Artriit - Ravi\nArtriit (ladina artriit -. Liigesvalu) - üldnimetus igasuguseid põletikulisi protsesse liigestes, keda sõltumatu nosoloogilised vormid või ilminguid süsteemne patoloogiat. Progresseeruva haigusega põletik levib kõrvuti asetsevatesse kudedesse: sünoviaalmembraan, bursa, sidemed, kõõlused, lihased ja luud.\nSpetsiifilised sümptomid on omane ainult teatud haiguse vormidele. Reaktiivset artriiti iseloomustab jäsemete liigeste asümmeetriline põletik palaviku, peavalu ja konjunktiviidi taustale. Mõnel juhul lisanduvad kuseteede infektsiooni nähud. Hallux valgus suur sõrmed ja varbad, annab alust kahtlustada podagra, ja juhul, psoriaatilise artriidi on tugevalt deformeerunud ja paksenenud liigeste poolt.\nReumatoidartriidis mõjutavad liigesed sümmeetriliselt ja painutuskohtades moodustuvad tihedad sõlmed. Remissiooni ajal tunneb ebamugavust peamiselt hommikul ja päevapäeva teisel poolel peaaegu kaob. Ägenemiste kaasneb palavik, tuimus, valu hingamisel, lümfisõlmede ja süljenäärmed, fotofoobia ja terav valu silmades.\nLapsepõlves esineva neuroarthriitilise diatsiidi diagnoosimine suurendab täiskasvanueas artriidi tõenäosust.\nKuigi liigeste põletiku tunnused on selgelt nähtavad ka mittespetsialistide jaoks, ei ole võimalik täpselt määrata artriidi vormi ja staadiumi ning töötada välja õige teraapia strateegia, mis põhineb üksnes ajaloo ja füüsilisel uurimisel.\nVene liigesepõletik esineb umbes 60% Vanaduspensioniealisi taustal suundumus suureneb haigestumise ja vähendamise esimese ilming vanusega seotud haigusi.\nKompleksse ravi oluliseks komponendiks on kondroprotekteerijate tarbimine - näiteks Alflutop. Süstitav vorm tagab ravimi maksimaalse biosaadavuse ja kiiruse, mis aitab peatada kõhre hävitamist, vähendab põletikku ja stimuleerib hüaluroonhappe sünteesi. Tänu kiirele toimejõule ei ole vaja ravimi pikaajalisi kursusi - ainult 20 süsti, kaks korda aastas. Artriitravi lisamine neile vähendab NSAIDide annust ja kasutamise kestust.\nArtriit: sümptomid ja ravi\nArtriit on peamised sümptomid:\nRaskused liikumiste tegemisel\nJärgnevad inimese liigeseühikud on kõige tõenäolisemalt artriidihaiguse tekkeks:\nKõige sagedamini esinevad sõrmede ja käte phalangid;\nPõlve- ja küünarliigendid;\nEnamasti esineb haigus eri vanuses naiste hulgas, meestel on artriit tunduvalt vähem. On juhtumeid, kus isegi lapsed kannatavad artriidi korral, mistõttu haigus on asjakohane ja nõuab üksikasjalikku analüüsi: põhjused, sümptomid, tüübid ja ravi meetodid. Samuti on vaja pöörata erilist tähelepanu haiguste ennetamisele, sest keegi pole immuunne haiguse ilmnemisest.\nSeega peate enne haigusseisundi arutlemise jätkamist pöörama erilist tähelepanu küsimusele: "Mis vahe on artriidi ja artroosi vahel?". Mis on juba tuntud artriit on põletikuline protsess liigestes. Inimese põletikuliste põletike tekkimise põhjus on peamiselt kolmanda osapoole nakkus, mis tuleneb väliskeskkonnast. Kuid artroosi nimetatakse liigeste degeneratsiooni protsessiks, mis tekib peamiselt keha vananemise tõttu. Seega vastates küsimusele: "Kuidas erineb artriit osteoartroosist?" Tuleb märkida, et esimene haigus mõjutab igas vanuses inimesi, alates väikestest kuni eakate inimesteni ja teine moodustub üksnes vanas eas. Teades erinevusi nende sarnaste haiguste vahel, laskma kaaluda artriidi tüüpe:\nNakkuslik või panklik. Põletiku moodustumise põhjus on liigesekudede kahjustus kehasse sisenenud nakkustega. Nakkusliigid jagunevad omakorda haiguse esmasteks ja sekundaarseteks sümptomiteks. Primaarne esineb nakkuse kaudu penetratsiooni läbi haava (näiteks põlveliigesega) ja teine - tänu nakkusele verd.\nReumatoid. Moodustatud nakkushaiguste levimuse tõttu. See tüüp on ohtlikum kui esimene, sest see liigub sageli liigeste kroonilisse põletikku. Kui reumatoidartriiti ei ravita, võib patsiendil tekkida probleeme kõndimisraskustega.\nAlaealine. See liik esineb peamiselt alla 16-aastastel lastel. Kahjuks pole selle haiguse etioloogiat veel uuritud, kuid sellel on tõsiseid tagajärgi: raskused kõndimisega ja laste puudumine. Leiti, et alaealiste liikide halb enesetunne on tingitud immuunsüsteemi "enda" tervislike kudede katkestamisest. Miks nii? Isegi kogenud arst ei saa vastata, kuid diagnoos on ja haigestumise arv kasvab igal aastal.\nReaktiivne Haiguse arengu peamine tegur on nakkus, mis tungib peamiselt läbi reproduktiivsüsteemi. Meestel on seda tüüpi haigused sagedamini kui naistel.\nIgas tüüpi artriidil on peamised ülesehituslikud põhjused, mida tasub mainida.\nArtriidi haigust on uuritud sadu sajandeid, kuid seni pole selle moodustumise täpne põhjus teada. Arstid määratlevad ainult peamised tegurid, mis võivad põhjustada haiguse arengut. See võib olla allergia, ainevahetushäired, närvisüsteemi häired ja muud nakkushaigused.\nSeega on artriidi tekke põhjused inimestel järgmised omadused:\nInfektsioon siseneb kehasse haavade või suu kaudu. Kui infektsioon tungib kehasse, sisaldab see kaitsva funktsiooni, mis ei luba parasiiti üle võtta. Aga kui väikseim süsteemne rike tekib, mõjutab infektsioon nõrgenenud vööndeid ja põhjustab terviseprobleeme.\nPikaajaliste ja liigsete koormustega. Sportlastel (peamiselt kaalu tõstjatele) on ka artriit, mis on põhjustatud ületööst, venitamisest, käte ja käte suurte koormuste tõttu jne..\nAvatud ja suletud vigastustega.\nTekib ülekaalulised inimesed. Suurte kehakaalu tõttu ja liigeste surma tõttu.\nSellistes nakkushaigustes nagu tuberkuloos, podagra, düsenteeria ja gonorröa.\nKui perekonna esivanemad on tuntud artriidi juhtumitest, ei välistata haiguse arengut erinevate põlvkondade järeltulijates.\nNaistel, erinevalt meestest, on üks täiendav põhjus, mis mõjutab liigesid. Selle põhjuseks on menopausi tekkimine, mis põhjustab hormonaalseid häireid ja muutusi ning avaldab negatiivset mõju kogu kehale tervikuna.\nEbapiisava dieediga: kui te kasutate liiga palju rasva ja puuduvad kogused, domineerivad vitamiinid.\nKui hüpotermia on mitte ainult liigesed, vaid keha tervikuna.\nKui inimkeha mõjutab mürgiste loomade hammustus. Mõnedel mürkudel on võime kudedes siluda, luues seeläbi sidekoe kahjustuse.\nVäikese või ebapiisava toitainete sisaldusega organismis.\nJa veel üks haiguse põhjus, mis on hiljuti diagnoositud: see on märkimisväärne sõrmede falasoon, mis põhjustab valu sõrmede liigeses. Sellised nähtused esinevad inimestel, kes osalevad ärakirjas, trükises ja mitmesugustes tekstides.\nKõigi eespool nimetatud põhjuste tagajärjel on erineval määral artriit. Kui haigust ei ravita õigeaegselt, võib patsient jääda kogu elu keelatuks.\nArtriidi ja artroosi sümptomid on peaaegu samad manifestatsioonid, seega on oluline pöörata tähelepanu patsiendi vanusele. Arstimi sümptomite tunnuste arvestamisel on oluline märkida, et liigesepõletiku peamine sümptom on ühe ühisest või mitmest valu tundlikkus. Kui isik tunneb valu ühes ühises suunas, siis haigust nimetatakse monoartriidiks ja koos liigeste kahjustustega - polüartriit.\nSamuti on tasub teada, et liigeses tekkiv valu liigutamisel ei esine esialgsetes etappides, vaid lava kõrguses. Allpool käsitleme üksikasjalikumalt haiguse ilmingute etappide sümptomeid. Selle haiguse peamised sümptomid on järgmised tervisehäired:\nkeha nõrkus ja võimaluse korral kehatemperatuuri tõus infektsioonilises vormis;\nvalutunnetus tuimade või teravate vinguliste tunnuste kohta;\npunetus ja palavik haiguse kohas;\nmõnikord külmavärinad ja valu kogu keha.\nRaskeid valu põhjustab ka kogu keha levik, mis põhjustab une ja kesknärvisüsteemi häirete puudumist. Patsient muutub ärritatavaks, nõrgemaks, tema isu kaotab ja tema kehakaal väheneb oluliselt.\nSee on tähtis! Arst ei ole määranud salve, mille kasutamine on rangelt keelatud. Kui tunnete valu liigeses, on oluline arst kohe näha ja seda uurida.\nArtriit jätkub neljas etapis ja räägime nende sümptomitest.\nAstretide artriidi sümptomeid iseloomustavad valu ilmingud ja patoloogiliste protsesside süvenemine. Seega, kui haigus voolab keerulises vormis, siis sümptomid on märgatavamad. Mõelge kõigile neljale artriidi staadiumile.\nEsialgne etapp, mida iseloomustab haiguse sümptomite puudumine. Inimene võib kõndides või füüsilise koormuse korral käituda ainult väikese nõrkusega. Esialgset etappi iseloomustavad järgmised tunnused:\nSõrmede ja käte tegevusetus On tunne, et nende tuimus on, kuigi selle taga on raskem haigus. Mobiilsus esineb sageli hommikul, kui inimesel on raske voodist väljuda ja põhja hommikul toimida.\nKui esineb nähtus, kui isikul on raske igapäevaseid jalatseid jalga panna ja pahkluu liiges on ka valu, siis põhjustab see artriidi haigust.\nNakkuslikul artriidil võib isik esineda valu sümptomil juba alguses ja enamasti öösel. Päeva jooksul kaob valu ja liigeste tundlikkus väsimus.\nValu õlgadel või põlves. Sageli on need nähtused kerge ja ilmnevad ainult perioodiliselt.\nArtriidi esialgsed staadiumid on lapseeas hästi tuvastatud, sest lapsed põevad ennekõike erinevate füüsiliste harjutuste tegemisel väsimust ja valu.\nHaiguse algfaasis ja alla 60-aastastel inimestel on ravi täiesti valutu ja ei vaja eri tüüpi kirurgilisi sekkumisi.\nSelles etapis algab patoloogiate areng, mida iseloomustavad väljendused luuerosioonide vormis. On luukoe hõrenemine ja valu suurenenud. Juba selles staadiumis on haigestumise tuvastamiseks haiglasse rohkem ja rohkem inimesi.\nLiigesevalu, turse ja turse mõjutatavate elundite manipuleerimise keerukus.\nTeisel etapil ilmneb haiguse keskmes naha punetus, mis on ümber liigese. Valu esineb perioodiliselt, kuid pidevalt suureneb.\nPõlveliigese valu annab jalale või jalgadele, nii et diagnoosimisel on mõnikord tüsistusi.\nTeist etappi iseloomustab ka liigeste liikumise vähenemine. Iga liikumine põhjustab ägedat valu.\nSellel etapil sümptomid süvenevad ja muutuvad ägedaks. Kirjeldavad järgmisi sümptomeid:\nMõjutatud liigeste otsene deformatsioon.\nPatsiendil ei ole võimalik teostada iseseisvaid liikumisi, kui on kahjustatud alajäsemete liigesed.\nPatsient ei saa põhilisi ülesandeid täita: hammaste harjamine, pesemine, söömine jne. Käte löömine toimub sümmeetriliselt.\nÄgeda valu tunne ei lähe isegi täieliku puhkeolekusse. Öösel inimene ärkab valu ägenemises.\nSeda etappi iseloomustab asjaolu, et patsiendile on omistatud esimene puude grupp.\nKolmas etapp, kuigi seda iseloomustab inimvõime, kuid kui te praegu patsiendiga ei kohelda, saab kõige raskem määr.\nStaadi peamine omadus on see, et kõiki hävitavaid protsesse ei saa enam korrigeerida. Sümptomitel on järgmised sümptomid:\nKui pahkluu mõjutab, ei saa inimene enam iseseisvalt liikuda.\nÜhenduses moodustatakse liiges, mida meditsiinis nimetatakse anküloosiks.\nValu sümptomid ei kao ja peaaegu pidevalt muretsevad. Patsient sööb valuvaigistiid praktiliselt.\nKõik ülaltoodud sümptomid on väga ohtlikud ja isegi haigus ei ole surmav, kuid see tagab inimese puude, seetõttu saab selle probleemi liigesedega kõrvaldada ainult õigeaegselt.\nPatsiendi diagnoosimine on väga tähtis, sest enne asjakohaste ravimeetodite võtmist on patsiendi uurimine vajalik. Artriidi diagnoosimine hõlmab:\npatsiendi üldine uurimine ja uuring;\nTäpse diagnoosi kindlaksmääramiseks peab patsient külastama rohkem kui ühte arsti. Pärast uuringut suunatakse kõik arstid patsiendi testimiseks.\nTäielik vereanalüüs, mille abil avastatakse ESRi kvantitatiivne koostis. Suurenenud kiirusega saab väita artriidi esinemist.\nFibrinogeeni määramiseks viiakse läbi biokeemiline analüüs. Kui analüüs näitab suurenenud koostist, siis näitab see põletikulise protsessi olemasolu.\nImmunoloogilised näitajad kujutavad pilti vere antikehade koostisest.\nInstrumentaalsete uuringute meetodid on järgmised:\nArtriit ja müelfaagia.\nKõiki loetletud instrumentaalseid meetodeid ei rakendata iga patsiendi jaoks, arst saadab üksi neile individuaalselt ühe või teise eksamitüübi järgi. Sageli on üks / kahte tüüpi eksamid täpse diagnoosi tegemiseks piisavad.\nArtriidi ravi algab alles pärast täpset diagnoosi. Kui haigusjuhu põhjus ja staadium määratakse, määrab arst konkreetse juhtumi korral ravi. Artriiti saab ravida järgmiste ravimitega:\nAntibiootikumid. Kasutatakse, kui tuvastatakse nakkuslik artriit.\nPõletikuvastased ravimid. Põletiku sümptomid eemaldatakse spetsiaalsete salvi (Diclofenac või Spasmalgon) abil.\nChondroprotektorid. Narkootikumid, mis võivad peatada luu- ja kõhrekahjustuste hävitamise protsessi. Nende hulka kuuluvad: Arthron, Hondrex, Teraflex.\nRavi viiakse läbi ravi, mis hõlmab: massaaži, ultraheli kiiritamist, soojenemist.\nArtriidiga on kasulikud harjutusravi, mis koosneb võimlemisõppustest ja basseini külastamisest.\nKindlasti tuleb ravi viia läbi vastavalt toitumisele. Artriidi toitumine võimaldab teil kõrvaldada rasva kogunemine ja süüa vaid rikastatud toiduaineid.\nKui haigusjuhtum on alanud ja ravimeetodid ei anna tulemusi, tehakse otsus kirurgilise sekkumise kohta.\nRohkem lubada artriidi ravi rahvatervise abiga. See hõlmab ka mitmesuguse loodusliku päritoluga salve pressimis- ja hõõrumisprotseduuri: sinine savi, maitsetaimed, sinep. Enne traditsioonilise meditsiini kasutamist pidage nõu arstiga.\nKompleksse ravi oluliseks komponendiks on kondroprotekteerijate tarbimine - näiteks Alflutop. Süstitav vorm tagab ravimi maksimaalse biosaadavuse ja kiiruse, mis aitab peatada kõhre hävitamist, vähendab põletikku ja stimuleerib hüaluroonhappe sünteesi. Tänu kiirele toimejõule ei ole vaja ravimi pikki ravikuuri - vaid 20 süsti, kaks korda aastas. Artriitravi lisamine neile vähendab NSAIDide annust ja kasutamise kestust.\nSeega on artriidi raviks sobivate meetmete viivitamatu vastuvõtmine, et vältida haiguse progresseerumist. Mida tuleb haiguse arengu ennetamiseks teha?\nSellel haigusel oli manifestatsioon, on vaja läbi viia järgmised tegevused:\nÄrge käivitage nakkushaigusi ega püüdke takistada neid muutuma krooniliseks.\nKas sport: jookse, hüpata, ujuda, jalgrattasõit ja võimlemine.\nKaalu vaatamine võib põhjustada isegi artriiti. Artriit toitub mitte ainult haigusest lahti, vaid ka parandab vormi.\nLoobuge kõikidest halbadest harjumustest, sealhulgas soola ja suhkru kasutamisest.\nArtriidi ennetamiseks võite süüa 2 küüslauguküünt päevas.\nAinult viis sammu terveks tulevikuks ilma artriidita.\nKui arvate, et teil on artriit ja selle haigusele iseloomulikud sümptomid, saavad arstid teid aidata: reumatoloog, kirurg, ortopeed.\nNahakahjustuste alusel tekkivate liigeste autoimmuunhaigusi kutsutakse psoriaatiliseks artriidiks. Seda haigust iseloomustab peamiselt selle krooniline või ägedus. Psoriaatiline artriit tekib nii meestel kui naistel võrdsetel tingimustel täiskasvanueas.\nPõlveliigese artriiti nimetatakse põletikuliseks protsessiks, mis ilmneb luu-lihase süsteemi valu sümptomite kujul ja peamiselt põlvede liigestes. Haigus ei ilmne mitte ainult eakatel, vaid mõjutab ka täiskasvanuid ja isegi lapsi. Põlveliigese artriit ilmneb pigem iseloomulike valu tunnuste kujul naelu ja liigese enda piirkonnas. Samal ajal on inimesel väga raske mitte ainult jalutada, vaid ka painduda ja sirutada jalgu.\nLuu tuberkuloos on haigus, mis areneb mükobakteri tuberkuloosi aktiivse aktiivsuse tagajärjel, mida meditsiinis tuntakse ka Kochi pulgadena. Ühise tungimise tulemusena moodustuvad fistulid, mis ei parane pikka aega, selle mobiilsus on häiritud ja raskematel juhtudel on see täielikult hävitatud. Lülisamba tuberkuloosi arengul ja progresseerumisel võib tekkida kupastik ja selja keerdumine. Ilma korraliku ravieta toimub jäsemete halvatus.\nJalade ja käte vahefaaside liigeste osteoartriit: sümptomid ja ravi\nKuidas valida kondroprotektorid liigeste raviksLiigeste ja selgroo enamuste degeneratiivsete ja düstroofiliste haiguste patogeneesi alus on liigesekulaarse kõhrkoe hävitamine, mille seisund määrab haiguse staadiumi ja selle sümptomid.


