Valusalt lõpetage tüdruku kirjutamine. Tsüstiidi meditsiinist n\nValusalt lõpetage tüdruku kirjutamine. 2. Kui kogu teie suhtlus on ainult tekstide üle\nNing millised on sel teekonnal nende tugevused? Tema ajakava tühjeneb äkki ja ta hakkab sind jälitama Kui olete ta ära lõpetanud ja lõpetanud temaga tekstsõnumite saatmise ja vestlemise, on äkki tema ajakavas hunnik vaba aega, et saaksite kaks teiega teksti saata ja hängida.\nLugu sellest, kuidas üks tavaline arenguprogramm päästis väikese tüdruku, kelle loovtöövihik oli liiga õhuke Laineli Parrest, Kunstikooli õpetaja, vabade kunstide MA, kahe poja emme Näiteks tema, väike muhelus suunurgas, terane pilk üle pealkirjade libisemas, oma tillukeses kontoris, äravajunud polstriga sohval, aurav kohvitass, piuksuv mobiiltelefon, võtmekimp, kuhi töökavasid, koolituskavasid, Exceli-tabeleid, aruandeid ja projektitaotlusi töölaual laiali… Järgmisena sina ise, just praegu, suures plaanis… Ja siis, kui lootusrikkalt helge filmi algusmuusika, teate küll, see tidimp-tridip-tididididiii vaibub, rullub lahti igaühe oma lugu. Kuidas me jõudsime sellese hetke, ninapidi noorsootööst rääkiva ajakirja sisse? Lehekülje keeramise heli. Minu lugu viib siniste koolivormide aega.\nKuidas toetada koolilast, kes ei kasva sünniperes? Lapsi, kes turvalist kodu vajavad on aga palju rohkem. Nad on neile lastele hooldusperevanemad ja pakuvad neile asendushooldust. Neid lapsi ei saa lapsendada, ometi vajavad nemadki kasvamiseks turvalist kodu ja kindlat täiskasvanut, keda usaldada ja kellele iga päev toetuda.\nKirjeldate olukorda, mis on hooldusõigust jagavate vanemate vahel üsna tavaline, ühel või teisel moel püüab lapsevanem säilitada olukorra üle kontrolli. Inimese psüühika on üles ehitatud nii, et otsib kontrollimatutes ja ärevust tekitavates olukordades tasakaalu — kui ärevus valusalt lõpetage tüdruku kirjutamine suur, peab olukorda vahel äärmuslikumalt kontrollima.\nIseasi, kas teise lapsevanemaga sellel teemal konfliktis olemine pole lapsele ehk veel kurnavam. Raske on teile ühest vastust anda, kuidas see last mõjutab. Last mõjutab nagunii see, et tal on kaks kodu, see on aga paratamatus.\nMis see tähendab verega uriini\nMitte selle mitte selle mitte hakkas seda valusalt kirjutama


01-08-2013, 15:37 PM\n(31-07-2013, 19:36 PM)pannkook Kirjutas: Taha plaanis ka vaese mehe kopp aretada. Kallutav silinder on juba küljes.\nKui suurt koppa t40am jõuab liigutada, et üle ei dimensioneeri?\nKas sellega saab seisnud mäkke ka sisse rammida või rohkem koheva hunniku nahutamiseks mõeldud?\nMitu kilo tõsta suudab, enne kui nina püsti aab?\nAlustame tagantpoolt, nii on lihtsam.\nNelivedune teenelikend teeb tuule alla aisamunakatel paiknevale 1750 kilole. Kui hüdrosüsteem on heas korras... Umbes sama paljule kaalub vastu ka esiots. Siit hakka nüüd maha arvestama oma kopa mõõdu järgi. Minu hübriidruss suudab 70 cm sügavas kopas olevat 800+ kilost silorulli küll tõsta, kuid mina suudan ühe esiratta siis maast lahti ubida (sai kord nalja pärast proovitud). Ka tagumikutunde järgi jääb esiratastele mõnisada kilo... Nelikend on aga oluliselt kergem...\nKõva pinna ründamine eeldab, et kusagilt ei anna miskit järgi. Kui loksuma pääseb, lõikab haakesõrme läbi. Või aisakinnituse sillale,kui kehvasti läheb. Pehmet hunnikut ahmab kenasti.\nKopa suurus poel oluline, koorem seal sees kaalub. Minu 200x0.7x0.7 kopp kaalub umbes 270 kg ja nii pool kanti kruusa/liiva/sõelmeid tuleb kenasti ühes. Proovitud, korduvalt. Olen paar korda pidanud natuke pehmest hunnikust ampsatut tagasi nõristama - ei jõua tõsta...\nKallutamiseks ei ole ülemise tõmmista asendamine silindriga hea mõte - kallutab kas liiga vähe või on oht lasta silinder kõveraks vastu koppa. Tühjaks kallutab ikka vaheraamil olev kopp, mille ülemine kinintus vabastatakse luksutusest... Näiteks säärane:\nMul on ilma vaheraamita, ülemise tõmmitsa asemel kiirlukustusega hüdrotõmmits. Tööpikkus 460-800 mm. Kui ülemist kinnitust ei vabasta, siis tühjaks ei kalluta. Rippsüsteemi lõhkudes küll saab raputada, kuid see pole õige tegu.


Brüsseli metroos ründas noaga relvastatud mees inimesi, juhtumit terroriaktiks ei peeta - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Brüsseli metroos ründas noaga relvastatud mees inimesi, juhtumit terroriaktiks ei peeta\nBrüsseli metroos ründas noaga relvastatud mees inimesi, juhtumit terroriaktiks ei peeta\nBelgia politsei on pidevalt kõrgendatud valmisolekus. Pilt on illustratiivne. (Foto: Scanpix)\nNoaga relvastatud mees ründas esmaspäeval Brüsselis asuvas Molenbeck-Saint-Jeani piirkonnas metroos reisijaid, teatasid Belgia meediakanalid.\nMetroojaamas aset leidnud rünnakus sai vigastada mitu inimest.\nBelgia meedia teatel “neutraliseeris” politsei ründaja. Raadiojaama RTBF info kohaselt on ründaja kinni peetud.\nPolitsei kinnitas omakorda, et tegemist polnud terrorirünnakuga. Alustatud on juhtunu asjaolude selgitamist.\nIsegi kui tegu polnud otsese terroriaktiga, siis määravad juhtumi tausta ära sõnad Molenbeck ehk Brüsseli tuntuim migrandilinnaosa, ja noa kasutamine, mis on võõrpäritolu ründajate üks tavarelvi. (BNS-UU)\nTeemad: Brüssel kuum noarünnak


TYPA trüki- ja paberikunstikeskus - Tööstuspärand turismis\nKastani 48f, 50410 Tartu\nTrüki- ja paberimuuseum asub Tartu kesklinna lähistel vanas tööstushoonete kompleksis.\nMuuseum on piirkonnas ainuke selle valdkonna mäluasutus ning selgitab trükivaldkonna ajalugu, tehnoloogiat ja paberi keemilisi ja füüsikalisi protsesse. Kõike saab oma käega katsuda: paberit valmistada, trükikirja laduda, trükkida, proovida 3D-paberikunsti.\nTrükimuuseum laseb pilgu heita esimese trükimasina kokkupanija kullasepp Gutenbergi aega, kirjasõna levikule ja selle mõjule, sidudes trükimasina nii reformatsiooni kui tsensuuriga. Samm-sammult saab eri masinaid ja tehnilisi mooduseid vaadates ja katsetades selgeks trükikunsti areng. Isegi see, miks Oskar Lutsu “Kevadest” tuttavat jätti enam vene tähestikus ei kohta.\nPeale ajalooliste masinate leidub siin hulk tänapäevases võtmes tegevust, mis ühendab digifotograafia ja vanade presside survejõu. Muuseum on haruldane kooslus teadmistest ja innustunud entusiastidest. Muuseumi juures asub raamatutuba Fahrenheit 451.


Kasi valus peal, Külastaja küsib:\nHarjutused tagavad käe liikuvuse ning peenmotoorika säilimise; regulaarse koduse võimlemise tähtsust ei saa alahinnata ühegi käehaiguse korral. Palun pöörduge erakorralise meditsiini osakonda või perearstile. Kuni püsib valu ja turse, ei soovitaks ma siiski tugevat koormust ega leili saunas.\nKaela radikulopaatiat põhjustab lülisamba kaelaosa väljasopistunud lülivaheketta surve närvijuurtele. Selle põhiliseks riskiteguriks on töö sundasendis. Valu ja suremistunne esinevad sageli mõlemas käes. Tüüpilise haiguspildi korral saab valu ja tundehäire asukoha järgi tavaliselt üsna täpselt määrata, missuguse kaelanärvijuure kahjustusega on tegemist. Kirurgilise ravi planeerimisel tuleb aga kahjustuse täpsustamiseks teha lülisamba kaelaosa kompuutertomograafia või magnetresonantstomograafia.\nKaelaradikuliidi ravikompleksi kuuluvad tänapäeval nii närvivaluvastased ravimid, võimlemine sh ujumine, mis on Kasi valus peal lülisambahaiguste korral erakordselt soodsa toimega ning taastusravi elektriravi, ultraheliravi, magnetravi jms. Raskematel juhtudel tuleb kaela lülivaheketast opereerida, kui survet närvijuurtele muude meetmetega vähendada ei õnnestu. Õlavalu põhjustavad sageli osteoartroos ehk liigeste kulumine, õlaliigest ümbritsevate lihaste kõõluste ehk rotaatormanseti rebendid ning külmunud õlg ehk adhesiivne kapsuliit.\nKui randmekanal mingil põhjusel mis kahjuks alati ei selgugi aheneb, hakkab see keskpidist närvi pitsitama, mistõttu too ei saa korralikult täita oma ülesannet — korraldada sõrmede liigutusi ja tundlikkust.\nNõnda tekivadki vaevused, mida kokku nimetatakse Kasi valus peal ehk karpaalkanalisündroomiks. Foto: Raili Raik Mida teha, kui käsi on paistes ja turses? Kui käsi, näpud, käelaba on paistes ja tursunud, siis saab inimene ise kodus palju selleks ära teha, et olukord paremaks läheks. Oluline on tegeleda turse probleemiga kohe, sest aja jooksul see probleem aina süveneb ja hiljem on veelgi raskem abi saada. Tõsta käsi kõrgemale. Joo piisavalt vett. Tursete puhul on inimesi aidanud jahutamine ehk jahutavad geelid, külmakotid, mähised.\nKasuta jahutavaid salve, mitte soojendavaid salve. Vaata efektiivset jahutavat geeli SIIT. Väldi võimalusel soojaprotseduure saun, päevitamine, vannid. Väldi turses piirkonna ülekoormust, kui peal ei ole kompressiooni. Tegemist on tüdrukutega. Küsimus nr 44 Saan tromboosi ravimit Xarelto. Süvaveeni tromb avastati mais ja tänaseks olen juba paar kuud seda söönud, varem ka süstisin. Kas võin tarbida toidulisandit Spirulina? Ega nendele toidulisanditele vastunäidustusi pole koos Xareltoga?\nKästi asendada Marevan Pradaxaga, mida ei ole nõus ükski arst välja kirjutama puudub HK dotatsioon ja kardioloogi otsus oli Chondroitiin Glukosamiin Balsami riskida ja jätkata Marevaniga.\nMõlemad preparaadid on ju antikoagulandid, toimemehhanism erinev, kuid toime sarnane.\nKas see on mulle sobilik ravim? Ka nendel patsientidel, kellel INR püsib muidu väga stabiilselt terapeutilises vahemikus. Kui aga uue ravimi Kasi valus peal järgselt INR ei muutu või stabiliseerub kiiresti teiseks-kolmandaks määramisekssiis edasi pole vajadust tingimata iga nädal analüüsi teha. Tavaliselt võetakse ka antidepressanti pikemalt, vähemalt 3 kuud.\nPõhjuseks antibeebipillide kasutamine. Haiglas sain süste ning Marevani, kodus Kasi valus peal raviga Xarelto 15mg x 2. Sooviksin teie arvamust ravimi Xarelto kohta. Ning tegelesin eelnevalt võrkpalliga, millal ja kui intensiivselt võiksin treeninguid jätkata? Korralike ja suurte ravimuuringutega on tema efektiivsus süvaveeni tromboosi ja KATE ravis tõestatud.\nKüsimus nr 40 Tere, olen 23 aastane, naine. Kuna kateetrite sisestamise kohta tekkis suur sinikas ning see koht oli paistes, ei saanud ma korralikult kõndida ~ nädala peale protseduuri kõndisin ikka, aga Kasi valus peal väga pikki vahemaid.\nViimase kuu aja jooksul olen hakanud tundma oma vasakus käes Artroosi Hand Hand ravi jalas eriti jala laba osas valu, nõrkust, krampi ja surinat.\nPüüan end pidevalt rahustada, et võibolla on tegu lihtsalt lihaskrampidega…aga samas millest need kül nii äkki tekkinud on? On tehtud vereanalüüsid mis arsti sõnul kõik olid normis. Palun väga vabandust, kui tülitan vales kohas. Väga raske on Teile nõu anda, sest kaebused, mida esitata on väga mittespetsiifilised, s.\nSamas jätate nimetamata, missugust haigust milliseid haigusi põdesite. Küsimus nr 38 Tere, olen võtnud pille umbes 8 kuud. Mingil hetkel on jala siseküljele — põlve juurde suurem sinine koht tekkinud, nagu oleks veresoonelaiend vms. Ise arvan, et tekkis rasedusega, nüüd enam väga kindel ei ole. Suvel mäletan, et oli pidevalt Rasedad tagakuljed ja jõuetu olek. Nüüd on pigem peavalud ja jalgadele mõned sinakamad kohad juurde tekkinud.\nOperatsioonist on nüüd möödas pea 3 nädalat ja eile jäi tal alaselg väga haigeks ja on väga valus…. Kas seal võib Kasi valus peal tromboos või on siiski külm läbi käinud?\nKüsimus nr 34 Kas on kusagil olemas mingi kirjandus õige toitumise kohta tromboosiga? Mitmel interneti leheküljel on küll kirjas mida võib ja mis ei ole kasulikud, kuid kas kusagil räägitakse retseptidest? Kuivõrd tromboosiga on üles kerkinud ka kolesterool ja kui lugeda mida ühe puhul võib ja teise puhul ei ning vastupidi, siis on küll tunne, et peaaegu midagi ei tohi. Tõtt öelda ei oska ka perearstid sellel teemal eriti sõna võtta, ehkki haigus ei ole ju eriti haruldane.\nTahaks hakata kasutama ka vitamiine ja toidulisandeid, kuid jällegi on see, et keegi ei oska midagi öelda, soovitada. Venoosse tromboosi korral ei Kasi valus peal tegelikult rangeid toitumissoovitusi, süüa tuleb tervislikult ja kindlasti on väga oluline jälgida, et kehakaal ei oleks suur.\nAeg-ajalt on mul tunne nagu hakkaks pea ringi käima mõnikord kõrvus kumiseb, pulss tõusebvõib tekkida ka kerge paanika, et hingamisraskused korduvad. Kas sellised peapööritused on normaalsed või mida nendega ette Kasi valus peal saaks? Selle haiguse puhul sõltub patsiendi enesetunne palju sellest, kui ulatuslik haigus oli, s. Tavaliselt küll korraliku Marevan ravi foonil kui INR on vahemikus kaebused taanduvad suhteliselt kiiresti.\nVasema jala süvaveeni tromboos all sääreosas ca 2 aastat tagasi, sellest ajast peale pidev marevaniga ravi, INR 1,6 Klaasliidete haigus 12mg. Viimase kuu jooksul on jalg rohkem turses, tugev kuumav valu kohe, kui hommikul tõusen.\nPõdesin aasta tagasi kopsuarteri trombembooliat, mille põhjuseks Leideni mutatsioon ja antibeebipillid. Tarvitan Marevani 7,5mg ja 9mg vahelduvalt ülepäeva. Nädala pärast on mul plaanis Silmakliinikus väike op. Mitu päeva enne op. Loen Teie kirjast, et kopsuarteri trombemboolia oli Teil aasta tagasi.\nReeglina ravime me kopsuarteri trombembooliat Marevaniga kuus kuud. Kas olete oma raviarstiga sel teemal rääkinud? Võib-olla on võimalik Marevan ravi lõpetada? Kui muidugi ei ole mingeid erilisi asjaolusid, mis sunnivad ravikuuri pikendama. Aga loomulikult teeb ravi lõpetamise otsuse Teie raviarst! Küsimus nr 30 Tere, tutvusin varem esitatud küsimustele antud vastustega leheküljel allpool, kuid kahjuks pole samasugust küsimust keegi teine varem küsinud. Käisin oma murega haigla vastuvõtutoas.\nMul on üks jalg paistes. Kõndides paistetus suureneb. Valu ei ole, lonkama ei sunni, mingeid Kasi valus peal ega kihelemisi ei ole ja midagi muud ei oska kaevata. Tehti analüüsid, öeldi, et mingid dimeerid on ühikut, norm pidavat olema 0,5.\nÖeldi, et analüüsi tõus on liiga väike ja see ei näita midagi, sest jala veresoonte ultraheli on korras. Mis teie arvate minu jala tursest ja probleemist? Mis selle põhjus võiks olla? Millega saaks seda ravida? Nüüd ma ei teagi, kas oleks mõistlik minna oma perearsti juurde või peaks kiirabi kutsuma? Küsimusi sai mitu aga ehk saate neile vastata. See tähendab, et süvaveeni tromboos lülitati välja ehk Teil ei ole haigust, mille puhul peab kiiresti ravi rakendama. D-dimeerid on analüüs, mille väärtus on alati tõusnud, kui tegemist on süvaveeni tromboosiga, see on tõsi, kuid D-dimeeride tõus võib olla seotud ka paljude teiste seisundite ja haigustega, see tähendab, et ta ei ole väga spetsiifiline analüüs.\nPeale süvaveeni tromboosi on veel palju haigusi, mis võivad jala või jalgade turseid põhjustada, näiteks südamepuudulikkus, neeruhaigused, traumad, liigesprobleemid, lümfi äravoolu takistustega seotud haigused jne. Loomulikult False uhisprofulaktika pöörduma oma perearsti poole! Kui me kutsume kiirabi asjata, siis ühel päeval võib juhtuda, et kui me tõesti vajame erakorralist abi, võib see abi hiljaks jääda.\nKüsimus nr 28 Tere! Kas on reaalne, et 16 aastasele tütarlapsele pandi diagnoosiks kopsutroomboos ja öeldi Tooriista liigeste elada on jäänud 1,5 kuud? Kas on tõesti võimalik, et mingid ravimid või kirurgiline sekkumine ei aita?\nKindlasti pole see reaalne. Kopsuarterite trombemboolia võib tõesti olla ka aastasel tütarlapsel, aga selle haiguse raviks on olemas väga head ravimid.\nJa paranetakse sellest haigusest väga hästi. Küsimus nr 27 Kirjutasin Teile Ortopeed määras 10 Zibor süsti ja pärast seda jätkame Kasi valus peal. Kas Zibor on ohutum kui Marevan? Millised ravisukad oleksid vajalikud? Vastus Tere! Süvaveeni tromboosi ravi alustatakse madalmolekulaarse hepariini ja marevaniga tavaliselt koos, sest Marevani toime ei tule kohe esimeste tablettide sissevõtmise järel.\nKa mitte lendamiseks. Küsimus nr 25 Olen Mul diagnoositi Praegu süstin Zibori. Kas süvaveeni tromboosi raviks ongi ainult ülalmainitu või on ka operatsioon võimalik ja millest lähtudes ravi otsustatakse? Mind vaatas EMO-s läbi ortopeed, kas peaks vaatama ka veresoontekirurg, mõtlen erialaarst? Kas võin jalga südamest kõrgemal hoida ja saunas leili võtta? Kas pean liikuma võimalikult vähe ja kui, siis kui kaua pean liikuma vähem? Kas nn voodirežiim on vajalik?\nOlen liikuv inimene ja minu jaoks on lihtsalt voodirežiim üsna talumatu.


