Toomas Tamsar: vale on poliitikute väide, et tööjõukvoodi kinnihoidmine takistab odavtööjõu massilist toomist Eestisse. Odavtööjõud tuleb teist teed pidi - kommentaare 1-7\nKüllap mees teab, mida mees räägib. Kes muu neid ikka sisse veab, ikka seda "teist teed pidi", kui tööandjad ise. Eks need kõik ole ju need väljamaa spetsialistid. Kui ka see pidur maha võtta, siis ujutaksid need ettevõtjad terve riigi odava tööjõuga üle, aga samas ei võta nad nende eest mingit vastutust. Just nagu need kõrgkoolid, kellede paberitest käib selline hulk võõrüliõpilasi läbi, kes kunagi loengutele ei jõua. Pigem kaovad nad pärast elamisloa saamist nelja tuule poole laiali. Need, kes tulevad ja ka siin õpivad, nemad tulevad ka seda teist teed pidi. Ikka omal käel. Tõelistele spetsialistidele ei taha või suuda ükski meie ettevõtja väärilist palka maksta.\nKõik sõltub sellest mis riigist see Kõrgharidusega proff tuuakse.\nKui tuleb Euroopast või USA-st, siis tuleb talle maksta "mäekõrgust palka".\nKui tuleb kasvõi Ukrainast see tõsine töömees / proff, siis temale piisab vähemalt kui Eesti inimene minimaalpalka saab.\nVõtame kasvõi ühe näiliselt lihtsa töö - keevitamise. Kuid isegi see tegevus nõuab tihti juba nii kõrget profitaset mida Eestis koolitatavad keevitajad ei oska teha.\nSots Ülle Särgava kasutab Ukraina tööjõudu oma farmis. Raha läheb nagu ikka riigist välja ja sots on õnnelik.\nUkrainlaste töö on tasustatud ja maksustatud täpselt samamoodi kui kodumaiste töötajate oma. Kenasti, alati kontrollitav. Ainult küsismise vaev. Rumal ja autu on solvanguid loopida "ma ei teadnud" sildi tagant. Needsamad ukrainlasedki annavad oma panuse ka meie töötute toetamiseks niisama kui teised.\nUue ettevõtte rajamisel peab näitama kui palju "spetsialiste" vaja ja,et kõik oleks Eesti kodanikud.\nKui keegi väidab,et ettevõtete maksutulu (mida meil ei ole) ja töötajate maksud (ümbrikupalgad) lähevad kaduma siis arvestagu,mis need illegaalsed ümbrikupalgalised võõrtöölised Eestile maksma lähevad.\nPraeguse valitsuse püha eesmärk ongi tuua sisse illegaalseid võõrtöölisi perekondadega Venemaalt ja Ukrainast,et ajakirjandus ja EKRE kisa ei tõstaks.Valjaskond on punaparteidele oluline,kõik muu on мухвлуу.\nEi ole see valitsus neid võõrtöölisi toonud rohkem kui eelmised. Rehvormipartei peremeesloomad teevad lihtsalt rohkem häält, sest "kilekotid" ei kehti.\nOdav tööjôud ei tohiks olla eesmärk. Eesmärk peaks olema tööjôu/tootmise efektiivsus - mitu € 1 töötunni kohta\nLuman ütles hiljuti, et inimesed ei peaks riigile lootma, seega ei maksa ka ettevõtjatel käsi pikas oodata.\nVäga õige! Samas need tööandjatel lasub auvõlg eesti rahva ees,et nad omal ajal eesti töötajad eestist minema peletasid sõnadega, et mul on teiesugustest ukse taga järjekord. Mis palka juurde te tahate? Minge mujale ,kui tahate! Ja 100 000 eestlased läksidki mujale. Selle auvõla kustutamiseks ja tööjõu leevendamiseks näidake eeskuju ja teheke ise rohkem lapsi või võtke oma peresse kasvatada lastekodudest vanemateta lapsi. Või siis kriisi piirkondadest orvuks jäänud lapsi. Näidake,et te oletegi tõelised eesti patrioodid ja teete ka midagi reaalselt ära tööjõu raske olukorra leevendamiseks. Mitte ei siruta käsi pikalt välja riigi poole.\nAga siin samas DElfis oli täna lugeda,et eesti majandusel läheb jätkuvalt hästi, ilma riigi abita.No see on ju väga hea uudis! Saate hakkama küll ilma võõrtööjõuta! Tegelikult peavad kõik iseendaga hakkama saama kellel käed-jalad terved, ja mõistus korras. Riigi ülesanne on luua vastav taristu( teed, elektri ja sideliinid) ettevõtluse edendmiseks , riigi kaitsmine nii sise kui välisvaenlase vastu ja nende olukorra kergendamine, kes mõjuvatel põhjustel iseendaga hakka ma ei saa. Selle kõige tagamiseks korjab riik neilt kes teenivad ja suudavad tööd teha, makse. Lihtne arusaadav ja teostatav!\nTamsar siis tunnistab, et orjapidajate liit rikub seadust ja petab riiki. Teadmiseks Tamsarile. selle ebaseadusliku tööjõu eest ei pea EV kodanukud, kelleks ka orjapidajate liidu liikmete endi lapsed, tulevikus pensioni maksma.