VIIMSI MAJAD – Paarismajad Viimsis\nUued paarismajad hinnalises ja turvalises elurajoonis\nPaarismajad rajatakse uues Paelille elamurajoonis – Viimsi keskuse võimsa paekalda peal. Paelille elurajoon on harukordse asukohaga – krundid asuvad Viimsi keskust ilmestava looduskauni paekalda peal Lubja külas otse Viimsi keskuses Viimsi SPA vastas.\nRahulik, turvaline ja esinduslik elurajoon asub linnakärast eemal, samas autoga jõuad kesklinna juba 15 minutiga. Naabrusesse jäävad uued eramud ning väiksemad paaris- ja ridaelamud.\nKokku kerkib 10 paarismaja: kinnistule Paelille tee 3 rajatakse kolm ning kinnistule Paeheina tee 26 – kaks omavahel varjualusega ühendatud paariselamut. Paarismajad valmivad 2021.aasta lõpus.\nKõik paarismaja boksid on 4-toalised, läbi kahe korruse, hästi läbimõeldud, mugava planeeringuga, mis sobivad ideaalselt peredele.\nKõik mugavaks eluks vajalik\nIga boksi juurde kuulub mõnus, eraldatud terrass ning välise sissepääsuga isiklik panipaik-tehnoruum. Majade ette rajatakse parkla, kus igale boksile eraldatakse 2 parkimiskohta. Osa boksidel üks parkimiskoht on lahendatud varjualuse all. Esimesele korrusele on planeeritud saunad ning mahukad garderoobid. Magamistoad on bokside teisel korrusel. Suure magamistoaga ühenduses on eraldatud aknaga ruum, mida saab kasutada kabineti või garderoobina.\nKõrge kvaliteet ning kindlad ja toimivad lahendused\nSuure tähelepanu pöörame kvaliteedile. Elamud ehitatakse kiviplokist, vahe- ning katuslaed on betoonpaneelidest. Korteritevahelised seinad on suurendatud helikindlusega. Kõikides korterites on energiasäästlik vesipõrandaküte ning soojusvahetiga sundventilatsioon. Elamud köetakse energiaeffektiivsete õhk-vesi soojuspumpadega.\nViimsi paariselamute ümber rajatakse murualad ning haljastus, boksidevahelised maaalad eraldatakse elupuuhekiga. Igale boksile kuulub notariaalse kasutuskorraga eraldatud maaala, kus nii vanematel kui lastel on hea olla. Lähedusse jääb Viimsi keskus oma mitmekesiste ajaveetmise võimalustega, mererand ning põnevad jalgratta- ja jooksurajad.\nLubja küla kaldapealne osa koos Paelille elurajooniga on ühendatud Viimsi ja Haabneeme keskusega Karulaugu trepiga.\nTrepilt avaneb ainulaadne vaade merele, Viimsile ja Tallinna linnale.\nPaelille arendusega piirneva paekalda all asuvad Viimsi lasteaed, Viimsi keskkool, Viimsi Seikluspark, SPA-hotell, kino, Viimsi H2O veekeskus, kaubanduskeskused, hinnatud restoranid ja palju muud.\nKaunid Haabneeme supelrannad on elurajoonist vaid 1,5 km jalutuskäigu kaugusel.\nVÕTA MEIEGA ÜHENDUS!\n© 2021 OÜ Namter Arendus | Kõik õigused kaitstud


Eesti Energia juht: tarbija jaoks on elektrihinnatõus paratamatu - Äriuudised - Majandus24.ee\nEesti Energia juht: tarbija jaoks on elektrihinnatõus paratamatu\n29. juuli 2017 8:31\nElektriarvesti | FOTO: Arvo Meeks/Valgamaalane\nOlukorras, kus riigi omanduses oleva energiaettevõttel majandustulemused järjest paranevad, peavad selle pealt peagi rohkem lõivu maksma hakkama ka tarbijad.\n«Kõige rohkem mõjutab meid kindlasti elektriturg ja selle väljavaade,» rääkis Eesti Energia teise kvartali tulemuste tutvustamisel ettevõtte juht Hando Sutter.\nTema sõnul on ettevõtte jaoks hea uudis see, et turuhinna väljavaade võrreldes möödunud kvartaliga natuke paranenud. «Paranenud on 2017. aasta teise poolaasta väljavaade ja paranenud on ka 2018 esimene kvartal,» lisas Sutter.\nKa on energiaettevõtte jaoks hetkel soodne CO2 ehk heitmekvoodi hind. Siin on olnud stabiilne trend - kõikumised kuskil viis eurot tonni eest -, aga hind on siiski suhteliselt soodne ja see on loomulikult andnud põlevkivienergiale esimesel poolaastal konkurentsieelise,» ütles Eesti Energia juht.\nHalba uudist tähendavad majanduskeskkonna arengud aga tarbijate jaoks. «Nende seisukohast on oodata kõrgemaid elektrihindasid,» märkis Sutter. Tema sõnul on näiteks heitmekvoodi hinna tõstmiseks Euroopas praegu ka tugev poliitiline surve.\n«Kuigi seda nimetatakse turuks, on ta ka väga poliitiline, väga palju sõltub poliitilistest otsustest ja poliitiline surve Euroopas on selgelt, et see hind peab tõusma, aga kuidas seda saavutada ei ole veel päris täpselt kokku lepitud,» selgitas ta.\nKuigi põlevkiviõli hind on viimase aasta jooksul 2,5 korda tõusnud, on selle osas tulevikuväljavaated heitlikud. Kuigi praegu on stabiilne väljavaade, võivad erinevad sündmused väga kiiresti olukorda muuta.\nOluline sisend, mis veel energiaettevõtet mõjutab, on ressursitasu. «Kuna eelmisel aastal valitsus tegi kõige hullemas kriisis kiire otsuse ja sidus ressursitasu nafta maailmaturu hinnaga, siis selleks, et saavutada see endine määr, mis kehtis juulit 2016, selleks peaks kütteõli hind olema kuskil 340 eurot [tonni kohta],» sõnas Sutter.\nVeel eelmisel aastal oli hind alla 100 euro tonni kohta.


Veria, ideaalne kodu keset linna. - Airbnb\nVeria, ideaalne kodu keset linna.\nVäike korter, kus on üks magamistuba, köök, vannituba ja rõdu, kortermaja 4. korrusel, Veria keskuses. Sobib ideaalselt paaridele, sõpradele või 1 või 2 lapsega peredele, samuti ärireisijatele. Läheduses on kõikvõimalikud poed, samuti linna- ja linnalähitransport. Külalised saavad linnaga tutvuda (turg, vaatamisväärsused, muuseumid, kohvikud, restoranid jne) ilma autot vajamata.\nVeria on palju vaatamisväärsusi (arheoloogilised, Bütsantsi, Ottomani) samuti paljud lähedal turismisihtkohad, mis ei ole rohkem kui poole tunni autosõidu kaugusel. nt, jalutuskäigu Vrina, Seli, Panagia Soumela, Naousa, Katerini rannad.\n4,77 · 140 hinnangut\nNaabruskonnas on kõik hädavajalikud poed ja see ei nõua linnaekskursiooniks autot.\nKülalised võtavad minult korteri võtmed, ma näitan neile ümbrust ja annan neile oma telefoninumbri, et nad saaksid neid alati kasutada, kui nad mind vajavad.\nPoliisi number: 00000250312


Hendrik Alla: kuidas ma oma koduga räägin - Tehnika\nHendrik Alla: kuidas ma oma koduga räägin\n8. juuni 2018, 23:00\nGoogle Home Mini nutikõlar oma loomulikus keskkonnas: toataime ja piimakannu vahel.\n«Open the pod bay doors, HAL!» ütles Dave.\n«I’m sorry, Dave. I’m afraid I can’t do that,» vastas HAL.*\nDialoog on pärit Stanley Kubricku filmist «2001: Kosmoseodüsseia», mille esilinastusest möödus tänavu aprillis pool sajandit. HAL 9000 oli filmi tehisintellekt Jupiteri poole suunduva kosmoselaeva Discovery One pardal. Teel tekib HALil oma agenda ja ta hakkab inimestest meeskonnaliikmeid tapma.\nAstronaut David Bowmani ja HAL 9000 vaheline vestlus on üks mõjusaimaid kogu inimesele tuntud ulmeajaloos, ning sellest ajast saadik on minusugused ulmenohikud unistanud sellest, et oma seadmetega rääkida. Nii et pärast seda, kui olin koju toonud ja üles seadnud oma esimese Google Home Mini nutikõlari, ütlesin ma sellele (talle?) just need sõnad. Kõlar vastas: «Ma ei saa seda teha. Aga ukse kõrval lillepoti all on võti, ava uks ise.»\nGoogle Assistant, mis pesitseb minu nutikõlaris, pole tegelikult tehisintellekt, nagu pole seda ka Amazoni Alexa, Apple’i Siri või isegi Microsofti Cortana, mis on võimelised aru saama (enamasti), mida inimene räägib, ja vastavalt sellele käske täitma. Tegemist on nutikate algoritmidega, mis, ehkki piiratult, saavad hakkama hämmastava hulga ülesannete täitmisega ja teiste kodumasinate juhtimisega. Kõige asjalikumaks peetakse neist Alexat, aga teatud põhjustel valisin ma Google Home Mini.\nEt virtuaalsed assistendid saaksid oma tööd korralikult teha, kuulavad nad kogu aeg pealt, mis ruumis toimub. Kui kõlab võlusõna «Hey Google» või «OK Google», aktiveerub kõnetuvastus ning digikratt on valmis käske täitma. Kõige lihtsam on lasta minikõlaril hommikul päevauudiseid, ilmateadet, lehelugusid ja sporditulemusi ette lugeda.\nSiin tuleb meie jaoks üks suur tagasilöök: kuna Google Assistant eesti keelt ei mõista, tuleb temaga rääkida inglise keeles (mis on nõme) ja ta ei saa hakkama eesti uudisteportaalidega. Ma tahaks uskuda, et see on vaid aja küsimus, sest selle aasta lõpuks peaks Assistant toetama juba 30 keelt (seni meie keelt veel nimestikus ei ole, tai ja indoneesia see-eest on). Virtuaalassistendi saab treenida eri inimeste häälel vahet tegema, nii et kui mina või mu naine küsib: «Hey Google, what’s my agenda today?», siis loetakse ette just vastava kalendriomaniku sissekanded.


