Tüdruk, kes ihkab revolutsiooni keskele. Intervjuu Rea Lestaga | Müürileht\nTüdruk, kes ihkab revolutsiooni keskele. Intervjuu Rea Lestaga\nVeebruari alguses linastus Eesti kinodes Rainer Sarneti lavastatud ning Andrus Kiviräha romaanil „Rehepapp” põhinev linateos „November”. Rääkisime filmis lootusetult armunud talutüdrukut Liinat kehastava näitlejanna Rea Lestaga vabadusest, ajast ning Facebookist.\nRea Lest. Foto: Priit Mürk\nKuidas kirjeldaksid „Novembri” võtteid ja milline oli sinu roll peaosas?\nVõtteperiood oli, nagu noorele näitlejale ikka, põnev, uus ja kohati ka keeruline kohtumine täiesti teistsuguse maailmaga. Iga filmikogemus on eelmisest erinev ja alati on tunne, nagu teeksid seda esimest korda. Mingis mõttes teedki. Kohtudki uute inimeste, teistsuguste mõtetega, püüad leida ühist platvormi ja arusaama, mille pinnalt omakorda uus ja seni nähtamatu maailm saaks hakata tekkima. Mulle tundub, et fantaseerimine oligi selle puhul kõige olulisem. Alates enda ähmastest tundmustest, igatsusest, kirest, kõigest, mida ma sõnadega ei oska seletada, kuni jutuajamisteni Raineri (Sarnet – toim.) ja Jörgeniga (Liik, Hansu osatäitja – toim.) sellest, mis maailm see võiks olla, millised oleksid sealsed inimesed ja kuidas seda kõike näidata. Need vestlused lõid juba selgema ettekujutuse, millest kinni hoida, sest võtteplatsil on sada muud tegurit ja sellesse võib kergelt kaotsi minna.\nÜhed põnevaimad hetked olid kohtumised partneritega, kes polnud varem kaamera ette sattunud või öelnud sõnu, mis pole päris nende enda omad. See pani selle, millega ma ise päevast päeva tegelen ja mida parasjagu proovis või võtteplatsil teeme, minu jaoks kohati väga värskesse perspektiivi.\nMilliseid raamatuid loed hea meelega?\nMa võin sirvida lõputult erinevat visuaalset materjali. Praegu on mul n-ö öökapil paks kataloog Tracey Emini töödega („Works 1963–2006”). Viimased lemmikud fotograafias on Tono Stano, Helmut Newton, Nan Goldin.\nKuna olen küllalt aeglane lugeja ja vähesed raamatud suudavad mind piisavalt kaua kütkestada, avastan end pidevalt olukorrast, kus mul on pooleli kolm-neli teost. Mõne loen lõpuni, mõni jääbki ootele.\nKüll aga on näiteks Houellebecq selline autor, kes mind väga haarab. Oma stiili, intellektuaalsuse, mõttekihistuste, halastamatusega ja samas on see kõik nii õrn. Mulle kohutavalt meeldis „Saare võimalikkus”. Alustasin just tema „Alistumise” lugemist, selle kõrval on mul pooleli ka ühtteist Cioranilt ja Kunderalt. Viimati loetust on mulle kuidagi oluliseks osutunud Patti Smithi „Kõigest lapsed” ja Lars F. H. Svendseni „Igavuse filosoofia”.\nKas oled rohkem režissööri ja lavastaja näitleja või käivitab sind pigem tekst, teema või trupp?\nEsiteks käivitab mind mingi vajadus teha seda, mida teen. Tulla iga päev proovisaali ning olla valmis ja nõus minema kuhugi, kus ma loodetavasti veel käinud pole. Sama palju käivitavad mind inimesed, kellega proovisaalis kokku saan ja kellega koos me oleme otsustanud sinna tundmatusse minna. Tekst või teema on loomulikult oluline, aga eelkõige seisneb teater inimestes ning meie mõtete ja impulsside kohtumistes.\nKas sul on kujunenud välja oma kindel maailmavaade?\nMa vaatan maailma kogu aeg, aga kust või kuidas seda kõige õigem oleks vaadelda, seda ma ei tea. Ma ei tea isegi, kuidas ise selle maailma sees peaks olema, oma elu elama, seega puudub mul igasugune tung lüüa rusikas lauale ja arvata, et maailm, see käib nii, mina tean. Tegelikult ei tea ma midagi.\nKes on su lemmiknäitlejad Eestis ja mujal maailmas? Mis sind nende juures köidab?\nMa imetlen oma kolleege, kellega iga päev kokku puutun, imetlen Von Krahli endist truppi. Ilmselt köidab mind nende kirg, värskus ja julgus mõelda ning unistada teatrist sellisena, nagu ta võiks olla, mitte sellisena, nagu ta on.\nLemmiknäitlejat mul vist ei olegi. Küll aga kütkestavad mind alati Isabelle Huppert, Klaus Kinski, Cate Blanchett, Benicio del Toro, Audrey Hepburn, Robert De Niro, Michelle Williams, Steve Buscemi jne.\nKui palju sa mängid näitlejana enda kogemusest lähtudes?\nEga ma enda kogemustest ei pääse, ka mängides mitte. Need on paratamatult osa minust ja tulevad minuga ühel või teisel moel ka lavale. Mingi niidiots on alati tugevalt kusagil minu sees. Kuigi iga uue protsessiga kaotavad kõik eelnevad kogemused tähtsuse, neid tegelikult ei ole. Olen mina sellisena, nagu ma praegu olen, ja see, mida me oleme otsustanud koos tegema hakata. Tahaksin pigem usaldada ja uskuda millessegi uude ja tundmatusse kui toetuda ainult oma kogemusele.\nKas sulle sobib teatris enda piiride testimine?\nJah, muidu ma teeksin ilmselt midagi muud. Mulle meeldib võimalus kogeda omaenda naha, karvade ja hingega vahelduseks midagi, mis on väljaspool mind, väljaspool argisust, mis moodustub kujutlustest. See teeb kuidagi vabaks ja kergeks.\nMis on sulle näitlejana julgustükk?\nLaulmine on piinlik mu jaoks (naerab).\nKas näitlejal on praegusel ajal sinu arvates roll võtta sõna ka avaliku elu teemadel või peaks ta jääma ainult oma liistude juurde?\nMa ei arva, et näitleja peaks olema ainult tööriist. Ikka kipud arvama üht ja teist ning lähtud ju eelkõige sellest, mida ise õigeks pead. See tunne peaks inimese ja kodanikuna olema kõigis, pole oluline, kas ollakse näitleja või mitte. Öeldakse, et näitleja on oma ajastu peegeldus. Mulle tundub, et see on tõsi. Ta on sellest kas kuidagi rohkem või vähem teadlik. See, milline inimene olen ning milliste mõtete ja mis tundega siin ringi käin ja toimetan. Ma ei pääse sellest, et olen oma ajastu laps.\nNäitlejana tahaksin, et see väljenduks selles, mida ma teen, mitte et kasutaksin oma võimalikku staatust või tuntust selleks, et öelda inimestele, mida nad peaksid minu arvates tegema. Kui ma ka midagi niimoodi ütlen, siis tahan, et ma ei ütleks seda enne, kui tean, mida ütlen ja miks ma seda just nii teen.\nMis on su eredaimad mälestused diplomilavastuse „Pedagoogiline poeem” ajast?\nSee oli koolis esimene diplomilavastus. Noored pandi mitmeks nädalaks mere äärde laagrisse, võeti ära telefonid ja kommid ning vaadati, mida huvitavat hakkab juhtuma. Juhtuski palju huvitavaid asju. See on siiamaani üks kõige emotsionaalsem prooviperiood, mis meil olnud on. Minu jaoks vähemalt.\nAga üks lahedaimaid hetki selle lavastusega oli Voronežis, kus ühel vanemal härral publiku seast „sai küllalt” ja ta tõusis keset etendust püsti, tuli lausa lavale ja rebis demonstratiivselt teatripileti puruks, öeldes, et see ei ole kunst, vaid haige naljategemine. Kuulasime juhmide nägudega tükk aega, mida onu meile vene keeles karjub, kuni lõpuks pool publikust, kes tahtis etendust edasi vaadata, viskas selle mehe peaaegu et välja, temale järgnes veel suur hulk inimesi ja siis me jätkasime. Kuna meil kõigil oli korraks vaip alt tõmmatud, siis seda selgemalt ja tugevamalt hakati mängima seda, millest lavastus tegelikult oli. See oli väga lahe etendus.\nKas sa ei tunne vahel, et tahaksid kuuluda mõnda teise ajastusse?\nMa ei tea miks, aga olen mõelnud küll, mis tunne oleks olla näiteks 18.–19. sajandi Pariisis – teed on tumedad ja ligased, ainsaks valgusallikaks on tänavalaternad, porised seelikusabad, rotid, lagunevad hambad, pimedus… Selline Rappija Jacki atmosfäär. Seksrevolutsiooni ajal oleks tahtnud olla USAs. Ja 80ndate lõpul / 90ndatel Eestis. Mingis pöörases ajastus, revolutsiooni keskel, uue maailma veerel. Mulle vist meeldib see, kui mingi suur muutus on seljataga, aga kuidas ja kuhu edasi minna, seda ei tea.\nKui sa saaksid olla ükskõik kus maailmas ja teha ükskõik mida, siis kus sa oleksid ja mida teeksid?\nMa tahaksin minna Boliiviasse. Olen kuulnud, et seal saab näha kõrgel mägedes kõige suuremat kuud, mis üldse võimalik on. Ja tahaksin näha ka maailma kõige suuremat lainet, mõistagi ohutust kaugusest.\nKas sul on aega või sul ei ole aega?\nPäeva kestel on mul tunne, et mul on aega, aga kui vaatan pikemas perspektiivis, siis niipidi kaob aeg kiiremini.\nMis tunne oli saada noore näitlejana õpingute ajal Panso preemia?\nMul oli küllalt imelik tunne. Siiski on tore, et sain natuke rahalist preemiat ja paar kuud paremini süüa kui muidu (naerab). Võib-olla tekkis sellega mingi vastutus, mis tegi õpilaseks olemise aja seal koolis keerulisemaks.\nKas sa tahaksid töötada Eestist kaugemal rahvusvahelistes teatri- või filmiprojektides?\nKindlasti oleks huvitav. Ma olen mõelnud ka sellele, miks olen siia jäänud. Kui oleksin tahtnud tungivalt ära minna, siis oleksin seda ilmselt juba teinud. Aga niimoodi projekti raames ma ära ei ütleks küll.\nKas sa oled olnud kuskil tõeliselt vaba?