\nTeisest küljest riik annab mingi raha, et saaks kuskilt värvata migneid iitee talente.\nKas see värbamise protsess saab olema sama absurdne, kui värvatakse praegu orjapidajate liidu firmadesse suvalist kojameest? ehk siis protsess mingite avalduste siiviide ja kurat teab millega. Või soovitakse osta üle näiteks Microsofti progejaid. Milleks siis raha jätkub, et nile palka maksta ja siis laieneda.\nTekib pika peale küsimus, et kas EV-s üldse eksisteerib eraettevõtlust, sest kui see pidevalt maksurahadel ja EL toetustel elab, siis mida nad üldse toodavad ja taasloovad või mida müüvad? Eriti igasugu luumanid, kes muud ei tee, kui saaks midagi ehitada - riigi rahade eest loomulikult.\nOleme pikalt elanud nii, et kulumaterjaliks on ka elavjõud, me ei suuda end ise reprodutseerida. Sarnane kui tootmine kapitali uuendamata, Tootmisvahendid kuluvad ja lagunevad käest. Maapiirkonnad tühjenevad suure kiirusega. Kas valmistume oma järelejäänu, hea teedevõrgu ja loodushoitud alade "poolmuidu" ära andmiseks. Elavjõuta kaotavad hinna ettevõtted ja territooriumid.\nJA kui, siis kellele, kes on eeldatavad ostjad? Kas nad juba toidavad keelamise poliitkaid?\nNo kui maal elamine on kallis ja raske, ega siis ei tahagi keegi maale elama tulla! Põldudel hakatakse siis ehk metsa kasvatama. Selles sektoris on raha rohkem ja tööjõu vajadus väiksem.


EUROOPA EKSPRESS OÜ (Tallinn, Estonia) - Contact Phone, Address\nSunday: 8 am-5 pm See All\nHave questions? Get answers from EUROOPA EKSPRESS OÜ or EstoniaYP users. Visitors haven’t asked any questions yet.\nJärvevana tee 9--40, 11314 Tallinn, Estonia, European Union., Tallinn, Harjumaa Get Directions\nEL-i kullerteenusega saate kasu sõltumatust partnerist, kes on pühendunud uue turusingli loomisele. Näete, me kuulume parimate rahvusvaheliste kullerfirmade hulka. Mõistame ohutuse ja turvalisuse tähtsust. Pakume parimat kaubaveoteenuste uurimist.\nMe ei ole ainult Aasia turuliider, vaid ka kõige usaldusväärsem rahvusvaheline kullerteenuse pakkuja. Pole tähtis, kas tegelete ajatundliku või tööstusspetsiifilise kaubaga, kõik on meie tervikliku rahvusvahelise kiirkullerteenusega rahul. Suudame teie saadetised õigeaegselt kohale toimetada, sest meie rahvusvaheline kuller- ja rahvusvaheline pakiteenus põhinevad täiuslikul kombinatsioonil kaasaegsest ja tulevikku suunatud tehnoloogiast.\nPakkide saatmine rahvusvaheliselt kiirsaadetusega ei pea olema keeruline ega kulukas. Me haldame teie eest kogu paberimajandust ja lubasid, et saaksite pöörata tähelepanu sellele, mis on tõeliselt oluline ja mis on teie äri. Meie eesmärk on teavitada, et oleme vastutulelikud, vastutustundlikud ja usaldusväärsed, ning teeme kõik endast oleneva, et kliendi saadetisega kursis olla.\nÜhendkuningriigi toll, Ühendkuningriigi tollivormistus\nOleme teie lasti tühjendamise eksperdid. Me tunneme transporti ja saatmist ning meil on ühendusvõrgustik, et see kõik teoks saaks. Lisateabe saamiseks vaadake meie teenuseid! Oleme Ühendkuningriigi kohandatud dokumentatsiooni ja Ühendkuningriigi tollivormistuse eksperdid. Me võtame ära kõik teie dokumentatsiooni ja tolliga seotud mured! Saate vabalt keskenduda oma põhitegevusele.\nOdavaim rahvusvaheline saatmine\nOleme kiiremad, odavamad ja professionaalsemad kui teised Ühendkuningriigi tollivormistusteenused. Pole saladus, et rahvusvaheline saatmine võib olla keeruline ja kulukas, kuid meie partnerluses usaldusväärsete Euroopa ettevõtetega ei pea te probleemide pärast muretsema. Pakume kõige usaldusväärsemat ja odavaimat rahvusvahelist saatmist. Laske meil tegeleda rahvusvahelise kohaletoimetamise teenusega ja teie istuge ja nautige!\nMonday: 8. am -5.pm\nDelivering large consignment of goods\nAt Europe Express, we undertake delivering large volume of goods.\nCheapest international shippingExpress shippingInternational Courier ServiceInternational parcel serviceUK customs\nEUROOPA EKSPRESS OÜ - company profile is confirmed by company owner / representative person / directory administrator.\nRelated Companies to EUROOPA EKSPRESS OÜ\nSearch Results Related to EUROOPA EKSPRESS OÜ\nLogistics in Tallinn