• 10 jube loomadelt, jumal tänatud, hävinud!\nAjal olemasolu loomariigis planeedil domineerivad mõnikord nii kohutav kiskjate et lihtsalt vaadates neid on piisavalt tänada milline nende väljasuremine. Kohutav, verejanuline hiiglased täidetud mõlemad seas elavad loomad maa ja lindude ja vee roomajad. Ja siin on mõned neist.\nÜks suurimaid maa kiskjate - megistotherium. See on äärmiselt ohtlik koletis jõudnud 4 meetrit pikk ja võib kaaluda kuni 1400 kg.\nNeed nimetatakse ka jube linnud. Nad ei suuda lennata, kuid võib ulatuda kiirustel sarnane tänapäeva gepard. Ja seda hoolimata kolme meetri kõrguse ja kaalu pool ton. See on kohutav, et kujutada.\nSee kohutav roomaja elas maa peal 318-359.000.000 aastat tagasi ägeda hambaravi spiraal. Erinevad suurused kivistised käesoleva kiskja ei võimalda teadlased soovitada täpset väärtust helicoprion, arvud ulatuvad 2-3 9-12 meetrit.\nSelline äärmiselt ohtlik kiskja nagu thylacosmilus ilmus milline epohhi Miocene sündis jahimehed. Vastavalt teadlaste, selle tohutu kihvad kasvavad kogu elu.\nGigantopithecus esmapilgul mulje on üsna armas loom. Aga see ei ole nii. Neil on suur võim ja nende kasv oli umbes kolm meetrit. Need ahvid elasid metsades Vietnam, Hiina ja India, ning hääbus umbes 300.000 aastat tagasi.\nSuur pterosaurus kelle tiibade siruulatus on 11 meetrit, oli suurim all loom maailmas. Oletatakse, et ta sõi kala ja raibe, tänu tema innukalt nägemine otsivad saagiks õhust.\n23 miljonit aastat tagasi, ajastu Miocene. Roomajad on lakanud olemast valitseva klassi ning nende asemele asusid imetajad. Andrewsarchus oli suurim kõigist tuntud lihasööjate imetajate, kes kunagi elanud maal. Oma keha pikkus oli 4 meetrit ja pikkus kolju jõudnud peaaegu ühe meetri, kaaluti umbes 1800 kilogrammi.\nSee on suur merekoletis näeb välja nagu segu homaar ja skorpion. Alguses nad elasid madalas merede, kuid siis kolis elama värske veega.\nMahuti giant kala, millel on hoopis hambad on kaks paari ägeda luuplaatides. Dunkleosteus kaalutakse umbes 4 tonni ja süüa erinevaid kala - haid oma sugulased.\nNagu on teadlased, see majesteetlik lind elas Argentina umbes 6 miljonit aastat tagasi. See kaalutakse umbes 70 kilogrammi ja ulatuse oma tiivad oli 7 meetrit. Argentavis oli hea plaan õhus ja võib ulatuda kiirustel kuni 240 km / h.\nKõige muljetavaldav näiteid kaupade transpordiks\n10 ebanormaalselt suured loomad\nUus rekord: kõrvits koletis, mis kaaluvad rohkem kui tonni\nKõige muljetavaldav kraatrite Maal\n10 surnud loomi välja - õnneks mees\n11 odavate Kreeka saartel, kus saab osta kohe\nHuvitavaid fakte delfiinid\nBattle Royale Tigress jaoks territooriumil\nSuurim laevade ja lennukite\n10 vähetuntud ja väga suured loomad\nMedusa - välismaalane olendid\n10 lindu, mida tuleks vältida\nCrater Lake maailmas


Neetud taevakivi Tuuli Tolmov - 9789949661183\nRaamatud > Otsi hotelle > 9789949661183\nNeetud taevakivi - Võrdle kõiki pakkumisi\nTuuli Tolmov (?):\nNeetud taevakivi (?)\nISBN: 9789949661183 (?) või 9949661188, tundmatu keel, Eesti digiraamatute keskus OU, Uus, e-raamat, digitaalne allalaadimine\n„Neetud taevakivi“ on fantaasiaromaan eesti mütoloogia ainetel, toimumisajaks noorem pronksiaeg. See räägib Kaali kraatri tekkeloost, andes sellele fantastilise värvingu. Taevakivi kukkumisel olid ootamatud tagajärjed – hakkas levima tappev haigus ja haldjad muutusid inimeste vastu vaenulikeks. Saarlased mäletasid seda lugu veel aastasadu hiljemgi. Lugu sellest, kuidas nende maale langes põlev taevakivi, mis tõi endaga kaasa laastava haiguse ning mürgitas haldjate hinged. Lugu sellest, kuidas mandri poiss Aulemb ja tema sõbrad võtsid ette retke kivi hävitamiseks, uskudes ettemääratusse ja saatusesse. Lugu sellest, kuidas need kaks, ettemääratus ja saatus, inimestele alati vingerpussi mängivad. Aga ennekõike oli see lugu, mis pani laste südamed pimedatel õhtutel värisema ja koldehaldja kaitse poole palvetama. Mis siis, et see lugu oli väljamõeldis. Või kas ikka oli? Фэнтези/Ужасы и Мистика, book, Age: 16\nPlatvormi järjekorranumber ЛитРес.ру: 40682533\nISBN (alternatiivsete märked): 9949-661-18-8, 978-9949-661-18-3\nEsimesena leitud: 18.05.2019 22:12:35\nViimati leitud: 18.05.2019 22:12:35\nMadalaim hind: € 10,07 (alates 18.05.2019 22:12:35)\nKõrgeim hind: € 10,07 (alates 18.05.2019 22:12:35)\nKõik raamatute autor.: Otsige märksõna "Autor: tolmov tuuli" saagi rohkem tulemusi\nSeraches autor ja raamatu pealkiri on edukam kui ISBN numbri järgi.: Otsige märksõna "taevakivi neetud tolmov tuuli" saagi rohkem tulemusi\nLeia kõik saadaval raamatud oma ISBN number 9789949661183 kiiresti ja lihtsalt võrrelda hindu ja Telli kohe.\nSaadaval Haruldased raamatud, kasutatud raamatute ja kasutatud raamatute pealkiri "Neetud taevakivi" alates Tuuli Tolmov on täielikult loetletud.\nViimati muudetud aadressil 2019-05-18T22:12:35+03:00 (Tallinn)


Janar Sagim: Flora U21 on ainus võistkond, kelle vastu me pole sellel aastal punkte teeninud. Oleme neile eelnevatel aastatel ebamugav vastane olnud, siis sellel aastal on selle vältimiseks kõigis kolmes mängus meile korralik muskel vastu pandud. Peame ka seekord olema valmis Premium liiga meeste mänguisu ära võtmiseks.\nDmitri Kutsarev, Ander Vool\nKaupo Margusonov: Septembris oli selline tunne, et hooaeg võiks juba läbi saada, aga nüüd, kui aeg käes on, siis tahaks ikka, et hooaeg saaks juba läbi. Nii vaimne kui füüsiline väsimus on hinge ja keha nüristamas. Santosel väga vaja punkte sellest mängust, meil väga vaja hooaeg lõpetada positiivselt. Vaatame siis, kes keda pühapäeval heade mõtete linnas.\nVäravavaht Evert Grünvald: Kätte on jõudnud viimane mäng ja eesmärgiks on lõpetada see hea tulemusega. Tabeliseisu pole meil mõtet vaadata ja Tartust on oodata kindlasti rasket mängu, kuid oleme keskendunud ning püüame selle hooaja edukalt lõpetada.\nTartu FC Santos võite 4\nTallinna FC Flora U21 võite 6\nTartu FC Santos - 9\nTallinna FC Flora U21 - 24\n14.07.2018 kell 13:00\n06.05.2018 kell 19:00\n19.10.2017 kell 19:00\n02.08.2017 kell 19:00\n20.05.2017 kell 16:00\n14.09.2016 kell 19:00\n12.06.2016 kell 12:00\n13.03.2016 kell 13:00\nTimo Sujev, Sander Sepp


Seda ilutulestiku liiki armastatakse kasutada pulmades, juubelitel, sünnipäevadel ja muudel tähtsündmustel.\nMõisailutulestikus kasutatakse maapealseid vulkaane, roomaküünlaid, komeete, kombineeritud ilutulestiku patareisid ja saluudi patareisid, mille tähepommid lendavad kuni 70 meetri kõrgusele.\nMõisailutulestiku toodetest saab kokku panna rohkete efektidega vaimustava ilutulestiku. Kuni 500 lasuga minutis intensiivse tulega saab kaunistada, värvida ja helindada kogu vaatevälja kuni 70 meetri kõrguseni.\nKõik maapealse ilutulestiku osad leiavad kindlasti kasutust ka mõisailutulestikes. Eriti populaarsed on pulmade kaunistamiseks tulekiri „SÜDA” ja juubilari nimest koosnev tulekiri.\nMõisailutulestikes on populaarsed mitmelasulised värvikirevad lillebuketid – pojengid, krüsanteemid, daaliad ja palmid – mida lastakse lehvikus. Finaalis kasutatakse tihti saluudipomme, mis kuldvihmana taevast alla langedes kogu vaatevälja katab.\nTulekirjad valmistatakse tellija eskiisi järgi. Tulekirjapulgad kinnitatakse mööda kontuure 20 – 50 – kaupa sõltuvalt numbrist, tähest või logost. Tulekirjad kestavad kuni 60 sekundit ja on jälgitavad silmade kõrguselt.


Kuuba ja rollerid?\n13. jaan 21:29\n1. Kas Kuubal sõidetakse rolleritega? Ehk kas neid renditakse? Kardan et kui neil autod on nagu on, siis vaevalt et rolleritega asi parem on....\n2. Ja esimesest tulenev küsimus-Kui majutus on Trinidadis, siis kuidas sealt randa käiakse? Taksoga?\n13. jaan 21:52\nTrinidadis saab taksoga randa küll. Tullakse järgi ka, kui aeg kokku leppida.\n14. jaan 21:52\nMinu Info pärineb 2019 aasta algusest:\n1. Kuubal ei ole rolleri rent levinud, sest seal lihtsalt on väga vähe rollereid. Ilmselt, kui oma majutusest uurid rollerite kohta, siis kellegi "sugulane" organiseerib midagi, kui oled valmis maksma. Nii et rolleritega ära pigem arvesta.\n2. Trinidadist randa saad kõige lihtsamalt taksoga. Neid on seal piisavalt palju. Ütle majutuses, et tahad minna randa ja nende "järgmine sugulane" viskab sind ära.\nÜldiselt transpordi pärast Kuubal ära muretse. Mina tegin poolele Kuubale Lonely planeti abiga ringi peale niimoodi, et ei osanud väga muid sõnu, kui Hola amigo ning _cerveza._Ole lihtsalt vastuvõtlik erinevatele transpordi võimalustele, mida sulle "sugulased" pakuvad.\n15. jaan 10:58\nTulime just 3p tagasi Kuubalt. Rollereid on tõesti vähe, kohtasime neid vaid Varaderos, sai hotellidest võtta.\nTrinidadis käisime rannas taksoga, neid on seal väga palju. Mine ainult tänavale ja juba pakutakse iga nurga peal: taxi, taxi. Sõida kuhu soovid. Rannast saad ära samamoodi, autod koguaeg ootavad. Kuid iga juht üritab sulle minnes pähe määrida ka seda, et ootab sind hiljem kindlal kellaajal, sest sa ei pruugi muidu linna tagasi saada. Esimene kord võtsime ka, kuid hiljem kui nägime, et koguaeg autod olemas siis ei võtnud. Tavaline hind 10 cuc, nad väga soodsamalt ei taha sõita.\nJa kui plaanis minna Trinidadis waterfalli juurde siis minge hommikul, see suletakse juba kell 15.00 - lihtsalt lisainfoks, meie seda esialgu ei teadnud :)\n15. jaan 11:23\nMerru- Trinidad- äkki on soovitusi öömajaks? Ümbruskonnas ringi vaatamiseks? Oleksin väga tänulik.\n16. jaan 12:04\nMeil oli väga tagasihoidlik ööbimine väheste viperustega(palav ja vesi sai otsa), kuid meid see ei häirinud, kokkuvõttes oli suht OK, valisime ka selle järgi, et neil oli kõrge hinnang.\nPere ise tore ja hommikusöök super.\nNoh selle soovituse annakski, et kui Kose juurde minna siis kohe hommikul. Meie seda ei teadnud ja jäigi käimata, sest uuel hommikul oli buss ja lõunast me enam minna ei saanud, nii väitsid meile taksojuhid, äkki valetati, ei tea. Trinidad on pisike selle jalutab ilusti läbi, mulle Trinidad vist meeldis üldse kõige rohkem, oma kiviste tänavatega, väikesed letikesed suveniiridega jne. Seal kaunis rand ka playa ancon. Kui plaza Mayorile minna, see on linna väljak, siis seal trepi kõrval o armas restoran, väga super toidud, seda soovitaks ka.