Kommentaarid: SOOME LEHT: vaktsineerimata hooldaja levitatud koroonanakkus põhjustas patsiendi surma\nToimetas Sirje Maasikamäe, 22. oktoober 2021 18:32\njuga/ 1. november 2021 21:12\nAga kui vaktsineeritud hooldaja levitatud viirus oleks põhjustanud? Siis kõik ok?\nVaktsiiniäri lokkab/ 29. oktoober 2021 12:24\nKa vaktsineeritud levitavad viirust, järelikult on tegemist pahatahtlikult kallutatud uudisega mitte vaktsineeritud inimeste vastu.\nEsiteks, kuigi seadusega nii määratud pole, / 27. oktoober 2021 09:57\non Soomes vaktsineerimine tööandja poolt tehtud kohustuslikuks tervishoiu - ja sotsiaalala töötajatele. Teiseks, esimese doosiga vaktsineeritud loetakse vaktsineerituiks alles 21 päeva pärast vaktsineerimist ja teise doosiga 7 päeva pärast. Siin mõttekoht, kas töötaja ikka oli vaktsineerimata või kuulus em gruppi.\nKala/ 24. oktoober 2021 11:43\nKui töötaja on haige coviga, siis on selle kohta seadustekst ja vangalakaristust kui ta haigust levitamas käib. Näiteks Eestis ei tohi vaxiutd või vaximata koroonatestitud/diagnoositud haige kodust/haiglast väljuda. Sama me teame, et 7 charteriga lendas eile 1000 inimest löunamaale ja samapalju tuli sealt tagsi. Kas nemad olid terver ja mitte eneseisolatsiooni kuulvad lähikondlased? TA-s oleks väga lihtene kontrollida piiriületust koroonajälituse registri vastu! kuid seda ei tehta ja nii meil uued viirused ja vanad hoogsalt levivad kuni köik ellujäänud on läbipödemisest imuunsed!\nhahahaaaa/ 23. oktoober 2021 18:55\nLapsik jabur propaganda nõuka stiilis-------- MEIE USUME VAKTSIINE! DDD\non/ 23. oktoober 2021 22:41\nusul ja teadusel ikka suur vahe, kui teadus ja kogemused räägivad üht siis pole usuga võimalik fakte ümber lükata, kahjuks tahavad uskujad seda teha mõeldes, et on targemad arstidest kes higistavad igapäevaselt kaitsekestade all päästes niipalju inimesi kui võimalik..mingi teadusevastane propaganda on võtnud maad ja palju, ei pääse riik kui rahvas kaob, kuigi vähehaaval aga suuresti on vääriti usk süüdi.\n..... teda siis rahule jätta???!!! Olge mõistvamad ja inimlikud!! / 23. oktoober 2021 23:02\nOn--le!!! Ei alahin da meedikute töö d, aga ei saa lihtsalt aru sellest, et valitsusel on silmakapid ees!! Mitmeid kordi on inimesed kurtnud, et peale vaktsiini on tervis halvenenud, on tekkin ud mitmeid vaevus i, on tekkinud kõiksugu imelikke tunnuseid kätes, jalgades jne., mida varem poln ud. Kuigi enne oli tervis korras. Survestatakse lausa vaktsineerima! Miks valitsus EI ARVESTA INIMESTE TAHTE JA SOOVIDEGA????? KÕIK. inimesed pole ühtemoodi, kõ ik ei pea kõrvalnähtudele vastu!! Ja kui inimene tõesti kardab oa tervise pärast, mis vaevusi võib vaktsiin tuua, miks ei või...\n23. oktoober 2021 12:06\nKas terve olemine on nüüd karistatav? Ma ei mõtlegi vaktsineerida. Vaktsineerige sadamates ja lennujaamades Eestisse saabujaid!\nTeeline/ 24. oktoober 2021 00:09\nNeile kõigile tuleks kohe test teha ja positiivsed sundkorras karantiini, mitte nii, et lehvitavad oma QR- koodiga ja levitavad viirust.\nKui sina ei kavatse vaksida/ 31. oktoober 2021 20:12\nmiks siis sadamates ja lennujaamades saabujaid peab vaksima, mille tõttu, ja mida see annab, inimest peab enne kontrollima, kas teda võib vaksida ja mujal maailmas on sellistele saabujatele tasuta kiirtestid, aga kajakallas ja kiik on tasuta testimised ära keelanud.\nmuidugi tuleb nüüd tampida/ 23. oktoober 2021 10:44\net VAKTSINEERIMATA. Aga kui kaks korda vccitud inimene eestis käis süüdimatult tööl, väites, et vaccitud ei nakata ja nakatas kaastöötajad, kellest ühel haigestus kogu suguvõsa....siis see on okei ja sellest me ei räägi???\nSee ütleb uusise ja pealkirja kohta kõik./ 23. oktoober 2021 10:10\nPiirkonna sotsiaal- ja tervishoiuteenuste peaarst Juha Jaatinen ütleb, et seadus ei luba tal juhtumit kommenteerida, ta ei saa teavet konkreetse patsiendi kohta ei kinnitada ega ümber lükata.\nja nii ongi, sest soomes sellist lehmakauplemist ei ole/ 31. oktoober 2021 20:15\nja keegi ei küsi sinu käest, kas vakstsineerid või mitte ega ei sunni ka seda kellelegi peale, soomes ongi sinu terviseandmed diskreetsed ja neid võõrad ei kommenteeri ega uuri.\n23. oktoober 2021 10:00\nlill/ 23. oktoober 2021 09:46\nvaktsineerime iga kuu saam nendest miljonitest toosidest lahti ja ärikad oma raha kätte\nMuah/ 23. oktoober 2021 10:49\nKas tikutoosidest peab lahti saama?\nTeeline/ 24. oktoober 2021 00:11\nÄrikatel raha käes. Ega vaktsiinide eest tagantjärgi maksta, ikka ettemaksuga.\nneed miljonid doosid võib ju ka niisama hapuks lasta/ 31. oktoober 2021 20:18\nnagu kiikhobune enne tegi, miks peaks selle solgi sisse süstima, kasu sellest niikuinii ei ole.\npokemon/ 23. oktoober 2021 09:44\nvaktsineeritud levitavad samuti, sealjuures ise teadmata, diskrimineerimine\nRs/ 23. oktoober 2021 09:47\nEi levita. Valeta vähem.\nTeeline/ 23. oktoober 2021 10:16\nRs / täna 09:47- le. Ja vaktsineeritud ei haigestu ka. Nad lihtsalt puhkavad haiglas. Ehk siis kolmandik voodikohtadest on täidetud simulantidega. Kas nii või, poolearuline. See on ametlikult välja öeldud, et ka vaktsineeritud nakatanu kannab viirust edasi, ometi lastakse neil koodiomanikel vabalt ringi töllerdada, isegi karantiini ei pea jääma.\n🦄🦄🦄/ 23. oktoober 2021 23:07\nRs----eriti lihtsameelne!!!!!!! Kahju, et sa nii mõ istmatu oled, sulle pole mõtet seletada ka. Asjatu vaev! Kangekaelne eesel!!!\n23. oktoober 2021 09:29\nMeil ei ole vaktsineerimata hooldajaid ammu, seadusega lihtsustatud korras vallandatud.\nAnna/ 23. oktoober 2021 09:25\nKas viirusele tehti geeniuuringud et nakatajaks oli mittevaktsineeritu? Ehk köhis hoopistükis vaktsineeritu?\nsellel nakkuse saajal oli viirusega nimesilt küljes/ 31. oktoober 2021 20:23\net see on vaktsineeritud kajalt saadud, nagu kingituse puhulgi, et kellelt on see kingitus nimelt saadud.\nhullumajandus/ 23. oktoober 2021 09:13\nhuvitav, kas on parem surra kohe või olla hooldekodus nagu elav laip aastaid, kus enamusele söödetakse rahusteid magajana olemiseks, aastaid käies mitmetes sai nähtud seda jubedat elusa laibana olemisi, jubeeee, ikka etem oleks surra kiirelt ja piinadeta.\nLämbumissurm/ 23. oktoober 2021 09:50\nTore sinu meelest?\njah, mürk aitab/ 31. oktoober 2021 20:25\nsaab surra kiirelt\nl---lliimaailm/ 23. oktoober 2021 09:07\nmeil oli ja on ja jääb surmade juhtumeid, miks peab hirmutama rahvast, mida see teeb veel noorte ja lastega, näeme järgmise aasta jooksul juba, hea oleks üks komisjon kokku keerata ja teha uuringud ja kontrollid algdokumentidest, palju kokku tõesusega läheb ja kellel saaks kahjunõuded esitada meelega rahva stressitapmisel.\n111/ 23. oktoober 2021 09:03\nja kui nüüd võtta mis oli ja on ka edaspidi parim, näiteks eakal ja kui ka dementne,liikumatu, tajuvõimeta olla voodis aastaid kui elav laip või saada coroona ja surra kiirelt, siis on selgemast selgem rahulik ja kiire surm,keegi ei taha pikki aastaid piinelda, samas need ka rahustite all, nad magavad kui tsobid, räägin mida aastaid vanadekodudes näinud vaatamas käies.\nno/ 23. oktoober 2021 09:25\nkoroonaga si surda kiirelt vaid lämbutakse.\nImestus/ 23. oktoober 2021 08:06\nEEStis peaks vaktsineerimata inimene levitamise eest saama aasta vanglat või tuhat eurot trahvi.\nTeeline/ 23. oktoober 2021 10:21\nJa vaktsineeritud levitaja tuleks eksekuteerida.\nMarianne / 23. oktoober 2021 10:23\nja kui vaktsineeritud inimene teisi nakatab, siis ka vanglasse ja lisaks trahv voi kuidas . Möelge ikka, mida te räägite.\nImestan omalt poolt,/ 27. oktoober 2021 10:03\nkuidas peaks siis karistama kov vaktsineerituid viiruse levitamise eest? Juba üle poole aasta teadaolevatel andmetel levitavad kov viirust ka vaktsineeritud.\nEelmise ööpäevas Soomes / 22. oktoober 2021 23:12\n420 u uusi covidist haiged\n22. oktoober 2021 20:34\nHuvitav,huvitav.../ 22. oktoober 2021 19:20\nAga ,kui eakad on vaktsineeritud (kaitse koroona vastu oli ju olemas),mis mõte vaktsiinil on ,kui see ei kaitse?\nPläääää/ 22. oktoober 2021 19:17\nAlatu vale! / 22. oktoober 2021 18:42\nSee on alatu vale!!! Inimene sai alles poole päeva aja l teada, et on positiivne!! Samas võis nakatada kes iganes, kes vaktsitud on!!.! . See pole õiglane sedasi ainult 1 inimese kaela ajada!!!!! .!..!\nTeeline/ 24. oktoober 2021 00:15\nKeegi peab ju süüdi jääma. Kas ta ka tegelikult süüdi on, ei oma tähtsust.\nAga sellist alatut valet eesti diktaatorlik valitsus/ 31. oktoober 2021 20:31\ntervete inimeste kuritahtlikuks diskrimineerimiseks ja koolilaste tagakiusamiseks koos kinnimakstud kiige ja lutsarimooriga kogu aeg ajab, et rahvas seda salastatud solki sisse sundida süstima.\nMis uudis?/ 22. oktoober 2021 18:40\nMeil nakatas kohe pooled ära, kes surid.\n22. oktoober 2021 18:24\nMis tunne on valetada?!\nEriti mõnus tunne on valetada kajakallasel/ 31. oktoober 2021 20:33\nkes teab, et teda keegi ei salli.\noskan ka vaikida/ 22. oktoober 2021 17:43\neks tuttavate ja sugulaste pealt näha ,kuidas vaktsineerimine on neile mõjunud....\nHuvitav/ 22. oktoober 2021 17:30\net see tehti kohe kindlaks kes nakatas aga vaxi põhjustatud tüsistusi ja surmasid tuleb kohtus aastaid tõestada.\nSamuti ei ole kirjas kas see kes suri oli vaktsineeritud./ 22. oktoober 2021 18:56\nKohe näha, et käib kampaania ( nn vaktsineerimata isikud on kõiges süüdi) , tahetakse panna vihkama isikuid kes pole lasknud endasse seda ainet süstida.\nnii on/ 22. oktoober 2021 19:00\nPeaks olema vähemalt valik kas vaktsiin või eutanaasiasüst, ei taha vaktsiinitüsistutes vireledes surra.\nkui suri täisvaktsineeritud haigla ummistaja/ 31. oktoober 2021 20:36\nsiis see info on salastatud kaja ja juura ülisalajase kontserni poolt.\nhmhmm/ 22. oktoober 2021 15:40\nSelle kohta valetatakse nagu muda. Uudiste kanalid on kinni makstud meditsiini firmade poolt kes praegu kühveldavad meditsiini ajaloo suurimaid kasumeid kokku. Uudiste kanalid ei räägi mündi kahest poolest. Näiteks CNN räägib et mingi koomik tarbis hobuse ussi rohtu, kuigi ravim oli arsti poolt välja kirjutatud kui inimese ravim ja see ravim on 2015 aastal nobeli preemia saanud. Aga sellest ei räägita. Kuna pole luba rääkida alternatiivsest meditsiinist siis tehakse maha.\nJahh 2 nädala jooksul seal seda patsienti ei külastanud ükski inimene kindlasti ja mitte ükski arst / 22. oktoober 2021 15:32\nOioi/ 22. oktoober 2021 13:41\nSee ju imedemaa riiki juhivad poemüüjad\nKurtds/ 22. oktoober 2021 16:25\nAga meil juhib väike titast peaminister om beebi häälega.\ntriperiino/ 22. oktoober 2021 12:59\nBljaa bljaaa jälle.\nMurakas/ 22. oktoober 2021 11:46\nSuure hooga käivitatud hirmu-tamise kampaania käib täie hooga! Kõik esikohal lood on sellised, et lausa tapavad oma koledusega. Kas väljaannete peatoimetajad ja toimetajad on korra mõelnud, et ehk nad tõukavad oma hirmutamisega mõne süst-itud lugeja suit-siidile? Inimene näeb, et olukord on maailmalõpule lähedal ja sü-st ei anna oodatud kaitset. Soovitaks sellele mõelda, kas teie tegevus on ikka nii süütu jutukeste ja numbrite avaldamine!\n22. oktoober 2021 11:21\nkui ta oleks vaktsineerituna nakkust levitanud, siis oleks ju kõik ok ja košer...\n..... Kui. on kasvõi 1 inimene selle vaktsiini pärast SURNUD, siis vastutab selle eest valits/ 22. oktoober 2021 10:55\nMilleks üldse seda vaktsiini vaja on, kui on olemas OMA Eesti. teadlaste koroonavastane vahend BIOBLOCK!!!!! EI mingeid vaevusi nagu vaktsiini puhul!!!!!! Pealegi täitsa oma Eesti teadlaste oma!!!!! Müügil apteekides kevadest saati. juba!!!! Üldse ei saa aru, miks sellest rohkem pole räägitud!!!!!! Muudkui jahuvad sellest võõra st tundmatust vaktsiinist, mis juba paljudele raskeid vaevusi on tekitanud!!!!!!! See pole mitte inimeste tervise HOIDMINE, vaid hävitamine!!! Kuigi on juba kevadest saati palhud jurtnud, et nende tervis on peale vaktsimist hoopis halvemaks läinud!!!..\nMurakas/ 22. oktoober 2021 11:54\nAvalikult ei räägita, et paljud vaksitud kannatavad pikalt raskete kõrvalmõjude tõttu, seda me näeme-loeme-kuuleme sõprade ja tuttavate kaudu ja kommentaaridest. Juba see, et valitsus ei anna tõest infot vaktsiinide tagajärgede kohta, lisaks salastanud info ja sõlmitud ostu-müügilepingud, on väga kõnekas fakt kogu ürituse kohta - tervise kaitseks ei pea inimesi survestma, hirmutama ja ähvardama. BioBlocki julgen soovitada, sest see koroonavastene vahend on siiani nakatumisest säästnud.\nTui/ 22. oktoober 2021 15:55\nOlen kasutanud ka seda kui lähen bussi, rongi, mujale rahvarohkesse kohta. Aga ma ei ole kindel, kui palju ta ikka aitab. see on samamoodi kui vaktsiiniga, ei tea kui palju ta minule aitab. Olen muidugi ka vaktsineeritud, aga ei taha heameelega kanda maski.\nTänulik!! , 😀😀😀/ 22. oktoober 2021 18:47\nSuur tänu Murakale!!! Mul on hea meel, et samuti arvate ja toetate! 🤗🤗🤗\nTä nulik😊😊/ 22. oktoober 2021 18:52\nTui-/le! Tänan!!!Ma saan aru, sest olete ilmselt linnas ja seetõttu. on ka nakatumis võimalus suurem! Ma olen seda mi tu kuud kasutanud ja mind on väga hästi hoidnud koroona vastu!!!Aga tore, et ikka kasutate! 😊😊😊😊\nlepingus/ 22. oktoober 2021 21:28\nkirjas,et ei tohi kasutada rohtusid ja ravida,sellepärast haigeid ei ravitagi haiglas vaid pannakse lihtsalt hapniku peale,ainuke on vax,mida tuleb kasutada.\n???/ 22. oktoober 2021 10:19\nKui kaua see inimeste hirmutamine veel kestab???😡\nKK/ 22. oktoober 2021 15:53\nSeni kestab kui need nn inimesed saavad aru , et PEAB vaktsineerima.\n320 u uut korona haigestut/ 22. oktoober 2021 09:56\nSoomes oli paar päeval tagasi\nOstke BioBlocki!!!!!!!!!! 😊😊😊😊😊/ 22. oktoober 2021 18:58\nKk--le!!!! U nista edasi! Ei ole mõtteski!!!!! Mina elan maal,mitte linnas!!! Töö l pole vaja kä ia ja seega ei nakata ka kedagi!!!!! Minu pärast ei satu keegi haiglasse!!!!Olen rohkem kodus ja hoidun suurest rahvahulgast!! Olge terved!\nsommi/ 22. oktoober 2021 19:59\nMis näitaja see on ? Soomes on üle 5 miljoni inimese,nii et need nakatunud on kaduvväike protsent,rahvastikust !