\nJah, kummaline vabadustunne tabas mind keskkooliajal ühel nädalavahetusel. Vanemad olid just paariks päevaks ära sõitnud ja jätnud mind üksi, aga mul oli eelmisel õhtul peol kotist kõik ära varastatud – rahakott, telefon ja kõik muu. Koduvõtmed olid õnneks jope taskus. Ma ei osanud selle olukorraga midagi ette võtta. Läksin järgmisel päeval linna peale jalutama ja sain aru, et mul puudub igasugune ametlik identiteet. See oli tüütu olukord, aga see ootamatult tekkinud vabadustunne meeldis mulle.\nOlin teismelisena kuidagi hästi asjalik, nagu noor vanainimene – võib-olla nüüd üritangi vastupidi olla, et mitte alati oma vanusele vastata.\nKui palju sa õhtul magama minnes veel teatri peale mõtled?\nProoviperioodidel mõtlen ma selle peale kogu aeg. Võtteperioodidel ei lakka see mõttetöö ka magades. Mida intensiivsem aeg on, seda keerulisem on sellest välja tulla.\nEtendusega on teistmoodi – sa lähed sinna maailma ja siis see saab ühel hetkel läbi. Mul on pärast etendusi tihti tunne, nagu oleksin saunas käinud. Näiteks „Kõntsa” puhul tean seda teekonda küllalt täpselt, mille etenduse jooksul läbi käin, aga sellegipoolest on see iga kord uus. Tunnen endas inimesena alati mingit vastumeelsust alguses selle sisse sukelduda. Kui seal sees olen, sellest end läbi künnan, siis mõjub see kokkuvõttes energeetiliselt puhastavalt.\nKui tähtis on sulle muusika?\nVäga. Kuigi enamasti saadab muusika mu muid toimetusi, vahel harva juhtub seda, et istun ja kuulan. Aga see mõjub mulle nii või teisiti, tahan ma seda või mitte. Sulan kaebleva elektrikitarri peale (naerab). Praegu kuulan peamiselt Nick Cave’i, Neil Youngi, avastasin just hiljuti Jim Jarmuschi heliloomingu.\nMilline on sinu suhe sotsiaalmeediaga?\nSaan aru, et see on kõige efektiivsem koht, kus info liigub. Mul on Facebookis konto ja käin seal peamiselt selleks, et leppida kokku kohtumisaegu inimestega, kellega niikuinii iga päev kohtun. Ma ei ole viitsinud sotsiaalmeediaga eriti tegeleda ja ma tegelikult ei saa aru, miks ma seal veel olen. Kui olen ekraani paarkümmend korda üles-alla liigutanud, siis on seal tühjus ja tihti imestan, miks ma üldse sisse logisin.\nAjakirjanduse ja suhtekorralduse taustaga Anari Koppel on põiganud filmimaailma (juhatanud Filmimuuseumi ja kirjutanud filmikriitikat) ja teinud alates 18. eluaastast erinevatele meediaväljaannetele persoonilugusid nii Eesti kui ka maailma põnevatest inimestest. Kui ta parasjagu Äripäevas „tõsiste teemadega” ei tegele, huvitub ta kirglikult välispoliitikast ja kommunikatsioonist, brasiilia muusikast, maailma parimatest poeetidest ja vanadest headest Euroopa linnadest, kus saab inimesi vaadelda, metrooga sõita ja laisalt cappuccino’t juua.\nGalerii: esilinastus Rainer Sarneti „November”\nEile esilinastus kinos Kosmos Andrus Kivirähki bestsellerist „Rehepapp” ainest saanud Rainer Sarneti „November”. Fantaasiafilm baseerub Eesti mütoloogial; koos on segu maagiast, mustast huumorist ja romantilisest armastusest.\n— Priit Mürk


| Maisitõlvikud küüslauguvõi ja parmesaniga | Rannamõisa\nMaisitõlvikud küüslauguvõi ja parmesaniga\nMaisitõlvik on suurepärane lisand erinevate linnuliharoogade kõrvale. Eriti hästi sobib see aga grillitud linnuliha kaaslaseks. Poest vali kindlasti mais, mille ümbritsevad lehed on rohelised ning maisiterad ise värsked, selge kollase värvusega ning pringid!\nKeeda maisitõlvikud soolaga maitsestatud vees valmis (suures potis või laial pannil). Tõlvikute keetmiseks kulub umbes 7 minutit. Samal ajal haki küüslauk hästi peeneks. Sulata pannil või, lisa küüslauk ning prae see klaasjaks. Seejärel sega juurde hakitud petersell ning maitseks soola-pipart. Kasta keedetud maisitõlvikud või-segusse ning tõsta need seejärel alusele. Nirista peale kogu järelejäänud või-segu. Raputa peale parmesani ning serveeri!\n2 sl peenelt riivitud parmesani


Liider – olla eeskujuks ja vedada | Tark.ee\nAvaleht Blogi Liider – olla eeskujuks ja vedada\nAvaldatud: 15.05.2009 | Autor: Koolitusportaal | Kommentaare: 0\nTerav mõistus aitab meil elus läbi lüüa lühiajalises perspektiivis, sinnamaani, kuhu inimene maailma oma ettekujutuses näeb. Kui ta teeb midagi, siis ta teab kindlalt, et juhtub midagi konkreetset selle tegevuse tulemusena ehk teisisõnu – ta kontrollib täielikult olukorda. Sellega me üritame saada oma kontrolli alla järjest rohkem oma maailmast. Kui me aga ükskord enam ei suuda juhtida kõike ja kõiki, tekib kartus, et asjad võivad minna meile sobimatus suunas. Taolise jäiga sideme katkemine meie ja meid ümbritseva maailma vahel lõpeb tavaliselt suure stressiga. Seda juhul, kui me ei usalda kasutusele võtta pehmemad sidemed, mis on omased rohkem liidrile kui juhile. Need kaks – liider ja juht ei pruugi alati olla üks ja seesama isik.\nNiikaua, kui asi on mõistusega kontrolli all, pole liidrit vaja, sest olukord on juhitav. Liider tuleb mängu siis, kui asi väljub mõistuse jäiga kontrolli alt ja tulevad mängu pehmemad sidemed, milleks on inimestevahelised tunded, emotsioonid jne. Liidri tunnuseks on usk, lootus, visioon, eristumine, kõrged standardid ning selle juures eeskujuliku iseloomuga tulemuste saavutamine.\nOma endise ülemuse lahkudes võtsin mina tema koha üle. Vahetuse tegi raskeks just see, et ta oli olnud paljudele eeskujuks. Minu tegevust hinnati võrdluses temaga ja nõuti kinnitust, miks mina teen nii, kui tema tegi seda teisiti. Ta oli tiimile tõeliseks liidriks, kellelt paljud eeskuju võtsid.\nLiider peab olema omal määral autentne, tegema vabal tahtel valikuid ning võtma vastutuse tagajärgede eest. Autentsus tuleneb sinu võimest oma oskusi kasutada. Oskusi, teadmisi ja kogemusi on palju. Sinu valik neid kasutada on ainulaadne muutes sind autentseks, tuues välja oma loovuse, mis sinus on. Olles autentne pead sa suutma teha tegusid, mida teised hindavad ja järgi proovivad teha – alles siis oled sa liider. Liider on andja, liider on eeskuju, liider on looja.\nKui sa vaatad ümbritsevale maailmale vastu, siis küsi endalt, kas sa lood seda või alistud ja lased ümbritseval ennast kujundada. Arutle sellegi üle, mida maailm ootab sinult ja mida ootad sina maailmalt? Kumb pool domineerib, see ütleb kas inimene annab energiat välisele maailmale või neelab seda. Kui oled energiat välja andev, siis oled liider ja kui vastupidi, siis järgija ehk juhitav. Kui sul puudub energia sind ümbritseva maailma kujundamiseks, siis kulub see ära sinu siseelu korrastamiseks. Sa vajad veel lisaenergiat väljast, et oma sisemiste vastuoludega toime tulla. Kui Sinu siseelu on korrastatud, siis jääb sul energiat ka teistele, kes seda vajavad ja sulle järgnevad. Sinu energiat saavad järgijad aktsepteerivad sind liidrina. Sama kehtib ka organisatsioonide kontekstis.\nÜhes heas organisatsioonis peab olema kriitiline mass liidreid, et kogu organisatsioon tuleks esile, oleks teistele eeskujuks. Üheks suurepäraseks näiteks võib siin tuua HP kasutades oma sees nn „HP Way” kontseptsiooni. Väikeste organisatsioonirakukeste pühendumine ja innustatus tekitab kõrvaltvaatajaile ainult kadedust. Põhimõte on selles, et organisatsiooni rakukestel lastakse oma energiat suhteliselt vabalt kasutada. See motiveerib ja loob pühendumuse. Selleks, et kõik panustaksid oma energia ettevõttele vajalikus suunas, luuakse neile soodne keskkond, mis eelkõige informeerib ettevõtte eesmärkidest, mille täitmisel kasvab töötajate heaolu. Sama meetodiga sai edukakas ka Motorola. Need on iseorganiseeruvad organisatsioonid, kus alusrakukestele ei pea ütlema mida teha, vaid nad jõuavad iseseisvalt äratundmisele, mida on vaja väärtusahelas teha, et lõppeesmärgini jõuda.\nMinu üks juhtidest ja õpetajatest on öelnud, et kui sa soovid vilja, siis istuta taim. See on hea näide sellest, et esialgu tuleb endast midagi välja anda, et hiljem vastu saada. Nii tuleb ise eelkõige naeratada ja maailm naeratab sulle vastu, tuleb ise ennem tunnustada teisi ja teised tunnustavad sind ka vastu, tuleb ise eelkõige armastada ja siis teised armastavad ka sind ja selleks, et olla äris edukas tuleb aidata teistel edukas olla ja sa suudad koos nendega edukas olla. Üksi pole võimalik kaua edukas olla. Eestlasele tüüpiline hoiak, et parem naabri lehm surnud kui minu oma elus ja hea tervise juures ei vii edasi. Kui sinu „lehm” ei ole piisavalt hea, siis selle üle kaeblemine ei ole ka liidri tunnus. Liider tunneb probleemi ära ja saab aru, et see on tema probleem või küsib endalt mil määral on see tema probleem. Kui sul on probleem, siis see on sinu probleem.\nPeter Köstenbaumi järgi saab liidri meelsus areneda kõige efektiivsemalt, kasutades lihtsat mudelit, mis organiseerib selle, mida inimesed juba teavad ühiseks keeleks ja tegevuste kogumiks. Peeter Köstenbaum peab liidri eelduseks tasakaalu kolme polaarsuse vahel, milleks on eetika ja vaprus, reaalsus ja visioon ning teadmised ja autentsus. Kui Sinu üks suund tundub nõrk, siis arenda seda ja sa jõuad oluliste läbimurreteni.\nToo välja oma loovus ja usu sellesse ning Sulle järgitakse!\nLoe intervjuud Peeter Klanbergiga.