12:39 teisipäev, 25.01.2022\n31. I / 12. II 1884 Viiratsi v. Viljandi khk. - 13. III 1953 Vladimir\nJohan Laidoneri kui andeka ohvitseri ning aktiivse ja avarapilgulise poliitiku suurimaks teeneks tuleb lugeda lahingutegevuse edukat juhtimist Vabadussõjas. Eesti riik ja rahvas ei keelanud talle oma austust. Ainsa ohvitserina ülendati ta 1920 kindralleitnandiks ja 1939 kindraliks. Sõjaliste teenete eest vääristati teda I ja III liigi Vabadusristi 1. järkudega, 3 miljoni margase autasusummaga ja Viimsi mõisasüdamest eraldatud suurtaluga. Hilisematel aastatel annetati talle hulk Eesti ja välisriikide kõrgeid ordeneid, ta valiti Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli audoktoriks, Õpetatud Eesti Seltsi ja Loodusuurijate Seltsi auliikmeks, Viljandi linna aukodanikuks, mitme organisatsiooni juhatuse liikmeks.\nJL sündis väikeses Raba talus, kust tema vanemad kolisid peagi Viljandisse. JL sai hariduse Asumaa vallakoolis (1892-94), Viljandi elementaarkoolis (1895-97) ja Viljandi linnakoolis (1897-1900). Paljuski majandusliku kehvuse sunnil otsustas ta pühenduda sõjaväeilisele karjäärile ja astus Vilno sõjakooli, mille lõpetas kevadel 1905.\nTeenistuskoha valis JL eliitväeossa - Tbilisi lähistel paikneva 113. Jerevani ihukaitse grenaderipolgu, mille aukomandöriks oli Nikolai II isiklikult. Erinevalt ohvitseridest-kõrgaadlikest pühendus JL täielikult teenistuskohustustele ja enesetäiendamisele. Tänu järjepidevale tööle pääses ta läbi tiheda konkursisõela Nikolai sõjaväeakadeemiasse, mis ainsa õppeasutusena venemaal valmistas ette kindralstaabi ohvitsere. Kogu õpinguteaja vältel (1909-12) oli JL töötulemustelt esirinnas ja jäi nõnda silma mitmele õppejõule.\nPeterburist naasis JL oma endisesse polku, kust viidi 1913 üle Kaukaasia sõjaväeringkonna staapi. Kui puhkes I maailmasõda, suundus ta 3. Kaukaasia korpuse staabi koosseisus rindele ja omandas peatselt eduka luureohvitseri kuulsuse. Sõja käigus teenis JL erinevatel ametikohtadel: oli diviisi staabi vanemadjutant (1915), läänerinde staabi luureosakonna ülema abi (1915-17) ja diviisi staabiülem (1917). Ta tõusis auastmes alampolkovnikuks ja teda vääristati mitme ordeniga - muu hulgas pälvis ta suhteliselt haruldase Georgi mõõga pealdisega "Vahvuse eest".\nDiviisi staabiülema kohalt kutsuti JL 23. XII 1917 formeeritava 1. Eesti diviisi ülemaks ja täpselt aasta hiljem sai temast Eesti rahvaväe ülemjuhataja. Puuduvad objektiivsed kriteeriumid, et hinnata JL-i tegevust ülemjuhatajana. Kahtlemata tuleb tunustada tema söakust võtta lootusena näivas olukorras enda kanda relvajõudude kõrgema juhi vastutus. Niisama vaieldamatu on, et just JL-i juhtimisel loodi peaaegu eimillestki Eesti sõjavägi, pandi seisma vastase pealetung, suruti Punaarmee Eesti piiride taha ja hoiti kättevõidetud rindejoont kuni rahu sõlmimiseni, tõrjudes kõik rünnakukatsed. Tõenäoliselt polnud JL ainus, kes säärases olukorras toime suutnuks tulla, kindlasti sai ta aga hakkama tingimustes, mille ees enamik inimesi oleks alla vandunud.\nPahempoolsete erakondade survel kaotati pärast Vabadussõja lõppu ülemjuhataja ametikoht ja JL arvati reservi. Tema uueks tegevusalaks kujunes paljudeks aastateks poliitika. Põllumeestekogude nimekirjas valiti JL Riigikogu I, II ja III koosseisu liikmeks ning korduvalt parlamendi välis-, riigikaitse- ja rahanduskomisjoni esimeheks.\n1920-29 juhtis JL Eesti delegatsiooni iga-aastastel Rahvasteliidu täiskogu istungjärkudel, osales Rahvasteliidu relvastuse vähendamise komisjonis, esindas Eestit sõjariistadega kauplemise üle kontrolli kehtestamise konverentsil (1925) ja ülemaailmsel desarmeerimiskonverentsil (1932-34). 1925 määrati ta rahvasteliidu poolt Iraagi-Türgi piiritäli lahendamiseks moodustatud uurimiskomisjoni juhiks.\n1929 lahkus JL Põllumeestekogust ja loobus kandideerimast IV Riigikogu valimistel, deklareerides lakooniliselt: "Ma ei armasta teha tööd, kus ma ei näe tagajärge või kus tagajärg on koguni eitav." Tagasitõmbumine ei kestnud siiski kaua - seoses üha teravneva kriisiga ilmutas JL 1933 soovi poliitikaareenile naasta ja samal sügisel esitati ta uue põhiseaduse alusel valitava riigivanema kandidaadiks.\nAlgselt tema kandidatuuri toetada lubanud vabadussõjalased murdsid viimasel hetkel kokkuleppe, nii et JL kibestus. Kibestumust süvendasid veelgi järgnevas valimiskampaanias vabadussõjalaste poolt avalikkuse ette toodud andmed, mis kujutasid JL-i saamatu majandusmehena (tõepoolest olid mitmed tema osalusel loodud ettevõtted pankrotistunud). Võimalik, et just need asjaolud kergendasid JL-i kokkulepet Konstantin Pätsiga, mis näiliselt oli sihitud vabadussõjalaste vastu, kuid viis autoritaarse reźiimi kehtestamiseni. Tõenäoliselt poleks K. Päts suutnud 12. III 1934 teostada sõjaväelist riigipööret ilma kolmandat korda ülemjuhatajaks määratud (teistkordselt oli ta sel kohal detsembris 1924 seoses kommunistliku mässukatse mahasurumisega) JL-i abita.\nVaikiva ajastu triumviraadis jäi JL suhteliselt tagaplaanile, ta distantseerus paljudest sisepoliitilistest päevaprobleemidest ja keskendus riigikaitseküsimuste lahendamisele. 1934 teostati tema juhtimisel sõjareform, seejärel kaasajastati armee väljaõpet ja relvastust - püüti teha kaitsevõime tõstmiseks kõik, mida väikeriigi ressursid võimaldasid.\nIgaveseks vaidlusküsimuseks jääb sügisel 1939 valitud tee - soostuda baasidelepinguga - otstarbekus. Perspektiivikas või mitte, aga vastupanu osutamise võimalus oli tol hetkel olemas ja otsuse langetamisel kuulus ülemjuhatajale kaalukas sõna. Tehtud valiku eest pidi JL maksma ühena esimestest. Juba 22. VI 1940 tagandati ta ametist ja 19. VII saadeti Eestist välja. Esialgu paigutati JL ja tema abikaasa (poolatar Marie Kruszewska) elama Pensasse, kuid pärast Nõukogude-Saksa sõja puhkemist nad arreteeriti. Järgnesid aastad Pensa, Kirovi, Ivanovo, Moskva ja Vladimiri vanglas - viimases JL suri.\nJuhan Laidoner juhtis 1925. a. lõpul Rahvasteliidu piirikomisjoni Iraagis ning tänu viimase otsusele sai Iraak endale Mosuli linna.


Minu õpingu-, õpetamise- ja osakonnajuhataja aastad – Tea ja Toimeta alushariduses\nPosted on 28. okt. 2010 7. märts 2017 by haldur\nOma mälestusi jagab Maimu Roolaht endine koolieelse kasvatuse osakonna juhataja\nOma õpinguid Tallinna Eelkoolikasvatuse Pedagoogilises Koolis lasteaiakasvataja erialal alustasid 1958.a. Koolil oma maja tol ajal ei olnud, oldi allüürnikud Tõnismäel asuvas Kaubandustehnikumis.\nNemad olid peremehed hommikupoole meie olime allüürnikud õhtu poole. Ühiselamu asus meil üle tee. Tol ajal olid õppekavas veel sellised kohustuslikud ained nagu klaveriõpetus, hääleseade, koorilaul jpt. Kõige meelepärasemad olid minule humanitaarsuunaga õppeained ja kehaline kasvatus. Tegelesin ka kergejõustikuga, võimlesin, mängisin lauatennist ning esindasin kooli erinevatel spordivõistlustel. Mulle meeldis väga õpitav eriala, olin püüdlik, aktiivne ja kohusetundlik õpilane. Koolipäevad olid pikad (kuni 10 tundi) ja hinnaaalandust ei tehtud kellelegi, kui kolmed sisse tulid, siis stipendiumi ei saanud. Stipendiumi saamisel arvestati mitte ainult õppimist vaid ka käitumist.\nMissugused nõuded olid siis pedagoogilise kooli õpilasele?\nKoolivorm, sinine kittel valge kraega ja vahetusjalanõud, oli kohustuslik. Iga esmaspäeva hommikul kontrolliti, kas kitli krae on vahetatud. Me ei tohtinud tundi hilineda ega põhjuseta puududa, sest see läks stipendiumi määramisel arvesse. Esimesel kursusel saime 140 rbl. ja viimasel juba 200.- rbl. kuus. Stipendium oli aga peamiseks sissetulekuks, ilma milleta ei oleks ma saanudki õppida.\nSinu koolipoolseks praktika juhendajaks oli tolleaegne kooli direktor legendaarne Leida Kokk, kelle sünnist möödub tänavu 105 aastat.\nJah, sellest praktikaajast on mul väga toredad mälestused. Leida Kokk oli küll nõudlik ja tugev isiksus, kuid süda oli tal hell. Suhtun temasse suure austuse ja lugupidamisega. Minu esimene praktikalasteaed oli Endla tänava lasteaed, kus oli väga tuntud ja põhimõtetega juhataja kadunud Ella Pross. Unustamatult toredad olid rühma kasvatajad Helgi ja Hille, kelledelt ma väga palju õppisin. Näidistunde andsin rühmas, kus käis ka direktori lapselaps.\nKooli lõpetamise järel 1962.a. ei olnud sul vaja muret tunda töökoha pärast.\nTol ajal kõik lõpetajad suunati kolmeks aastaks töökohale ja kindlustati tasuta elamisega. Kuigi palk oli väike, sai eluga ilusasti hakkama. Pärast pingelist õpingute aega ja seitsmekesi ühikatoas elamist, olin nüüd tõesti eluga väga rahul.\nAastatel 1964 -1968 õppisid sa Ed. Vilde nimelises Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja lõpetasid selle kehalise kasvatuse õpetajana. Kuigi oleksid võinud töötada koolis, töötasid sa siiski lasteaias?\nEsialgu töötasin koolis. Kuna mul oli sellel ajal juba kaks lasteaiaealist tütart, siis otsustasin lasteaeda tööle minna, et nendega ise rohkem koos olla saaks.\nTöötasin kasvatajana Valentina Tereškova nimelises lasteaias Valdeku tänaval, kust tolleaegne Tallinna Pedagoogikakooli õppealajuhataja Mare Peil mind kooli kehalise kasvatuse ja kehalise kasvatuse metoodika õpetajaks kutsus.\nMida toredat sul õpetaja aastatest meenutada on?\nTöötasin õpetajana 15 aastat. See oli aeg, kus protsendid näitasid õppeedukust koolis ja õppida mitte tahtvate õpilaste kustutamine nimekirjast väga keeruline oli. Õpetajate omavaheline seltsielu oli siis aktiivsem, käidi suusalaagris ja korraldati mitmesuguseid ühisüritusi. Omamoodi positiivsed mälestused jäid ka õpilastega igasügisestest kolhoosis käikudest.\nAastatel 1992-2001 olid koolieelse kasvatuse osakonna juhataja.\nSee oli osakonnas uuenduste aeg. Muudatused meie ümber tingisid vajaduse muuta ja uuendada lasteaiakasvataja koolitust. Tuli teha uus õppekava, mis vastaks kutsekõrghariduse nõuetale. Meeskonnatöö tulemusena valmiski uus õppekava, mis kinnitati 1997. aastal. 2001. aastal ühendati alushariduse ja täiendõppe osakond koolieelse kasvatuse osakonnaga.\nOma mälestusi jagas Maimu Roolaht 28.oktoobril, 2010.\nThis entry was posted in AJALOOST, Sõna on and tagged ajaloost. Bookmark the permalink.\n← Lapse seksuaalne kombekus\nElukutse omandamisel on määrav tähtsus praktikal →