Suvelavastuse “Kirvetüü” uue hooaja etendused nüüd müügil! - Teater Vanemuine\nSuvelavastuse “Kirvetüü” uue hooaja etendused nüüd müügil!\nAlates tänasest, 14. oktoobrist on müügil publikumenuka suvelavastuse “Kirvetüü” uue hooaja etenduste piletid. Etendused toimuvad 3. juulist 12. juulini Tartus Kammivabriku sündmuskeskuses (Teguri 28A).\nPileteid saab osta Vanemuise kodulehelt, kassadest ning Piletimaailma ja Piletilevi müügikohtadest.\n„Kirvetüü“ sai Eesti Teatri Agentuuri 2017. aasta näidendivõistlusel I preemia. Ott Kiluski kirjutatud näidend räägib setu keeles 1990ndate Eesti väikeküla elanike ausa ja inimliku loo, millest ei puudu lopsakas ja kohati valus huumor. Ka näidendivõistluse žürii liikmed tõstsid esile näitemängu mõnusat huumorit, mahlakust ning apokalüptilist trööstitust.\nAin Mäeots: “Ühel hetkel naerad nii, et kõht kõveras ja järgmisel hetkel saad aru, et valus on selle kõige üle naerda. Asjad juhtuvad, kui erineva laenguga inimesed omavahel kokku puutuvad. Ja kui palju elus sõltub juhusest! Kilusk kasutab samasugust lähenemist nagu Tarantino, aga ilma teda kopeerimata. Ja see on veenev. Loodan, et suudame lavastustiimiga selle kõik ka lavale tuua ja realiseerida.”\n“Kirvetüü” lavastaja ja muusikaline kujundaja on Ain Mäeots, kunstnik Iir Hermeliin, valguskujundaja Meelis Lusmägi.\nOsades Andres Mähar, Mait Malmsten (Eesti Draamateater), Ott Sepp, Veiko Porkanen, Liina Tennosaar, Ain Mäeots, Margus Jaanovits, Jaanus Tepomees, Ragne Pekarev, Kaia Skoblov, Linda Kolde, Merle Jääger, Silvi Jansons, Agu Trolla, Mairo Libba, Hannes Hanimägi, Hubert Uku Prank, Ronald Mäeots ja Rauno Koorts.\nLavastust esitleb METEC


Keskkonnaühendused: keskkonnatasude langetamine on seadusevastane - Äriuudised - Majandus\nKeskkonnaühendused: keskkonnatasude langetamine on seadusevastane\n15. aprill 2016, 11:12\nKeskkonnatasusid järsult alandav seaduseelnõu on Eesti Keskkonnaühenduste Koja (EKO) hinnangul vastuolus seadustega ning Eesti ja rahvusvahelise kliimapoliitikaga.\nEKO teatel on eelnõu vastuolus Eesti, Euroopa Liidu ning rahvusvahelise kliimapoliitikaga, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside atmosfääri lisamist ja eelisarendada süsinikuneutraalset energiamajandust.\n«Eelnõuga kavandatud muudatused on ka vastuolus keskkonnatasude seaduse üldsätetes määratud kriteeriumitega, millest tasumäärade kehtestamisel lähtuda tuleb,» teatas EKO.\n«Tasumäärade kehtestamine lähtudes raske kütteõli hinnast ning põlevkivisektori olukorrast on selges vastuolus keskkonnatasu seaduses sätestatud tasumäärade kehtestamise alustega.»\nKeskkonnaministeeriumi ettevalmistatud seaduseelnõu seletuskirjas märgitakse, et eelnõuga kaasnevad negatiivsed mõjud keskkonnale, kuid oodatavad positiivsed sotsiaal-majanduslikud mõjud on igati kaheldavad, märkis EKO ning kutsus valitsust ja riigikogu üles eelnõu tagasi lükkama.\n«Põlevkivitööstus on Eesti kõige saastavam majandusharu, moodustades 70-90 protsenti erinevatest saaste valdkondadest. Samal ajal ei ole selle majandusharu panus Eesti sisemajanduse kogutoodangusse suurem kui neli protsenti,» avaldas EKO täna pressiteates.\nKeskkonnaühendused leiavad, et ei ole majanduslikult põhjendatud nii suures määras toetuse maksmine selle valdkonna ettevõtetele.\n«Ka riigikontrolör on rõhutanud, et isegi praeguste nafta maailmaturu hindade juures toetavad nii Euroopa Liit kui ka OECD saaste-, energia- ja ressursikasutamise puhul hoopis maksude suurendamist,» ütles Eestimaa Looduse Fondi juhatuse esimees Silvia Lotman. «Valitsuse plaanitav samm on meie looduse suhtes täiesti ebaeetiline ja absurdne.»\nEelnõu jõustumisel seadusena on suur negatiivne mõju keskkonnainvesteeringutele, vee- ja õhukvaliteedile ning jäätmete ladestamisele, märkis EKO. «Samuti pole arvestatud põlevkivienergeetika negatiivse mõjuga kasvuhoonegaaside õhku paiskajana.»\nEesti Keskkonnaühenduste Koda ühendab kümmet Eesti suuremat keskkonnaorganisatsiooni.


eesti › Hiina: ei ole kaupa saanud\nTolge.ee (tõlge eesti keelest Hiina keelde translate sõnaraamat) saab teha tasuta ja sidusalt kõigi keelte tekstide tõlkeid kõigisse keeltesse. Inglise keelt, mis on peaaegu muutunud meie elu vajalikuks, on paljudes riikides õpetatud teise, kolmanda või isegi neljanda keelena. Seetõttu on muutunud vajalikuks vähemalt ühe populaarse võõrkeele õppimine. Võõrkeeli saab kergesti õppida eratundide kaudu kursustel, erakoolides, koolides, õppekeskustes ja eraõpetajatel. Seda saab õppida ka kodus, ostes mis tahes võõrkeele õpet. Üks näpunäiteid, mida saame teile fraaside tõlkemeeskonnana pakkuda, on proovida parandada oma võõrkeele taset, vaadates võõrkeelseid filme, kui teil on põhiteadmisi. Eelistatud on nende filmide subtiitrid. Kuna filmides kõned tõlgitakse ekraanile subtiitritena. See võimaldab meil mõista kuuldud sõna tähendust. Meie viimane soovitus on õppida võõrkeeli veebitõlke ja -harjutuste abil. Saate tõlkida mis tahes kirjutatud või leitud võõrkeelset lauset tasuta ja sidusalt kõigist keeltest kõigisse keeltesse. Pange tähele, et need meetodid aitavad teil keeleoskust parandada. Lisaks aitavad võõrkeele kiiremini õppida lugemine võõrkeeles, võõrkeeles muusika kuulamine ja dialoog seda keelt rääkivate inimestega. Veebisait Tolge.ee, mille eesmärk on pakkuda teile täpset tõlget ja mis võimaldab teil tõlkida võrgus kõigi keelte vahel, pakub lihtsa kujunduse ja hõlpsasti kasutatavate funktsioonide abil suvalise lause tasuta tõlget suvalisse keelde sekunditega. Tõlketeenuse tellimusel tuleks arvestada töömahuga 4-6 lk päevas. Päringule vastates anname teile alati teada tõlketöö orienteeruva aja ja täpse maksumuse. Selleks, et saaksime pakkuda maksimaalset kvaliteeti ja rahulolu, väärtustame kõrgelt kõiki kliendi saadetud abistavad materjale, näpunäited, viiteid erialastele terminitele (terminibaas). Siinkohal peame siiski südamele panema, et väga spetsiifilised tekstid võivad vajada oma ala spetsialisti täiendavat ülevaatust.\nei ole kaupa saanud\nLihtsaim ja praktilisem viis veebis teksti tõlkimiseks on eesti-Hiina tõlge. Copyright © 2019 Tolge.ee