Swiss all CAD tagab integreeritud 3D planeerimise algusest lõpuni. Põhinedes AutoCADil, ZWCADile ja BricsCADil, katab Swiss all CAD kõik sinu vajadused. Sujuv CAD-CAM / CAD-ERP ühendus üksiktootmise jaoks. Kõik ühest ja samast DWG-st, jooniste loomine otse 3D-s, töötlemine, kliendi joonised, tööjoonised jne. Otseülekanne levinud CNC-pinkidele (WoodWOP / Xilog-Maestro / NC-Hops / TPAEdi jt). Ühendus ERP süsteemidega, nagu Ak-Soft, Borm, Elefant, Heos, SwissSoft, Treichler, Triviso jne. DWG, DXF, PDF töödeldakse otse programmis. Palju impordi- ja ekspordivorminguid, samuti IFC BIMi jaoks. Swiss all CADi eelistks on lihtne kasutamine, selgus ja arusaadavus, kliendikesksus, täpsus ja kulutõhus teostus.\nBlumi andmed on integreeritud tarkvaraversioonidega AutoCAD 2008 või suurem (tooteandmete integratsiooni või BXF-liidese kujul).\nSaksa, prantsuse, itaalia, inglise


Pigem on su olukord tänapäeval erandlik. Nullindatel veel oli igas aias ketis lõukoer, kes 24/7 haukus, aga praegu pole ma haukuvat koera kohanud mingi 5 aastat. Elan eramajade rajoonis, koeri on üpris palju ja igas mõõdus. Keegi neist ei haugu, vähemalt mitte tunde.\nMeriväljal elad? Parem harju sellega, see ei ole 30 aastat muutunud ja ei muutu edaspidi. Kui ei sobi, koli mujale.\nKole ja vastutustundetu juhtum igal juhul. Loodetavasti jõustub mingil ajal seadus, kus nonstop haukuvate koerte omanikud võetakse vastutusele. Ei kujuta ette, kas omanikud tõesti naudivad oma koerte klähvimist? Miks neid ei kasvatata, sotsialiseerita?\nTäiesti mõistetav pahameel..ei saa ka aru nendest inimestest, kes lasevad koeral tunde haukuda. Meil on üle tänava naabrite koer ja nad lasevad igalõhtul koera just siis välja, kui panen lapsi magama ja see nähvits haugub täpselt samamoodi non-stop..\nMa armastan koeri, aga ei saa ka aru, miks lastakse neil pikalt haukuda. Okei, tuleb külaline või möödub keegi võõras koos teise koeraga, aiasolev koer teeb auh-auh-auh ja siis ju ometigi jääb vait, nagu omanik peaks talle õpetanud olema? Kui ei jää, peaks omanik sellega ometigi TEGELEMA, mitte lihtsalt koera lõugamist ignoreerima?!\nMul endal oli ka koer, kes tahtis palju haukuda (varjukast võetud, ebakindel loom ja äreva närvisüsteemiga), aga me siis iga jumala kord keelasime teda, premeerisime, kui vait jäi, ja koer õppis ära küll, et haugutakse korraks, mitte ei jäädagi lõugama. Kui keegi ikka päris ukse/värava taga pikemalt kolistas vms, siis ta niimoodi kinnise suuga tegi poolsosinal “Mhõhh! Mhõhh!”, ise piilus meie poole, et onju ma ei haugu 🙂\nMind ajavad naabri lapsed hulluks, kisavad nii kõvasti, et isegi teise naabri koera haukumist ei kuule (haukumine oleks palsam hingele selle tittede röökimise kõrval). Aga pole parata, eramajas elamise “rõõmud”, lapsed on ju elu õied, kes peavad õues mängides loomahääli tegema, ilmselt tegin selles vanuses ise ka.\nMis omanikepoolset haukumise eiramist puudutab, siis ilmselt nad on lihtsalt harjunud. No nagu raudtee ääres elavad inimesed ei pane enam ronge tähele ja lapsevanemad ei taju, et nende lapse kisa üle kogu kvartali kajab. Tegelikult saab iga inimene helisid niiöelda sisse ja välja lülitada, kuuled seda, millele keskendud (mis eriti närvi ajab näiteks) ja ignoreerid kõike muud taustal toimuvat. Kui naabrid kõik võidu muruniidukiga möllavad, siis seda mõni päev ei pane üldse tähele, mõni teine päev aga tahaks nad kõik ära kägistada selle eest, et mul tööle keskenduda ei lase. Lahendus? Ignoreerin. Või kolin tuppa. Või mürasummutavad kõrvaklapid. Soovitan teemaalgatajale sama. Ümbritseva eluga kaasneb lärm, harju ära.\nMeil toidab naaber vareseid. Hull kraaksumine hakkab kl 3 hommikul. Kõik asjad hoovis tõmbavad laiali ja stuvad täis. Lilleõied naksavad ära, ühtegi taime ei saa maha panna. Grillimise aeg ei saa korrakski tuppa minna, et nad midagi laualt ei varasta.\nTundub, et rahu saamiseks ei piisa ka sellest, kui korterist eramajja kolida:( Aitab vaid see, kui kuskile eraldatud paika kolida.\nKuulge, ma leidsin ilusa “linnupesakasti” millesse tasub ehk investeerida:\nÄkki aitab kui naabri aia lähedale riputada.\nKui linnas elasin, siis käisin koera kasvõi keset ööd tuppa toomas, et ta ei hauguks. Linnas elades oli meil 2. ringi koer, endine valvekoer. Kuna saime ta täiskasvanuna, siis olid tal teatud harjumused juba kujunenud. Mõttetult klähvija ta polnud, aga kui keegi võõras mööda läks, siis haukus ja haukus ka mööduvate koerte ja kasside peale. Kui naabruses mõni koer innukamalt haukuma hakkas, siis lõi temagi kampa. Ja vaat siis käisin teda tuppa toomas. Kui koer ikka kauem kui paar minutit haukus ja lõppu ei tundunud tulevat, läksin asja uurima ja tõin koera esikusse, kus ta rahulikult magama keeras, sest seal polnud tal vaja aeda valvata…\nKui nüüd loomahäältest rääkida, siis praegu istub meil juba mitu nädalat magamistoa akna all põõsastikus ööbik ja laulab. Õnneks või kahjuks olen õhtuti nii väsinud, et see mind uinumisel üldse ei sega. Kui puhanum oleksin, siis paneksin ilmselt magama jäämiseks akna kinni. Ööbik laulab muidugi palju meeldivamalt kui koer.\nKortermajas oli seda häirivat müra palju vähem. Või mitte vähem, aga see oli summutatud. Kellegi laps nuttis, keegi pidas pidu, kõik oli nagu läbi vati. Tüütu aga mitte ihust läbi lõikav. Aga kui terrassil tööd teha üritad ja naabri laps oma rõvedalt kileda häälega 5 minutit järjest “iiiisssssiiiiiiiiiiiiiiiiii” röögib sulle justkui otse kõrva, siis see võtab närvi ikka üsna läbi. Nii et jah, kuskile metsade vahele kolimine, kus naabrid kilomeetrite kauguses, oleks ainus viis rahu saada. Eramajade piirkond on kõike muud kui rahulik.\nAga no ehk vähemalt peletab veidi vargaid eemale 😀\nAbsoluutselt ei ole tähtis , kas kõrvalmajas on laps või ainult täiskasvanu, und vajab ka täiskasvanu. Need, kes hoiavad oma koerad lakkamatult haukumas on lihtsalt loomapiinajad minu silmis ja teiste naabrite vastu üleolevalt hoolimatud. Koeraga tuleb tegeleda ja pakkuda talle ärevatel hetkedel turvalist ruumi. Valvamiseks palgatakse turvafirma, mitte ei hoita koera pidevas stressiseisundis.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 30.05 07:55; 30.05 08:34;\nMind ennast pigem imestab, kas nad üldse ei mõtle, et kõrvalmajas on beebi/laps ja see pikk haukumine võib teisi segada.\nEi õigusta koera haukumist, aga kas sinu arvates peaks naaber oma looma magama panema, sest sina said tite? Kui koer oli juba enne olemas, siis sa ju teadsid, mis keskkonda sa lapse sünnitad.\nEi õigusta koera haukumist, aga kas sinu arvates peaks naaber oma looma magama panema, sest sina said tite?\nEi, inimene, kes ei oska koera eest hoolitseda ja koolitada, ei tohi koera üldse võtta. Koera omamine ei ole inimõigus. Koera omamine on vastutus. Kui koer on öösiti õues stressis, aitab selle vastu koera tuppa lubamine. Lisaks on veel päris palju erinevaid meetodeid, mis aitab seda pidevat haukumist välja koolitada . Oma koeraga tuleb tegeleda, mitte teda jätta üksi pikkadeks tundideks koju (jällegi, koera pidamine ei ole kohustuslik kui su elukorraldus ei võimalda koerale turvalist elukeskkonda pakkuda).\nNaljakas lugeda, kuidas see, kui inimene saab beebi, siis arvab, et see ometi on nii suur argument, et kõik peavad tema järgi elama hakkama. Meie kõrvalmajas oli ka beebi, siis ema käis naabritele ütlemas, et ärge nüüd muru niitke, ärge nüüd õues lärmake, minu beebi magab. Käis ka ühe naabri juures rääkimas, et koerad hauguvad, beebi ei saa jälle magada. Mina elan sellele naabrile palju lähemal, mina ei kuulnud, et koerad hauguks. Nüüd on lapsed tal suuremad ja lõugavad siin tänaval päevast päeva, kuigi beebisid on mõnes majas ka nüüd. Ta lapsed tulevad sõitma täpselt meie aia taha küll rulaga, jalgrattaga, tund aega sõidavad edasi-tagasi ja samal ajal lõugavad täiest kõrist Ja minu koer hakkab haukuma selle lärmi peale, lisaks nad loopisid kunagi mu koera käbidega, sellepärast ta ka neid ei salli. Eks ma toon oma koera siis tuppa selleks ajaks, kui neil just siin vaja sõita on, aga imelik, kuidas teiste beebidega nemad küll ei arvesta, samas ise nõudsid erikohtlemist küll.\nKoerapidajana ütlen – koer haugub siis, kui ta on üksi õues. Kui panna koer tuppa, siis koer ei haugu. Meil on ka juhtunud paar korda, et koer on ööseks välja jäänud ja siis haugub ikka küll, toas magab nagu nott. Seega peaks linnas lubama vaid koeri, keda saab öösel kinni panna- kui tuppa koera ei taheta (minu jaoks kummaline, kuna koer on osa minu perest), siis esikusse vms. kohta.\nVõi olen ma erandlik eksemplaar ja teisi koerte PIDEV tunde kestev haukumine ei häiri?\nMind ausalt ei häiri. Eriti kui olen seltskonnaga, siis on nagunii mõtted mujal.\nSoovitan harjutada end mõningaid asju mitte tähele panema/häirida laskma. Tõsiselt, see oskus on elus vajalik.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 30.05 08:57; 30.05 09:01;\nVõi mürasummutavad kõrvaklapid. Soovitan teemaalgatajale sama.\nTa ei saa ju – ta on terrassil seltskonnaga, ise ninapidi Perekoolis teemat tegemas.\nLoll küsimus võib-olla, kuid kas sa naabritega ka oled üritanud rääkida? Enne kui Perekooli teema tegid.\nSa oled arutu.\nKoerad suhtlevad läbi haukumise ja miks peaks inimene seda keelama! SEE POLE MINGI STRESSISEISUND!