Küsimus baaside kohta - E-vedelik / TSI(Tee-See-Ise) - E-sigareti foorum\nPostitas hworld, Juuli 10, 2015 in E-vedelik / TSI(Tee-See-Ise)\nUuriksin, et äkki kellegi on midagi mõistliku öelda Inawera ja eCig baaside kohta. Esmalt alustaks sellest, et eCig 60/40 (pg,vg) 36mg on kahjuks täiesti kasutuskõlbmatu. Kohe purgist tugev ebameeldiv lõhn ja samuti väga ebameeldiv lõhn ja maitse aurul. Olen ma ainus? Sain kehva purgi või mis võib küll sellega olla? Värvus on selge. Ei tundu nagu keegi oleks seda kuude viisi päikese käes hoidnud vms.\nInawera VG baas samuti 36mg on tunduvalt parem lõhna suhtes ja põhimõtteliselt maitsetu, kuid paistab olevat probleeme nikotiini kättesaadavusega. Pudel ausalt näeb natukene vana välja ja parim enne lõppeb nelja kuu pärast. Vedelik ise on samuti selge.\nProbleem enamasti seisneb selles, et võrreldes Skysmoke'i boosteriga pole peaaegu üldse tunda nikotiini. Samas pikema aja jooksul imades annab tunda (kerge iiveldus jne, väike OD ühesõnaga), kuid puudub pea igasugune muu mõju nagu kerge erksus või siis suurema annuse puhul kerge lõdvestav tunne. Millest võib see olla tingitud? Mujalt lugedes ei tohiks PG/VG suhe väidetavalt mõjutada nikotiini kättesaadavast või imendumise kiirust, kuid midagi konkreetset selle kohta pole leidnud. Ei paista olevat mingit vahet ka selle kuidas tõmmata. Läbi suu, nina, kopsude või kõige kolme ei muuda midagi.\nMõtlen nüüd veel Atmos Lab'i baasi proovida kuna mõned siin kiitnud. Hetkel kasutan Skysmoke boosterit mis töötab väga hästi, kuid tahavad päris palju selle väikese pudeli eest saada. Välismaalt eriti tellida ei taha. Äkki oskab keegi midagi tarka öelda või soovitada.\nKuna ise pole asjatundja baaside alal (Ise vedelikke ei sega), ei oska mõjude kohta midagi öelda. Kui aga lõhnast rääkida, siis Survivali baasid tunduvad päris lõhnatud, kerge magusa noodiga võib-olla. Kui tahad erinevaid baase proovida, siis on see üks võimalusi.\nKunagi tellisin Inawera baasi ja see polnud kõige parema lõhnaga. Aga päris levinud tundub ta olevat.\nKindlasti on siin mitmeid inimesi, kes neile keerulisematele küsimustele vastata oskavad.\nKust sa need baasid said? Ilma maitseta baas peaks olema peaaegu lõhnatu. Ecig baase olen kasutanud ja mingit kõrvalmaitset see küll ei anna.\nPigem võib olla, et cleaoro on kehv või coil väsinud ja liiga suure VG sisaldusega vedelikuga saad kärsakat.\nMina kasutan Atmose baase ja olen rahul. 0 Baasid ei lõna üldse.... 36mg VG baasil on loomulikult nikotiini lõhn juures.\nKas sa hworld tõmbad 36mg kangusega mahlu???... kui jah siis mis ime seadmega sul organism seda ära kannatab?\nMis seadet sa kasutad? Ja mitme watiga tõmbad?\nE-sigaretist nikotiini imendumine ongi väikse viivisega.... selle ohvriks on vanad suitsu mehed küll ja veel langenud.\nVG ja PG suhe ma ei tea kas nikotiini kättesaadavust mõjutab aga maitset ja nö. tunnet mis tõmmates tekib mõjutab küll väga tugevalt.\nProoviks järele kunagi aga kas Survivalit on ka 3.6% nikotiini sisaldusega saadaval? Inawera pole tõesti nüüd kõige parema lõhnaga otse pudelist, kuid aur on peaaegu täiesti puhas mis on kindlasti pluss.\nSelle eCig laari sain epiip.ee'st. Kasutasin ainult glassomizeriga. Ennem ilusti puhastatud. Suht uus on ka seega väga ei usu, et coil läbi. Täpselt ei tea mis suhe Skysmoke boosteril on, kuid tundub küllaltki vedel. Pole kõrgema VG sisaldusega e-vedelikke väga kasutanud.\nHea teada. Annab kindlust juurde.\nPõhiliselt kasutan seda Aspire seeria põhist seal Nicorexis olevat GT-Aerot vms ja Tesla Sidewinder 1. Ma umbes eeldan, et ta nii 8W ringis on(?). On ka CE4 ja paar eGo akut ning mingi slim versioon mida pole viimasel ajal vaja läinud.\nHetkel tõmban 24mg mis on ok. Talumisega ei paista probleeme olevat kui just 20min järjest ei ime. Võimalik, et ma saan vähem kätte kui teised kuna eriti ei trikita ja suus auruga ei mängi. Natuke hoian suus siis kopsu ja kas veel järgmine peale või välja.\n36mg talun samuti hästi. Pea 15min jutti võib imeda enne kui vähe näpistama kusagilt hakkab, kuid no see Inawera muud eriti teha ei oskagi minu kogemuste järgi. Selle Inaweraga on küll nii, et kui nad müüks 100mg pudelit siis võtaks kohe toda ja lahjendaks mingi 60mg peale vms.\nJah tean, et e-sigaretiga on viivitus, kuid siis tekib küsimus, et miks Skysmoke kiiremini(?) või paremini(?) töötab. Puistavad äkki sinna salaja midagi sisse?\nJa lõpuks tunne ja maitse VG/PG suhtes. Kah kõik õige. Ma avatud inimene. Võin mitmel moel veipida niikaua kui nikotiin teeb oma töö. Väga ei tähtsusta üle survet rinnas või tunnet kurgus. Eks need kõik sellised toredad väiksed asjad on mis annavad kogu kogemusele rohkem juurde.\nEi teagi kus alustada 😊 skysmoke booster ei koosne ainult nikotiinist vaid sisaldab ka muud maitset. Tean kuna endale meeldis ka kunagi. 36mg baasil on nikotiini lõhn kuna 0 baas on täiesti lõhnatu (ecig) Kasutan neid baase enda tarbeks. Seda 36mg millest hetkel räägid tahaks lausa proovida kui ütled et laksu ei anna õieti. Muidugi ma lahjendaks ta enda jaoks max 0.9 kanguseks enne 😊\nTõesti väga imelik. Ise olen ka juba päris pikka aega kasutanud ecig baase.\nEi ole kunagi mingit halba maitset olnud vms. Vahepeal kui maitsetest saab kopa ette tõmban niisama puhast baasi mis on suhteliselt maitsetu.\nInawera baasidega olid mul probleemid. Baasil tekkis mingi imelik järelmaitse koguaeg mis mulle ei istunud.\nVahepeal ju asja selgitatud - tarbib 8W peal.\nSee on umbes midagi sarnast, et ürita nitro kütusega sõita porschega, millel on 50kmh piiraja vahele pandud\nrahulik, old and spinna reacted to this\nTäna saan ecig 36 kätte, pistan nina sisse ja annan teada\nAinuke lõhnaga siiani olnud inawere , krd tuhatoosi maitse tuleb kohe suhu kui selle peale mõtlen lol\nTegin prooviks Inawera VPG 70/30 baasiga RY4 segu (pudel hakkas meeldima ). Üllatav on see, et Atmosega tuleb kuldkollane, sellega aga peale 2-nädalast laagerdumist ikka kristallselge. Baasil mingisugust halba lõhna küll ei tundnud ja segu täiesti OK. Võibolla sellepärast ei muuda värvi, et vett pole sees?\nEdit: vaatasin enne valesti - RY4 on ikka kerge kollaka varjundiga aga Strawberry mix on täiesti klaar\nKokkuvõttes siis teemas kaks eraldi küsimust:\n1) nikotiinist saadav rahulolu\n2) erinevate baaside kvaliteet\n1) Nikotiini mõju e-sigaretiga ei ole ega saagi olema samane tavasuitsuga. Paadunud analoogitarvitajad teavad seda tunnet, kui hommikul esimese asjana uneuimasena kööki vangud ja esimese sigareti läidad. Juba esimese mahviga tunned mõnusat surinat ja pärast viiendat hakkavad ka silmad vaikselt avnema, suitsu lõppedes võib päev alata. Seda kiiret surinat e-suitsuga ei tule ega hakkiagi tulema. Samas pärast mõningat harjutamist (ja võimalik et ka mõningaid OD-sid) hakkab organism aru saama, et oma nikotiinivajaduse saab ka teistmoodi kätte.\nTeine teema on kurgulaks, mida mõjutavad nikotiini kogus, VG/PG vahekord (kõrge VG sisalduse korral on kurgulaks väiksem) ning minu arusaamist mööda ka erinevad maitsestajad.\nEsimeses postituses oli juttu IW VG 36, puhta VGga on kurgulaksu saamine raskem.\n2) Olen kasutanud nii IW, AL kui ka eCig baase, minu jaoks polnud ühelgi häda midagi. IW kohta tuleb muidugi tähelepanu pöörata sellele, et osad nende baasid ongi jub algselt tubaka/tuhatoosi maitsega. See ka tootekirjelduses olemas.\nJa last, but not least - tasuks ehk ära proovida korralik mod ja rba sub-ohmiga.\nVariante katsetamiseks jätkub.\nKüsimus ka teema algatajale - kaua tegid analoogi, kui palju päevas ja kui kanget?\nKui sama jama siis äkki sellest abi http://www.oomipood.ee/product/tr160.653os/troopika-lohnaaine-5l-tossuvedelikule\nhworld, kus kandis asud? Tekkis selline mõte, et annaksin sulle äitäh eest ühe uue iClear16 clearo ja kallaks suht omahinna eest kokku 80pg/20vg vedeliku sinu valitud kangusega. Kui soovid, võin ka mingit maitsestajat lisada, aga kuna segan vaid oma tarbeks, siis maitsestajate valik on mul suht piiratud.\nKui on uus clearo ja värskelt segatud mahl, siis saab ehk targemaks, kas asi on baasis või milleski muus. Ise tõmbasin enne e peale minemist 1 - 1.5 pakki analoogi päevas ja 18mg vedeliku pealt läksin kiiresti lahjema peale kuna pisut rohkem tõmmates kippus OD tekkima Hetkel segan endale 4-6mg vedelikke\nNjah sellise nõrga võimsuse ja atomiserite juures muudab VG ja PG vahekord ka seda kui palju mahla need atomiserid suudavad wickida.\nEhk siis nikotiini edasi kandumise kogus ka muutub ... VG põine on paksem seda jõuab vähem clearosse ja tänu sellele ka nikotiini vähem aurustatakse.\nEhk siis ei saa vanemates ja nõrga auru tootlusega atomaserites väga VG põhist mahla kasutada.\nMina nii kange mahala tõmbamise asemele soovitaks parem seade valida - saab rohkem maitset, auru ja ka nikoiini.\nMa olin ka ~1pakk päevas analoogi tõmbaja skysmoke pulkadega jäi ka 18mg ikka vahepeal väheks. Nüüd korralikuma seadmega on kangus 6mg peal ja see täitsa piisav.\nIse segades ma saan juba 36mg mahla kokkupuutest kätega ja aurudest paraja laksu juba .\nno nuuskisin ecigi 36mg vedelikku. pm paar 3 korda tegin seda...ja suht jonn lõhnade suhtes\na) esmakordne pudel lahti ja kohe ninna....oli tunda lõhna , vb natuke ebameeldiv, aga see ikka väga natukene (inawarega ei anna võrreldagi....mulle võis mingi krd tubaka oma ka kogemata sattuda , aga mälu on mälu, TUHATOOS=\nb ) loksutasin, segasin jne, siis avasin...korra oli lõhna tunda, aga not, pm lõhnatu\nc) lasin 5min seista avatud pudeliga....lõhnatu\nNuuskimise teema jätkuks.... nuusutasin ise e-cig VG 0 baasi.... mingit erilist lõhna nagu polnudki. Andsin naisele nuusutada, pakkus et nagu mingi piirituse baasil asi või puhastusvahend. Nuusutasin atmoslabi 36mg PG baasi.... lõhn oli nõrk, aga tundus nagu tuhatoos. Andsin naisele nuusutada, pakkus kookos\nNaine pole mul kunagi ei analoogi ega e-sigaretti tõmmanud ja seda ta ka ei teadnud, mis ma talle nuusutada andsin st. temal igasugused eelarvamused selle eksperimendi juures puudusid\nolaf and old reacted to this\nmulle võis mingi krd tubaka oma ka kogemata sattuda\nDirty Neutral Base äkki ?\npudel oli õige, arvan, et siltidega läks neil midagi nihu ehk vale silt oli kleebitud pudelile\naga uhvole meeldis see lol\nEsmalt tänud kõigile kes siin nuusutanud ja lasknud teistel seda teha!\nKõigepealt olen hästi kursis, et ega esigaretiga päris seda sama tunnet kätte ei saa, kuid otseselt analoogi laksu ei otsigi. Jällegi rõhutan, et Skybooster on rahuldav. Leian aga et Inawara mingil põhjusel näiteks pole. Samuti ei otsi kurgulaksu, täis kopsu tunnet või suurt pilve jne. Kui tõesti tekib vajadus eks siis saab muuta pg/vg suhet ja ehk võimsam seade.\nVõimsamast seadest rääkides tuleb ära proovida. Sub-ohm'ist tahaks natuke eemale jääda kuna tegelikult leian, et need meeletud aurupilved on pigem miinus kui pluss minu puhul. Saan ka aru, et eks muidugi võimsama seadmega saab nii-öelda "laksu" kiiremini kätte või siis madalama nikotiinisisaldusega samaaegselt. Egas nüüd ju võimsam seade imekombel samasuurest aurupilvest nikotiini kättesaadavamaks ei muuda? Aurustab kiiremini ja saad kõike rohkem, kuid vedelik saab ka kiiremini otsa või on mu arusaam vale?\nRääkides eCig vedelikust mõtlesin, et lasen tal vähe hingata. Pole küll vist soovitatud pikemalt, kuid siiamaani kork paar päeva maas olnud ning lõhn palju parem. Esialgu lasen tal veel olla ja vaatab mis sellest saab. Nagu eelpool mainitud on ausalt tunne nagu sildid oleks vahetusse läinud. Oleks nagu tubaka maitseline/lõhnaline. Samas lõhn võib tal tubaka laadne olla, kuid maitse kohe kindlasti mitte. Mainin ka ära, et olen vägagi teadlik nikotiini lõhnast kuigi Inawara on suhteliselt lõhnatu. Kui kerget od'd peale pikemat tarvitamist ei saaks siis ütleks, et kogemata sain 0mg sisaldusega pudeli.\nSuured tänud napoleon'ile pakkumise eest, kuid esialgu jätan vahele. Kui tõesti asja eks siis tuleb edasi mõelda.\nParandage kui eksin aga kas skyboosteri 1 komponent pole mitte etüülmaltool?\nÄra nikotiini välja aurusta !!!\nOn Spezz. See ongi mõeldud maitse tugevdajana mitte otse tarbimiseks.


Täitesüstid – Elu ja Ilu\nVanemaks saades väheneb nahas olev naturaalse kollageeni ja elastiini hulk, sest rakkude võimekus neid noorendavaid aineid toota väheneb. Nahk muutub kuivemaks, õhemaks ega suuda enam endise võimekusega taastuda. Sündides on meie kehas palju hüaluroonhapet, kuid vananedes hüaluroonhappe varud kehas vähenevad ning nahk saab vähem tuge, mille tulemusel tekivad kortsud ja jooned.\nNahale volüümi lisades, kortse ja vagusid tõstes ja siludes muutub inimese välimus värskemaks ja nooruslikumaks.\nTäitesüstide peamiseks koostisaineks on hüaluroonhape – see sisaldub kõigis elavates organismides ning tema ülesandeks on siduda vett, anda nahale toonus ja elastsus. Just seetõttu tekitavad täitesüstid enamasti kohese liftingu – efekti, andes välimusele värskust,\nvolüümi ning toonust. Tulemus on tasane ja loomulik. Preparaat sisaldab ka tuimestavat ainet, mis teeb süstimise peaaegu valutuks.\nSpetsiaalsete huulte täiteainetega saab protseduure teostada ka huultel. Tänapäeva kvaliteetsed täiteained on valmistatud hüaluroonhappest, mis on kehas looduslikult esinev aine ning seeläbi on sellega teostatavad protseduurid palju turvalisemad kui varasemalt.\nTäitesüstide suurimaks eeliseks on kättesaadavus igaühele. Protseduur on soodne, kiire ning esmane tulemus on enamasti kohe näha. Täitesüstid ei sega elurütmi, seega võib tööle minna kohe peale protseduuri. Kuigi mõnel patsiendil võib tekkida süstekohta kerge\npaistetus või valulikkus, siis see möödub paari päevaga ja lõpptulemus on näha juba nädalaga.\nKortsude ravi täitesüstidega hõlmab reeglina pisikese süstlaga tehtavaid süste looduslikult esineva tootega (hüaluroonhape). Ebamugavustunne on minimaalne, kuna protseduur kestab väga lühikest aega. Täitesüstide protseduuri esteetilised tulemused on näha\nvahetult pärast ravi umbes paari päeva pärast, lõpptulemus nädalaga. Kortsude ravimine täiteainetega käib kiirelt ning ei jäta arme.\nTäitesüsti protseduur kestab kokku umbes tund aega. Ravi tulemus püsib 12-18 kuud sõltuvalt valitud preparaadist, elustiilist, nahatüübist ja süstimistehnikast. Sellegipoolest on täitesüstide protseduuri mõjud täielikult tagasipööratavad.\nNii nagu iga teise süste hõlmava protseduuri puhul võib ka täitesüstidega kaasneda mõningast paistetust ja väikseid verevalumeid. Need peaks ära kaduma paari päevaga ning neid võib kerge meigiga katta.\n• Suuümbruse kortsud\n• Suu-nina-vahelised ehk nasolabiaalkortsud\n• Lõua piirkond\n• Kulmudevahelised kortsud\n•2 nädalat enne: Hoidu laserravist, keemilisest koorimisest\n•1 nädal enne: Loobu aspiriini ja muude verd vedeldavate ravimite ( nt\nParatsetamool, Ibuprofeni) manustamisest\n•48 tundi enne: Viimane võimalus tühistada protseduur\n•Ei ole soovitatav kasutada meigitooteid 12 tundi peale süstimist ja hoidu süstitud\n•Ühe kuni kahe päeva jooksul võib tekkida väike punetus ja sügelus. Paistetuse\nvastu aitab jääkoti asetamine\n•24 tunni jooksul peale protseduuri väldi alkoholi\n•24 tunni jooksul väldi verd vedeldavate ravimite kasutamist\n•2 päeva jooksul kaitse nahka UV kiirguse eest\n•Kahe nädala jooksul hoidu laserravist, keemilisest koorimisest, tugevatoimelistest\nnäoprotseduuridest ja näomassaažist\n•Kuni punetuse ja paistetuse kadumiseni väldi päikest, solaariumi ja sauna\nprotseduure kahe nädala jooksul\nTäitesüstid on küllaltki ohutud, kuid patsient peaks end siiski informeerima võimalikest\nLevinumad kõrvalnähud on allergiline reaktsioon, verevalumid süstimise piirkonnas ja ka\npaapulid (väikesed kühmud naha all, mis tekivad täidise ümberpaiknemisest naha all ) ,\nmis mõne aja möödudes kaovad, kuid võivad mõnel juhul ka osutuda püsivateks. Samuti\nvõib pärast süstimist tekkida kerge punetus, lokaalne turse või valu.\n• Ülitundlikkus valuvaigistava preparaati suhtes ( lidokaiin )\n• Rasedus, imetamine\n• Aktiivne herpes\nTäitesüsti huultesse tehakse peamiselt siis, kui on soov:\n• anda huultele volüümi ehk huuli suurendada,\n• huuli noorendada ja siluda kortsukesi huulte ümber,\n• korrigeerida ebasümmeetriat.\nTäitesüst sisaldab valuvaigistavat ainet lidokaiini. Tulemus on täpselt selline nagu soovid – lopsakam, noorem või sümmeetrilisem huul.\nRõhume oma töös eelkõige loomulikkusele.\nMilliste tulemuste saamiseks on see protseduur mõeldud?\nTulemused peaksid olema tagasihoidlikud, nii et meie patsiendi sõbrad ja tuttavad arvakslihtsalt, et ta näeb hästi puhanud ja oma vanuse kohta võrratu välja. Tavaliselt on süstimise tulemused ajutised – püsivus 6-24 kuud, olenevalt millist fillerit kasutatakse. Loomulikult toimub mõju lahtumine järk-järgult, mistõttu ei esine järske dramaatilisi muutusi. Parima tulemuse saavutamiseks soovitatakse protseduure korrata.\nFillerite süstimise protseduuriga viiakse täide naha alla (subdermal-dermal), süstitava aine kogus sõltub naha kvaliteedist ja näokontuuri allavajest. Sõltuvalt millist tulemust patsient soovib, süstitakse vastavalt vajadusele 1,0 – 10ml. Tulemuse säilitamiseks on soovitav patsiendil külastada iluravispetsialisti iga 8-12 kuu tagant.\nTäitesüstid sobivad igas vanuses inimestele kes veel ilukirurgilist sekkumist ei soovi või kelle puhul pole see veel näidustatud. Täitesüstid aitavad juba olemasolevad kortsud kaotada ning nende süvenemise peatada.\nEnne süstimist – süstitavalt piirkonnalt eemaldatakse meik\nTelefon: 56 255 165