Kuidas kasutada ravimi seemet, kasutusjuhiseid - Üldine teave - 2022\nKuidas kasutada ravimit Sprouts, kasutusjuhiseid\n"Sprouts" - arahhidoonhappel põhinev taimekasvuregulaator - loodusliku päritoluga polüküllastumata rasvhape - aktiveerib seemnete ja sibulate immuunsuse, kiirendab nende idanemist, suurendab seemnete kasvu ja arengut. Suurenenud vastupanuvõime haigustele, äkilised temperatuuri muutused, niiskuse ja muude pingete puudumine, saagikus ja varasemate toodete saagikus.\nRavimi toimeaine "seemik": arahhidoonhape - 0,015 g / l\nRavimi "Seed" kasutamise meetod\nAmpulli sisu lahustatakse 0,5 l vees või 10 tilka 100 ml vee kohta ja segatakse hoolikalt. Valmistatud lahus tuleb kasutada 1 ... 1,5 tunni jooksul\nKurk. Seemne leotamine 30-40 minutit Tarbimine - 2 ml / g\nTomat, kapsas, porgand. Leotage seemned 1 tund. Tarbimine - 2 ml / g\nVibu Seemnete leotamine 0,5–1 tundi. Tarbimine - 2 ml / g\nHerned Seemnete pihustamine. Tarbimine - 100 ml / 10 kg\nMugulad ja sibulad:\nKartul Pihustamiseks mugulad. Tarbimine - 1 l / 100 kg\nSibulakomplektid Pihustuspirnid. Tarbimine - 7 ml / kg\nTurvameetmed ja esimene meditsiiniabi: Töölahuse ettevalmistamisel ja kasutamisel ärge kasutage toiduaineid, järgige üldisi ohutusnõudeid ja isikliku hügieeni eeskirju. Töödelda hommikumantel, marli sidemega või respiraatoriga, kindaid ja kaitseprille. Pärast tööd pesta käed ja nägu rohke veega ja seebiga.\nPärast nahale sattumist peske see seebi ja veega. Silma sattumisel loputada rohke veega ja konsulteerida vajadusel arstiga. Sissehingamisel viia värske õhu kätte. Allaneelamisel loputage vajadusel mao. Antidooti ei ole teada. Sümptomaatiline ravi.\nVajadusel toimetage ohver meditsiiniasutusse (kandke konteineri etikett või juhised teile kasutamiseks). Soovi korral võtke ühendust mürgistuskeskusega: tel. (495) 628−16−87 (ööpäevaringselt).\nHoida jahedas, siseruumides, pimedas, eemal toiduainetest, ravimitest ja söödast, lastele ja loomadele kättesaamatutes kohtades, avatud tuleallikatest eemal. Kehtib 3 aastat. Läbi liiva, saepuru või maa täitunud ravimi koguda ja koguda majapidamisjäätmete konteinerisse. Väljastatud mahutid kõrvaldatakse koos majapidamisjäätmetega määratud piirkondades.\nOhuklass - 3 (mõõdukalt ohtlik ühend). Praktiliselt mittetoksiline imetajatele, vähene toksilisus kaladele ja lindudele. Mitte kasutada kalavarude sanitaartsoonis. Mitte ohtlik mesilastele, järgides pihustamisel üldisi ohutusmeetmeid: kui tuulekiirus on ≤ 4−5 m / s, piirkaitsevöönd ≥ 2–3 km, siis mesilaste suvepiir ≥ 3–4 tundi.\nSellel teemal võite jätta lisandmooduleid ja kommentaare, kommentaare ravimi "Sprouts" kasutamise kohta.\nLooduslik kasvuregulaator “Sprouts” on ravim, mis aktiveerib taimerakkudes regeneratiiv-oksüdatiivseid protsesse, valgusünteesi ja süsivesikute ainevahetust ning seetõttu, et mitte kahjustada õrnaid võrseid, peate rangelt järgima juhiseid (annust saab vaadata tabelis). Ravim suurendab idanevate ainete kasutamise kiirust.\nSamuti on see hea kasvutootja. Keeruline mõju suurendab märkimisväärselt uimastitarbimise tõhusust, mis muudab selle erinevate kultuuride kasvatamiseks hädavajalikuks. Kui seemneid töödeldakse seemnete, mugulate ja sibulaga, saab istutusmaterjal valehäire ohu kohta, mis põhjustab seemikute mobiliseerimiseks stressi vastu võitlemiseks kõik varjatud varud. Lihtsamalt öeldes võib ravimi "idu" mõju võrrelda transplantaadiga, kuna see moodustab taime enda immuunsuse ja suurendab nende arengu intensiivsust.\nSelleks, et saavutada "Sprouts" kasutamisest maksimaalset mõju, peaksite juhiseid hoolikalt uurima, sest immuunsuse loomuliku stimulaatori ebaõige kasutamine võib taimedele korvamatut kahju tekitada. Ravim on saadaval 1 ml ampullides. Töölahuse valmistamiseks on vaja lahustada üks ampull tootes 0,5 liitri vees või lahjendada 10 tilka ravimit 100 ml vees ja segada hästi. Pidage meeles: töölahus tuleb valmistada vahetult enne kasutamist! Tööriista tuleb kasutada ühe, maksimaalselt pooleteise tunni jooksul pärast valmistamist.\nTubade ja sibulate töötlemine\nKogenud aednikud on juba ammu hinnanud kõiki eeliseid, mis on seotud eripreparaatide ja traditsiooniliste põllumajanduslike mugulate ja sibulate töötlemise meetoditega. Mõista taimekasvuregulaatori kasutamise funktsioone "Sprouts" aitab alltoodud tabelis rakendada, kuid tuleb kohe märkida, et mugulate ja sibulate töötlemine, kõige sagedamini kasutatav pihustustehnoloogia. Toiming viiakse läbi vahetult enne sibulate või mugulate maapinnale istutamist. Töötlemise ajal on oluline tagada kõige ühtlasem lahuse jaotus.\nEnne kasutamist "Seed" raviks sibulad ja mugulad peaksid pöörama tähelepanu tabeli kasutamise kohta ravimit. Sellisel juhul näide kartulite ja sibula-sevoki ainete tarbimisest.\nIdud: ravimi plusse ja miinuseid\nTaimede kasvu stimuleerimine on keeruline biokeemiline protsess. Me kõik mõistame, et taimede elutsükli muutmine, samuti nende kohanemisomaduste parandamine toob kahtlemata kaasa aednikule suurt kasu. Kuid see on veel kunstlik protsess ja seetõttu on selle puudused.\nKasvu edendaja "Prohvet" kasutamise eelised:\nseemikud on sõbralikud ja tugevamad,\nvõrsed on kiiremini arenenud,\nseemikud on stressi suhtes vähem vastuvõtlikud ja neil on kõrgemad kohanemisomadused.\nKasvu idu kasutamise puudused:\nannuse täitmata jätmine võib kahjustada istutusmaterjali,\nülemääraste võrsete venitamine\nKui kasutate taime „Prohveti“ kasvustimulaatorit, ei tohiks te kunagi unustada, et kõik on mõõdukalt hea, mistõttu tuleb annust rangelt jälgida ja kui te midagi unustate, siis vaadake uuesti kasutusjuhendit, mis on tavaliselt tabelis esitatud .\nKasvataimede kasvu stimulaator põhineb arahhidoonhappel, mis on looduslikult pärit looduslikult aktiivne ühend. Söödalisand näitab oma istutusmaterjali potentsiaali: seemnete ja sibulate immuunsuse suurenemist täheldatakse, kasvuprotsessid kiirenevad ja üldine kohanemine suureneb.\nEsimesel päeval pärast istutamist on kõik võrsed äärmiselt tundlikud väikseimate vigade ja valearvestuste suhtes. „Seemik” muudab tuleviku taime niisutamise, nakkuste ja ebasoodsate temperatuuri muutuste vigade suhtes vähem vastuvõtlikuks. Lisaks vastupidavusele stressile, suureneb ka saagikus, õitsemine ja valmimine varem.\nRavimile on omistatud 3. ohuklass, mis näitab selle ohutust loomadele ja inimestele ning samuti vähest toksikoloogilist mõju loomaliikide ja kalade väikestele esindajatele.\nStimulaatori ja aktiivsete komponentide põhimõte\nStimulaatori toime algab redutseerivate ja oksüdatiivsete protsesside, valkude ja süsivesikute tootmise taimedes. Ravimi kasutamine peaks toimuma rangelt vastavalt juhistele (vt kasvu stimulaatori tabelit), sest see on väga kontsentreeritud ja teadmatusest tuleneva kahju tõenäosus on üsna kõrge.\nArahhidoonhapet, mis on ravimi osa, on kasutatud kahjurite ja umbrohutõrje vastu pikka aega ja mitte edukalt. See tekitab taimede vastupidavust keskkonna agressiivsele mõjule. Lisaks on arahhidoonhape efektiivne kasvukatalüsaator.\nVäliselt näeb stimulandi "Seed" mõju välja järgmiselt:\nKasvu edendaja õigesti kasutamine\nStimulandi kasutamisel jääb kõige olulisemaks teguriks - ei kahjusta istutusmaterjali. Rakenduse käsiraamat on lisatud „Sprouts” ettevalmistuse juurde - enne iga tegevuse alustamist tuleb seda hoolikalt uurida.\nAine on saadaval väikeses 1 ml viaalis. Lahus valmistatakse ampulli sisu lahjendamisel 500 ml puhta veega. Samuti võite lahustada 10 tilka 100 ml vees ja raputada kõike põhjalikult.\nLahust tuleb kasutada kohe pärast lahjendamist, maksimaalselt tund ja pool tundi. Kuna mõne tunni või päeva pärast ravimit ei jää bioloogiliselt aktiivseteks aineteks.\nTöötleme seemned enne külvi\nIstutusmaterjali töötlemise peamine eesmärk enne külvi on antimikroobne profülaktika ja selle idanevuse suurendamine. Alljärgnev tabel sisaldab ravimi proportsioone ja kasutusjuhiseid.\nTöötleme mugulaid ja sibulaid\nPaljud aednikud ja põllumajandustootjad on juba ammu kasutanud traditsioonilisi meetodeid materjali töötlemiseks ja istutamiseks stimulantide lisanditega, näiteks "idudega". Kartulimugulate ja sibulate töötlemine preparaadiga toimub reeglina pihustuspudeliga. Pihustuslahus valmistatakse ka vahetult enne pihustamist. Seda meetodit kasutades on vajalik jaotada lahus võimalikult ühtlaselt kogu istutusmaterjali.\nEnne pihustamisprotseduuri alustamist on soovitatav kontrollida alltoodud tabelit.\nStimulaatori eelised ja puudused\nStimulantide lisamine taimede elutsüklile isegi looduslike komponentide alusel on protsess, mis ei ole alati lihtne ja vajalik. Jah, see parandab idanemist, tapab kahjulikke baktereid ja suurendab taimede üldist kohanemist. Aga kuna see on külma sekkumine idanevuste arendamisel, võib see olla ka kõrvaltoimeid.\nOleme juba arutanud aine „Prohvet” kasutamise eeliseid ja on teada:\nkaitse kahjurite ja parasiitide vastu\nparem idanevus, tervislikum ja tugevam põllukultuur,\ntaime adaptiivsete ja stressikindlate omaduste aktiveerimine, t\nRavimi võimalikud puudused:\nkogemuseta või ettevaatamatu ravimi käitlemisega kaasneva taaskasutamatu kahju oht;\nmõned kultuurid võivad kasvada liiga pikaks,\nKasutades taimepotentsiaali aktivaatorit, ärge unustage, et kõikjal peate järgima "kuldse keskmise" reeglit. Seetõttu kontrollige ainult usaldusväärseid teabeallikaid ja vaadake tabeleid ravimi „Seed” annuse ja kasutamise kohta.\nKasvu kasvu reguleerija: ravimi kirjeldus\nBioloogiliselt aktiivse aine - arahhidoonhappe (loodusliku päritoluga polüküllastumata rasvhape) baasil valmistatud taimede kasvu stimuleeriv ravim.\nSee on oluline!Stimulaator "Seeme" viitab III ohuklassi ainetele. See on imetajatele, sealhulgas inimestele täiesti kahjutu ja tal on kerge mürgine toime kaladele ja lindudele.Ravim aktiveerib oma immuunsuse pirnide, mugulate ja seemnete suhtes ning lisaks kiirendab see idanemist, parandab kohanemisvõimet ja suurendab istutusmaterjali arengu intensiivsust. Tänu selle kasutamisele muutuvad seemikud vähem tundlikeks fütoinfektsioonide, drastiliste temperatuurimuutuste ja halva kvaliteediga jootmise suhtes. Lisaks suurendab ravim ravimite vastupidavust ja saagikust ning aitab kaasa nende varasemale õitsemisele ja kiirele küpsemisele.


Avaleht → Projektid → Projekt “Mõjutada nähtavalt”\n“MÕJUTADA NÄHTAVALT” – Eesti Puuetega Inimeste Koja, kui üleriigilise katusorganisatsiooni ja tema liikmesorganisatsioonide juhtimisvõimekuse ja nähtavuse suurendamise algatus\nEesti Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees\nOrganisatsioon, olgu tegemist kas äriühingu, mittetulundusühingu või avaliku sektoriga, vajab elus püsimiseks, arenemiseks ning elujõu ja mõju säilitamiseks pidevat ja teadlikku arendamist, pühendumist ja eesmärgi silmaspidamist. Midagi ei tule iseenesest ega kuidagi kulgedes, vaid ikka siis kui me väärtustame ja arendame oma organisatsiooni kui tervikut. Organisatsioon on inimesed- iga päev panustavad töötajad, vabatahtlikud, liikmesorganisatsioonide juhid ja kõik, kes annavad oma osa igapäevastesse toimetustesse. Just need inimesed mängivad võtmerolli ja määravad ära organisatsiooni näo, maine, nähtavuse, usaldusväärsuse ning ka partnerluse.\nOrganisatsioon on kui elusorgan, mis vajab teadlikku ja suunatud arendamist, teisalt oma tugevuste ja nõrkuste tundmist ning just sealt edasiminekut. Tegutsedes avalikes huvides on äärmiselt vajalik oma tegevuste mõtestamine, analüüsimine ja hindamine ning oma tehtava kommunikeerimine nii liikmetele, partneritele kui avalikkusele ja seda ikka eesmärgiga paremini kaitsta oma sihtgrupi huve.\nEesti Puuetega Inimeste Koda (edaspidi EPIKoda) oma liikmesorganisatsioonidega on tegutsenud terve inimpõlve, elatud on üle kõik organisatsiooni arenguetapid ja taas on teemaks küsimus, kuid säilitada organisatsiooni kui terviku juhtimisvõimekust, sest nagu ütleb rahvatarkus „loorberitele ei saa kauaks puhkama jääda“. 2012 aastal liikmes- ja partnerorganisatsioonide hulgas läbiviidud küsitlusest selgus, et EPIKoda peetakse nii oluliseks koostööpartneriks kui ka partneriks puuetega inimeste eestkostjana. Samas ilmnes, et paljud liikmed ja partnerid ei oska arvamust avaldada EPIKoja tegevuste osas. EPIKojalt oodatakse paljude rollide täitmist, kuid teadlikkus tehtavast on madal. Liikmed ootavad EPIkojalt tuge ja koolitusi, seisukohtade kujundamist ja sellest teavitamist ja seda kõike kaasavalt. Partnerid ootavad EPIKojalt nende organisatsioonide jätkuvast kaasamist, inimõiguste teemade sisu ja süsteemset käsitlust, selle hariduse kättesaadavust, koostöö edukat sujumist ja süvenemist, võimalikke uurimistöö teemasid ja spetsialistide kaasamist. Ühtlasi ka aktiivset infovahetust, laia haarde ja ühiskonda mõjutavate projektide algatamist ja sisulist tuge õigusaktide algatamisel. Vaja on edasi arendada kehtiva arengukava praktilist elluviimist, kaasamist planeerimisse ja mõju hindamisse.\nNii ongi käesoleval aastal algatatud projekt „“MÕJUTADA NÄHTAVALT” – Eesti Puuetega Inimeste Koja, kui üleriigilise katusorganisatsiooni ja tema liikmesorganisatsioonide juhtimisvõimekuse ja nähtavuse suurendamise algatus“, millega soovime panustada EPIKoja kui üleriigilise katusorganisatsiooni ja liikmesorganisatsioonide juhtimisvõimekus edendamisse läbi oma tegevuste mõju hindamise ning parema avaliku kommunikeerimise.\nKogu arendustegevust viiakse läbi regionaalministri valitsemisala ja Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) vabaühenduste juhtimis- ja arengusuutlikkuse edendamise toetusmeetme raames. Projekti lõppedes kevadel 2014 peab EPIKoja võrgustiku tegevus olema mõjusam ning nii liikmetele kui avalikkusele nähtavam. Tegevusel peab olema mõju ja nähtavus.\nProjekti periood 01.03.2013-30.04.2014\nProjekti toetusleping JU13-45 „MÕJUTADA NÄHTAVALT“\nProjekti eesmärgiks on parandada EPIKoja kui üleriigilise katusorganisatsiooni ja liikmesorganisatsioonide juhtimisvõimekust, läbi tegevuste mõju hindamise ning avaliku kommunikeerimisoskuste parandamise.\nSelleks viiakse läbi EPIKoja arengukava 2011-2016 analüüs, koostatakse tegevuse ühiskondliku mõju hindamise instrument ja kommunikatsioonistrateegia, viiakse läbi koolitused EPIKoja liikmesorganisatsioonidele juhtimissuutlikkuse tõstmiseks ning tegevuste ja mõju avalikuks kommunikeerimiseks.\nLisaks on oluline tõsta avalikkuse ja partnerite teadlikkust puuetega inimeste temaatikast ning tõhustada võrgustiku sisest kommunikatsiooni ning partnerite suunal välist kommunikatsiooni. Projekti lõppedes peab EPIKoja võrgustiku tegevus olem mõjusam ning nii liikmetele kui avalikkusele nähtavam.\nProjekti kogueelarve 9 004 eurot, millest Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) toetus 7 995 eurot.\nMonika Haukanõmm “Mõjutada nähtavalt “PDF versioonis\nArtikkel “mõjutada nähtavalt” Eesti Puuetega Inimeste Koja ajakirjas “Sinuga”\nKoolitus “Koostöö ja kaasamise võimalused”\nKõik õigused kaitstud 2013 © EPIK