Trip.ee | merilee\nÜhistransport Krk saarel\n15. juuni 20:41\nMa nüüd mingid bussigraafikud leidsin https://www.arriva.com.hr/ lehelt, nende järgi läheb Omišaljist Vrbnikusse ainult üks buss päevas, Baškasse viis bussi ja Krk linna kümmekond. Ilmselt jah ilma autota oleks mõistlikum majutuda Krkis, aga oleks tegelikult tahtnud pisemat ja rahulikumat kohta, kust jala mägedesse matkama saaks jne.\nMis on normaalne taksohind seal väljaspool lennujaama 10-15 km sõidu eest, teab keegi?\n28. jaan 14:19\nMinek Stockholmi kaudu, SAS-ga. Rootsis vist testi ei nõuta, kehtivast EU covid-sertifikaadist piisab mu teada.\n28. jaan 12:53\nMind ajab segadusse https://www.visitmadeira.pt/en-gb/useful-info/corona-virus-(covid-19)/information-to-visitors-(covid-19) lehel olev info. Et siseneda võivad kuni 90 päeva tagasi läbipõdenud (kui pole vaktsineeritud) ja samas on järgmine lause, et siseneda võivad kõik kehtiva EU covid sertifikaadiga inimesed?\nJa veel, et kui enne reisi pole testitud, siis nad teevad seal kohapeal tasuta. Sel juhul ma peaksin ikka kodus enne testima, et seal mitte juhuslikult positiivset tulemust saada...\nOk, veebruari lõpuni on veel aega ja ilmselt ei tasu praegu väga lugeda neid reegleid, mis võivad veel mitu korda muutuda ja eriti, kui ma pole kindel et 100 % õigesti kõigest aru saan.\n21. jaan 10:19\n7. sept 2021 09:37\nMinek Rooma varsti. Lennujaamast viimase Leonardo Expressiga Terminisse, sealt plaanisin esimese öö võtta mõnda hotelli raudteejaama lähedale, sest põhimajutusse öine saabumine on korraliku lisatasu eest ja ei tahaks öösel seigelda. Nüüd korteriperenaine hoiatas mind, et öösel Termini ümbruses ei ole turvaline, ja ma kui tuntud raudteejaamades äraeksija ei ole kindel, kas ma leiangi esimese hooga õige väljapääsu raudteejaamast ja sealt otseima tee hotelli, et äkki peaks ikka võtma takso.\nKes öösel Termini kandis olnud, kuidas teil muljed, kas tundus ebaturvaline? Kas on seal keskööl taksosid võtta ja mis on paari km eest sõidu hind?\nEasyJetiga lendamine ümberistumisega\n6. veebr 2020 14:37\nEasyjetil on käsipagasi puhul n.ö. ühe koti poliitika, erinevalt teistest odavlennufirmadest. Kui vajad lisaks käsipagasikohvrile veel teist kotti suurusega kuni 45x36x20cm, saad väikese lisatasu eest osta Hands Free ja anda suurema koti enne turvakontrolli ära (kiire ümberistumise puhul ei soovita, sest pead pärast pagasilindi ääres ootama). Väikesest käekotist nad minu viimatise kogemuse põhjal välja ei tee.\n2. jaan 2020 21:59\nPole varem Easyjetiga lennanud. Kas ma saan õigesti aru, et kui annan käsipagasi mõõtudes kohvri lisatasu eest enne turvakontrolli ära (Hands Free), siis võin seljakoti suurusega kuni 45x36x20cm endaga lennukisse kaasa võtta?\nÖösel Gironasse jah lennujaamast bussiga ei saa, paar päeva tagasi tulin. Barcelona buss ootas, Lloret del Mari omadel oli transfeer vastu tellitud. Me saime Gironasse ainult taksoga, 40 eurot küsis, kauplesime 35 peale, kuigi ametlik öine hind on 30 eurot. Üks tähelepanek veel. Kohalik ühistransport on nädalavahetustel ja pühade ajal ka palju hõredam, eile ootasin bussi Begurist Palsi, aga ei tulnudki - pärast selgus, et siin Kõigi pühakute püha on vaba päev.\nLondonist Tenerifele läheb kümmekond lendu päevas, aga kõik vist hommikupoolsel ajal ja Ryanair lõpetas ju nüüd ka õhtused lennud ära. Seega Tallinnast tulles enam millegagi samal päeval ilmselt edasi ei saa. Mulle saatis Ryanair oma muutmise kirja augusti lõpus ja siis oli Norwegian enam-vähem samas hinnaklassis kui Ryanair. Minu puhul lendas Stanstedist järgmise päeva hommikul ainult Thomsonfly, aga temal on käsipagasi piirang kuni 5kg ja seega otsustasin valida teisest lennujaamast väljuva lennu.Kas teil reisikindlustust pole? Reisiplaani muutumine on hüvitatav kulu.