\nSaan teemaalgataja murest väga hästi aru! Meie naabriaias elab ka selline koer. Kõige hullem, peamiselt haugub ta meid! Sellest ma ei saa üldse aru, miks ta meie aias toimuva peale reageerib? Ta näeb meid ju iga päev, miks peaks meie peale haukuma? Kui ma tulen koju ja tulen väravast sisse, koer haugub. Või tuleb mees või laps. Kui ära läheme, haugub. Üldse, kui meie hoovis mingigi liikumine on, haugub. Hääl on koeral selline sügav, kume, tugev. Nagu tõrrepõhjast. Saksa lambakoer on. Meil on kõrvalhoone naabrite aia poole, kus on talvepuud ja aiatööriistad. Kui toome talvel puid, haugub. Kui kevadel-suvel võtame aiatööriistu vm vajalikku, haugub. Kui aiaääres kasvavat lillepeenart rohin, haugub kogu see pool tundi. Kui mees niidab muru, haugub. Nende naabrite poole jäävas aiaosas ei saa midagi teha ega olla, siis koer kogu aeg haugub. Saame olla ainult teisel pool maja, nii et see koer meid ei näe.\nMeil on endal ka koer, meie koer niimoodi ei haugu. Eks ta ka vahel teeb häält, kui meie peres keegi koju tuleb, siis kiunub natuke rõõmust. Aga ma kardan ka, et kaugemalt naabrid ju täpselt ei tea, milline koer niimoodi kogu aeg haugub. Arvavad veel, et minu koer on see, kelle haukumisest terve küla päevad läbi kajab.\nNaabrite koer muidugi haugub ka teise aia ääres, tänava poole, kui seal mõni teine koer või jalgrattur vm huvitavamat liigub. Aga see mind isegi ei häiri. Häirib ainult siis, kui ta meiega ühise aia ääres meie aias toimuvat haugub.\nVarem oli naabritel teine koer ja tema ei haukunud mõttetult. Rahulik koer oli. Siis suri vanadusse. Uus koer on nüüd 5-aastane. Loen aastaid, et u 7 aastaga peab veel arvestama.\nIlmselgelt võetakse sellised koerad mitte lemmikloomaks (kellega piisavalt tegeletakse), vaid muul põhjusel. Koerad jäetakse üksi koju või aeda, ise minnakse minema, ja vaene loom haugub ärevusest ja hirmust. Täpselt samuti nagu laps ei nuta kunagi kellegi kiusamiseks, vaid sellepärast, et ta ei oska muul moel end väljendada – solvumist, hirmu, ärevust jne. Koer pole süüdi, süüdi on omanik. Meie naabruses on sama lugu. Hommikust õhtuni käib peniterror.\nMeil ka naabritel probleemne saksa lambakoer. Ma ei saa nt oma koduaias aiatöid teha, sest seda saadab kõrvulukustav haukumine. Rääkimata selles, et oma aias suvel päevitada või raamatut lugeda – ei saa. See ei kesta hetkeks, vaid saadabki meid terve see aeg, kui õues oleme. Aed on suur, ent isegi lapsed ei saa sõpradega õues mängida.\nOleme rääkinud naabritega. Teised ümberkaudsed naabrid on rääkinud nendega. Oleme kirjutanud ühise kirja. Mitte midagi ei aita. Minu ideed on otsas.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 30.05 11:10; 30.05 11:47;\nMul aitas lihtsalt naabrilaste korrale kutsumine. Naabrikoerale see jälle ei mõju, aga kurja tädi käest pahandada saada nad ka ei taha 😀


Kevadkoolis vaadeldakse arheoloogiat meedia pilgu läbi | Tartu Ülikool\nKevadkoolis vaadeldakse arheoloogiat meedia pilgu läbi\n27.ja 28. märtsil arutlevad TÜ arheoloogia ja ajakirjanduse erialade teadlased ning magistrandid Taevaskoja turismi- ja puhkekeskuses ühisel kevadkoolil arheoloogia ja meedia suhete üle.\nKevadkooli "Ajakirjandus otsib arheoloogi" korraldaja arheoloogiamagistrant Liis Livin märkis, et kevadkooli kaaskorraldajateks valiti ajakirjandusmagistrandid seetõttu, et tekitada arheoloogia ja ajakirjanduse vahel dialoog, mis soodustaks arheoloogiaalase info jõudmist lugejani.\n"Tänavune kevadkool räägib sellest, mida arheoloogid saaksid teha, et nende tegemised ja tegemiste tulemused jõuaksid inimesteni ja milline on ajakirjanduse mõju ja roll selles stsenaariumis," rääkis Livin. Kevadkooli pealkiri "Ajakirjandus otsib arheoloogi" peaks tekitama assotsiatsiooni populaarse saatega Eesti otsib superstaari. "Taolise pealkirja eesmärgiks oli äratada tähelepanu, samastades selle meedias käibel oleva ja eriti populaarse tiitliga."\nKevadkoolis esitamisele tulevad ettekanded räägivad arheoloogia ja ajakirjanduse vastastikmõjudest ning arheoloogia kui uurimisvaldkonna nähtavaks tegemise võimalustest meedias. Arheoloogia magistrant Viire Pajuste peab ettekande teemal "Eksperimentaalarheoloogia ja selle kajastamine meedias arheoloogia propageerimise eesmärgil". Ajakirjandustudeng Siret Schutting räägib meedia mõjust arheoloogide tööle. Arheoloog Ingrid Ulst teeb ettekande "mustast arheoloogiast" ehk ebaseaduslikust tegevusest, mille tulemusel rüüstatakse kultuurimälestisi. Teadusajakirjanik Priit Ennet räägib teadusajakirjanduse tänapäevast.\nKevadkooli koduleht: www.kevadkool2010.edicypages.com\nLiis Livin, Kevadkooli korraldaja, tel +372 55 527 605, e-post liis.livin [ät] gmail.com


Miks on lapsel näol nägu? - Papilloomid\nPunane või valge, purulentse sisuga või ilma selleta, suur või väike, mis on kogu pinnal küündinud, olenemata vistrikestest, on neil vähe meeldivat. Eriti kui nad ilmuvad vastsündinud lapse näole. Kuid see probleem ei lähe peaaegu iga lapsest mööda. Mis võib tähendada akne ilmnemist vastsündinul? Millised peaksid kaitsma? Esiteks on vaja mõista nende ilmumise põhjust.\nAkne kõige levinumad põhjused\nVastsündinu näol olevad vistrikud võivad esineda mitmel põhjusel, näiteks:\nhormoonsüsteemi kohandamine vastsündinu perioodil;\nerineva iseloomuga allergiad (toit, kontakt jne);\nrasvane näärmete probleem;\nniiske nahk, mis põhjustab kipulikku soojust;\nkui lapsepõlve sümptom.\nEnamik lapsepõlves esinevaid akne ei ole nakkav. Mitmete lihtsate toimingutega kaovad nad kiiresti.\nValged vistrikud võivad ilmneda vahetult pärast sündi või veidi hiljem näos, eriti põskedel ja silmade lähedal. Pole vaja üldse muretseda. Nende päritolu on füsioloogiline.\nFakt on see, et lapsele üle kantud emade hormoonid mõjutavad sarnaselt naha seisundit. Pearl valge pärlmutterhormooni pimples ei ole nakkav ja ei vaja ravi. Nad lähevad üle 1-2 kuu jooksul. Ainus asi, mida ema saab teha, on lihtsalt hoida nahk puhtana.\nSee on järgmine valge akne tüüp, mis on väiksem, mis tekib rasvase näärme talitlushäire taustal. See tingimus on üsna vastuvõetav ja ei ole lapsele ohtlik. Neid ei tohi alkoholilahustega välja pressida või muul viisil hõõruda, vastasel juhul võite saada infektsiooni või kuivatada lapse nahka.\nNiipea, kui rasvakanalid avanevad korralikult, läbivad miilid jälgi. Tuleb välja, et akne valge või kollakas värv ei tohiks põhjustada ema häireid.\nKuum hooaja, sünteetiline riietus või paljud looduslik kihid põhjustavad aktiivset higistamist. Selle tulemusena muutub lapse nahk niiskeks ja kui see seisund kord päevas kordub, tekib kipitav soojus. Esiteks ilmub kaelale ja seejärel näole väike roosa lööve, mille järel see levib üle kogu keha, eriti riietega suletud piirkondades. Mida teha\nKogu ennetamise saladus. Ruumi õhutemperatuur, kus laps elab, peaks olema kuni 22 kraadi. Kui seda ei ole loomulikult võimalik saavutada, võib olla aeg mõelda kliimaseadme paigaldamisele. Kandke beebi ainult looduslikest kangastest rõivastest ja vältige ülekuumenemist. Siis liigub kipitav soojus, isegi kui see ilmub, kiiresti.\nKõige tavalisem allergiline reaktsioon on toit, mida imetav ema sõi. Sellisel juhul on väikestel punastel vistrikel 18 tunni jooksul pärast söömist, kõigepealt põskedel, siis võib-olla ka kogu kehal. Et olukord ei korduks, on vaja analüüsida, mis võiks süüa põhjustada allergiat. Kahtlane toode eemaldatakse ja jälgitakse lapse seisundit.\nKui laps sööb kohandatud piimasegu, võite proovida muuta tootjat ja segu koostist.\nOn olemas ka kokkupuute ja sissehingamise allergia, kui reaktsiooni täheldatakse kokkupuutel lemmikloomadega, sünteetiliste rõivastega. Liugurid võivad olla valmistatud naturaalsest puuvillast, kuid kui need on pestud mitte-allergiliste beebipulbriga, võib see põhjustada probleeme. Allergiat võivad põhjustada maja õietolm ja isegi mähkmed (kui need on nõrgad).\nProbleem lahendatakse kergesti: selleks, et allergiline akne ära minna, tuleb allergeen identifitseerida ja sellest vabaneda. Mõnikord tehakse sel eesmärgil allergia teste, kuid see meetod sobib lastele, kes on jõudnud 3-aastaseks.\nTeatud ravimite võtmisel võib ilmneda lööve. Näiteks võivad raua sisaldusega vitamiinid, antibiootikumid, hormonaalsed ravimid põhjustada allergiat. Laps ei pea neid võtma. Paljud ravimid liiguvad rinnapiima. Kui te kahtlustate ravimite kaasamist allergiatesse, lõpetage nende võtmine ja konsulteerige oma arstiga.\nSamuti on olemas lööve, mida nimetatakse urtikaariaks. See on olemuselt allergiline ja tekib keha reaktsioonina kliimamuutustele: külm, kuum, otsene päikesevalgus. Tarude iseloomustavad punased muhud, mis ei vaja ravi. Nad liiguvad nii kiiresti kui nad ilmusid.\nAkne nakkuslik päritolu\nSelline lööve kaasneb alati teatud infektsiooniga, mis on üks haiguse ilmingute sümptomeid. See avaldub pediaatrilistes roosoolides, leetrites, punapea palavikutes, punetistes, kana- ja karpkalas. Tavaliselt arenevad sellised haigused kiiresti, kaasnevad kõrge palavik ja neid ravitakse ainult lastearsti järelevalve all.\nStaphylococcus ja streptococcus võivad põhjustada vastsündinutel vesiculopuscosis. Sageli esineb see haigus vähese raviga tibu Algusest saadik kehal selge vedelikuga mullid, siis punaseks, ja teisel päeval ilmub neisse.\nSarnase nakkusega lapsi ei vannita, kuid nahka töödeldakse furatsilliini või väga nõrga kaaliumpermanganaadi lahusega. Pärast pustulite kuivatamist rohelise värvi või metüleensinisega kasutage antibiootikumi salvi. Mõnikord võib arst raske haigusvormiga määrata antibakteriaalseid ravimeid sisekasutuseks. Ravi kestus on 7 kuni 10 päeva.