MMS-FILISID HOTMAILIS - MICROSOFTI KOGUKOND - MANUSTE SAATMINE JA VASTUVÕTMINE\nMinu Hotmaili kontol olevaid mms-e (multimeediumisõnumiteenus) (pildid telefonist) ei kuvata enam minu Outlooki kontol. Ma kasutan Windows 7 ja Chrome'i ning Internet Explorer 11. Kõik minu kasutatavad arvutid, millel on Office'i väljavaade 2010, töötavad ja kuvatakse minu mms-pildid. Minu arvutiga oli kaasas ainult kontorist starter ilma väljavaateta. Kas arvutis on midagi valesti või kas mul peab olema kontoriväljavaade? Ma tõesti ei tahaks, et peaksin seda tarkvara ostma!\nKas te ei pööra tähelepanu? Kuid igaks juhuks kasutan arvutit Windows 7-ga. Peatage kasutan nt 11 ja kroombrauserit. stopp Minu telefonist mms-failidena saadetud e-posti manuste vaatamisel. mms pilte minu telefonist. peatus Neid ei kuvata enam meilis, mida ma vaatasin oma arvutis Windows 7-ga, st 11 ja kroom. peatus See juhtus siis, kui Hotmail lülitus väljavaatele. peatus Kui vaatan tarkvarakontori Outlook 2010 arvutis samu e-kirju, kuvatakse e-posti manused ja need on loetavad. stopp Minu arvuti oli varustatud ainult kontorikäivitiga ilma väljavaateta. Kas arvutis on midagi valesti või kas mul peab olema kontoriväljavaade? Ma tõesti ei sooviks seda tarkvara osta!\nmärkmete tegemise rakendus androidile\nMIS ERINEVUST SEE TEEB? MIS KÕIGI TAGASI KÜSIMUSTEGA. NAGU TELEFONIST SAADUD MMS-FILMEID EI NÄITATA MINU KUUMAJAKONTOLEL, MIS ON Outlook.com veebipõhine liides. TELEFON TÖÖTAB KÕIKI MUUDE E-posti kontodega ja hotmail saab avada mis tahes muud tüüpi faile, lihtsalt MMS-e. KAS SEE ON MIKROSOFT TAKTIKA KÜSIMUSTE KÜLGIMISEKS ÜLES JA LÄBI, KUNI ME AINULT ALLA anname?\nMUL ON KOHALDANUD INIMESTE, FREAKIN KÕIGES. KEEGI PEAB TEADMA SELLE VASTUST. PALUN JUMALADELE KÜSIMUSTEGA VASTU !!!!!!!!!!!!!!!!\nVabandame teile tekkinud ebamugavuste pärast ja püüame teid selles küsimuses aidata.\nSaan aru, et pärast konto uude liidesesse üleviimist ei ole teil veebipõhise liidese kaudu võimalik oma mms-manustele juurde pääseda. Nendele mms-manustele pääseb aga juurde Office Outlooki meilikliendi kaudu.\nKui ütlete „Minu Hotmaili kontol olevaid mms-e (multimeediumisõnumiteenus) (minu telefonist pärinevad pildid) ei kuvata enam minu väljavaatekontol.”, Kas tahate öelda, et manust ei kuvata e-kirjas üldse või kas te ei saa manust sellel klõpsates avada?\nKui te ei saa manust avada, kas kuvatakse tõrketeade? Kui jah, siis vastake palun veateatega.\nRE RussellsomethingVastuseks A. Kasutaja postitusele 16. märtsil 2016\nMa arvan, et kasutan meiliklienti? Võib-olla aitab pilt. Punane ring on see, mida ma oma kompil näen. Kui kasutan tööl arvutit, millel on Office Outlook 2010 tarkvara, kuvatakse manus normaalselt ja saan oma pildi avada ja vaadata.\nkuidas Chrome'is inkognito režiimi teha\nA. KasutajaVastuseks Russellsomethingi postitusele 17. märtsil 2016\nTäname probleemi värskenduse eest.\nkus on värskendus Windows 10 -s\nPalun kontrollige minu saadetud privaatsõnumit. Palun vastake privaatsõnumile sõnumi enda kaudu.\nA. KasutajaVastuseks A. Kasutaja postitusele 17. märtsil 2016\nOlen privaatsõnumile vastanud. Palun kontrollige privaatsõnumit.\nwindows 10 pikaajalise hoolduse haru\nminu arvuti kiirus on väga aeglane\naeglase arvuti kiirendamine\nkuidas keelata värskendused Windows 7 -s\nkasutades tahvelarvutit telefonina\nkuidas dokumente icloudi draivi salvestada


Sofie Schnoor, Kingad - Euroopa suurim kingavalik | FOOTWAY.ee\nSofie Schnoor, Kingad\nSofie Schnoori kingad igaks eriliseks sündmuseks\nTaanist pärit loomeettevõtja Sofie Schnoor sündis sõna otseses mõttes moetööstuses. Tema vanemad on moeveteranid, mis andis talle ainulaadse ülevaate ettevõttest. 2001. aastal tegi ta hüppe ja tõi turule oma moebrändi ning see oli kohene edu. Sofie Schnoori kingi iseloomustavad nende naiselik kuju ja üllatavad keerdkäigud, mis sobivad suurepäraselt siis, kui soovite rahvamassist eristuda. Ükskõik, kas otsite igapäevaseks kandmiseks kingitusi või glamuurset pidusid, armastate kindlasti oma Sofie Schnoori kingi.\nTLC jalatsite jaoks\nTeie esmaklassilised Sofie Schnoori kingad kestavad veelgi kauem, kui annate neile korraliku TLC. Nahast ja seemisnahast kingade jaoks vajate spetsiaalseid kingahooldustooteid ja pintsleid. Suurepärane näpunäide seemisnahast kingade kiireks värskendamiseks on keeta vesi ja pintseldada kingad auruga üle. Aur avab kiud, võimaldades teil mustuse maha pesta. Mokko saab pehme, sujuva ilme ja näeb jälle uus välja. Kaitsva pihustiga pihustamine kaitseb teie jalanõusid ka tolmu, mustuse ja niiskuse eest, hoides need veelgi muinasjutulised. Enamikku teisi materjale saab puhastada niiske lapiga ja mõne seebiveega.\nKuidas kingad kokku sobitada\nSofie Schnoori kingad on ihaldatud ja väga populaarsed tänu suuresti nende stiilsele ja sageli ebaharilikule väljanägemisele. Jalutuskäigult leiate jalatseid igasuguste stiilide jaoks, alates teksapükstest ja pükstest kuni kleidide ja seelikudeni. Miks mitte valida ebatavalise värvi ja stiiliga kingad jalatsite ümber või proovida oma rõivastel ühevärvilist värvi ja lasta kingadel rääkida. Kindel panus on alati tumedate nahast kingade valimine, kuna need sobivad peaaegu iga riietusega ja neid saab kanda isegi pidulike või kokteilikleitidega.\nLeidke oma Sofie Schnoori kingad saidilt Footway\nKui soovite kingad muretult ja omal ajal osta, on Footway teile pood. Oleme aasta ringi avatud ööpäevaringselt, seega saate sisse logida igal ajal, kui see teile sobib. Meil on Sofie Schnoori ja paljude teiste populaarsete jalatsibrändide kingad, nii et võite olla kindel, et leiate paar või rohkem, mis teile meeldib. Kas teil on küsimusi? Võtke ühendust meie sõbraliku klienditoe meeskonnaga ja nad aitavad teid aidata. Tere tulemast jalgteele!


ISETEGEMINE VALMISTAGE ENDALE TOIDU SäILITAMISEKS OMATEHTUD õHUKINDLAD KOTID\nKes köögis kõnnib, teab, et pärast konteineri avamist on vaja mitu korda see toit õhukindlasse kotti viia, et see mõne päevaga ei rikneks. Selleks on meil palju vidinaid, mida nimetatakse klambriteks, kirjaklambriteks, juhtmeteks, kummipaeladeks jne, mõned neist kasulikumad kui teised.\nKuid mitu korda on Murphy seadus täidetud ja need väikesed sulgemised ei ilmu vajalikul hetkel, kuna nad peavad kasutama oma kotte nüüd kuulsa, kuid ebamugava sõlme ees. Nii et täna jätan teile nippi, et oma toidukotid hõlpsalt, omatehtud, hermeetiliselt ja ka ringlussevõtu korras sulgeda. Kas soovite teada, millest see koosneb?\nSüsteem, mille sain teada hooajal tagasi käinud ringlussevõtu teemal, on väga lihtne, kuid samas tõhus. Vajame ainult erinevatest plastpudelitest vett, nagu minu puhul, või soodat. Lõikasime pudeli korgi niidi, võttes sentimeetri pudeli kaelast.\nAlustame oma toidu, olgu see siis riis, makaronid, hommikusöögihelbed või mis tahes muu koostisosaga, mida peame õhust kaitsma, panema külmutatud kotti, mis pole ülemäära jäik.\nKui koti suurus on väga suur, lõikame selle nii, et see jääb umbes kümme sentimeetrit kõrgemale tasemest, kuhu meie koostisosa sinna ulatub.\nDemonteerime korki selle niidist ja laseme selle läbi koti ülemise osa, kohandades seda sinna, kuhu saab koostisosa, mida kavatseme hoida, ja tagades, et õhku oleks võimalikult vähe.\nKeerame üleliigse plastiku niidi kohale, keerame korki kinni ja ongi kõik, nii lihtne on meil toidu fantastiline sulgemine, et hoida oma toitu hermeetiliselt, mis oleks kasulik ka toidu säilitamiseks sügavkülmas. Lisaks saab neid sulgureid mitu korda taaskasutada ja üldiselt on seda tüüpi pudeleid peaaegu kõigis majades.\nMuidugi, et teha kõike lõpuni õigesti ja et sellest sulgurist saaks tõepoolest ringlussevõtu süsteem, pidage meeles, et kui lähete oma toitu kasutama ja peate nii koti kui ka sulguri utiliseerima, peate need hoiule andma. kollase plastiku ringlussevõtt.\n© Johnny team 2021 Isetegemine Valmistage endale toidu säilitamiseks omatehtud õhukindlad kotid - https://foodrecipesite.com


Lubage mul olla linnainimene - kastemärg rohi tekitab külmavärinaid ja nohu, telgile eelistan pehmet voodit - DELFI\nLubage mul olla linnainimene - kastemärg rohi tekitab külmavärinaid ja nohu, telgile eelistan pehmet voodit\nEesti kultuuri ja eestlase maailmakäsitlust on suuresti mõjutanud see, et meil pea puudub pikemaaegne linnatraditsioon. Inimesi, kes tõesti kas või ainult ema või isa poolt oleksid näiteks viis põlve linnainimesed (loeme siis tinglikult linnadeks kahekümne tuhande ja enama elanike arvuga asulaid), on väga vähe. Ka minu lapsepõlv möödus suviti maakodus vanavanemate juures loomi toites, rohides, kõblates, heina tehes. Mis sest, et oleksin parema meelega kodus olnud ja "nelja seina vahel kopitanud". Lugenud, televiisorit vaadanud, sõpradega (kuigi paljud olid neistki maale läinud) kinos, teatris, pargis käinud.\nMaakohustustest pääsesin, kui lõpetasin keskkooli ja tulin Tallinna kõrgharidust omandama. Mu vanemad olid esialgu küll väga hämmeldunud, kui ma teatasin, et seekord suvel mind maale oodata ei ole. Leidsin sobiva lahenduse ja pääsetee - läksin tööle. See oli töökate inimeste jaoks piisav vabandus, kuigi nädalavahetustel oleksin ju ometi võinud sõita kakssada kilomeetrit maakoju ja tagasi...\nOlen täiesti looduskauge inimene ja päris võimetu seda kõike, mida maaelu pakub, nautima. Herilastele, mesilastele, parmudele ja eriti sääskedele olen ma vist isegi pisut allergiline - iga hammustus paisub üles suureks kaheeurose mündi läbimõõduga paiseks. Igasuguseid putukaid, eriti suuri rohelisi rohutirtse (kellel tundub justkui midagi astlalaadset tagumiku küljes olevat), ämblikke, pähe lendavaid ööliblikaid ja kõrvaharke ma jälestan ja kardan. Vanaema juures maal tuli kempsus enne maha istumist väikese naela otsas rippuva harjaga ämblikud augu ümber minema pühkida...\nKülm kastemärg rohi hommikul palja jala all või plätudes varvaste vahele immitsemas tekitab mulle kontrollimatuid külmavärinaid ja nohu, välikemmerg või põõsa taga asjal käimine äratab vastikust ja madusid eelistan loomaaias vaatamas käia, mitte avastada, et olen astunud napilt rästikust mööda. Samuti ei valmista mulle vaimustust muda, vihm, puugid, punased sipelgad, pähe kleepuvad ämblikuvõrgud, riietele juurdejääv lõkkesuitsuhais.\nSelle kõige tõttu ei armasta ma muidugi ka üldse telkida ega matkata. Eelistan magades oma voodi pehmet avarust ja mugavust, võimalust hommikul kuuma duši all käia ja rahulikult kohvitassi taga ajalehte lugeda, mitte kuskil telgi varjus küürutades ennast hommikul kange ja külmana riietada, käsikaudu seljakotist aluspükse otsides ja niiskete salvrättidega kaenlaaluseid hõõrudes. Rääkimata sellest, et eestlaste telkimiskultuuri juurde kipub enamasti kuuluma ka alkohol. Piiritult alkoholi! Ma ei ole pirts, ma võin juua kõike koduõlust kuni odava lauaviinani, aga külma tuulega lõkkeaseme ümber kössitades mulle juua ei meeldi. Eriti, kui läbifiltreeruvat vedelikku tulebki tõesti põõsa taga väljutamas käia ja pärast purjus peaga käsikaudu pimedusest telki otsides. No purjus peaga on see kõik veel talutav, kainelt purjus inimeste keskel sääski tappa... Ma ei tea.\nMul on vähe sõpru, kes mu mittemeeldimisi minuga jagavad ja ma täiesti aktsepteerin seda, et eestlasel on vist geenides see, et nädalavahetuseti tuleb "kuskile minna", et tõeline eestlane hindab iga lagedat muruplatsi selle pilguga, et siia oleks hea telk püsti panna/peenar rajada ja kui raha hakkab üle jääma, siis lisaks kodulaenule ostetakse sageli endale mõni remonti vajav maakodu lisaks, et "oleks kus olla, peenardada ja grillida". Ma ei roni oma meeldimiste ja mittemeeldimistega kellegi nina alla tänitama, hoian pigem omaette. Küll on aga seoses vanuse kasvamise ja inimeste jõukuse võrdelise kasvuga neid maakodusid järjest rohkem tekkinud ja mul muutub järjest keerulisemaks leida vabandusi, miks ma ei taha sõita kuskile kellegi maakodusse telkima, kitsasse suitsusauna infarkti saama ja siis lõkkeaseme ümber istuma ja jälgima, kuidas rahvas omal käpa maha joob ja siis enne magamaminekut tuleb veel telgis sääski tappa. Telgis, sest 40-50 ruudused pisikesed köögiga maamajakesed ei suuda mahutada seda 10+ inimest, kes enamasti sellistele nädalavahetustele kohale sõidavad.\nSee kõik tekitab trotsi - kui julgeda mokaotsastki öelda, et ma ei taha ja mulle ei meeldi, siis hakatakse hirnudes mind mõnitama, et linnavurle, preili, siidikäpp ja "oi, kui pheened me oleme!". Ma ei ole "pheen"! Samamoodi, nagu peenardada sooviv taimeinimene ei ole mõttetu maamats, ei ole mina "pheen"! Ma ei ole lapsest saadik armastanud mängida "lille, rohuga" ja tahan olla ja elada linnas. Sääse-, mulla-, külma- ja ebamugavusvabalt. Miks nii paljud inimesed sellest aru ei saa ja miks mind lausa vihkavalt vaadatakse, kui ma ära ütlen nädalavahetusest mõne lagunenud maamaja hoovil telkimisest, šašlõki söömisest ja õlletamisest? Ma ei taha neid sääski, külma, tuult, vihma...\nEi teagi, mida valida: kas öelda lihtsalt, et ei taha või öelda, et ei saa, mul on piletid mõnele teatrietendusele? Mõlemaga võib pange astuda - esimesel juhul hakatakse täie rauaga ümber moosima, teisel juhul tuleb jälle see "oi kui pheened me oleme..."-mõnitus.