\n27. aug 2019 09:42\nTo neandertaal: kas reisikindlustus ei hüvita reisiplaani muutumisest tekkinud kahju? No näiteks tühistatakse lend Londonist Tenerifele, siis saaksin ju osta mingi teise firmaga uue lennu, ja kindlustus peaks mu arust hüvitama selle vahe ja lisaks veel ööbimise Londonis ja transpordikulud ühest lennujaamast teise.Aga tahaks teada tõesti, mida see Ryanairi baaside sulgemine tähendab. Vaevalt et lennud Kanaaridele päris ära lõpetatakse, aga õhtused kohalejõudmised ja hommikused väljumised äkki kaotatakse? Mul jaanuariks ostetud piletid RA, kohalejõudmisega Tenerifele kell kümme õhtul. Kui teaks, et tühistatakse, hakkaks juba praegu uusi variante uurima.\n12. märts 2019 18:51\nPluscariga on nii ja naa - saad küll teenuse, aga kas see on samaväärne ja odavam kui teised pakkujad, pole päris kindel. Viimati Tenerifel tellisime VW Polo (or similar), 155 eurot 10 päeva eest, saime Renault Twingo hästi pisikese, hädapärast sai ikka mägedes sõidetud, aga varasemalt teiste firmade kaudu ja teistel saartel on pisut võimsama mootoriga autod olnud. Vormistamine käis pargipingil põlve peal, kui küsisime, kuidas tagastamine käib, onu ei vastanud/ei saanud aru. Autol mõlke ja kriipse oli, me midagi juurde vist ei teinud ja probleemi tagastades ka ei olnud. Autosid on kohapeal täpselt iga rentija jaoks üks, kui midagi plaanides muutub, lend hilineb vmt, siis ilmselt pole seal kedagi/midagi ootamas enam.\n13. okt 2018 19:22\nMul on juba enne seda muudatust olnud n.ö. teiseks kotiks tavaliselt seljakott, väiksemat sorti ja mitte päris täis topitud. Pole kordagi kellelegi ette jäänud. Peab mahtuma eesoleva istme alla.\nRyanairi pagasisse tõukerattad?\n10. okt 2018 21:51\nOn üsna vähe asju, mida ei tohi äraantavasse pagasisse panna - lõhkeained, relvad jmt https://www.tallinn-airport.ee/reisijale/pagas/registreeritud-pagasi-reeglid/. Ryanairil ei ole mingeid eraldi nõudeid, piirangud käivad ainult pagasi kaalu ja mõõtude kohta.


Malle Pärn liberaalidele: käige oma tegudes oma sõnade järgi ja kohelge kõiki inimesi võrdselt! - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Malle Pärn liberaalidele: käige oma tegudes oma sõnade järgi ja kohelge kõiki inimesi võrdselt!\nRubriik Arvamus On 28.10.2020\nHomoagenda on juba sees ka muinasjuttudes, ilma et keegi ühiskonnalt selle kohta midagi küsinud oleks.\n„Rumal inimene usub meelsamini poliitikust petist kui tõerääkijat, sest petis räägib talle mesijuttu, sõnad ju ei maksa midagi.\nArukas inimene eelistab ausat ja otsekohest juttu ja oskab vahet teha tõe ja vale vahel, saab aru ka sellest, kas poliitik räägib seda, mida mõtleb ja päriselt teha kavatseb, või ajab häältepüüdmiseks demagoogilisi kantseliidimullikesi.\nTeistelt avatust ja sallivust nõudvad poliitkarjeristid vihkavad, laimavad ja halvustavad avalikult neid, kes ei laula nendega ühes kisakooris.\nNad jutlustavad võrdset kohtlemist, aga liigitavad rahva erinevatesse kastidesse, keda nad mitte mingi hinna eest võrdselt ei kohtle.\nOma väljavalitud lemmikutele nõutakse eelisõigusi ja täielikku puutumatust, koguni röövitakse puuetega inimestelt sadu tuhandeid eurosid maksumaksja raha. Ülejäänud rahvas aga tahetakse vaenukõne seadusega vaikima sundida.\nSuur skandaal puhuti üles kahest Helme lausest, et geid “jooksku” Rootsis ja et ta vaatab geide peale ebasõbralikult. Ta ütles seda vastuseks, olgem ausad, üsna veidratele küsimustele. No mis küsimus see on: mis saab, kui geid jooksevad Eestisse ja kas teie vaatate nende peale ebaviisakalt.\nAvalik intervjuu ei ole igapäevane kõrtsivestlus!\nTänapäeval on ajakirjandus langenud kuskile Andrese ja Pearu kõrtsivaidluse tasandile, kus oluliseks peetakse teise ületrumpamist või “vahelevõtmist”, mitte tõe väljaselgitamist. Ahhaa, lõksu läksid, nüüd saame sind tükk aega tümitada!\nÕelus ja kahjurõõm ei kuulu ajakirjaniku väärikate isikuomaduste hulka.\nHelme ei kuulutanud seda kui oma kreedot. Ka ei mõelnud ta “jooksmise” all sõna otseses mõttes jooksmist, nagu maratoni või võidujooksu, ammugi mitte mööda vett siit Rootsi jooksmist. Võiks tõlkida: löögu nad seal Rootsis oma lärmi, paraaditsegu, tehku oma propagandat, seal võetakse see paremini vastu kui siin.\nNii mõistan seda mina, kes ma olen teoloogiat õppinud, mille juurde kuulub ka hermeneutika ehk teksti tõlgendamise teadus.\nIntervjuudes tuleb osata vahet teha kahe erineva tasandiga mõtete vahel.