Otsingusõna kasutatud: (kummipaadid) Otsi nendest vastetest:\nPostitatud: Laupäev, 13 Aug 2016 09:04\n... paati ja Evinrude päramootoreid- üks aasta isegi mingi 150 tükki.Ja muud kola, mingil ajal flirtisime Itaalia Selvaga ja sealt rea pealt tulid ka kummipaadid. Üks läks joonelt president Merile Pasleppa. Ja neli esimest Avon RIbi Eesti piirivalvele olid meie müüdud. Firma oli Balti Helkama Masin ...\nFoorum: Turuplats Teema: M: Sur marine kummipaate!\nPostitatud: Pühapäev, 16 Veebr 2014 22:34\nMa leidsin netist sellise lehe, mingid hinnad on siin juures : http://blueworld.ee/paadid-kaatrid/kummipaadid Jep,need hinnad seal on õiged-see leht kuulub mulle küll,kuid teenusepakkujaga pole sinasõber siis tuleb varsti uus leht.Õigemini leht on poolik ja sinna tooteid ...\nPostitatud: Pühapäev, 16 Veebr 2014 21:30\nMa leidsin netist sellise lehe, mingid hinnad on siin juures :\nFoorum: Turuplats Teema: O: Kummipaat\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Nov 2012 07:35\nÄkki tahab Autofix täpsustada soovi? Kummipaat on väga veniv mõiste: selline näiteks või siis: selline näiteks Täiesti pädevad kummipaadid on Vene omad (vist) Korraliku ja kvaliteetse leiab kindlasti Zodiak-i valikust... jne Ja siis on Eesti tootjad ja Läti tootjad jms Soovist ja börsis ...\nkodanik grandboat - usu mind, ka mitte kummipaadid püsivad pinnal, noh lihtsalt püsivad, usud sa seda või mitte! Muhv, ma ei saa aru miks sa hüsteeritsed? Ma ei ole kellegile kummipaati käskinud soetada. Pinnal ujub sitt ka ja kui on piisavalt ...\nPostitatud: Laupäev, 29 Okt 2011 16:03\n... olnud piisavalt algandmeid, siis "võimalikult odavalt neljakesi" on piisav, et jutuots lahti teha. Ilmselgelt ei olnud teemaks Kon Tiki, kummipaadid ja kunagi siin foorumist läbi jooksnud film, kus mingid anarhistid endale mingi jahi muretsesid ning igasugu võimalikke reegleid eirates ...\nFoorum: Üritused, messid, kokkusaamised Teema: Düsseldorfi paadimess 22.01-30.01.2011\n... 53 RP Aurulaevad! http://farm5.static.flickr.com/4146/5414650303_7629df0bd7_b.jpg ...kas mitte järsku taas meie tulevik... :wink: ? Kummipaadid: http://farm6.static.flickr.com/5059/5415261380_5fd3f1077b_z.jpg http://farm5.static.flickr.com/4127/5414651663_265b33fcbe_z.jpg http://farm5.static.flickr.com/4082/5415262756_1dc2eaf829_b.jpg ...\nFoorum: Üritused, messid, kokkusaamised Teema: Veemoto meediapäev 11.05.2010\nPostitatud: Teisipäev, 11 Mai 2010 07:42\nKohtumiseni Harkus ! 12:30 EVL meediapäev Eesti veemoto 60 Eesti veemoto täna Hooaeg 2010 Pneumatics e.”kummipaadid” 13:15 Demo järvel Paadisõit külalistele Sportlaste demosõidud 14:00 Meediapäeva lõpp Võimalus proovida JT-250 võistluspaati Eesti Veemoto Liit\nTeema pealkiri: Veemoto meediapäev 11.05.2010\nPostitatud: Esmaspäev, 10 Mai 2010 22:11\n... ajalugu ja tänapäeva Eestis, esitatakse hooajal 2010 toimuvat ning tutvuda võib tippklassi võidusõidupaatidega. Kohale on tulemas ka kestvussõidu kummipaadid, millega Eesti kolm kihutajat möödunud aastal võitsid MM-lt kolm hõbemedalit. Meediapäevale on tulemas mitmed möödunud hooaja rahvusvaheliste ...\nFoorum: Seadusandlus, hea tava Teema: Paadimaks\nPostitatud: Neljapäev, 17 Dets 2009 22:51\n... astub samme, et teha korda väikeseid linnale kuuluvaid sadamaid. Tallinn püüab korda teha Aegna kaid. Kalev Kukk: Kas statsionaarse mootoriga kummipaadid kuuluvad maksustamisele? Taavi Aas: Kummipaadid ei kuulu maksustamisele. Küsimus: Kas politsei kaater ka maksustamisele kuulub? Taavi Aas: ...\nFoorum: Turuplats Teema: M: Porta-Bote kokkuvolditav aeru-mootor-purjepaat 2,8-4,3m\nTeema pealkiri: M: Porta-Bote kokkuvolditav aeru-mootor-purjepaat 2,8-4,3m\nPostitatud: Laupäev, 07 Veebr 2009 03:17\n... jakiga võtsid Inglise Kuningliku Lennuväe päästemeeskonna liikmed Porta-Bote kaasa Mount Everesti vallutamisele, et sellega ületada liustikujärv. Kummipaadid olid selleks liiga torkekartlikud ja jäiga kerega paati polnud võimalik kaasa võtta. Sellega sai Porta-Bote Guinessi rekordite raamatusse ...\nPostitatud: Neljapäev, 01 Jaan 2009 18:33\n... Garmin, International, Maritim, Musto, Naviman, Opacmare, PolyRopes, QL Marine, Quicksilver ja Raymarine müük. Lisaks erinevad paadimootorid, kummipaadid ja kaatrid.\nPirita paadipood (Thore OÜ) Regati pst 1, Tallinn www.thore.ee Kummipaadid, sukeldumisvarastus, purjetamisvarustus, päästevahendid, merekaardid, paadikompassid, jahivärvid, mereriietus, jm. Waypoint (Alfa GPS OÜ) Regati pst 1, Tallinn www.waypoint.ee TomTom ...\nFoorum: Turuplats Teema: M: SAIL kaubamärgi päramootorid\nTeema pealkiri: M: SAIL kaubamärgi päramootorid\nPostitatud: Reede, 12 Dets 2008 23:18\n... just SAIL kaubamärgi toote. Hinnad: 2,5hp 8100.- 6hp 16160.- 15hp 20860.- Lisaks päramootoritele on meie tootevalikus veel kaatrid, mootorjahid, kummipaadid, yetid ja rib boat´id. Kõik meie veesõidukid on ehitatud Hiinas Itaalia disainerite ja paadiehitajate juhendamisel. Meie poolt pakutavate ...


BÖRS: General Motors vabastas pinged - Äripäev\nEelmine artikkel: Harju Elektril ja Merko Ehitusel rekordarv aktsionäre\nJärgmine artikkel: ÄP 5 aastat tagasi: Tööturuteenused võiks anda töötukassale\nGeneral Motorsi kauaoodatud minek pankrotikaitse alla vabastas finantsturud pingetes ning lennutas USA aktsiaindeksid kuni kolmeprotsendilise tõusuni.\nDow Jonesi tööstuskeskmine kerkis 2,63 protsenti 8721,44 punktini, peamiselt tehnoloogiasektori ettevõtete hinnaliikumist peegeldav Nasdaqi koondindeksile lisandus üle kolme protsendi.\nUSA tööstussektor mais küll kahanes, aga kahanemine ei olnud nii suur, kui kartsid investorid. See aga ärgitab lootust, et juba 2007. aasta detsembris alanud majanduskriis hakkab mõnevõrra aeglustuma.\nTeine hinnaralli põhjus on General Motorsi pankrot, mis paradoksaalsel kombel osutus hoopis kergenduseks ning aktsiaturgudele tõuke andjaks. Paistab, et Chrysleri restruktureerimine pankroti kaitse all läheb üsna libedalt ja paljud usuvad, et sama juhtub ka General Motorsiga. General Motorsi aktsia hind kerkis 8 protsenti 81 USA sendini. Ford Motori aktsia hinnale lisandus 6,09 protsenti ning väärtpaberi sulgemishinnaks kujunes 6,10 dollarit.\nLaiemapõhjaline S P 500 indeks on võrreldes märtsi alguse madalseisuga kerkinud juba nüüdseks 40 protsenti. Aasta algusest on indeks kerkinud üle nelja protsendi, Dow Jonesi tööstuskeskmine on veidi enam kui poole protsendiga miinuses.