\nKuidas ravida mitte-nakkuslikke vistrikke\nNagu oleme näinud, ei ole mõnel juhul midagi väärt. Vastsündinute ja milia akne läbib ise. See on hea, kui näidate diagnoosi kindlaksmääramiseks ja vajalike meetmete võtmiseks lööve. Aga te saate midagi teha, et leevendada seisundit. Nii et\npeske last sagedamini (2-3 korda päevas) keedetud veega;\npühkige maitsetaimede nägu (kummel, seeria);\nhoida lapse asju puhtana, neid triikida;\nregulaarselt vahetage voodipesu, triikige seda;\nõigeaegselt läbi viia niiske puhastamine ruumis, kus laps asub, õhu puhastamiseks;\npigistage akne (infektsiooni levikut);\npühkige alkoholi tinktuuride, fucorciniga, geniaalse rohelise ilma arsti ettekirjutuseta (neid ei pruugi olla vaja ja kuivatage nahka);\nkasutage rasva kreeme ja salve (nad ummistavad poorid, on hea bakterite kasvuala);\nanda antibiootikume, absorbente ilma arsti retseptita.\nSellise ebameeldiva nähtuse nagu akne võimalikult harva nägemiseks on vajalik õigeaegne ennetamine:\nkui ema imetab, siis peaksite olema eriti tähelepanelik tema poolt tarbitavate toodete suhtes;\ntehisliku söötmise korral eelistage hüpoallergeenseid segusid;\nlaske oma lapsel mähkmete vahetamisel õhuvannid võtta;\nvaadake lasteaia temperatuuri ja niiskust, pääsete värske õhu kätte;\nkasutada hüpoallergeenseid beebipesu;\nujuma oma last iga päev.\nKokkuvõtteks. Kui lapsel on kuus või vahetult pärast sündi väike valge vistrik, ärge helisema. Nad ei ole ohtlikud ja kaovad varsti. Enamikul juhtudel on võimalik vältida isegi punaseid lööbeid. Aga kui akne ei kao pikka aega, levib see keha all, lapsel on kõrge temperatuur, siis peaksite kindlasti pöörduma arsti poole.\nLõua nägu ravitakse väga ettevaatlikult, et mitte kahjustada õhukest nahka, vastasel juhul võivad tekkida komplikatsioonid. Rongi kerge keetmine rahustab ja kuivab akne. Võite kasutada kaaliumpermanganaati, kuid väikestes kogustes. Lahus peaks muutuma roosaks.\nVastsündinute akne - nahalööve väikeste valgedeks punktideks, mis asuvad peamiselt lõua nahal, põskedel ja nasolabiaalsetel voldidel. Vastsündinute akne esineb 6 esimese elukuu lapsel ja see on seotud organismi hormonaalsete muutustega. Kui nad ilmuvad, on lapse näo naha piisav hooldus akne elementide põletiku vältimiseks väga oluline. Akne diagnoosimine ja ravi vastsündinutel on vajalik ainult siis, kui nad nakatuvad põletikulise reaktsiooni tekkega. Enamikul juhtudel tekib vastsündinute akne spontaanselt mõne nädala jooksul.\nAkne vastsündinutel esineb 20-30% lastest. Kõige sagedamini täheldatakse nende ilmumist vastsündinutel, kelle emad kannatasid mitmesuguste akne vormide all. Akne liigitamisel kuulub vastsündinute akne lapsepõlve akne. Erinevalt teistest selles vanuserühmas esinevatest akne vormidest ei tekita nad lapsele ohtu ja on kalduvad kiireks lahendamiseks. Seepärast ei tohiks vanemad lapse näol tekkivate elementide tekkimisel sarnaselt aknega muretseda. Veidi kannatlikkust, lapse naha hooldamist - ja need kaovad iseenesest.\nVastsündinute akne ilmnemine on seotud naha pindmiste rasunäärmete kitsaste kanalite ummistumisega nende sekretsiooni paksenemise tõttu. Kaasaegne dermatoloogia usub, et selle põhjuseks on endokriinne tegur. Paljud autorid on vastsündinute akne kui vastsündinute hormonaalse kriisi ilmingud, mida võib väljendada füsioloogilises mastopaatias (piimanäärmete hõrenemine), väliste suguelundite paistetust, hüdrofüüli tekkimist poistel ja metrorragia ilmumist tüdrukutesse. Seda seisundit täheldatakse tavaliselt lapse elu 3. – 8. Päeval. See on ajutine ja on seotud paljude naiste suguhormoonidega (östrogeenidega), mis on sisenenud lapse kehasse emakasisene arengu lõpus.\nAkne ilmingud vastsündinutel\nAkne vastsündinud on mõned üksikud suletud või avatud komöödoonid. Suletud komedoonidel on 1-2 mm suurused pärlvalged või kollakad papulid. Aja jooksul võivad nad muutuda avatud komedoonideks, millel on iseloomulikud mustad täpid. Mõningatel juhtudel, koos komooniatega, võivad vastsündinu nahale ilmuda isoleeritud pustulid või papulid, mida ümbritseb roosakas velg.\nReeglina paikneb vastsündinud akne näo nahal: põsked, lõug, nina, nasolabiaalne ja nosochnye voldid, mõnikord - nahal okcipitaalses piirkonnas. Poiste puhul on võimalik tekkida vastsündinud akne peenise nahal.\nAkne vastsündinutele on iseloomulik kiire, 1-2 nädala jooksul toimuv spontaanne resolutsioon. Pärast nende kadumist ei ole nahal jälgi. Olukord võib nakatumise tõttu olla keeruline. Siis ilmnevad põletikulised nähud naha turse ja punetusena piki akne perifeeriat, elemendid muutuvad pustulideks, mille kollane värvus on mädane. Võib-olla areng streptoderma, streptokokkide impetigo, furunkuloos, tekkimist muud tüüpi püoderma.\nVastsündinu akne diagnoosimine ja ravi\nKui vastsündinud akne ilmneb, on dermatoloogi nõustamine vajalik ainult komplikatsioonide tekkimisel. Siiski, kui lööve muretseb vanemate üle, on alati parem konsulteerida arstiga. Diagnoosi selgitamiseks viib spetsialist välja nahalööbe ja naha pH-meetri dermatoskoopia, kui tuvastatakse nakkuse tunnused, võtavad bakterioloogiliseks uurimiseks eemaldatavad elemendid.\nErinevalt teistest akne tüüpidest ei vaja vastsündinud akne iseenesest ravi. Õige lastehooldus on oluline: regulaarne hügieen, õhk ja päikesevann. Ilma vajaduseta ei ole vastsündinu näo naha hooldamiseks soovitatav kasutada kreeme, laste õlisid, vedelikke ja muid kosmeetilisi vahendeid.\nMitte mingil juhul ei tohi proovida vastsündinu akne välja suruda! See võib põhjustada nakkuse tungimist rasunäärmesse ja põletikulise protsessi teket selles.\nAkne nakatumise korral toimub vastsündinu ravi vastavalt nakkuslike nahakahjustuste ravi üldpõhimõtetele. Nahka töödeldakse antiseptikumide, desinfitseerimislahuste ja antibakteriaalsete ravimitega. Võibolla kasutada kohalikku laserravi. Vajadusel täiendatakse kohalikku ravi taastavate meetmetega: vitamiinravi, immunokorrektsioon jne.\nMis on pustulid, millisel juhul nad tekivad ja kuidas ravida pustulaarset põletikku\nKõige sagedamini esineb näol nahaalune akne, kuid mõnel juhul kogevad inimesed nende dermatoloogiliste probleemide teket kehal ja mõnikord on peopesadel nahaalune akne.


FOTOD: Levadiast on lahkunud kõik välismaalased, esimeses trennis kolm uut nägu - Sport\nLevadia esimesest treeningust võtsid osa ka Rimo Hunt (palliga) ja Dmitri Kruglov (parempoolseim)Foto: Rauno Volmar\nEesti jalgpalli Premium liiga lõppenud hooaja hõbemedalist Tallinna FC Levadia kogunes täna taas ühistreeninguteks, kust olid puudu nii mõnedki olulised näod.\nNäiteks ei jätka Levadia ridades võrreldes mulluse hooajaga keskkaitsja Taavi Rähn ja ründaja Kaimar Saag. Samuti on klubist lahkunud kõik välismaalased Juuso Laitineni, Artjom Rahmanovi ja Omar El Hussieny näol. Lisaks on veel karjääri jätkamise osas kõhkleval seisukohal meistriliiga mulluse hooaja suurim väravakütt Ingemar Teever, kes peaks lõpliku otsuse edasise osas tegema jaanuariks.\nKüll aga võis täna Maarjamäe kunstmurustaadionil näha mitmeid uusi nägusid - näiteks tegid värske treeneriduo Sergei Ratnikov ja Urmas Hepneri käe all harjutuskorra kaasa Kevin Rääbis (21-aastane äärepoolkaitsja, pallis viimati Tartu Tammekas), Vlasiy Sinyavskiy (19-aastane poolkaitsja, pallis viimati Narva Transis) ja 7-kordne internatsionaal Rimo Hunt (30-aastane ründaja, pallis viimati Kasahstani kõrgliigas Kõzõlorda Kaisari särgis).\nDELFI VIDEO: Levadia uus juhendaja Sergei Ratnikov: võibolla tuleb meile keskkaitsja Aafrikast, sooviksime ka Morozovit (7) 07.12.2015\nLisaks võttis treeningust osa viimati Narva Transis pallinud 19-aastane ründav poolkaitsja Svjatoslav Jakovlev, kuid tema Levadia esindusmeeskonnas jätkamas ei ole.\nEi ole välistatud Morozovi liitumine\nVäärib veel mainimist, et homsest liituvad Levadia treeningutega ka Siim Luts, Andreas Raudsepp ja Ilja Antonov. Neist viimased kaks lõpetavad täna enda 3-kuulise ajateenistuse, A-koondislasel Lutsul on võimalik kuni jaanuarikuuni välisklubi otsida. Välismaalt otsib tööandjat ka Dmitri Kruglov, samuti ei ole välistatud Artur Pika piiri taha siirdumine.\nTänast treeningut vaatas kõrvalt ka 29-kordne koondislane Igor Morozov. Viimati Ungari kõrgliigas Debreceni ridades pallinud keskkaitsja otsib endiselt küll välisklubi, aga Eestis jätkamise korral tõmbaks ta suure tõenäosusega selga just Levadia särgi. Novembris oli õhus, et 9-kordse Eesti meistriga liitub ka Sergei Ratnikovi poeg Daniil Ratnikov, kuid tema on uue lepingu sõlminud enda senise tööandja Sillamäe Kaleviga.\nLevadia alustas ettevalmistust järgnevas koosseisus:\nKristjan Tamme (eelmise hooaja veetis laenul Pärnu Linnameeskonnas)\nVladislav Tsvetkov (eelmisel hooajal pallis Levadia duubelmeeskonnas)\nRaido Kannel (eelmisel hooajal pallis Levadia duubelmeeskonnas)\nAlger Džumadil (eelmisel hooajal pallis Levadia duubelmeeskonnas)\nVlasiy Sinyavskiy (eelmisel hooajal pallis Narva Transis)\nKevin Rääbis (eelmisel hooajal pallis Tartu Tammekas)\nMaksim Lipin (eelmise hooaja teise poole veetis laenul Narva Transis)\nSiim Luts (otsib endiselt ka välisklubi)\nDmitri Kruglov (otsib endiselt ka välisklubi)\nSvjatoslav Jakovlev (ei jätka esindusmeeskonnas)\nRimo Hunt (pallis eelmisel hooajal Kasahstanis FC Kaisari ridades, otsib endiselt ka välisklubi)\nArtur Rättel (eelmise hooaja teise poole veetis laenul Paide Linnameeskonnas)\nKristen Saarts (eelmise hooaja veetis laenul Pärnu Linnameeskonnas)\nAbitreener: Urmas Hepner\nUus treeneriduo juhatab Levadia noorenduskuuri\nPILTUUDIS: Levadia viimase vooru mängu jälgis Kadriorus klubi potentsiaalne uus treeneriduo\nŠOKK: Premium liiga suurim väravakütt lõpetab ilmselt karjääri\nDELFI VIDEO: Koondisest välja jäetud Sergei Pareiko: ütlesin Pehrssonile, et see ei ole...