\nÜks on see, mida inimene ISE tahab teile öelda, mis on tema sisu ja kreedo, tema põhimõtted ja plaanid, mida tahab oma poliitika kaudu ellu viia, mida tema peab oluliseks, mida ta tahab rahvale ajakirjanduse kaudu edasi öelda. Ausalt ja siiralt, oma armastatud rahvale.\nTeine on vastus intervjueerija, ütleme otse, lollile provotseerivale küsimusele. Aga loll paneb tähele just ainult seda, mida öeldakse vastuseks lollile küsimusele. Selle püüab ta kinni, sest sellest saab seebimullikesi puhuda.\nKui lollus üle piiri läheb, nagu ta meil on läinud, siis on raske arukal, vaimsel tasandil elaval inimesel alati valvel olla ja reageerida selliselt, et loll tema vastusest kinni hakata ei saaks. No mis sa teed, kui ikka ja jälle esitatakse küsimus “miks te olete kaamel?” Kui ikka ja jälle minnakse mööda olulistest teemadest ja laskutakse igapäevaloba tasandile. Vaimsusest rääkimata.\nNiisiis, ärge esitage rumalaid küsimusi, suhtuge intervjueeritavasse kasvõi elementaarse viisakusega, nagu kaasinimesse, kes on põhimõtteliselt samaväärne, ainult tema maailmavaade on natuke teistsugune. “Erinev, aga võrdne”, nagu sallivusfanaatikud sõnades kuulutavad.\nOlge uudishimulikud, mitte pahatahtlikud! Rahvas tahab teada, mis meil toimub, missugused inimesed meil elavad ja tegutsevad, missugused on kellegi mõtted ja plaanid, rahvast ei huvita igasugu väljamõeldud ja täispuhutud poliitskandaalikesed!\nNagu ütles peapiiskop: “Tõde on küsimuse kaugusel.”\nNäib, et peapiiskop on meil ikkagi kõigist instantsidest kõige arukam, kõige tasakaalukam, nagu see ka loogiliselt olema peaks, sest temal on ühendus vaimsete jõududega, Tarkuse allikaga.\nPeaminister käib küll kirikus ja ütleb, et usub Jumalat, aga poliitikas ripsutab tiiba agressiivsete jumalavallatute ideedega. Nii-öelda, kuulab meelsasti muusikat, aga ise pilli ei mängi.\nPresident on hoopis ilma muusikalise kuulmiseta, – kui aluseks võtta mõte, et usuga on nagu muusikalise kuulmisega, mõnel see on ja mõnel ei ole.\nNii et dirigendina tasub kuulata pigem peapiiskoppi.\nAruka inimese jaoks on alati huvitavam ja olulisem osa intervjuust see esimene variant, kus inimene räägib ausalt ja rahulikult, ilma sihilike provokatsioonideta, oma mõtetest ja plaanidest.\nAga liberaale see osa ei huvita. Nad ei pane seda isegi tähele, nad ehk ei loegi seda. Nad otsivad skandaali. Ja kui seda ei ole, siis nad ehitavad selle üles mingile täiesti tähtsusetule pisiasjale. Sest vaenlast on vaja materdada.\nJa veel: seal intervjuus oli juttu geidest, mitte homoseksuaalidest.\nSelle sõnaga identifitseerib ennast vaid väga väike osa homoseksuaalidest. Enamik neist seda kergemeelse kõlaga laensõna enda kohta ei kasuta.\nLGBT aktivistid ei esinda kõiki homoseksuaalsete kalduvustega inimesi, homoseksuaalid ei ole neid valinud ennast esindama!\nLGBT aktiviste huvitab vaid isiklik VÕIM, mille kaudu nad saaksid kõik inimesed sundida nende eluviise heaks kiitma. Selle nimel tegutsevad nad, paraku, viisil, mis ei ole meie rahva enamusele vastuvõetav.\nHelme mõtles just neid agressiivseid aktiviste, – ja mille eest peakski neid “sõbralikult vaatama”? Selle eest, et nad kõiki “homofoobideks” ja tagurlasteks sõimavad?\nNad on meie rahva kaheks lõhestanud ja tahavad kõigist inimestest teha seksuaalid, lasteaiast peale!\nTehkem vahet, jätkem homoseksuaalid rahule, aga astugem otsustavalt vastu LGBT aktivistide agressiivsele seksipropagandale!\nEt olla päriselt liberaal, selleks oleks tänapäeva liberaalil vaja ainult üht: käige oma tegudes oma sõnade järgi. Olge avatud ja sallivad ja kohelge kõiki inimesi võrdselt!“\nTeemad: esilugu kuum LGBT liberaalid Malle Pärn