Vambola Raudsepp: 2013\nProfessor Väino Rajangu tagasivaade lähiminevikku\nVäino Rajangu. Tagasivaade möödunule. TTÜ Kirjastus, 2013, 361 lk.\nVäino Rajangu. Bibliograafia 1970-2009. TTÜ Kirjastus, 2013, 2009, 118 lk.\nMeie lähiminevik alles ootab läbitöötamist, uurimist, aga ka hinnangute andmist. Selleks vajame küllaldaselt arhiivi- ja faktoloogilist materjali ning mitmesuguseid isikulugusid, ennekõike memuaaride, mälestuste näol. Taoliseks tänuväärseks üllitiseks on professor Väino Rajangu meenutused, memuaarid tagasivaatena möödanikule, so aastatele alates lapsepõlvest kuni emeriteerumiseni.\nVäino Rajangu aktiivne tegutsemisaeg algab 1970ndatest aastatest, so ajal, mil Eestis nö uus, noor haritlaste põlvkond oli juba täielikult asendamas 1940ndatel aastatel sõja, küüditamiste, repressioonide ja väljarände tõttu tekkinud tühimikku. Huvipakkuv on see, kuidas see uus põlvkond tekkis, arenes, milline oli nende inimeste haridustee tollel aja, so sõjajärgsetel aastatel. Et aga paljud perekonnad ja üksikisikud olid tagakiusatavad oma sugulussidemete tõttu ning pidid pidevalt oma elukohta, kooli ja töökohti vahetama, siis ega seda meie aja noored teagi või oska endale ette kujutatada. Kõigest sellest on väga värvikalt kirjutanud Väino Rajangu ja lisanud küllaldaselt omapoolseid mõtteid. Muidugi eestlasi, sh ka käesolevate memuaaride autorit, on alati huvitanud oma sugujuured, kuid nõukogude ajal genealoogilised uuringud olid seotud suurte ohtudega, sest võis esile tulla nö mõni "kahtlase elukäiguga isik".\nKui juttu tuleb õpinguaastatest, eriti kõrgkoolis, siis peab rõhutama eesti noorte erilist entusiasmi, huvi ja tahet õppida ülikoolides, sõnaga haridus ja kutse omandamine oli ühiskonnas toona, so 1960ndatel, isegi väga prestiiźikas. Aga see võimaldaski täita kõik kõrgharidust nõudvad töökohad Eestis meie vabariigi oma perspektiivikate noortega. Niimoodi tagati Eesti jätkusuutlikkus, mistõttu tuleb eriti hinnata nende õpihimuliste, andekate noorte edaspidist panust riigi arengusse, alates pealesõja aastatest kuni meie riigi taasiseseisvumiseni. Minu arvates rääkida siinjuures üksnes mingist "punasest minevikust" on ühekülgne, pahasoovlik ja isegi kohatu.\nTutvunud professor Väino Rajangu elutööga, ennekõike bibliograafia põhjal, paneb imestama, kui palju suudab oma sihikindluse, töökuse ja andega üks teadlane, ülikooli õppejõud. Minu pikemaajalised tähelepanekud kinnitavad, et väga andekaid, tõelisi talente on vaid 2-3 protsenti mingi maa rahvastikust. Eesti puhul võime siis arvestada vaid paarikümne tuhande väga andeka isikuga ning paneb imestama, kui hoolimatult, oskamatult me selle vaimse potentsiaaliga ringi käime. Need mõtted tekkisid siis, kui lugesin Väino Rajangu käekäiku TTÜ-s 2000ndatel aastatel. Analoogilisi näiteid võib tuua ka teistest ülikoolidest, kuid ega nendest tahagi enam rohkem rääkida.\nNauditav on lugeda Väino Rajangu mõtisklusi oma hobidest, reisimistest, ettevõtlusest, aga ka esoteerikast, mille vastu olen sügavat huvi tundnud juba pikemat aega. Jutt on alternatiivmeditsiinist, mille tegusust on paljud enda tervise näitel tunda saanud. Ka mina olen veendunud, et tulevikus antakse biovälja teadusliku seletamise eest välja Nobeli preemia. Praegu lihtsam on seda, mida ei tunne või milleni ise ei küüni, maha vaikida või halvustada. Paraku.\nKui nüüdisajal kurdetakse, et nn elulooraamatuid ilmub juba liigagi palju, siis minu arvates taolisi üllitisi, millest jutt ülalpool, ilmub vaid üksikuid, so mille autoriks teaduste doktor, professor, akadeemik ja tuntud ühiskonnategelane.\nPosted by Vambola at 6:27 PM No comments:\nPiisaste küla perekonnanime Schmidt päritolust\nInimese nimes heliseb tema saatus.\nDuring the 17th century several families moved from the West, including Germany to the parish of Sangaste. One of the families had a surname Schmidt, and they settled in the village Piisaste. The following article examinies the descendants of this family, which has seven generations in Estonia. By now their surname has become Raudsepp.\n1675 - 1715 - väikse jääaja kõrghetk Eestis\n1620 - 1695 - võõramaalaste invasioon Eestisse, mistõttu maarahva arvukus kasvas 100 000-lt 350 000-ni\n1632 - avatakse Tartus ülikool\n1742 - taastati Sangaste kirik praegusel kujul\n1765 - Liivimaa maapäev on sunnitud astuma samme talurahva olukorra parandamiseks.\nSangaste Piisaste küla Raudseppade puhul jääb küsimuseks: millal ja kust tulid siia Schmidti perekonnanime kandvad isikud või algselt lihtsalt vaid üksikisik. Kas oli ta Saksamaalt, Rootsist vm siia tulnud nö uusasukas? Või hoopis Põjasõja aegadest siia jäänud Rootsi sõdalane? Või polnud tegu üldse sisserändajaga, vaid hoopis kohaliku inimesega, kelle nime, seoses tema ametiga (sepp) muutis kirikihärra küll nii, küll naa? Küsimuseks jääb veel: miks Schmidt'ist (inglise Smith, rootsi Smed) sai just Raudsepp? Võimalikest vastustest hoolimata on Schmidtide-Raudseppade puhul tegemist talupojasaagaga, mis põlvnemisloolistes uuringutes aitab leida uusi teid eestlase fenomeni lahtimõtestamiseks.\nPõlvnemislugu (genealoogia) on ajalooteaduse üks haru, mistõttu kõigepealt otsime vastuseid talupojasaaga käsitlemisel Eesti ajaloost. Ajalooteadus on tihedalt seotud ilmastikuõpetusega (klimatoloogiaga), millest meie uuringute puhul üks seik väärib enim tähelepanu. Nimelt, kogu Euroopat hõlmas ca kolm sajandit ühtejärge nn väike jääaeg, mis tipnes Eestis aastatel 1675 - 1715. Nendel aastatel majandus seiskus (veel enam, levisid näljahädad!) ja see olukord muutis Euroopa asustust, sh väljarännete tõttu.\nAjalooline Piisaste küla asus\nSangaste kirikust Põhja-Loode suunas\nEestisse tuli perekondi ja üksikisikuid kõigist naabermaadest, sh lätlasi (kes on geneetiliselt eestlastele kõige lähemal), soomlasi, rootslasi, sakslasi, venelasi jt. Midagi analoogilist võib täheldada tol ajal ka Ingerimaal, kuhu 17. sajandil asus elama palju soomlasi, aga ka rootslasi. Tähendab, antud juhul püüame genealoogilisi uuringuid seostada ajaloo, geograafia, keele- ja majandusteaduse, statistika jt teadusharudega.\nVäljavõte Sangaste kirikuraamatust, mis kinnitab, et\nPiisaste külas elasid Schmidt'id (kes muudeti hiljem Raudseppadeks)\nMuide, 1620.aastal oli Eesti maarahva arvuks vaid 100 000 inimest, siis 1695. aastaks oli see kasvanud juba 350 000 inimeseni. Ja seda suurel määral siia sisserännanud võõramaalaste arvel, kes kiiresti võtsid omaks kohaliku keele, kombed ja isegi töövõtted. Need olid muljetavaldavad rahvastikuprotsessid.\nSangaste kirik tänapäeval\nEdasi. Rahvastikkuprotsesside kulgu uurides köidab enim tähelepanu Poola aeg (1561-1629) ja seejärel Rootsi aeg (1629-1700), mil neid protsesse juhiti, sest tühjaks jäänud maa tuli täita uuesti rahvaga. Nii 1700ndate aastate alguseks moodustasid uusasukad, näiteks, Sangaste kihelkonnas, hinnanguliselt 26 protsenti põhirahvastikust.\nOlen uurinud Sangaste kihelkonna piirides Raudseppade perenimega seotud talusid, ennekõike Käärige (Kerige), Tsäni (Zäni), Laane, Põõna, Pulli jt. ning kasutasin onamastika meetodeid. Kuna perenimede panemise ajal (1820ndatel) kirikupiirkonnad jälgisid ennekõike sugulussidemeid, siis ülalnimetatud talude perenimede saajad Raudsepad olid ilmselt lähedastes sugulussidemetes, ennekõike isaliini kaudu.\nKuna eestlased määratlevad end ennekõike keele- ja kultuuripõhiselt, siis seoses sellega võib väita, et Piisaste Raudsepad kõnelesid peaasjalikult Tartu murret, segunenuna võru murdega. Hiljem, järeltulevate põlvede puhul on asi hoopis mitmekesisem, so Peeter Raudsepa (1850-1905) järglaste puhul. Nii näiteks, Kärgula piirkonna Lustivere talus kõneldi 1900nda aastate alguses võru-tartu-mulgi segamurret, sest siis oli talu pereemandaks Paistu kihelkonnast pärit Kadri Kingu-Raudsepp. 1950ndatel elas samas talus ingerisoomlasi, kelle soomepärane sõnavara sulandus üsna paindlikult võru murdesse. Edasi, seoses eelnevaga pakub huvi see (murde)keel, mida Sangastes, Piisaste külas, 1700ndatel aastatel igapäevaselt kõneldi. Ilmselt kõnekeel piirdus mõnesaja sõnaga ja vähem kui sajakonna levinud väljendiga. Eks viimase puhul on tegemist nö kõnekultuuriga. Küll aga vähem on räägitud sellest, et eestlase määratlus peaks seonduma ka oma maaga ja kohalolekuga selles eluruumis ning seda mitme põlvkonna vältel. Aga Raudsepad on oma taludesse kinnistunud läbi aastasadade ning rajanud omale uusi kodusid talude päriseksostmise ajal. Ka seda tuleb osata väärtustada.\nTähelepanu äratab kirikuraamatutes 1700ndate aastate esimesel poolel loetletud talude puhul äratoodud talupoegade eesnimed: Gothard, Kirstin, Kristina (Christina), Carl, Adam, Hendrik, Theowil, Conrad, Hans, Hanno või Henno, Friedrich jt ning kui sellele lisandub mitme eesnime puhul veel perekonnanimi Schmidt, siis võib eeldada, et siin on tegemist ilmselt Saksamaalt siia elama asunud uustulnukatega, so alamsaksa keelealalt.\nJa veel. Genealoogiahuvilise Jaak Kütt'i andmetel nimekuju Schmidt pärineb just Põhja-Saksa murdest (niederdeutsch, plattdeutsch - madaliku saksa keel). Hansa Liidu ajal oli alamsaksa keel Läänemere piirkonnas rahvaste suhtlemise keel, mis mõjutas tugevasti nii hollandi kui ka rootsi kirjakeele arengut. Küllaltki palju põhjasakslasi elas Rootsis. Jaak Küti arvamuse kohaselt võis Piisaste Raudseppade esivanem tõenäoliselt olla põhjasakslane, kes otse või Rootsi kaudu tuli Sangastesse.\nSchmidtide (Raudseppede) sugujuurtes Käärige Hennol (1720-1783) oli eakaaslane Kristin (s 1717), kuid seni veel me ei tea, kes oli nende isa. Ja kas uusasukatena tulid siia nende vanemad või vanavanemad (üksi või peredega). Siiski saksapärase perekonnanime olemasolu ei jäta kahtlust, et tegemist oli ennekõike ikkagi Saksamaalt sissetulnukatega, kes abiellusid siin kohalikega. Muide Kristin elas Piisaste külas oma elu lõpuni, lesena ning tal olid järeltulijad. Edasiseks uurimiseks ainest jätkub.\nJärgnevalt eestlase eneseteadvuse ja fenomeniga seonduvat: esivanemad elavad meis ja meie oma esivanemates.Viimastelt me ei tohi ära võtta nende tõelist möödanikku, samas aga ka mitte koormata neid mingite oma loodud müütitega (pime orjaöö, usk "tule ja mõõgaga", esimeseöö õigus vms).\nEsiteks. Schmidtide järeltulijaid uurides jääb ühekülgseks arusaam see nn 700 aastat orjaööst ning tule ja mõõgaga ristiusu toomine, pigem selle ülemäärane rõhutamine. Kui lähtume konkreetselt tänapäeva ühe eestlase sugupuust, siis tekib küsimus: kui paljusid eestlasi see nn orjaöö minevik üldse puudutab? Kümmet või paarikümmet protsenti? Kas tänastel baltisaksa juurtega eestlastel (uurigem genist - neid pole üldsegi vähe!) on kohane end siduda nn orjaöö müsteeriumiga? Vastuseid võib olla nii ja naasuguseid, kuid minu veendumuste kohaselt on eestlaste juured ennekõike taluperedes ja me peaksime uurima, rääkima talupojasaagadest ning neid väärtustama. Muide kõike seda saame teha nt memuaaride, mälestuste vms avaldamise kaudu, so et luua eestlasest ajakohane kuvand.\nTeiseks. Kuidas seonduvad eestlastega nende ülikud, ülemkiht või isegi aristokraadid? Kui nad on olemas, siis valdavalt talupoeglike juurtega, kuid mitte ainult. Samas tekib küsimus: miks me ei leia oma möödanikus väärikat kohta baltisakslastele, kellega oleme sugujuurte kaudu läbi põimunud, isegi mitmete liinide kaudu. Antud juhul ei hakka siinkohal konkreetseid näiteid tooma, ütlen vaid, et nii minu vennapojad (nende ema vanaema oli sakslanna) ja ka minu pojad leiavad oma sugujuurtes sakslasi. Muidugi aristokraatidest eestlaste puhul polegi ehk võimalik rääkida, küll aga saame rääkida (näiteks, talupoeglike juurtega) teadlasaristokraatidest. Loetelu läheks pikaks, kuid neid leiame hulgi Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikute seast. Vaid paar näidet inimeste hulgast, kellega mul oli pikemaajalisi kokkupuuteid, need on akadeemikud Ariste, Mereste, Hagelberg jt. - kõik tõelised teadlasaristokraadid. Aga ka Piisaste Schmidtide-Raudseppade järeltulijate seas on tuntud teadlasi (Jaak Raudsepp USA-s jt).\nKolmandaks. Tänapäeva eestlane on oma lähimineviku juurte kaudu kindlalt seotud kristlusega, ennekõike luteri kirikuga. Eestlasele kirik on andnud kirja, raamatu, eetilised väärtused ja palju muud, mistõttu me peame seda ka vääriliselt käsitlema. Sõnaga, väärtustama kristlust, so inimese vaimuelu usu kaudu, sest teadus ei suuda mitte kunagi tõestada Jumala reaalsust või ebareaalsust. Sangaste, sh endise Piisaste küla Schmidtid-Raudsepad ja nende järeltulijad saadeti pereellu Sangaste Püha Andrease kiriku altari eest. Piibel oli toona talutares väärikal kohal. Lõpuks kirikuraamatud on üheks oluliseks allikaks genealoogilistes uuringutes.\nJa lõpuks. Tartumaa, sh Sangaste kihelkonna olmele ja vaimuelule avaldas oma mõju ülikooli asutamine Tartusse aastal 1632. Piisaste küla talumeeste Tartus käimisi ja selle linna mõjust küla elanikele räägiti aastakümneid, mitme põlvkonna vältel. Ülikoolis on õppinud Peter Schmidt /hiljem Peeter Raudsepp/ (1764-1821) järeltulijad läbi mitme põlvkonna, eriti agaralt 1900ndatest aastatest alates. Nende hulgas on väga erinevate elukutsete esindajaid alates meditsiinist, pedagoogikast kuni majandusteaduseni välja. Järeltulijate naisliinides leiame väga erinevaid perekonnanimesid, kuid mis tähtsam, nende hulgas on teaduste doktoreid, kunstnikke, kirjanikke ja palju teisi tuntud inimesi. Nende inimeste enesemäärang ja -hinnang on täiesti uuel tasandil.\nPosted by Vambola at 6:24 AM No comments:\nLihtsalt, kuid mitte enam lihtsamalt\nEi loe see, mida ütled, vaid kuidas sinust aru saadakse.\nTeaduses tuleb ette keeruliste lausekonstruktsioonidega veiderdajaid, mis peaks näitama selle kirjutise autori erudeeridust ja kompetentsust. Paraku. Samas oma ainevaldkonda sügavuti tundvad inimesed oskavad hoopis selgemalt ja lihtsamalt rääkida-kirjutada, seega veidrusteta. See peaks olema vastuvõetav ja selle poole tuleb püüelda. Siin peituvad omad ohud, sest väljaannete toimetajad püüavad mõningaid kirjutisi nii lihtsustada, et asi hakkab juba labaseks muutuma.\nMõned näited. Kui räägin erinevate arengustsenaariumide tarvis koostatavatest alternatiivsetest finantsplaanidest, siis seda mõista on üsna lihtne. Kui aga toimetaja autoriga nõu pidamata asendab selle lause oma lausega, so koosta mitu finantsplaani, siis kõlab kirjutatu lihtsalt labaselt. Veel. Kui jutt on modernsest finantsjuhtimisteooriast, siis pole vaja seda asendada väljendiga moodne rahandus. Taas labasus! Muidugi trükiviga kipub sisse jääma, nt üks täht jääb vahele. Pole hullu, see ei sega sisust arusaamist.\nKüll aga ei tohiks toimetaja oma arusaamade kohaselt lauset muuta. (Vt ülaltoodud raamatut). Aforismina olen kirjutanud: perspektiivituse mudel: 1% annet ja 99% tööd. Toimetaja asendas perspektiivituse perspektiivikusega. Olen veendunud, et millegi tegemiseks peab siiski rohkem annet olema ja kui seda ei ole, siis kõikide meeleheitlike tööde-tegemistega peaks küll ettevaatlikum olema.\nVladimir Raudsepp (1907-1998)\nVeel ühest lihtsustamise taotlusest tulenevast eksitusest. Nimelt oli/on meil kombeks kirjutada vaid perekonnanimi ja eesnime esitäht. Nii on see juhtunud Vladimir Raudsepa ühe töö puhul, mis on mõnikord omistatud ka minule. Kahetsusväärne eksitus.\nPosted by Vambola at 12:25 AM No comments:\nMemuaarid genealoogilistes uuringutes\nkelle käekäik on mulle tähtis olnud.\n1700.ndad aastad - teadaolevad Raudsepp'ade (Schmidt'ide) sugujuured Sangastes;\n1894 - Peeter Raudsepp (1850-1905) rajab Kärgula mõisapiirkonda Lustivere talu;\n1941 24. mai - Vambola Raudsepp'a sünnidaatum;\n1949-1966 - õpiaastad üldhariduskoolis ning kõrgkoolis;\n1966-2006 - tööaastad erialal ettevõttes ning seejärel õppejõuna Tartu Ülikoolis;\n2006-... - emeriitprofessor.\nEestlased teavad oma esivanematest väga vähe, sest nende elu lood, sh memuaaride kujul jäid kirja panemata. See on suur tühimik nüüdisajal tehtavates genealoogilistes uuringutes, kuna just memuaarid annavad mitmekülgse pildi isikust, tema kaasaegsetest, nende omavahelistest suhetest ning suhtumistest. Peale selle, memuaarid sisaldavad harilikult palju faktilist materjali üksikute sündmuste kohta.\nKäesolev raamatuke on minu lugu, mis on kirjutatud arusaamises, et mind on mõjutanud nii mu ajalised tee- ja eakaaslased ning keskkond kui ka esivanemad ja nende kaasaegsed. Raske tõestada, kuid lahkunud elavad meis ja meie lahkunutes. Seega ühe inimese lugu hõlmab minevikku sügavuti, aastasadade taha, mis aitab paremini mõista ennekõike ennast, aga ka olnut ja tänapäeva.\nVäga vanal käsitsijoonistatud kaardil Piisaste küla\nVäljavõte Sangaste kiriku personaalraamatust, kus\nperekonnanimi Schmidt on asendatud nimega Raudsepp\nOlen aastakümneid töötanud ülikoolis ja olnud selle aja jooksul seotud umbes kolme tuhande õppuriga, ennekõike üliõpilastega, kuid ka õppuritega mitmesugustes õppevormides väljaspool ülikooli. Muidugi oli mul soov tutvuda iga inimesega lähemalt, teada nö nende elu lugusid ja jälgida nende edaspidist käekäiku. Paraku pole see puht füüsiliselt võimalik. Aga siiski õnnestus mul üsna paljudele süstida peale teadus- ja erialahuvi ka huvi teadusfilosoofia, genealoogia ja koduloo vastu.\nKoos venna Jaani (vasakul) ja Einartiga (paremal) 1949.a. /foto erakogust/\nTartu Ülikooli ajalooline peahoone /foto erakogust/\nTÜ majandusteaduskonna õppejõud\nja abipersonal aastal 1968 /foto erakogust/\nVäljasõidul TÜ majandusteaduskonna kolleegidega 2000.-ndeta alguses /foto erakogust/\nJa lõpuks. Meie teadmised igapäevaelust, eksistentsist planeedil Maa kuni arusaamiseni Kõiksusest on liiga napid, et võtta resoluutseid seisukohti ja teha lõplikke ainuõigeid järeldusi. Ütlen ausalt, et ma ei mõista nn võitlevaid ateiste. Minu arusaamiste kohaselt on loomisakt jumalik ilmutus, millesse suhtumine kujundab isiksuse maailmapildi ja -vaate. Kuidas keegi seda tõlgendab või sellesse suhtub, jäägu talle vabadus ise otsustada. Antud ramat kutsub teid paariks tunniks kaasa omapärastele radadele, so rohkem kui 300 aastat hõlmavale rännakule.\nPosted by Vambola at 10:27 AM No comments:\nMinu esimene rektor - professor Feodor Klement\nMälestused teevad kaasaegse ilusaks.\n1951-1970 - TÜ - rektorina töötas prof Feodor Klement;\n1954 -Tü-sse asus tööle Raimund Hagelberg;\n1958 - TÜ-s moodustati rahanduse ja krdiidi kateeder, mille juhatajaks sai prof Raimund Hagelberg;\n1968 - TÜ-s hakkas tööle iseseisev majandusteaduskond.\n1968.aasta suve pühapäeva õhtupoolik, piki Emajõe kaldateed jalutavad sügavasse vestlusse laskunud professorid Feodor Klement ja Juri Lotman - pilt, mis on minu mällu aastakümneteks sööbinud. Mis sai olla kahe tippteadlase kõneaineks, siis seda võis aimata nende meeste teadusele pühendumise kaudu. Edaspidi sain töötada selles Tartu ülikoolis, mida juhtis rektorina professor Feodor Klement vaid vähem kui kaks aastat.\nProfessor Feodor Klement\n(30.05.1903 - 28.06.1973)\nRektor kohtus tol ajal iseseisva majandusteaduskonna õppejõududega paaril korral, kuid sellest piisas, et saada ettekujutus tema arusaamadest tööst ülikoolis.\nMajandusteaduskond aastal 1969\nRektor eeldas, et õppejõul on sisemine vajadus teha teadustööd, leida tunnustus teaduslike kraadide ja kutsete näol ning selle varal korraldada õppetöö õpihimulistele noortele. Asi pidi toimima ennekõike eetika, mitte niivõrd bürokraatia (reglementeerimine, kontrollimine, aruandlus vms) varal. Meeldivad ajad tööks ülikoolis, mis aga ei kestnud kaua.\nÕnneks jõudis akadeemik Feodor Klement oma memuaarid kirja panna, mis tõsi küll ilmus raamatuna aastaid hiljem peale tema lahkumist igavikuteedele.\nJuba 1970.ndate lõpus ja 1980.ndate algul võis Eestis märgata kõrghariduse ja eriti teaduse nö ülepaisutamist. Majanduserialasid õpetati kolmes kõrgkoolis (TRÜ, TPI, EPA) ning -teadust tehti väga erinevates instituutides, filiaalides, sektorites jt. Üleliiduliselt oli Eestile taoliseks arenguks loodud kõik tingimused ja rumal oleks Eestil olnud mitte neid võimalusi kasutada. Tekkis olukord, kus selle väikse keeleruumiga maa vaimne potentsiaal ammendus üsna kiiresti, kõrgkoolidesse pääses palju vähevõimekaid noori ja neid jagus ka teadusepõllule. Aga rektor Feaodor Klement hindas väga kõrgelt ennekõike annet ja pühendumist. Talendi nimel võis ta teha isegi mööndusi alluvate mõnedes üleastumistes.\nTÜ rahanduse ja krediidi kateeder aastal 1982\n1968.aastal alustanud TÜ rahanduse eriala üliõpilased aastal 2012\nJa veel. Noore õppejõuna sain põhjalikumalt tutvuda 1968.aastal rahanduse eriala õppima asunud noortega. Eks rohkem meenuvad need, kes üldtuntud tegijad, so Tõnu Laak, Ants Veetõusme, Ivi Proos, Olev Raudsepp jt. Ise nad peavad end professor rektor Klementi aja tudengiteks.\nPosted by Vambola at 2:30 AM No comments:\nMajandusteadlane Arno Susi\nIntuitsioon on ainuke väärtuslik asi.\n1949 25. märts - Suurküüditamine;\n1989 - Ida-Euroopas varises kokku II maailmasõja järel poliitiliste kokkulepete alusel ja relvajõu abil rajatud kommunistlik süsteem;\n1990 24.veebruar - toimuvad Eesti Kongressi valimised;\n1991 20. august - taastatakse Eest Vabariigi iseseisvus.\nTeadusajaloos tuleb ette üksikute teadlaste nö mahavaikimisi, olgu siis põhjuseks pealiskaudsus, hooletus või mõnikord hoopis pahatahtlikkus. Meie kohustuseks on anda nendele teadlastele koht, mida nad väärivad oma teadustöö ja -tegevusega.\nTÜ rahanduse ja krediidi kateedri töötajad 1980ndatel,\nArno Susi teises reas paremalt esimene /vr*/\nDotsent Arno Susi\nArno Susi (11.IV. 1928 - 01.VII. 1993) saanuks 11. aprillil 2013 85 aastaseks, kuid paraku 1. juulil võime tähistada tema 20. surmaaastapäeva. Lühiseks ja raskeks kujunes selle andeka töömehe elutee. Samas ega üldsus midagi suurt Arno Susist teagi, sest teatmeteostes teda ei leia ja ka kirjasõna tema kohta on napilt. Oma memuaarides on teda meenutanud akadeemikud Raimund Hagelberg ja Uno Mereste, pikemalt juttu Kultuur ja Elu 1/2009 (intervjuu Heli Susiga). Paar daatumit. Arno Susi kaitses kandidaadiväitekirja 1970. aastal (KAK-i kinnitus 1971) ning dotsendi kutse omistati 1977. aasta.\nIsiklikult tundsin ma Arno Susit alates 1966. aastast kuni tema surmani, so 1993.aastani. Paar sõna meenutusteks. Sõnaga, sõbralik ja intelligentne härrasmees, läbiniste eestimeelne suur isiksus. Koos käisime teaduskonverentsidel Moskvas, Peterburis, Kaasanis, Vilniuses ja Riias, sest meid sidus ühine teadustöö ettevõtete rahanduse ja investeeringute valdkonnas. Originaalsete mõtetega väga põhjalik majandusteadlane, kelle töid ilmus rahvusvahelise levikuga ajakirjades. Töötas aastaid TÜ majandusteaduskonnas teadusprodekaanina.\nTÜ majandusteaduskonna juhtkond,\ndotsent Arno Susi teadusprodekaanina /teises reas paremalt teine/\nÕnneks on piisavalt arhiivimaterjale, mis võimaldavad iseloomustada Arno Susit teadlase ja avaliku elu tegelasena (sh Eesti Komitee liikmena). Ja neid tuleb tingimata kasutada.\nPosted by Vambola at 12:45 AM No comments:


