade liitmisest raskemateks tuumadeks. Vesinikupommi sugulane tuumaenergeetikas pole aga veel sündinud. Kuid selle energia ohjeldamisest ei unista ainult teadlased, vaid ka suurriikide poliitikud.\nKõik olemasolevad tuumajaamad töötavad sel põhimõttel, et rasked radioaktiivsed elemendid nagu uraan-235 või plutoonium-239 jagunevad mitmeks osaks ja sellest vabanev energia muundatakse esmalt soojuseks ja seejärel kasutatakse elektri tootmiseks. Sellise lõhustamisprotsessi (inglise keeles fission) kasutegur on üllatavalt väike. Aeglastel neutronitel töötavas reaktoris muudetakse energiaks kõigest sajandik uraanist.\nTeine võimalus aatomituumadesse köidetud energiat kätte saada on algatada tuumasüntees (inglise keeles fusion). Lihtne öelda, raske teha. Kaks vesinikuaatomi tuuma ei taha kohe mitte kuidagi teineteist nii lähedale lubada, et nõndaviisi saaks moodustada heeliumiaatomi tuuma. Selleks on positiivselt laetud tuumade vaheline tõukejõud liiga suur. Päikesel ühineb neli vesinikutuuma heeliumiaatomi tuumaks. Kuid Päikese sisemuses, kus reaktsioon toimub, valitseb 10 miljoni kraadine temperatuur, nii et vesinikuaatomi tuumad on paljad, ümbritseva elektronkatteta. Tuumad ja elektronid moodustavad ühtse seguoleku ehk plasma. Töö teeb ära gravitatsioon, mis tõmbab tuumad üksteise lähedusse. Nõnda ületatakse elektriliste tõukejõudude tõrksus ja tuumad ühinevadki.\nMaal on sellist seisu raske saavutada. Selleks läheb vaja väga kuuma ja tihedat plasmat.\n1970. aastail arenes nn tokamaki tehnika (vt graafik) kiiresti ja tekitas lootusi, et kohe-kohe on kontrollitav tuumasüntees käes. Kuid tuumasüntees on siiani käitunud nagu janulist eksitav kujutelm veerikkast oaasist. Mida lähemale saad, seda kaugemale nihkub.\nSiiani on tokamakkide käigushoidmiseks läinud enam energiat, kui sealt välja tuleb. Üks põhjusi on, et energiarikas vesinikgaas on osav magnetlõksust välja lekkima. Siiani on vaid üks seade, jaapanlaste tokamak JT-60 lähenemas murdepunktile, kus toodetakse sama palju energiat, kui sisse antakse.\n1985. aastal alustati USA, Venemaa, Jaapani ja Kanada ühisprojekti ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor), mis oma olemuselt on ikkagi tokamak.\nProjekti peale kavatsetakse kulutada 5,5 miljardit dollarit. See on üks maailma kõigi aegade kallimaid teaduslikke rajatisi.\nITER on teaduslik projekt, mitte tuumajaama ehitus. Ja selle eesmärgiks on hoida 7–15 minuti vältel 100 miljoni kraadi juures kütust, milleks on vesiniku rasked isotoobid deuteerium ja triitium, ning saada seejuures 500 megavatti võimsust. Praegune maailmarekord on jaapanlaste JT-60 käes vaid 24 sekundiga. Nii et eesmärgid on suured. Kuid kahtlemata kaugel sellest, mida vajaks üks elektrijaam – pidevat käigusolekut.\nITER loodab oma suurusele ja tugevamatele ülijuhtmagnetitele. Kuid see seab kasutatavatele materjalidele suuri nõudmisi.\nMingit kasutust pole toodetavale energiale ette nähtud. Ja polegi täpselt teada, kuidas tokamakist näiteks\nsoojust kätte saada, et see siis elektriks muundada.\nMihklipäeva edasilükkamine. EKRE pabistab, sest suure suuga lubatu ei teostu 56\nParkimiskohtade rajamise nõue ajab arendajatel harja ja eelarve punaseks 17\nKaire Uusen: eksamite hülgamise tagajärg – koolis naerad, elus nutad 14