Ajakiri Pointe | November 2021\nMida vaadata: Harlemi tantsuteater voogesitab 6. juunil oma ajaloolise kreooli Giselle'i\n1984. aastal võttis Harlemi kaasasutaja Arthur Mitchelli tantsuteater ühe balletist vanima säilinud balleti Giselle ja andis sellele ainulaadse ameerikaliku pöörde: 1840. aastatel Louisiana kolis ta balleti seade keskaegsest Euroopast afro-kreooli kogukonda. Tulemuseks on lavastus Creole Giselle\nBallerina Raven Wilkinson lahkus esmaspäeval oma kodus New Yorgis 83-aastaselt. Wilkinson on tuntud kui esimene Aafrika-ameeriklanna, kes on Ballet Russe de Monte Carlos täiskohaga tantsinud, ja Misty Copelandi hellitatud mentor.\nSFB teatas ka, et Poola Rahvusballeti endine demosolist Bianca Teixeira liitub ettevõtte balletikorpusega. Vahepeal on SFB õpipoisid Leili Rackow, Estéban Cuadrado, Max Föllmer, Joshua Jack Price ja Jacob Seltzer ülendatud korpusesse, liitudes Jasmine Jimisoniga, kes ...\nLiam Scarlett peatati kuninglikust balletist õpilaste ebasobiva käitumise väidete üle\nEile teatas The Times, et kunagise balleti kunstnik, kelle elukoht on Liam Scarlett, on ettevõttest alates eelmise aasta augustist peatatud, kuna süüdistatakse õpilasi ebasobivas käitumises. Ettevõte tõi sõltumatu uurimise läbiviimiseks tööle tööbüroo Linda Harvey Associates\nBrooklyn Mack debüteerib Ameerika balletiteatriga filmis 'Le Corsaire'\nAmeerika Balletiteater teatas täna, et endine Washingtoni balleti staar Brooklyn Mack liitub ettevõttega Metropolitani ooperimajas kevadhooaja külalisena. Praegu on rahvusvaheliselt nõutud külaliskunstnik Mack tänavu juunis tantsimas ABT Le Corsaire'i kolmes etenduses ...\nLiituge meiega 21. jaanuaril ABT Gabe Stone Shayeriga vastuste saamiseks\nAmeerika Balletiteatri uusim solist Gabe Stone Shayer on laval olnud pikka aega silmapaistev. Kuid 27-aastane tantsija - esimene Aafrika-Ameerika mees, kes on lõpetanud Venemaa Suure Balletiakadeemia - hargneb ka koreograafias ja on loovate projektide virgutaja. Shayer ha\nMida vaadata: ABT Studio Company tantsija elu sees\nKui olete kunagi mõelnud, mis tunne on olla American Ballet Theatre Studio Company liige, on teil õnne. Noortest ja inspireerivatest sportlastest koosneva dokumentaalfilmide veebisarja „No Days Off” viimane episood tõstab esile 17-aastase Joseph Company ettevõtte, Studio Studio esimese aasta liikme. Dokumendi ...\nkui kaua on jay z ja beyonce koos olnud\nmetsik n välja asealiapankade episood\nsõita beebi duši abil\nVäidetavalt töötab Sade uue albumi kallal\nMiks peaksite beebipulbrit randa pakkima


Soojapuhur ei tööta üheski asendis - Probleemid - E30 COMMUNITY\nSoojapuhur ei tööta üheski asendis\nPostitatud 14. detsember 2017\nProbleem 85.aasta kabrioletiga, millel puudub A/C. Soojapuhur ei tööta mitte üheski asendis. Vaatasin alguses kaitsmeid, ei näinud seal viga. Puhuri mootor sai ka lahti võetud ja korraks otsevooluga testitud, ajas ka seda ringi. Leiduvad netis üldised levinuimad lahendused nagu resistor, kuid kas ilma A/C-ta puhuril on see mootori küljes mitte eraldi nagu teistel mudelitel? Mida veel kontrollida, kust läheneda? Tänud kõigile kes aitavad\nSellele küsimusele on 9 vastust\n5 914 postitust\nReleede mass puudu starteri juurest.\nPostitatud 29. detsember 2017 (muudetud)\nMul ei toimind ka puhur(samuti peeglid) peale moto vahetust samuse starteriga seotud massipuuduse tõttu. Leidsin otsa kindalaekast ja vedasin starteri peale. Point selles, et käivitamise ajal lükatakse ebamäärane läbi starteri massiga välja.\nMuudetud 29. detsember 2017 , muutis Max.\nPostitatud 29. detsember 2017\nLäbi mootoripistiku kaitsmekarpi releede alla.\nResistor on kas mootori küljes esiklaasi all, või gaasipedaali juures õhukanalis. Samas kui üldse ei tööta, siis ei ole viga resistoris.\nPostitatud 14. detsember 2017 (muudetud)\nEga muud polegi siis, kui tester kätte ja juhtmeid taga ajama. Kui kaitse kindlasti korras, siis kas sinna kaitsmele tuleb vool peale üldse? Kas mootori külge minevatel otstel pole ka mingit pinget peal? On olnud juhus kus ntks oli massi juhtmel katkestus sees, ning mootor ei toiminud.\nVõid ka selle reostaadi ühenduse üle vaadata, äkki klemmid oksüdeerunud vms. Ära puhastada ja uuesti ära ühendada\nMuudetud 14. detsember 2017 , muutis zero\nReostaadi ühendused olid ka korras, aga tänud, eks siis testeriga hakkan jada ajama\nMootor originaal või vahetaud? (autol)\nEl aknad, peeglid töötavad?\nEi ole originaalmootor ja el.aknad töötavad, kuid peeglid mitte\nKuhu see mass starteri juurest välja tuleb?