MTÜ uudiskiri 23.01.2017 – HEAK\nMTÜ uudiskiri 23.01.2017\nOn näha, et aasta on hoogsalt käima läinud. Meie uudiskiri on mahukas ja sisukas.\n8.veebruarist 5.aprillini toimub vabaühenduste juhtide arenguprogramm. Koosneb viiest moodulist: juht ja juhtimine vabaühenduses (08.02); organisatsiooni strateegiline arendamine (22.02); juriidika ja vabaühendus (08.03); vabaühenduse majandustegevus (22.03); turundamine MTÜs (05.04). Veel on paar vaba kohta. Kiirusta! Kogumaksumus 80 eurot, pane oma andmed kirja motivatsiooniankeeti.\n14.veebruaril kell 10:00-15:30 viivad HEAKi MTÜde konsultandid Maret ja Külli läbi praktilise koolituse projektide kirjutamisest. Peamiselt toetutakse kohaliku omaalgatuse programmi rahataotlemisele, kuid põhitõed jäävad kehtima ka teiste taotlusvoorude puhul. Osalustasu on 30 eurot ning see sisaldab kohvipause ning lõunat. Registreerimine kuni 10.veebruarini või kuni kohti jätkub.\n6.märtsil kell 11:00-14:30 toimub kohaliku omaalgatuse programmi (KOP) infopäev. Taotluste tähtaeg on 1.aprill 2017 ning taotlusi võtab vastu Harju Maavalitsus. Infopäev on tasuta, kuid vajalik on eelregistreerimine.\n30.jaanuaril ootab Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed taotlusi kahele konkursile: Rahvusvähemuste kultuuriühingute projektikonkurss ja Lõimumise edendamine sporditegevuste kaudu.\n1.veebruar on BAFF Dialoogiprogrammi taotluste esitamise tähtaeg. BAFF pakub võimalust Baltikumi organisatsioonidele kutsuda USA-st Baltikumi oma ala eksperte esinema. Samuti pakutakse toetust Baltikumi ekspertidele USA-sse esinema minekuks.\n20.veebruar on Kultuurkapitali Harjumaa ekspertgrupi I vooru projektitaotluste tähtaeg.\n1.märts on taotlustähtaeg Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) tugitegevuste programmi. Tugitegevustena käsitletakse ettevõtmisi, mis lähtuvad KÜSKi põhikirjalistest eesmärkidest, suurendavad vabaühenduste suutlikkust ja soodustavad kodanikuaktiivsust.\n15.märtsini ootab Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis taotlusi Põhja- ja Baltimaade mittetulundusühenduste toetamiseks. Toetus on mõeldud kodanikuühiskonna tugevdamiseks ja ühiskonna sidususe suurendamiseks Põhja- ja Baltimaades. Toetuse eelarve on 310 000 taani krooni (ca 41 000 eurot) aastas.\n26.jaanuar kell 9:30-12:00 Euroopa Liidu rahastusprogrammid kutsuvad hommikukohvile Tallinna Kultuurikatlasse. Jutuks tulevad Kodanike Euroopa, Loov Euroopa kultuuriprogrammi ja Erasmus+ Euroopa Noored toetusvõimalused, sündmused ja uued tuuled, mis 2017. aastal ees ootavad. Inspiratsiooni ja teadmisi jagavad edukad projektitegijad, kellelt saab häid näpunäiteid rahvusvahelise koostöö tegemise kohta.\n26.jaanuaril kell 15:00-17:00 kutsub Vabaühenduste Liit EMSL aasta tegijate tunnustussündmusele Toompea lossi. Oma tulekust tuleb teada anda.\n31.jaanuarini toimub Arvamusfestivali ideekorje. Sel aastal toimub ka kaks [eel]arvamusfestivali: 10. juunil Hiiumaal ja 14. juulil Kagu-Eestis. Kolm festivali ootavad kuni 31. jaanuarini Eesti inimeste ja organisatsioonide ettepanekuid aruteludeks. Lisaks eestikeelsetele aruteludele on väga oodatud ka vene-, inglise- ja mitmekeelsed mõttevahetused.\n1. veebruarini võtab Eesti Külaliikumine Kodukant vastu vabaühenduste sooviavaldusi vabatahtliku sõbra märgi taotlemiseks. Vabatahtliku sõbra märk aitab vabaühendustel paremini mõtestada ja korrastada vabatahtlike kaasamist ja juhtimist organisatsioonis.\n6.veebruarini ootavad Heateo Sihtasutus ja Swedbank uusi liikmeid „Ma armastan aidata“ annetuskeskkonda. Annetuskeskkond on mõeldud meie elu paremaks muutvatele mittetulundusühingutele ja sihtasutustele, kes koguvad oma eesmärkide saavutamiseks annetusi.\n14.veebruaril kell 10-13:30 Vabatahtlike kaasajate ABC koolitus, Tallinnas, Sirge 2 II korruse nõupidamise ruumis. Koolituse eesmärk on anda ülevaade vabatahtliku tegevuse korraldamise põhitõdedest toetamaks koolitusel osalenute tööd vabatahtlikega ühingutes. Osalemistasu on 20 eurot.\nHoia end kursis HEAKi jagatud uusima infoga Facebookis.\nHEAKist saad nõu oma ühenduse administreerimiseks, arendamiseks ja juhtimiseks, projektitaotluste koostamiseks ning rahastajate leidmiseks. Konsultantide kontaktandmed on HEAKi veebilehel.\nTelefon 6566 522


Soodus! Uus elektriline vedru Pooli Mähis Masin Madala Muutuva Kiirusega Vedru 2-Suunas 0.1 Pööra + Pedaali < Tööriistad / Balticforest.ee\nMärksõnad: tarvikud qsunrun, coil tuul, mtb pedaal, spiraal vedru lõpetamise masin, spiraal vedru, automaatne spiraal vedru, cnc pooli mähis masin, vend power, jalgratta pedaal, kerimine masin lõpetamise rullid.\nUus elektriline vedru Pooli Mähis Masin Madala Muutuva Kiirusega Vedru 2-Suunas 0.1 Pööra +Pedaali\nSüsteem koosneb üksikute osade, sealhulgas vastutava töötleja, stepper mootor, foot switch, toiteplokk ja väljundvõlli.See disain muudab selle väga lihtne integreerida süsteemi\noma projekti.Saate paigaldada mootor kuskil, mis sobib teie taotlus ja eraldada see vastutava töötleja kasti, et vähendada müra ja vibratsiooni.\nSpindli kiirus: 10-700rpm\nLõpetamise rotatsiooni täpsus: 0.9 kraadi (0.0025 muutub)\nArv likvideerimine: rühma\nProgrammeeritav lõpetamise pöörded: pöörded 0.1-6553.5\nLõpetamise suund: päripäeva / vastupäeva\nLäbimõõt; 0.01-1,5 mm\nAuto Start: Auto / Manual (0-1.5 V tase minnes)\nKaabel viisil: käsitsi\nKogus toode arv: 1-65535\nMasin Sisend Võimsus: 40W\nMaksimaalne kiik läbimõõt: 80mm\nToiteallikas: AC220V ± 5% 50Hz\nVastuvõtva Suurus: 160mm (pikkus) x 120 mm (laius) × 100 mm (kõrge)\nÜmbritseva õhu temperatuur: -20 kraadi kuni + 40 kraadi\n1, masin tuleb asetada üle kindla töö tabel, seal on neli millega aukude likvideerimise masin paneeli paigaldamiseks lõpetamise masin ja laua vahel on suur kiirus, sest masin ei saa olla liiga palju vibratsiooni nähtus muul viisil, pikaajaline kasutamine võib põhjustada lahtised osad keevitus punkt, joon või põhjendamatult kahjustada elektroonilisi komponente, seal ei näidata muud sümptomid.\n2, hallituse kinnitusvahendite peaks pooli mähis masin on paigaldatud kohta, spindel ja keerake kinnituspoldid, siis tuleb vaadata, kas rull on kumerad, nõgusad, kui soovite muuta või asendada.\n3, YT-K Vedru initsialiseerimise parameetrid, kiirus lõpetamise nupp on reset tagasi nulli, hoidke all klahvi "+" ja "-" samaaegselt kaks võtit, roolivõimendi, vedru, siis likvideerimine masin regulaatori parameetrid on lähtestatud.\n4 käivitage masin peaks eelnema pre-töö riigi (spindli kiiruse parameeter C01 väärtus) ja arv muutub (C02 parameetri väärtused),\nVajutage nupule "SETUP" Setup ja sisestage spindli kiiruse parameeter C01 väärtused ( "+" ja " -", et muuta parameetri väärtust);\nVajutage nupule "SETUP" Setup ja sisestage väärtus parameetri C02 lõpetamise muutub ( "+" ja " -", et muuta parameetri väärtust), koos "1/2 coil valikulüliti", et valida set arv muutub;\nVajutage nupule "SETUP" on sätestatud, et siseneda "Hea" režiim tootmine;\n"1/2 coil valija" võta valige keritud poolile;\n"päripäeva / vastupäeva, et valida" vaheta muuta pöörlemissuunda, samas kui 4-kohaline ekraan sünkroonib pluss / miinus väärtus;\nkeera "Kiirus lõpetamise nupp" start lõpetamise, kui eelseadistatud numbri keerdu ümber tuleb seisupidur (täppis-0.0025 muutub);\nKui likvideerimine on lõpule viidud, "kuberner lõpetamise nupp" keeruline automaatselt nullida all valmis keritud poolile, kui toote kogus count;\nKäänulised teed, "kuberner lõpetamise nupp" reset saab kontrollida parkimist, ja siis muutus pööret päripäeva / vastupäeva, ja saab "+" ja "-" hüvitada sekundaarse mähise pooli muutub;\n5 vajutage "reset nuppu" reset valmis järgmiseks lõpetamise spiraal, toote kogus loota eelseadistatud arv lülitab ümber jala (loe näitas 0,5 sekundit), kui ei ole eelseadistatud arv lülitab ümber jala, mitte arvestada toote kogus, nagu live "reset nuppu" kandnud rohkem kui 1,5 sekundit ning masin on käivitunud, toote kogus loota, et null.\n6, kasutajatel on vaja kasutada suu lüliti toetab operatsiooni (palun kättesaadav ka minu äri või amet) kasutage funktsiooni suu lüliti koos "reset nuppu" või "lõpetamise kiirvalimine."\n1. Kui spindli kiirus on liiga suur, et stop esinemist, lett, vähendada spindli kiirus (vähendada parameetri väärtust C01).\n2, kui likvideerimise masina võimsus, kiirus kontrolli nupp tuleb reset tagasi nulli.\n3 peate lülita power-lüliti või ühendage lahti toitejuhe pärast tööd.\n4, et tagada normaalne töö, sisend AC pinge vahemikus 220V + 10%\n5, hoia masin puhas, ärge asetage esemeid peal likvideerimise tööpingid.\nBrändi Nimi QSUNRUN\nMudeli Number YT-999