Hans Priidel võidutses EHKK sarja Türi etapil | Motorsport Media\nHans Priidel võidutses EHKK sarja Türi etapil\nPosted by admin on August 12, 2019 in Motokross, Motosport, Uudised | 81 Views\n(vasakult) Aleksei Vinogradov, Hans Priidel, Aron Lenzius. Foto: Motostart photgraphy\nMöödunud laupäeval 10.augustil toimus Eesti Hobikrossiklubi karikasarja viies etapp Türil, Kihli Motokeskuses. Loodusepoolt oli antud ideaalsed olud krossi korraldamiseks ning kohalik rajahooldajate meeskond tegi samuti oma parima mille summaks oli perfektne võistlusrada.\nPäeva esimese stardi tegid Retro, EVO ja MX60 klassid kus kahel juhul tsiklid vähemalt 20 aastat vanad ja MX60 klassis võitlejad üle 60 eluaasta. Sõitu hakkas vedama Priit Laur EVO klassi tsikliga keda peatselt jälitas Aadu Sikk ning veidi eemalt Andres Pilt. Ajasõidu favoriit Artis Silajis takerdus algul stardipuusse, peale seda tõusnud juba neljandale kohale andis Retro klassi CZ i tehnika järgi ning mees pidi loobuma esimesest sõidust. Finshijoonel oli esimesena Laur, kellest vaid 0.2 sekundi kaugusele jäi Sikk ning omakorda 12 sekundiga kolmas oli Pilt. Teises stardis üllatas aga Andres Pilt võttes võidu 0,7 sekundiga Priit Lauri ja 17 sekundiga Aadus Siku ees.Etapi kokkuvõttes Retro klassi võit Aadu Sikule edestades vastavalt Kristo Saart ja Jüri Kummerit. EVO klassi parim Andres Pilt, teine Priit Laur ja kolmas Kaur Kikas. MX60 võitmatu Toivo Ilves, teine Türi legend Jüri Meltsas ja kolmas Peeter Vaher.\nJärgnev võidusõit oli 85AMA, Naiste ja 2Taktiliste tsiklite päralt kus üldvõidu peale sebisid Hugo Nork, Andreas Arras ja Kennert Nurja. Kui vahed finshijoonel mahtusid vaid loetud sekundite sisse siis õnnestus Norgil võtta võit ning teiseks jätta Arras ning kolmandaks Nurja, seda nii üld kui ka 2Taktiliste arvestuses. Naiste parim oli sel korral Krissu Konoplitski edestades Juta Saani ja Avely Villandit. 85AMA esikoht läks viimastes kurvides Robin Randojale, Otto.Mattias Rootalu ja Robin Kruuse ees.\nVeteranid ehk MX40 ja MX50 jätkasid põnevate võidusõitudega kui esiotsa asus vedama Rene Peilman keda jälitas mõlemas sõidu Aivo Rabbi. Peilman aga ei lasknud end häirida ja napsas võidu mõlemast sõidust mis andis talle etapi üldvõidu ja teise koha võttis Valeri Homin, kolmas Vesa Lindholm Soomest. MX50 arvestuse võit kuulus Rabbile kes edestas Peetri Tuukaneni Soomest ja Jaan Tangu.\nMX D klassi kogunes taaskord sõitjad kahe stardi jagu ning põhisõitu pääses kolmkümmend kiiremat ajasõidu alusel. Nagu ikka siis MX D klassi võitja selgub finishilipu langedes sest esimese sõidu võitja jäi tühjade kätega teisest sõidust ning võit kindlustati hoopis mõlema sõidu teise kohaga. Punktide liitmisel läk esikoht Riho Unt le, teine koht Oliver Kaldale ning kolmas positsioon Erko Küperile mis tagab kolmele mehele edasipääsu kiiremasse MX C klassi järgmiseks etapiks.\nMX C klassi esimeses sõidus võttis ohjad Marcos Odar, edestades Siim Ihatsit nign kolmandaks tõusis sõidu lõpuks Kadri Ehamäe kellel üks poodiumikoht sellest klassist juba eelnevalt olemas. Teises sõidus keerati aga kaardid totaalselt ümber kui liidriks tõusis mõned ringid enne lõppu Joonatan Sumero, teiseks Robert Niido ja kolmandaks Kaur Lillevälja. Punktide liitmisel võttis päeva võidu Joonatan Sumero teise sõidu kõrge kohaga, teise koha saavutas Siim Ihats ja kolmanda Robert Niido.\nPäeva kõige kiirem sõit ühendas endas MX A, Juuniori ja MX B klassi võistlejaid ning kui esimese sõidus tegi Aleksei Vinogradov parima tulemuse Hans Priideli ees. Siis teises sõidus kestis surumine lõpuni ning viimases kurvis suutis Priidel esikoha endale haarata ning päeva kokkuvõttes tõusta poodiumi kõrgemaile astmele MX A klassi arvestuses. Teine koht siis vastavalt esimese sõidu parimale Vinogradovile ja kolmanda koha kindlustas mõlemas sõidus EHKK karikasarja eelmise hooaja võitja Aron Lenzius. Juuniorites tegi väga hea sõidu ja võttis ka esikoha Kairo Katkosilt, edestades vastvalt klassi punktiliidrit Daniil Balandinit Venemaalt ja Kevin Slengi. MX B klassi kiireim sel korral Sander Luik, teiseks viimase sõidu parema tulemusega tõusis Danel Dreving ja kolmanda positsiooni võttis punktiliider Tanel Turro.\nEHKK karikasari kohtub taas kõigi motokrossisõpradega juba viimasle etapil 14.septembril Rakveres, Pikametsa krossirajal kus lisaks võidusõidule toimub ka hooaja lõpetamine koos karikate jagamise, loosimise ja maitsva tordiga!