Täna toimub järjekordne Tallina päeva etteütluse ettevalmistav tund > Põhja-Tallinna veebileht > Tallinn\nTäna toimub järjekor...\nTallinna päeval, 15. mail toimuvale traditsioonilisele etteütlusele eelneb veel üks ettevalmistav tund. Täna, 9. mail toimuva tunni teemaks on „Kõik need konksud ja kriblakad“ ehk numbrite ja lühendite õigekiri.\n„Tallinna päeva etteütlusel osalemine annab meile kõigile võimaluse näidata lugupidamist eesti keele vastu ja seetõttu värskendasin ka mina oma teadmisi 2. mail toimunud etteütluseks ettevalmistamise tunnis,“ ütles linnapea Kõlvart.\nJärjekordne ja viimane Tallinna päeva etteütluse ettevalmistatav tund toimub Gustav Adolfi Gümnaasiumi Kotzebue majas (Vana-Kalamaja 9) ning algab kell 18.\nEtteütlusele mõeldes soovib linnapea Kõlvart, et Tallinna avalik ruum muutuks Tallinna päeval justkui üheks suureks eesti keele õpikuks. „Lisaks saab pealinn üheks päevaks ka uue tänava – Harju tänavast saab eesti keele tänav,“ lisas Kõlvart.\nPraegu on võimalik end 15. mail kell 13 Vabaduse väljakul toimuvale etteütlusele registreerida. Tänaseks on etteütlusele registreerunud juba 1000 inimest.\nEtteütluse teksti kannavad ette hiljuti järjekordse maailmameistri tiitli võitnud Kelly Sildaru ja muusik Reket.


19. mai 2019Vaadatud 199 korda\nEripreemia võitsid Anne-Liisa Maasik, Marie Gloria Raal, Gretlin Aruoja ja Lenne Pekk\nTartu linna ja maakonna põhikooliõpilaste kõnevõistlus toimus 9. mail 2019. a Tartu Hansa Koolis. Võistlusel osales 12 neljaliikmelist võistkonda, teiste hulgas Elva gümnaasiumi õpilased Marie Gloria Raal ja Anne-Liisa Maasik 9.b klassist ning Lenne Pekk ja Gretlin Aruoja 9.c klassist.\nEsimeses voorus esitas igast võistkonnast üks osavõtja kodus ette valmistatud kuni 5-minutilise kõne. Meie kooli esindas Lenne Pekk.\nTeise vooru kõne teema loositi kohapeal. Kõne ettevalmistamiseks anti aega 30 minutit. Meie õpilased pidid rääkima piiride vajalikkusest. Kõne pidas Lenne.\nKõnedes hinnati teema tundmist, eemärgi selgust, kõne ülesehitust, esinemisoskust, esinemise mõjukust ja keele korrektsust. Võistlejaid tunnustati meeskondlikult ja individuaalselt. Võistkondlikult anti välja kaks laureaaditiitlit ja kaks eripreemiat, millest üks kuulus meie kooli õpilastele.\nMinu küsimusele, mida õppisid tütarlapsed sellelt ürituselt, vastasid nad, et väga huvitav oli kuulata teiste õpilaste kõnesid ja üllatas õpilasi saatnud õpetajatest kokku pandud võistkonna etteaste. Suur katsumus oli valmistada kõne ette kohapeal, aga see tuli hästi välja ja võib endaga rahule jääda.\nKiidan Marie Gloriat, Anne-Liisat, Lennet ja Gretlinit hea tulemuse eest.


Haigusjuht: endomeetriumivähi konservatiivne ravi noorel naisel | Med24\n12. Juuni 2020 14:40\nEndomeetriumivähk on kõige sagedasem günekoloogiline kasvaja arenenud riikides. Ainuüksi Euroopas on aastas ligi 100 000 juhtu, mis teeb sellest sageduselt neljanda vähi naiste seas (1). Emakakehavähk oli aastal 2016 kõige sagedasem günekoloogiline kasvaja Eestis (2).\nUudised Vahelduv paastumine on viimastel aastatel kehakaalu langetamisel suurt populaarsust kogunud, kuid pole teada, kas ajalised piirangud söömisele annavad mingit lisakasu või on tegemist lihtsalt kalorihulga vähendamise mõjudega. Uus uuring otsis sellele küsimusele vastust.\nUudised Põhjamaade Investeerimispank (NIB) ja Ida-Tallinna Keskhaigla sõlmisid 12 aastaks 15 miljoni euro suuruse laenulepingu, millega rahastatakse haigla erakorralise meditsiini keskuse (EMK) uuendamist ja Magdaleena polikliiniku renoveerimist.\nMammograafiline sõeluuring võiks olla personaliseeritum Rinnavähi katseprojekti tulemustest\nÄgedast leukeemiast paranenuid ohustavad keemia- ja kiiritusravi kaugmõjud\nKuidas ületada sõeluuringutes osalemise takistusi emakakaelavähi sõeluuringu näitel


Tartu peidetud värava ruumiline renessanss | Müürileht\nAnnelinna majamuster. Foto: Andres Tarto (taevapiltnik.ee)\nViimaste aastate jooksul on võrdlemisi sageli küsitud, miks ei teki kogukondi kivilinnadesse? Vastata võib mitmeti sõltuvalt sellest, mida me kogukonnana mõistame ja miks kogukonna tegutsemist üldse oluliseks peame, st milliseid väärtusi kogukonna tegutsemiselt ootame. Mitmesuguseid osalt vabatahtlikkusel põhinevaid koostöövorme võib täheldada kivilinnadeski. Tõsi, need on olemuselt mõnevõrra erinevad kui näiteks puitasumites tegutsevad kogukonnad, kuid kas need saaksid ja peaksidki sarnased olema?\nEelistan nägemust kogukonnast kui ühiskonna erinevate osade vahel sidususe loojast, mis võimaldab huvitatud üksikisikutel sobival hetkel oma mõtteid arendada ja mitmekülgses koostöös ellu viia. Niiviisi arenevad koha- ja kontekstitundlikud ideed ja ettevõtmised, mis on kahtlemata heaks ja tarvilikuks partneriks ülevalt alla suunatud asjakorraldusele. Kogukondadest rääkides kerkivad kujutlusse esialgu ilmselt puitasumitega seonduvad aktiivsed ja omanäolised kogukonnad, nagu Supilinna või Telliskivi selts. Mõlema seltsi tekkeajendiks oli kohaliku kultuurielu mitmekesistamine ja keskseks sündmuseks on saanud vastavalt Supilinna ja Kalamaja päevad, kuigi olulisteks peetakse ka kohalikku linnaruumi puudutavaid küsimusi ja omavahelist suhtlemist.\nLinnalabori 2014. aastal korraldatud kogukonnauuringust selgus, et olulisim kogukonna tekkepõhjus ongi soov kultuurielu arendada. On selge, et kivilinnade ruumiline mudel ja hoonestuse skaala on mainitud puitasumitest erinev. Teistsugune on ka sotsiaalne plaan – Annelinna elanikest on 40% üürnikud. Annelinn on justkui Tartu peidetud värav – paljud Tartusse kolijad, nende seas ka noored tudengid, leiavad endale esimese peatuspaiga Annelinnas. Mainimata ei saa jätta ka seda, et 25% Annelinna elanikest on vene rahvusest. Kuid kindlasti ei saa väita, et Annelinnas on eakamate inimeste märgatav osakaal – Annelinna elanike vanuseline jaotus ei erine olulisel määral Eesti elanike keskmisest vanuselisest jaotusest.\nVõib arvata, et kogukonna tekke juures mängib olulist rolli ka soov piirkonna pärandit väärtustama asuda. Arvamusfestivali regionaalarengu ala esimeses debatis toodi näiteks välja, et toimiva kogukonna moodustumine äärealadel pole probleemiks, kui seal on tugev kultuurilooline pärand, hoopis problemaatilisem on see aga alevites, kus inimestel pole juuri.\nLoetletud erinevused annavad üsna hästi mõista, et praegu ei saa Annelinnas tekkida näiteks puitasumitega analoogset kogukonda. Kuid see, et meil pole Annelinna seltsi, ei tähenda, et Annelinnas ei esine ühelgi kujul koostööd. Enamik korteriühistuid on Annelinnas suhteliselt aktiivsed ja ka põhjusega – tegeletakse maja soojustamise ja kommunikatsioonide küsimusega. Need ei ole lihtsalt aktuaalsed, vaid põletavad küsimused, sinna kulub ilmselt oluline osa aktiivsete inimeste vabast ajast. Võib arvata, et kui hoone kehandit puudutavad küsimused saavad korda, hakatakse pöörama rohkem tähelepanu ka õueruumi ja hoovide (sealhulgas muidugi parkimise) korrastamisele, mis nõuab juba naaberühistute koostööd. Need küsimused on omakorda piisavalt suured ja linnaruumi suhtes kaaluka mõjuga, et vajavad ka professionaalide osalust.\nSee, milline on ühistu õhkkond ja kas see suudab täita mikrokogukonna rolli, sõltub palju ühistu esimehest. Üks Annelinnas elav sotsiaaltöötaja kirjeldas oma majas valitsevat head õhkkonda, mille on loonud just ühistu esimees – toimib naabrivalve, teretatakse ja naeratatakse, majaesisel platsil suheldakse. Selliste mikrokogukondade puhul on olulised liider ja sünergia teke kokkusattunud inimeste vahel. Huvitav näide on Leedus samuti paneelmajas ja vabaplaneeringu alal kujunenud tugevalt ühtehoidev kooperatiiv-kogukond Rahu, mis on pööranud palju tähelepanu ka maja ümbrusele.\nKuid ka Annelinnas leidub üksikuid inimesi, kes soovivad juba praegu väljaspool ühistut midagi ära teha. Näiteks üks Annelinna lasteaed korraldas heategevusliku laada, et korrastada oma õueruumi, Annelinnaportaal on mittetulunduslik ettevõtmine, mis koondab infot Annelinna kohta, teist aastat toimus Anne Noortekeskuse eestvedamisel Annelinna festival, kus osalesid mitmed Annelinnas tegutsevad ja sotsiaalse mõõtmega organisatsioonid, koos Annelinna visioonikonkursiga toimusid aruteluüritused elanike ja arhitektide vahel. Hea näide mitmekülgse koostöö arengust on Tartu maheaednike, noortekeskuse, arhitektide ja annelinlaste koostöös sel kevadel valminud „iga annelinlase peenar”. Peenar on saanud annelinlaste seas väga sooja vastuvõtu osaliseks. Kuigi see asub kesksel jalakäigualal ja on piirdeta, pole ükski taim kahjustada saanud ja peenras paiknev pink on enamasti vestlejaid täis. See näiliselt marginaalne näide annab esiteks märku, kui teretulnud on niisuguses keskkonnas omamehelikud lahendused ja mikromõõtmeline skaala, ning teisalt, et sellise ulatusega asjad hakkavadki toimima tänu elanike osalusele ja mitmekülgsele koostööle või kogukonnale.\nKuid peenra (nagu ka mitme teise nimetatud ettevõtmise) puhul tuleb tunnistada, et selle rajamise algatus ei tulnud Annelinnast. Linnaplaneerimine on muutumas üha rohkem huvigrupipõhiseks. Seni kuni huvigruppidele orienteeritus loob uut spetsiifilist väärtust, on see positiivne, kuid tundub, et selle kõrval kiputakse eeldama, et kui pole selgelt formeerunud huvigruppi, siis pole ka huvi. Ometi näeme just kivilinnade näitel, et see eeldus on vale. Nagu mainitud, on Annelinn oluline liikuva üürituruna, ja aktiivsete omanike panust vajavad ühistud pragmaatiliste probleemide lahendamisel. Kes aga saaks ja peaks seisma nende piirkondade elukeskkonna eest? Eriti kui mõelda sellele, kui valulikuks võib kujuneda mitmel ühistul näiteks hooviga tegelemise eesmärgil oma jõududega asjaajamine ja kokkulepete saavutamine. Samas on edukas töö elukeskkonnaga elanike osaluseta võimatu.\nTartus on tehtud aastaid uuringut „Tartu ja tartlased”. Ebasobivaima elukeskkonnana on nimetatud alates 2003. aastast Annelinna. Huvitav on tõdeda, et veel 1998. aastal edestas elukeskkonnale antud negatiivse hinnangu poolest Annelinna Supilinn. Nüüdseks konkureerib Supilinn aga koos Kesklinnaga kalleima eluasemepiirkonna tiitlile. Võrreldes raskesti võrreldavaid võib küsida, et ehk ei olegi mõne linnaosa elukeskkonna parandamine nii lootusetult suur ja pikaajaline töö, kui esialgu tunduda võib? Selliseid erinevate piirkondade populaarsuse kõikumisi ei saa üheselt selgitada, lisaks füüsilistele põhjustele on siin mängus alati kombinatsioon emotsionaalsetest, pragmaatilistest ja hoiakutega seotud asjaoludest, ka sellest, millisena ühiskonnas tulevikku ette kujutatakse. Kivilinnade püstitamise ajal oli urbaniseerumine positiivne ja tulevik kasvule orienteeritud. Nüüd soovitakse näha tulevikku globaalkülana ja sellele otsitakse olemasolevast ruumiliselt sarnanevaid vasteid. Need on piirkonnad, kuhu suunatakse huvi ja aktiivsus.\nOsalt on tõsi, et me ei oska praegu kivilinnade tulevikku ette kujutada. Samas on need Eestis noored linnaosad. Kalamaja ja Karlova olid näiteks algselt töölistele püstitatud elamupiirkonnad, mis muutusid populaarseks alles mitu põlvkonda hiljem ja ajalooliste kihistuste kogunedes. Kas kivilinnade puhul on küsimus pelgalt ajalooliste kihistuste puudumises või ka ruumi mastaabis ja planeeringu tüübis. Seda, kas kivilinnasid tabab ruumiline renessanss või omapärane „düstoopiline õitseng”, näitab aeg. Minu isiklik seisukoht on, et näiteks Annelinna viiekorruselised hooned ei ületa lootusetult inimskaalat ja majadevahelise ruumi inimmõõtmeline läbitöötamine ja erinevateks ruumideks jagamine parandab keskkonna kvaliteeti märgatavalt. Samas on kivilinnadel ka väga häid omadusi, mida tasuks teadvustada ja rakendada. Annelinna näitel: hea planeering suures plaanis, toimivad jalakäigualad, kesklinna lähedus, rohke ja omapärane haljastus, avarus ja samas elanike suur tihedus. Viimast on inimesed küsitluses probleemina nimetanud, kuid samas on see ka võimalus, mis lubab paljudel parandatud elukeskkonnast osa saada (st muudab investeeringud efektiivseks) ja loob linnalikkuse potentsiaali.\nKui küsida, kuidas ja mida täpselt teha, siis jõuame uuesti tagasi kogukonna rolli juurde. Need on täpsed lokaalsed sekkumised, mis selliste piirkondade keskkonda parandavad, ja selleks et need oleksid edukad, on tarvis mitmekülgset ja avatud koostööd. Mõeldes sellele, kui suur osa Eesti elanikest kivilinnades elab ja kui suure osa nad meie ühiskonna näost kujundavad, ei saa lükata nende piirkondade arengut üksikute vabatahtlike entusiastide õlule, kes räägivad sageli jõetusest, mida nad oma vabast ajast nii mitmekülgsete küsimustega tegelemisel tunnevad. Võib-olla ongi praegu üheks olulisimaks küsimuseks see, kes peaks haarama ohjad ja võtma projektijuhtimise rolli koostöö kujundamisel kivilinnade elanike, mittetulundusorganisatsioonide, professionaalide ja omavalitsuse vahel. Olen praegu seda meelt, et see peaks olema omavalitsus. Välja tasuks mõelda viis niisuguse koostöö toetamiseks, näiteks stipendium keskkonda puudutava idee elluviimiseks.\n Vihma, Peeter; Lippus, Madle 2014. Eesti kogukondade hetkeseis, lk 20, 35–36.\n „Annelinna statistikat”, annelinnaportaal.wordpress.com.\n Dainius Liskevicius „Rahu”.\n Uuring „Tartu ja tartlased”, 2008 ja 2013, lk 34.\n Uuring „Tartu ja tartlased”, 1998.\nKogukond – sõimusõnast moemõisteks\nKogukond on popp! Kogukond on hip! See on postmodernismi vastulöök jäikadele struktuuridele ja bürokraatia masinavärgile. Nüüdseks on üks ring täis: tagurlikust kogukondlikust mudelist on saanud kõige eesrindlikum organiseerumise vorm, mida neoliberaalid usinalt ekspluateerivad.