EfTEN Kinnisvarafond on fondivalitseja EfTEN Capitali poolt 2008. aastal asutatud ärikinnisvarasse investeeriv kinnisvarafond, mille portfellis on kokku viisteist ärikinnisvara objekti. EfTEN Capital AS on samal aastal grupi Eesti ettevõtjate poolt asutatud varavalitsemise ettevõte, mis tegeleb peamiselt ärikinnisvara- ja investeerimisfondide valitsemisega. EfTEN Capital AS omab fondivalitseja litsentsi ning kuulub Finantsinspektsiooni järelevalve alla. Ettevõte pakub ka eraportfelli haldusteenust.\nAS EsravenEfTEN KinnisvarafondHotell PalaceScandic HotelsTallinn\nVanem uudis:Vanem uudis - KV.EE: Pakkumises on 16 963 elamispinda\nUuem uudis:Uuem uudis - Rikkaks üüriäris: Kas väljaüüritav korter peaks olema tühi või sisustatud?


Maareformi seaduse (RT I 1996, 41, 796) paragrahvide 29 ja 31 alusel Vabariigi Valitsus määrab:\n3. Tunnistada kehtetuks Vabariigi Valitsuse 6. märtsi 1995. a. määrus nr. 94 «Maa riigi omandisse jätmise korra kinnitamine» (RT I 1995, 29, 361).\n1. Käesolev «Maa riigi omandisse jätmise kord» (edaspidi kord) on kehtestatud maareformi seaduse (RT I 1996, 41, 796) paragrahvi 29 alusel. Kord reguleerib maa riigi omandisse jätmist, määrab kindlaks maa riigi omandisse jätmise taotlejad, otsustajad ning riigi omandisse jäetud maale valitseja määramise alused.\n2. Korra järgi jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõikes 1 nimetatud maa. Riigimaa teiste isikute kasutusse andmisele eelneb korra kohaselt läbiviidud maa riigi omandisse jätmine ning kinnistamine.\n3. Kui õigusvastaselt võõrandatud maad ei tagastata täielikult või osaliselt seoses selle jätmisega riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 6 lõike 2 punkti 4 alusel, teeb kohalik omavalitsus otsuse maa mittetagastamise ja kompenseerimise kohta ühe kuu jooksul maa riigi omandisse jätmise otsuse Riigi Teatajas või Riigi Teataja Lisas avaldamise päevale järgnevast päevast arvates.\n1) Vabariigi Valitsus, kui taotlejaks on Riigikogu Kantselei, Vabariigi Presidendi Kantselei, Õiguskantsleri Kantselei, Riigikontroll, Riigikohus või Riigikantselei;\n3) keskkonnaminister, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktides 2, 3, 6, 8 ja 9 nimetatud otstarbel;\n4) sotsiaalminister, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktis 4 nimetatud otstarbel;\n5) kaitseminister, siseminister või rahandusminister, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktis 5 nimetatud otstarbel;\n7) riigi omandisse jäetava maa asukohajärgne maavanem, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktides 10 ja 11 nimetatud otstarbel.\n1) maa riigi omandisse jätmise taotlus, milles näidatakse maa riigi omandisse jätmise alus, riigi omandisse jäetava maa ligikaudne pindala, taotletav sihtotstarve ning asjaolud, mis võivad olla käesoleva punkti alapunktis 4 loetletud taotluste rahuldamata jätmise põhjuseks, ning põhjendatakse maa riigi omandisse jätmise vajadust;\n2) dokumendid riigi omandisse jäetaval maal asuvate ehitiste omandi kohta (riigivararegistri õiend, väljavõte riigimaanteede loetelust või riigiraudteede nimekirjast või üleriigilise tähtsusega maardlate nimekirjast);\n3) dokumendid riigi omandisse jäetava maa senise kasutusõiguse kohta (maakasutusõiguse riiklik akt, maa looduses eraldamise akt vms.);\n4) õiend teiste isikute taotluste kohta riigi omandisse jäetava maa omandamiseks tagastamise või ostueesõigusega erastamise korras, välja arvatud juhul, kui maad taotletakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punkti 1 alusel;\n5) maa asendiplaan või katastriüksuse plaan linnades ja väljaspool linnu tihehoonestusega aladel mõõtkavas 1:500 kuni 1:2000, hajahoonestusega aladel mõõtkavas 1:5000 kuni 1:10 000.\n8. Korra punktis 7 sätestatu kohaselt koostatud toimik esitatakse maa asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele tutvumiseks.\n9. 15 päeva jooksul toimiku laekumise päevale järgnevast päevast arvates kohalik omavalitsus:\n1) langetab otsuse riigi omandisse jäävate hoonete ja rajatiste teenindamiseks vajaliku maa piiride asukoha ja suuruse kohta, arvestades maakorralduse nõudeid ja maa riigi omandisse jätmise taotlust juhul, kui maa jätmist riigi omandisse taotletakse olemasolevast maakasutusõigusest erinevas suuruses või kui maakasutusõigus puudub. Otsuse lisaks on maaüksuse plaan.