Vabarna Anne umakultuuripreemia sai’ Vabarna Jane ja Laaneotsa Annela « Uudised « Setomaa.ee - setode internetivärav\nKui põrst pakutas, sis olgu kott valmis.\nVabarna Anne umakultuuripreemia sai’ Vabarna Jane ja Laaneotsa Annela\nVabarna Anne umakultuuripreemia sai’ Vabarna Jane ja Laaneotsa Annela (0)\nVerska Vallavaltsus and s´ool aastagal jo katõkümne edimäist kõrda vällä Vabarna Anne nimelisõ umakultuuripreemia. Preemia andas seto perimüskultuuri edesikandmisõl tett silmäpaistuva tüü iist.\nS´ool aastagal hinnas komisjon vallasisese preemia väärilisõs Vabarna Jane aktiivsõ tüü iist ülebsootskana, Seto Pitsi Klubi iistvidämisõ ja Petsere kooli leelokoorilõ Tsirgukõsõ’ umakultuuri oppamisõ oppõ kõrraldamisõ iist.\nVälähpuult valda umakultuuripreemia sai Laaneotsa Annela jovvulitsõ Setomaa meediakajastamisõ ja Talina Seto Latsi Kooli järepidevä iistvidämisõ iist.\nKokko esitedi preemialõ 6 kandidaati. Vallasisese preemia kandidaadis esitedi viil Valgu Meel Lummo Kati laululaagri ellokutsmisõ iist, Saatse Seto Muusium leelotarõ mõttõ ja elloviimisõ iist. Vallavälidse preemia kandidaadis esitedi Karja Stepan romaani “Võõrad majas” iist ja Hõrna Rieka järepidevä kuuhtüü iist vennasrahvidõga’ ja märkmisväärse tüü iist Taarka Tarõ Köögikeseh.\nPreemia’ anti kätte Vabarna Anne umakultuuriõdagul 19. detsembril Verska Kultuurikeskusõh. Laureaatõ tulli’ õnnitlõmma minevä aastaga preemia saaja leelokoor Helmine, Verska vallavanõp Kudre Raul, Põlva maavanõp Taro Igor, laureaatõ kolleegi’ ja sõbra’. Umakultuuripreemijidõ välläandmist toedi’ Setomaa kultuuriprogramm ja Verska Vallavaltsus.\nOperi Ulvi pressitiatõ põh´al tekk kokkovõttõ Jurtini Marija\nLoe’ terveht artiklit siist:


Raha teekond kaaluhõbedast plastikkaartideni | Bioneer\nRaha teekond kaaluhõbedast plastikkaartideni\nRahana mõistame me maksevahendit, mille vastu saab vahetada kaupu ja teenuseid pakkuja määratud kursi alusel. Kuid maksevahend ise on olnud erinev paikkonniti nii väärtuse kui ka kasutatud materjalide poolest.\nKaaluhõbe oli hõbeda väärtusega\nVaraseimad kirjalikud dokumendid muistsest Egiptusest ja Mesopotaamiast, mis kirjeldavad väljamaksete tegemist kaaluhõbedas, on 5000 aastat vanad. Tolleaegsete maksevahendite kuju varieerus alates kangidest ja traadist kuni rõngasteni välja. Kaaluhõbe oli kasulik ka seetõttu, et teda sai pikalt säilitada, maasse kaevata ja seda ei ohustanud kahjurid.\nMetalli abil arveldas algselt ainult elanikkonna jõukam klass. Teised kasutasid maksevahendina erinevaid tarbekaupu, näiteks teravilja. Enamus tehinguid sooritatigi kaupade vahetamise abil.\nMetallrahata arveldamine oli tollases maailmas levinum. Näiteks Kolumbuse-eelses Ameerikas arveldasid askeedid ja mehhiklased kakaoube täis kottide abil. Peruus ja Boliivias olid maksevahendiks ogaaustrite karbid. Varajases Hiinas tehti tehinguid kaurikarpide ja soola abil. Soola kasutati maksevahendina ka Aafrikas.\nVast tuntuim eestimaine kaaluhõbeda tehing sai teoks 1349. aastal, kui Preisi kõrgmeister Hindrik Tüsemer ostis kuningas Waldemar III ja tema venna Otto käest ära Harju ja Viru maakonna ühes kolme linna ja lossiga. Mees sai endale Tallinna, Rakvere ja Narva koos kõigi õiguste ja vabadustega 19 000 marga eest puhtas hõbedas Kölni kaalu järgi (Kölni mark - 233,85g hõbedat).\nMündid viitasid vermijale\nKaaluhõbeda edasiarendusena võeti umbes 7. sajandil enne Kristust Lüüdia kuningriigis (praegune Lääne-Türgi) kasutusele esimesed mündid, mis vastasid kindlale kaalustandardile ja mille ehtsust kinnitasid väljalaskjale viitavad kujundid.\nHõbe ei olnud ainuke „tunnustatud“ kauplemise metall. Ammustel aegadel kasutati ka kullast ja pronksist münte.\nMüntide kasutuse võtmine tegi kaupmeeste elu kergemaks, sest metallitükikesi polnud vaja enam iga kord üle kaaluda. Algselt vastas mündi väärtus mündi kaalule.\nKindla kaaluga väärismetallidest müntide ajastusse jääb ka esimene rahapettuste vastane nipp. Nimelt hakkasid rahavermijad müntide servadesse vagusid ja sakke tegema, et vältida müntide väiksemaks lõikamist ja takistada seeläbi müntide kaalu vähenemist.\nEsimene „maailmavaluuta“ võeti kasutusele 4. sajandil enne Kristust Aleksander Suure ajal, kui Makedoonia piirid ulatusid Kreekast Indiani.\nInflatsioon ei ole uus nähtus\nEsimene tuntum inflatsioonijuhtum on pärit 3.sajandi Roomast, kus imperaator Tetricus I (valitses aastatel 271-274) vermis ligi miljon münti päevas. Selline müntide vermimise hulk ületati alles tööstusliku revolutsiooni ajal. Inflatsioon oli järgneva 150 aasta tunnusjooneks.\nMadala väärtusega müntide teke Rooma impeeriumis tõi kaasa müntide kasutamise suurema leviku.\nBaltimaades iseseisvuse ajajärgul münte ei vermitud\nMünte Baltimaade rahvad oma iseseisvusajal ise ei verminud. Kõik tolle aja metallrahad on võõramaist päritolu ja liikusid käest-kätte väärismetallina, mida võeti vastu ja anti edasi kaalumise abil.\nLeidude järgi otsustades oli hõbeda hulk, mis Eesti iseseisvusaja lõpul riigis ringles, üsna suur. Näiteks tasusid Varbola maalinnuses venelaste piiramisrõngas olnud eestlased viimaste lahkumise eest mitukümmend kilo hõbedat. Enamik tolleaegsest hõbedast tuli väliskaubanduse kaudu. Viikingretkede saagiks peetakse vaid väikest osa hõbedast.\nRistisõdade perioodil (aastal 1224.) sai esimesena saksi kuningalt Heinrichilt rahavermimise õiguse Tartu piiskop Hermann de Bekeshovede. Tartu ordumeistrite poolt lasti käibele väga väikesed hõbemündid, millel kujutis oli löödud ainult ühele küljele. Neid münte vermiti kuni 14. sajandi keskpaigani.\nKuldmündid olid Eestis vähem levinud. Pigem leidus neid linnades. Kuldmüntide leviku tippaeg jäi 14.-15. sajandisse.\nPaberraha tuli koos pankadega\nKaubanduse arenedes muutus müntidega sularahatehingute tegemine tülikaks ja rahavahetajate koostööl loodi rahvusvahelised rahaasutused ehk pangad. Algselt võeti kasutusel pankade tšekid ja võlakirjad, hiljem ka paberraha.\nKuna suurt hulka paberraha on alati ohtlik olnud kaasas kanda, siis on maailmas üsna levinud maksevahendiks tšekid. USA-s on tšekid siiani menukad. Eesti sularaha ja pangakaartidega harjunud tarbijatele tunduvad muud „keerulisemad“ lahendused üsna mõttetutena.\nMaailma panganduse algusdaatumi üle vaieldakse siiani. Osad teadlased viivad panganduse sünniaja koguni antiikaegsete rahavahetajate ajajärku. Enamasti räägitakse panganduse algusest seoses renessansiaja Itaaliaga.\nEesti panganduse ajalugu ei ole pikk\nEesti Pank asutati Ajutise Valitsuse otsusega 24. veebruaril 1919. Panga põhikapitaliks assigneeriti riigikassast 10 miljonit marka. 1921. aastal alustas Eesti Pank pangatähtede emiteerimist. Eesti Pank taasloodi 1. jaanuaril 1990.\n20. juunil 1992 hakkasid kehtima välisvaluutaseadus, rahaseadus ja seadus Eesti krooni tagamise kohta. Eesti Vabariigi ainukeseks seaduslikuks maksevahendiks sai Eesti kroon. Eesti krooni ametlikuks kursiks Saksa marga suhtes kinnitati 8 EEK = 1 DEM. 31. detsembril 1998 võttis Euroopa Rahaliit arveldusühikuna kasutusele euro, fikseeriti Eesti krooni kurss euro suhtes 1 EUR=15,6466 EEK.\n20. juulil 2010 vermiti Vantaas asuvas Soome rahapajas esimene Eesti euromünt. Eesti läheb 1. jaanuarist 2011 üle eurole.\nEestis on kaheastmeline pangasüsteem. Esimesel astmel on keskpank (Eesti Pank), teisel astmel krediidiasutused, sealhulgas kommertspangad.\nKuigi sularaha peaks olema võimalik kasutada igal pool maailmas, see siiski pole nii, vähemalt suuremate summade puhul mitte.\nSuuremate tehingute tegemine sularaha abil või reisimine rahakohvriga võib endaga kaasa tuua sekeldusi. Kuritegeliku rahakasutuse ja rahapesu ajastul peab suurte sularahakogustega arveldaja olema valmis oma raha ausust tõestama nii pangas kui mõnel pool ka korrakaitseorganites.\nJust selliste ebamugavuste vältimiseks on kasutusele võetud plastikraha ehk pangakaardid.\n1993. aasta detsembris võeti tollases Tallinna Pangas kasutusele esimene eestisisene pangakaart. See polegi nii ammu – kõigest 17 aastat tagasi. Pangakaardid said kiiresti menukaks, sest juba 1997. aasta augustis oli neid kokku pool miljonit, kusjuures töötavat elanikkonda oli tollal umbes 850 000 inimest.\nPangakaardid hakkasid laiemalt levima siis, kui raamatupidajad loobusid kottidega raha vedamisest. 1996. aastal käivitus ka pankade ristkasutuse süsteem, mis võimaldas kaardiomanikul tasu eest raha välja võtta ka „võõra“ panga automaadist. Esimene internetipanga teenus võeti kasutusele Eestis 1996. aastal.\n· „Maksesüsteem“ Eesti Pank http://www.eestipank.info/pub/et/dokumendid/publikatsioonid/seeriad/aastaaruanne/_1995/_9.html\n· B. M. Fagan „Seitsekümmend suurt muistset leiutist“, kirjastus „Koolibri“, 2007.a., lk 250-252.\n· „Raha ajaloost“ Kastna küla selts http://www.kastnaselts.ee/?Ajalugu:Raha_ajaloost\n· „Fakte ning sündmuseid Eesti Panga ning Eesti rahanduse ajaloost“ Eesti Pank http://www.eestipank.info/pub/et/yldine/pank/ajalugu/Ajalugu/\n· „Eesti Pank“ Vikipeedia http://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_Pank\n· „AJALOOLINE SÜNDMUS: Soomes vermiti esimene Eesti euromünt“ Õhtuleht 20.07.2010 http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=387411&utm_source=category:all&utm_medium=rss&utm_campaign=articles\n· „Eesti raha ja pangandus“ Miksike http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/eesti_raha.html\n· T. Toom „RAHANDUSE ARENG MAJANDUSES EESTI TERRITOORIUMIL MUINASAJAST KUNI LIIVI SÕJANI” (Referaat), Tartu Ülikooli Narva Kolledž, 2001. http://www.hot.ee/eskalju/files/Rahade_referaat.doc\n· „Lüüdia“ Vikipeedia http://et.wikipedia.org/wiki/L%C3%BC%C3%BCdia\n· „Inflatsioon“ Vikipeedia http://et.wikipedia.org/wiki/Inflatsioon\n. „Deflatsioon“ Vikipeedia http://et.wikipedia.org/wiki/Deflatsioon\n. MTÜ Eduka Elukorralduse Edendamise Ühendus „Hakkame elama! Eesti esimene kaasaegse kodumajapidamise ökonoomika õpik-käsiraamat.“, Vali Press OÜ, 2008