Lift on ees – sõidame! | tehnikamaailm.ee\nTormi Soorsk, Jukka Sihvonen\nLiftidega puutub meist enamik iga päev kokku, aga mida me neist teame? Või teistpidi: kas on neis midagi, mida me ei tea?\nSõber helistab ja kutsub külla. Jõuan kohale, sisenen 9korruselise maja trepikotta ja avastan – lift ei tööta. Aga ta elab ju üheksandal korrusel! Oh, eks siis tuleb astuda.\nEmpire State Buildingu 86. korrusele viivad 1576 trepiastet ja igal aastal seal korraldataval trepijooksu võistlusel jõutakse üles kümmekonna minutiga. Meie päästetöötajatest trepijooksjailegi oleks lippamine üheksandale korrusele vast soojenduse eest, aga mina ei ole ju trepijooksja. Kunagi sattusin Kölni ja külastasin kuulsat katedraali. Tahtsin minna ka torni, et linnale ülevalt pilk heita, aga ees oli silt: täna lift ei tööta. Ees ootaks 509 trepiastet. No ja mis siis ikka, arvasin. Aga 509 on 509 ja ühe ropsuga ma mööda spiraalset treppi üles 98 m kõrgusele ei jõudnud. Enda viisakaks väljavabanduseks võiks ju öelda, et noh, teised tahtsid alla ka tulla ja nii tuligi kusagile seinaorva tõmbuda ja nad mööda lasta…\nLifti kiituseks tuleb öelda, et kui seda poleks leiutatud, oleks linnad hiiglaslikud. Ka Tallinna piirid jookseks kusagil Maardu-Kehra-Vaida-Saue joonel või kaugemalgi.\nTänapäevaste liftide tööprintsiip on lihtne – liftikabiini külge kinnitatud kandetrossid-lindid lähevad üle võllile kinnitatud veorataste, trosside teises otsas ripuvad liftišahtis vasturaskused, mis kogumassilt on umbes pool täiskoormaga kabiini raskusest. Seega põhimõtteliselt lihtne konstruktsioon ja kasutusel juba aastatuhandeid. Esimene ajaloost teada nimi, mida võib kindlalt seostada liftiga, on Archimedes – tema kirjeldus, kuidas ehitada lifti, pärineb aastast 236 eKr.\nKeskajast on pärit joonistused, kus orjad keerutavad käsipuude abil jämedat pakku, mille ümber keerdub koormaga alust kandev köis. Sellist moodust kasutati kaevanduses, ehitusel, laeva vette või veest välja vedamisel – aga põhimõtteliselt on see ju ka lift.\nAja möödudes jõuti ka inimesi tõstvate kabiinideni. Prantsuse kuningas Louis XV lasi 1743. aastal Versailles’ paleesse ehitada vastukaaluga varustatud salajase lifti, ühendamaks oma magamistuba armukese, Châteaurouxi hertsoginna eluruumidega. Venemaal ehitas Ivan Kulibin 1793. aastal Peterburis Talvepaleesse kruviajamiga liikuva lifti. Järgmise sajandi teises pooles hakkas Sir William Armstrongi poolt leiutatud hüdroajamiga tõstemasin välja tõrjuma sinnamaani aurujõul töötanud seadmeid. Selle kasutamisel seadis oma piirangud kolvivarre pikkus.\nLiftiajaloo tähelepanuväärseim hetk jääb aastasse 1853, kui Elisha Otis oli New Yorgi Kristallpalees toimunud näituse ajaks lasknud kõrgele külastajate peade kohale üles seada tõsteseadme platvormi, millel ta ise seisis. Kulmineerus katse hetkel, kui raiuti läbi platvormi üleval hoidnud köis. Šokeeritud inimeste silme all langes platvorm… vaid mõne tolli võrra ja peatus. „All safe, gentlemen, all safe!” hüüdis Otis. Kukkumise peatanud pidurdusseadme kasutuselevõtt andis inimestele usku liftide ohutuses. 1861. aastal patentis E. Otis aurujõul töötava lifti variandi, pannes sellega aluse ka omanimelisele siiani töötavale firmale.\nLeon Edoux aga omakorda patentis 1867 hüdraulika abil töötava lifti. Selle liikumiskiirus oli „hirmuäratavalt” suur, 2,5 m/s. Praegu kasutusel olevate tavaliftide liikumiskiirus on 1 m/s.\nSamm sammult tehnika arenes ja lisandusid uued nimed. Alexander Miles oli mees, kes leiutas kabiinile ukselukustusmehhanismi, mis ei lasknud ust avada, kui kabiin ei olnud täpselt kohal. Wilhelm Albert võttis kasutusele terastrossid ja Werner von Siemens 1878. aastal esimese alalisvoolumootoriga elektrilise lifti.\nUmbkaudu sada aastat tagasi – kuidas kusagil – jõudis kätte aeg, mil inimene kutsus nupuvajutusega endale lifti ja teise nupuvajutusega valis korruse, kuhu sõita. Nüüd võis ta mõelda, et see toode on oma arengus lõpule jõudnud. Sel juhul mõtles ta valesti. Oldi jõutud lihtsalt uuele tasandile, kus üksikute tegijate sooloesinemiste aeg sai ümber ja uute arendustega hakkasid tegelema suured firmad ja projektgrupid. Kuigi põhimõte on jäänud samaks ka pilvelõhkujate kiirliftides (on kabiin ja on nupud), on nupuvajutuse taga selline jõud ja tehnika, mida võiks võrrelda väikese kosmoselaeva omaga. Ka liikumissuund on sama.\nKõigi maailma laiskade õnneks on lift leiutatud ja turvaliseks arendatud. Ühendkoorina peavad nad kiitust laulma eelmainitud Elisha Otisele, kes raudvoodi torudega mängides leiutas lõpuks pidurdusmehhanismi, mis vabalt langema kippuva kabiini kohe paigale lukustas. Enne seda ei julgenud keegi mehaanilisi tõstevahendeid eriti kasutada, ohutuse peale kihla vedada oleks saanud vast ainult pennise panusega.\nPraegu arvab Otis Elevator Company, et nende tooteid – eskalaatoreid ja liugteid juurde liites – kasutab üheksa ööpäeva jooksul sama suur hulk inimesi kui neid praegu maakeral elab. Liftivalmistajate pere suuruselt teine tegija, Šveitsi Schindler, ütleb oma reklaamides kasutajate ööpäevaseks arvuks 900 miljonit. Kolmas suur tegija oleks sakslaste ThyssenKrupp AG ja neljandat pole vaja kaugelt otsida – ülelahe Kone Co. Soomlased on välja arvestanud, et nende paigaldatud liftidega sõidab igal ajahetkel rohkem inimesi kui kogu maailma lennukeil – ilus suurus seegi.\nLiftidega on seotud suured arvud, aga neid endid on ka palju – praegu arvatakse neid olevat maailmas kümmekond miljonit ja viimasel ajal lisandub igal aastal pool miljonit. Kuumemad ehituskohad on Hiina ja Pärsia lahe ümbrus. Euroopagi tahab uusi lifte, kuigi neid on siin juba 4,5 miljonit. Kõige rohkem on neid Itaalias, 870 000, aga põhjanaabritelgi on neid soliidne arv, 56 000. Eestis on inimestele mõeldud lifte tehnokontrollikeskuse andmeil umbkaudu 4500.\nTänu liftidele on maailmas kõrgusesse kasvavate miljonilinnade arv viimase kahekümne aastaga kahekordistanud ja neid aina lisandub.\nLift kui äriobjekt\nLiftifirmade jaoks on kirsiks tordil muidugi kõrghooned – sealt tuleb raha ja kuulsus. Igapäevaselt moodustavad firmade käibest ligi poole hooldus- ja remondirahad – leivaviil on siis küll õhem, aga pikem. Isegi Otis, mille lifte ja eskalaatoreid on maailmas 2,3 miljonit, arvab oma põhitegevuseks rohkem olevat hoolduse kui uute ehitamise. Iga lifti paigaldamisega käib kaasas aasta või kahene garantiileping, siis tuleb leida hooldusfirma. Igal liftil peab seaduse kohaselt olema kehtiv hooldusleping.\nPaistab, et liftimaailmas on tunglemist. Neli suuremat – Otis, Schindler, ThyssenKrupp ja Kone – tahtsid olla kavalad ja sõlmisid isekeskis aastateks 1995–2004 kokkuleppe Saksamaa ja Beneluxi maade liftide hooldamise ning remondi osas, et konkurente eemal hoida, kuid asi tuli avalikuks ja Euroopa Liit määras neile 2007. aastal ühtekokku 992 miljoni euro suuruse trahvi. Esmapilgul kole suur summa, aga kui näiteks Otise käive oli 2009. aastal 11,7 miljardit dollarit, siis…\nHirmgi pole tundmatu\nTõusva toaga või kandetooliga, nagu lifti tema algusaastail kutsuti, ei ole osa (või enamus?) inimesi suutnud rohkem kui sajandiga veel kohaneda. Liftifirmade poolt seitsmel maal läbi viidud uuringute järgi tundvat paljud ikkagi lifti astudes hirmu, isegi kui nad seda ei tunnista. Rohkem tunnistasid oma hirme hiinlased ja prantslased. Hirmulgi on omad tegurid – kui lift läheks pilvelõhkuja tippu pool tundi, siis ei tahaks teist reisi vist keegi enam teha, sest esimese reisiga pähe tulnud pahad mõtted tuleksid kimbutama. Või kui liftikabiin paistab rahvast täis olevat, siis lastakse tal alateadvuse hoiatusel minna, kuigi kandejõu ja ettenähtud kohtade järgi oleks võimalik sisse astuda. Ehkki läbi aegade on rõhutatud liftide turvalisust, on mõnede inimeste hirmud siiski nii suured, et ta kasutab pigem treppe. Suuremates ja aeglasemates liftides mängib seetõttu sageli ka rahustav muusika, et mõtteid mujale viia ning hirme alla suruda.\nMuidugi juhtub liftiga, nagu iga liiklusvahendiga, ka õnnetusi, aga äärmiselt tühisel määral. Soomes on Kones välja arvutatud, et lift on autost 300 korda turvalisem. Arvata võib, et kui liftidega juhtuks õnnetusi autodega võrreldaval arvul, siis kasutaks enamik meist treppe.\nÜle poolte maailmas toimunud surmaga lõppenud ja liftidega seonduvatest õnnetustest on seotud nende hooldus- ja remonditöödega, mis enamasti on tingitud tööliste liigsest enesekindlusest või hooletusest. Inimestega, kes lifti kinni jäänud ja on rahulikud, reeglina midagi ei juhtu.\nOn välja arvutatud, et ühes keskmise kõrgusega inimesi täis büroohoones võib lift läbida aastas 20 000 km. Sama kilomeetrite arv jääb paljudel autogagi sõitmata. Samas on Espoo Hissi Oy andmetel aastas ühe sellise lifti kohta 1,3 veateadet ja need on enamasti pisivead, mis kedagi ei ohusta. Nimetatud firma, mis on Soomes Kone järel suuruselt teine ehk kümnete tuhandete liftide hooldaja, andmeil olevat neil aastas 10–15 juhtumit, kus liftid on kusagil kinni jäänud. Enamasti on selle põhjustanud juhtimisautomaatika sekkumine ehk ületurvamine. Ka on Soomes veel palju aastatel 1970–1980 ehitatud korrusmaju, mille liftidel ei ole nimelt siseuksi, on ainult šahtiuks. Kui kolimisel või suuremalt kaubareisilt tulles topib inimene lifti asju täis ja viimasena pressib end ise sisse, siis pühib tema mantlisaba kõik trepikoja mademed puhtaks – kui hullemat ei juhtu. Eestis selliseid lifte pole, ka vanadel Mogiljovi tehase omadel (kõik N. Liidu liftid pärinesid sealt) on topeltuksed.\nLisaks rangele kontrollile ja hooldusele lifte pidevalt uuendatakse-moderniseeritakse. See on hädavajalik. Siin ehk sobiks võrrelda neid taas autodega – kui taksopeatuses ootaks tossav ja plärisev elukas, mis oleks küll igati sõidukõlblik, siis vaevalt ta kutsuks sõitma.\nPäris kaugele jääb aeg, kui liftiuksel tervitas livrees liftipoiss. Palju aastaid kestis liftide ühenäolisuse aeg – enam-vähem igas maailma nurgas olid nad ühte mõõtu ja samasuguse väljanägemisega ning ühtviisi kasutatavad – mis iseenesest pole ju paha, aga igav.\nMuutus toimus 1996. aastal, kui Kone tuli lagedale liftiga, kus väikesemõõtmelise ja lameda, püsimagnetitel töötava mootori tõttu ei olnud enam vaja liftišahti ja mootoriruumi. Võimalus ruumi kokku hoida ja tõhus energiasääst olid nii muljetavaldavad, et konkurendid läksid kiiresti sama teed. Otis vastas aastal 2000 omalt poolt sellega, et kattis lifte tõstvad-langetavad terastrossid polüuretaaniga, saades niiviisi laiad terasvööd, mis ei vaja määrimist-õlitamist ja hoiavad ka ümbruse puhta ning inimsõbralikuna.\nKümmekond aastat on väga kõrgetes büroohoonetes saanud üldiseks põhimõtteks panna liftid tööle grupeeritult, ehk siis kõik liftid ei teeninda kõiki korruseid. Vestibüülis valib tulija soovitava korruse ja arvuti otsib kellaajast ja nädalapäevast lähtudes välja sobiva lifti ning juhatab inimese selle juurde. On inimesi rohkem, rühmituvad nad valitud korruste järgi rühmadesse. Nii ei koormata ühtegi lifti üle, ooteajad on keskmiselt 30% väiksemad ja kuludes ilmne kokkuhoid. Sellise uuenduse viis esimesena sisse Schindler, aga ka teised võtsid taolise mooduse kähku kasutusele. Niisiis, kui on tegu sellist süsteemi kasutava büroohoonega, siis ei tasu esimesena uksi avavat lifti rünnata, sest kabiinis valikunuppe pole. Tahtsid 20ndale, said 60ndale…\nPilvelõhkujate liftide liikumiskiirusele seab piirangud inimese anatoomia. Suurele kõrgusele tõustes langeb õhurõhk ja õhk väljub väliskõrvast. Alla tulles toimub vastupidine protsess ja inimene hakkab neelatama, sest rõhk väliskõrvas püüab ühtlustuda neelu ja väliskõrva vahelise kõrvakanali kaudu.\nLennuk laskub maandumisel vertikaalsuunas kiirusega umbes 2,5 m/s, kiireimad liftid laskuvad kiirusega 8–10 m/s ja see on ka maksimum, mille juures inimene tunneb end veel mugavalt – suurema laskumiskiiruse juures lööks valu kõrva. Kuid ülesminekut talub inimene paremini ja seetõttu on tõusukiirused suuremad. Maailma kiireimad liftid on kaks kiirlifti Taipei 101s, mis liiguvad üles kiirusega 17 m/s.\nKõrghoone kitsas liftišahtis liikuvatele kabiinidele ja vasturaskustele on antud ka voolujoonelisem kuju, et vähendada nii liikumisega kaasnevat müra ja õhutakistust. Kabiinis on veel lisaseade, mis hoiab kiiresti muutuvat õhurõhku osaliselt tasakaalus. Tänapäeval saaks ju luua ka süsteemi, mis korvaks õhurõhu muutuse täielikult, kuid siis tuleks üles või alla jõudes oodata üleminekut ühelt rõhult teisele ja nii kaoks asja mõte.\nSellised kiirliftid läbivad viis korrust sekundis – samas kabiinis olijad ei tajugi veel tema liikumist. Välja arvatud siis, kui on kimbutamas nohu. Siis võib kõrvakanal sulguda. Kõrvad lähevad lukku, neis on tunda valulikkust ja alles tagasi maapinnal olles plaksatavad nad lahti.\nMaailma kiireimad liftid\n1. 17 m/s, Taipei 101, Taipei, ehitise kõrgus 509 m\n2. 13 m/s, Yokohama Landmark Tower, Yokohama, 296 m\n3. 10 m/s, Burj Khalifa, Dubai, 828 m\n4. 10 m/s, Sunshine 60, Tokyo, 240 m\n5. 9 m/s, John Hancock Building, Chicago, 344 m\n6. 9 m/s, Stratosphere, Las Vegas, 350 m\n7. 9 m/s, Q1, Gold Coast, Austraalia, 322 m