\nKui maa riigi omandisse jätmist taotletakse olemasoleva maakasutusõiguse piirides, siis täiendavat riigi omandisse jääva maa piiride asukoha ja suuruse, sealhulgas hoonete ja rajatiste teenindusmaa piiride asukoha ja suuruse määramist ei korraldata ning maa jäetakse riigi omandisse olemasoleva maakasutusõiguse piirides. Eelmises lauses sätestatu kehtib ka 16. juuni 1940. a. seisuga riigi omandis olnud maa riigi omandisse jätmisel. Riigimetsamaana, kaitsealuse maana, riigikaitsemaana ning riigi maareservina riigi omandisse jäetaval maal asuvatele riigi omandisse jäetud ehitistele eraldi teenindusmaad ei määrata. Teistele isikutele kuuluvate ehitiste teenindamiseks vajalik maa jäetakse riigi omandisse jäetava maa hulgast välja kohaliku omavalitsuse teenindusmaad määrava otsuse alusel. Nimetatud otsusele lisatakse asendiplaan mõõtkavas 1:10 000;\n2) määrab riigi omandisse jääva maa sihtotstarbe, kui seda pole varem määratud. 16. juuni 1940. a. seisuga riigi omandis olnud metsamaade riigimetsamaana (maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punkti 6 alusel) riigi omandisse jätmisel täiendavalt sihtotstarvet ei määrata;\n3) annab oma arvamuse maa riigi omandisse jätmise kohta.\n10. Kui kohalik omavalitsus ei teosta korra punktis 9 loetletud toiminguid kehtestatud tähtaja jooksul, siis võidakse maa jätta riigi omandisse taotleja poolt esitatud piirides ja suuruses ning taotleja esitatud sihtotstarbega.\n11. Kui kohaliku omavalitsuse arvamus maa riigi omandisse jätmise kohta ei ole esitatud kehtestatud tähtaja jooksul, ei takista see maa riigi omandisse jätmise otsutamist.\n15. 16. juuni 1940. a. seisuga riigi omandis olnud ning maareformi seaduse ja korra alusel riigi omandisse jäetava maa, samuti ehitise aluse ning selle teenindamiseks vajaliku maa, juhul kui kohalik omavalitsus on määranud ehitise teenindamiseks vajaliku maa piirid ja suuruse, võib riigi maakatastris registreerida ka enne maa riigi omandisse jätmise otsustamist.\n16. Riigi omandisse jätmiseks koostatud asendiplaani alusel määratud pindala ja katastriüksuse plaanil märgitud pindala võivad erineda kuni +/–3%.\n17. Valitsejale läheb riigi omandisse jäetud maa valitsemise õigus üle pärast maa riigi omandisse jätmise otsuse avaldamist Riigi Teatajas või Riigi Teataja Lisas ning maa registreerimist riigi maakatastris ning riigivara registris.\n1) vastav ministeerium või maavalitsus, kui riigi omandisse jäetakse vastava ministeeriumi või maavalitsuse valitsemisel riigi omandisse jäetud hoonete ja rajatiste alune ning neid teenindav maa (maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punkt 1);\n2) Keskkonnaministeerium, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktides 2, 3, 6, 8 ja 9 nimetatud otstarbel;\n3) Sotsiaalministeerium, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktis 4 nimetatud otstarbel;\n4) Kaitseministeerium, Siseministeerium või Rahandusministeerium, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktis 5 nimetatud otstarbel;\n6) riigi omandisse jäetava maa asukoha järgne maavalitsus, kui maa jäetakse riigi omandisse maareformi seaduse paragrahvi 31 lõike 1 punktides 10 ja 11 nimetatud otstarbel.


Uus HD Pentax D-FA* 50mm f/1.4 SDM AW objektiiv on valmis - Photopointi ajaveeb\nAutor: Mikk Otsar 29.06.2018 10:30 Kommentaarid :\nTegemist on suurepärase objektiiviga portreefotograafidele tänu oma klassikalisele 50mm fookuskaugusele ja suurele f/1.4 avale. Lisaks kuulub objektiiv Ricohi kõige kvaliteetsemasse Pentaxi ★ ehk “Star“seeriasse. See tähendab, et nii nende korpuste koostekvaliteet kui ka optiline esitlusvõime on parim, mis Pentaxil pakkuda on. Ricoh rõhutab, et selle objektiivi puhul on tegemist nö uue generatsiooni star-objektiividega. Väliskujus ja üldises disainis pole olulisi muudatusi toimunud, küll aga optikas, mis on loodud toime tulema nii tänapäeva kui ka tuleviku superkõrge lahutusvõimega pildisensorite nõudmistega.\nAW (All Weather) tähis tähendab, et objektiiv on ka tolmu- ja ilmastikukindel. Korpusel on 8 spetsiaalset tihendid mis hoiavad ära tolmu ja vee pääsemise objektiivi sisemusse. Kui kasutada objektiivi ilmastikukindla Pentax K-1 Mark II peegelkaameraga, on tulemuseks välitingimustes vastupidav ja usaldusväärne töövahend. Suurepäraselt ja muretult on võimalik pildistada udus, vihmas, lumesajus ning muudes kohtades kus kaamera võib märjaks saada.\nTöötemperatuur -10°C – 40°C\nSildid: Fiksobjektiivid, fix-objektiiv, HD Pentax D-FA* 50mm f/1.4 SDM AW, HD Pentax objektiivid, Pentax, Pentax 50mm, Pentax 50mm F1.4, Pentax objektiivid, Portreeobjektiiv, valgusjõuline fiksobjektiiv