Tallinna linnavõim jätkab ka alanud aastal koostööd mitmete apteekidega, kes pakuvad eakatele linlastele kuni viieeurost soodustust kuus.\nApteegid rakendavad soodustust kõigilt müüdavatelt kaupadelt viie euro ulatuses kuus. Foto: Foto: Tiina Kõrtsini / Õhtuleht\n2014. aastaks sõlmiti peale läbirääkimisi koostöölepingud kokku 11 koostööpartneriga, kellest seitsmega osutus koostöö edukaks. Euroapteegiga jätkus pilootprojekti järgne koostöö, lisandus 9 671 uut pensionilisa soodustuse kasutajat ning aasta lõpus oli soodustuse saajaid kokku 55 176 isikut.\nKeskmiselt tehti kalendrikuus apteegiketi apteekides 106 475 tehingut. Pharma Holding OÜ ehk Südameapteek sai 9 275 uut pensionilisa soodustuse kasutajat, Fortuna Optika OÜ pensionilisa soodustust kasutas kokku 240 isikut, Infotark AS-i Büroomaailma pakutavat pensionilisa soodustust kasutas kokku 180 isikut, BestEst Invest OÜ Rehvikaubamaja pensionilisa soodustust kasutas viis isikut, OÜ Auto Jaoks pensionilisa soodustust kasutas neli isikut ning OÜ BCA Autoekspert pensionilisa soodustust kasutas kaks isikut.\nApteegid rakendavad soodustust kõigilt müüdavatelt kaupadelt, välja arvatud soodusretseptiga müüdavad ravimid, soodustust on võimalik saada viie euro ulatuses kuus.\nFortuna Optika OÜ rakendab prillide müügil soodustuse saajatele fikseeritud hinda või hinna vähendamist 29-95 eurot.


Meist | Restoran-Kohvik Harmoonia Viljandis\nHarmoonia- Sinu ümber, Sinu sees!\nHarmoonia kohvik ja restoran sai alguse 2012. aasta suvel, kui kirglik toidu- ja veinihuviline Ene Ojasuu otsustas oma suure unistuse ellu viia ning Sakala keskuses söögikoha avada. 40-kohaline restoran on kui maitseelamuste kohtumispaik, kus hoolega valitud kohalike partnerite toorainest valmivad hõrgutavad toidud algusest lõpuni kohapeal. Ise grillitakse või suitsutatakse barbeque-ahjus, kastmete valmistamiseks keedetakse puljongit, jäätist ja pastat tehakse samuti ise.\nVeise- ja lambalihatoitude tooraine ostetakse mahetootjatelt, juurviljad kohalikult kasvatajalt. Harmoonia restorani menüüst leiab põneva valiku Euroopa köögi esindajaid- eel- ja pearoogi ning maiasmokkade lemmikmagustoite. Peakokkasid on meil kaks Taavi Tali ning Kristin Vippul. Nad on mõlemad kirglikud katsetajad ja toiduarmastajad, alustanud lihtsa kokana ning pühendumusega jõudnud ka peakoka ametini.\nHarmoonia restorani menüü muutub vastavalt hooaegadele kolm korda aastas – kevade, suve ja sügise saabudes. Parima tulemuse saavutamiseks degusteerime koos töötajatega roogi ja valime välja parimad maitsed. Hea toit ja joogid käivad ikka käsikäes. Nii on koostöös sommeljeedega valitud toitude kõrvale parimad veinid ning lisaks ka käsitööõlled Eestist ja välismaalt. Õllevaliku koostamisel on meid aidanud Marko Mägi Hopneri õllerestoranist. Harmoonia restorani jaoks on hea teenindus võtmetähtsusega. Soovime, et kõik kliendid tunneksid end oodatuna ja hästi.\nKirglike toiduarmastajatena tahame viljandlastele ja külalistele pakkuda eredaid toiduelamusi, sellepärast korraldame ka kontsertõhtusööke tuntud artistidega, gurmeeõhtusööke kvaliteetveinidega või ka pimeõhtusööke. Viimastel on külalistel spetsiaalsed silmakatted ees ja toiduelamused on ühe meele puudumise tõttu veelgi värvikamad. Lisaks korraldame ka veini- ja õllekoolitusi. Sakala keskuses toimub palju erinevaid üritusi, kus Harmoonia restoran on peatoitlustaja. Nii oleme toiduelamusi pakkunud ka 300-le külalisele. Meie käest saab tellida catering-teenust erinevatele üritustele. Meie teenindusjuht Kadi Loogus hoolitseb selle eest, et kõik meie kliendid saaks harmooniliselt teenindatud ning üritused sujuksid.\nArgipäeviti ootavad kell 11.00 sööjaid erinevad lõunapakkumised, mis on inspireeritud peakokkade lennukatest ideedest ja saadaolevast toorainest.\nHarmoonia restoranil on hoovis 60-kohaline suveterrass, kus saab pidada väliüritusi või nautida head ilma ning toitu, maagilisest päikeseloojangust rääkimata.


Valge šokolaadiga panna cotta punase sõstraga • D-kokaraamat\nValge šokolaadiga panna cotta punase sõstraga\nPunase sõstra tarretis\n3-4 dl punasesõstramahla (ca 1-1,5 liitrist marjadest)\nValmista esmalt punase sõstra mahl. Selleks tõsta punased sõstrad kastrulisse ja kuumuta vaiksel tulel, kuni mahl hakkab eralduma. Suru lusikaga marju puruks, et võimalikult palju mahla eralduks. Kurna saadud mahl sõelal ja selge mahla saamiseks ära väga tugevalt sõstrasegu vajuta. Mõõda välja vajalik kogus mahla ja tõsta kõrvale.\nPanna cotta valmistamiseks kuumuta kastrulis piima ja koore segu. Lisa ka vanillisuhkur ja tarretisesuhkur ning kuumuta keemiseni. Keeda pool minutit ja sega juurde hakitud valge šokolaad ning sega kõik ühtlaseks. Jaota magustoidupokaalidesse või -kaussidesse. Tõsta 3-4 tunniks külmkappi tahenema.\nKui alumine kiht on tarretunud, valmista punase sõstra tarretis. Selleks sega punasesõstramahl ja tarretisesuhkur kastrulis kokku ja kuumuta keemiseni. Keeda umbes pool minutit ning jahuta siis veidi. Tõsta ettevaatlikult ja vajadusel osade kaupa (et kuum tarretis alumist kihti üles ei sulataks) sõstratarretis Panna Cottale. Tõsta jahedasse kuni ka pealmine kiht on tarretunud.\nHoia serveerimiseni jahedas ja lauale viies lisa punaseid sõstraid.


Nanoleafi kupongid ja sooduskoodid 88% soodsamalt\nNanoleaf Kupongi koodid\n$ 37 allahindlust $ 350 + saidil Meil on täna 4 Nanoleafi kupongikoodi, mis sobivad allahindluste saamiseks saidil nanoleaf.me. Ostjad säästavad keskmiselt 16.5% kuponge ostes saidilt nanoleaf.me, kusjuures tänane suurim allahindlus on teie ostult 37 dollarit. Meie viimane Nanoleafi sooduskood lisati 1. juulil 2021. Keskmiselt leiame uue Nanoleafi kupongikoodi iga 19 päeva tagant.\n10% Off Sitewide Nanoleafi jaemüügikupongid säästavad nende Nanoleafi jaemüüjate sooduskoodide abil Nanoleafi toodetel kuni 15% soodsamalt. Säästke Nanoleafilt, kasutades kogu kauplust hõlmavaid sooduskoode Nanoleafi tooteid müüvatele jaemüüjatele. Klõpsake nuppu, et vaadata kõiki Nanoleafi kinnitatud edasimüüja allahindlusi.\n10% Off Sitewide Nanoleafi sooduskoodi või kupongiga on allahindlused keskmiselt 29 dollarit. 3 Nanoleafi kupongi nüüd saidil RetailMeNot. Kategooriad Logi sisse Liitu tasuta. Nanoleafi kupongikoodid. Esitage kupong. Säästke 3 Nanoleafi pakkumisega. 5 dollarit. VÄLJAS. Kood. 5 dollarit soodsamad tellimused 350 dollarit või rohkem kogu saidil. Lisas Shanna615. 6 kasutust täna.\nExtra $ 37 allahindlusega $ 350 või rohkem saidil Nanoleafi kupongid. Sarnased säästjad toetavad saidi Offers.com. Kui ostate meie saidi linkide kaudu, võime teenida sidusettevõtte vahendustasu. Lisateave. Kõik pakkumised (16) Koodid (8) Tootepakkumised (1) Poes & reklaamid; Soodushinnaga kinkekaardid (1) Hankige uusi nanolehti pakkumisi ja tänaseid parimaid pakkumisi.\n5 dollarit allahindlusi 350 dollarit või rohkem kogu saidil Hankige CouponBirdsis 42 Nanoleafi kupongikoodi ja sooduskoodi. Klõpsake, et nautida Nanoleafi viimaseid pakkumisi ja kuponge ning säästa kuni 50% kassas ostu sooritamisel. Ostke nanoleaf.me ja nautige oma 2021. aasta augusti säästusid kohe!\n37 dollarit allahindlusi 350 dollarit või rohkem kogu saidil Prinditavad kupongid on tootja kupongid või poe kupongid. Aitab tõesti säästa oma piiratud eelarvet. Nanoleafi prinditavad kupongid võidakse hiljem Nanoleafi sooduskoodide lehel välja anda. Nüüd saate vaadata teisi sobivaid pakkumisi, et palju säästa. Nanoleaf postitab juba valimiseks mitmesuguseid kinnitatud veebipõhiseid Nanoleafi sooduskoode.\n10% Off Sitewide Tere tulemast meie Nanoleafi kupongide lehele, tutvuge saidi us-shop.nanoleaf.me viimaste kinnitatud allahindluste ja pakkumistega 2021. aasta juulis. Täna on saadaval kokku 8 Nanoleafi kupongi ja sooduspakkumist. Saate kiiresti filtreerida tänaseid Nanoleafi sooduskoode, et leida eksklusiivseid või kinnitatud pakkumisi.\n15% Off Sitewide Nanoleaf.me kupongikoodidega 2021. aasta juulis saate lisaprotsenti. Vaadake kõiki uusimaid Nanoleafi kuponge ja rakendage need kohe kokkuhoiuks.\n10% soodsam valguspaneelid Nanolehe pood? Sooduskoodid säästavad tohutult raha. Siin, EpicSaveris, jagame alati parimaid sooduskoode ja uusimaid pakkumisi – kui õnn on tõesti teie poolel, saate kassas kokku hoida kuni 10% soodustust.


LG loobub mobiiltelefonide tootmisest - Wabariik\nHome\tTehnika\tLG loobub mobiiltelefonide tootmisest\nLõuna-Korea elektroonikatootja LG teatas, et ettevõte lõpetab kahjumliku mobiiltelefonide tootmise ja müügi. Mobiiltelefoniäri on LG-le toonud viimase kuue aasta jooksul neli ja pool miljardit dollarit kahju.\nElektroonikahiid LG sai kuulsaks ultralainurk-kaameraga telefonidega ning tõusis Samsungi ja Apple’i järel maailma kolmandaks nutitelefonitootjaks. Hiljem hakkasid LG telefonid kannatama nii tark- kui ka riistvaravigade käes ning muutusid kähku ebapopulaarseks.\nTäna on tarbija juba jõudnud unustada, et LG toodab ka telefone ja nende järele puudub igasugune nõudlus. Eesti sidefirmad lõpetasid LG telefonide müügi juba neli aastat tagasi, kuna ostjad eelistasid iPhone, Samsungit ja Huawei mudeleid.\nLG viimane mobiitelefoni mudel oli “Rotator” kus üks telefoni ekraanidest asetses põiki võimaldades sedasi mugavamalt sõnumeid saata, kuid tarbijad ei võtnud uuendust omaks ja see mudel lõpetas fiaskoga.\nIga aastaga tulevad turule uued Hiina tootjad kellega on senistel turuliidritel aina raskem konkureerida.\nFacebookist avastati turvaauk mille kaudu on lekkinud kasutajate...\nFacebookist avastati turvaauk mille kaudu on lekkinud...