Vennad mõtlevad | laualamp\nMul on kaks venda – J ja A (kui kumbki neist maaaaa-ilma kuulsaks saab siis ma avaldan täisnimed ka). Ning see lehekülg sai alguse ühest istumisest kus neil tuli mingi väääääga ‘kenjaaalne (toidualane) idee. Kahjuks ma enam ei mäleta mis tuu mõte oli aga ma lubasin tookord teha neile tribute-lehe oma blogisse. Üldiselt ‘kenjaalseid mõtteid tuleb meie peres tihti, neile aitavad kaasa ka ema, isa ja näiteks ema vend. Ilmselt me oleme kõik peast tiba imelikud 🙂 Ja siit tulevad siis mõtted (eesti keele ortograafia siinses sektsioonis saab ilmselt olema ‘ullem kui teistel lehtedel, sry):\nHapukapsa ja sprottidega täidetud kevadrullid.\nNovember 2012 – see ei ole tegelikult geniaalne idee aga lihtsalt kuldne juhtum. J-l on alati taskus igast pudi ja siis kui ta mind haiglasse vaatama tuli, tahtis mulle jätta 5-6 kruvi, väites kindlameelselt, et mul võib neid vaja minna (võimalik, et ta tögas mind, sest ma vahetasin siin lambipirni). Igastahes, ma keeldusin kõiki kruvisid võtmast aga ühe ta mulle jättis. Täna (ikka päris mitu nädalat hiljem) nad tulid jälle vaatama ja J. laenas palatinaabrilt tabutetti. See oli katki. Kruvi kulus tõesti ära (ja oleks veel teinegi kulunud). Ärge põlake kruve ära, onju?\nAprill 2012 – keegi tegi vahvlikorvikesi\n10.aprill 2012 – arutelu teemal “Tahad teha kaneelirulle, suhkrut ei ole aga on suhkrukuubikuid, milline tehnika valida?” Kas teha rull ja panna sinna keskele ainuult üks suhkrukuubik, mis siis võiks sulada selliseks keskseks karamelli kohaks? Või laoks taigna peale nagu maleruudustiku ning siis keeraks rulli? Või laoks suhkrukuubikutest plaadi, rulliks sinna peale taigna ja keeraks siis rulli (kusjuures Ja rvas, et võiks niimoodi keerata et suhkur jääb välja poole?!?)\nKüpsetasin pitsat, hää sõbranje ütles, et küll on hea pehme tainas. Mille peale mu vend J alustas arutelu teemal, kuidas nii – taigna point on see juu pehmest olekust tahkeks küpstada? Seega ei saa see pehme olla, kui ta enne pehme on olnud? Ja kas üldse on mõni küpsetis mis alguses on kõva ja lõpptulemusena pehme? Ajuraju tulemusena avaldati arvamust, et äkki tangukook. Et segad tangu jahuga (noh, et paremini mätsiks) ja siis küpstad kuni tang pehme.\nPingback: Küpsetatud veisevälisfilee « laualamp


On 11. juuli 2016 Postitas Kaarel Vaidla\n7.-9. maini 2016 osalesid Wikimedia Eesti juhatuse liige Tanel Pern ning tegevjuht Kaarel Vaidla Karjalas Petroskois kolmandal soome-ugri Vikipeediate seminaril. Kui varasematel aastatel on seminari toimumispaigaks olnud Lõuna-Eesti ja korraldajaks Wikimedia Eesti, siis sel aastal oli korralduslik koorem usaldatud Wikimedia RU-le, et hõlbustada Vene Föderatsiooni aladel elavate soome-ugri rahvaste osalemist seminaril. Seminari toimumispaik valiti välja Wikimedia Eesti juhatuse liikme Sven-Erik Soosaare soovitusel.\nKonverentsil osalejad Onega järve kaldal. (Autor: DonSimon)\nTavapäraselt on soome-ugri vikiseminar keskendunud soome-ugri Vikipeediate hetkeseisule ning on arutletud võimaluste üle, kuidas olukorda parandada. On jagatud kogemusi ja teadmisi ning tutvustatud erisuguseid abivahendeid ja tööriistu. Nõnda rääkisid selgi korral karjala vikipedist Ilja Mošnikov, ersa Vikipeedia kaastööline Andrei Petrov ja udmurdi vikipedist Jelena Rjabina oma Vikipeedia ja selle kogukonnaga seotud kogemustest. Enim tähelepanu pälvisid kogukondade väiksuse ja keeleoskusega seotud probleemid ning pikemalt peatuti raskustel, mis on seotud inkubaatori keskkonnaga (karjalakeelsed Vikipeediad tegutsevad alles inkubaatoris). Eriliselt esildusid raskused sõnavaraloomega Vikipeedia kasutajaliidese tõlkimisel, kus ilmselt oleks asjakohane teha koostööd spetsialistide ja filoloogidega, selmet vene- ja ingliskeelsusi lihtsalt üle võtta.\nLisaks tavapärasele sissevaatele soome-ugri Vikipeediate maailma pakuti ülevaateid ka teiste väikekeelte Vikipeedia-kogemustest – Ansar Nuretdinov esines ettekandega Baškiiria keeltes Vikipeediate kogemustest ning Karina Mišenkova andis ülevaate Hispaania väikevikide toimimisest. Positiivse näitena toodi esile katalaani Vikipeedia suurepärast arengut ning arutleti võimaluste üle nende edulugude kordamiseks soome-ugri Vikipeediates. Seejuures on selge, et katalaani kogukonnal on spetsiifiline kontekst, mis oma vabadusepüüdes ei ole ilmselt võrreldav Vene Föderatsiooni avaruste taustaga, kuid samas on nendegi jaoks oluliseks liikumapanevaks jõuks koostöö erinevate organisatsioonide ja partneritega, mis on selgesti võimalik ka soome-ugri vikikogukondade jaoks.\nUdmurdi vikipedist Jelena Rjabina ja ersa vikipedist Andrei Petrov. (Autor: DonSimon)\nKuivõrd seesugune välispartnerite kaasamise võimalus ja tarvilikkus oli teadvustatud ka varem, siis oli Wikimedia RU teinud pingutusi, et kaasata vikiseminaril potentsiaalseid kohalikke partnereid ning Vikipeedia keskkondadest huvitatud teadlasi, keele- ja kultuuriuurijaid. Ilmselt olulisimaks kaasatud partneriks oli Karjala Uurimiskeskus, mille lingvistika, ajaloo ja kirjanduse instituut oli vikiseminaril esindatud koguni kaheksa teaduriga (sh esinesid ettekannetega Nadežda Lobanova, Valentina Mironova, Irina Novak, Jekaterina Zaharova). Nende ettekanded olid tihedalt seotud soome-ugri keelte ja kultuuri säilitamise, aktualiseerimise ning populariseerimisega. Kuigi nad ei mõistnud, kuidas täpselt saaks vikikogukondade kasutamine neid aidata igapäevases teadustöös kaasava teadusetegemise (st crowdsourcing) mõttes, siis hindasid nad kõrgelt võimalusi, mida vikiprojektid saaksid pakkuda soome-ugri keelte ja kultuuride populariseerimisel ning aktualiseerimisel. Siinkohal oleks järgmiseks sammuks teadusasutuste ning vikipedistide koostöös liikuda võimaluste teadvustamiselt nende teostamiseni, mida aga paraku piirab nii rahaliste kui ka inimressursside nappus.\nKarjala Uurimiskeskuse vanemteadur Nadežda Lobanova. (Autor: DonSimon)\nKui varasematelgi aastatel on soome-ugri vikiseminaril osalenud keeletehnolooge (nt Jack Rueter 2014. aastal), siis sel aastal tutvustas kohalik keeletehnoloog Andrei Križanovskij vepsa keelekorpust ja sellega seotud küsimusi. Muuhulgas on tegemist vikipedistiga, kes oma kursustel Petrozavodski ülikoolis on lisanud vikiülesanded õpitegevuste hulka ning loob sellega olulisi ühendusi arvutiteadlaste-lingvistide ja Vikipeedia vahel. Seesugused seosed rajavad hea aluse lihtsamate vikitegevuste automatiseerimiseks ning ühtlustamiseks, mis võivad olla märkimisväärseks võimaluseks ka pisikeste, sh soome-ugri Vikipeediate arendamisel.\nAndrei Križanovskij vepsa keelekorpust tutvustamas. (Autor: DonSimon)\nOluliseks ja läbivaks seminariteemaks oli ka WikiData, mis on kogu vikiliikumises aina enam tähelepanu pälviv võimalus andmekogude tsentraliseerimiseks ning seeläbi erinevates vikiprojektides ja keeleversioonides laiali puistatud andmete koondamiseks ühte kohta, kust nad on hõlpsasti leitavad kõikidele kasutajatele. Lisaks võimaldab WikiData kasutamine luua vikiprojektidesse automaatselt uuenevaid ning täienevaid tabeleid ja infokaste, mis ühtlasi hõlbustab sisukate ja andmerikaste vikiartiklite loomist. Eriti oluline näib seesugune võimalus olevat väikeste vikikogukondade jaoks, kus aja- ning inimressurside nappus on olemuslik ja nende efektiivne kasutamine võimaldab vikiprojektide märgatavalt kiiremat kasvu ning väikeste kultuuride kohta käiva teabe nobedamat levikut ning suurtesse vikiprojketidesse lõimimist.\nSeminari korraldajat Wikimedia RUst – Vladimir Medeiko ja Nikolai Litvinov. (Autor: DonSimon)\nHoolimata sellest, et soome-ugri vikiseminaride korraldamine on usaldatud Wikimedia RU-le, evib Wikimedia Eesti jätkuvalt soome-ugri vikipeediate edendamises olulist, ehk juhtivatki rolli. Kuigi projektijuht, Wikimedia Eesti juhatuse liige Sven-Erik Soosaar ei saanud seekordsel seminaril osaleda, võeti tema vahendatud avasõnad vastu sooja aplausiga ning Wikimedia Eesti tegevjuht Kaarel Vaidla osales oma ettekande ning mõtetega nii vikiseminari avasessioonil, võttes kokku soome-ugri vikipedistide varasema koostöö, kui ka lõpuosas, pakkudes välja oma nägemuse võimalikest ja tarvilikest sammudest soome-ugri Vikipeediate jätkuvas arenguloos. Lisaks sai tutvustatud soome-ugri koostööle pühendatud lehekülge meta keskkonnas, mis peaks hõlbustama soome-ugri kogukondade töö ja tegevuste kohta teabe koondamist ning koostöö hõlbustamist. Nagu varasematelgi aastatel tutvustati põgusalt Minority Translate tõlkeabi programmi ja ka uut WikiComment’i tagasisidestamist hõlbustavat abivahendit, mis võiks olla oluliseks toeks väikekeelte vikiartiklite tõhusamal parendamisel.\nWikimedia Eesti tegevjuht Kaarel Vaidla soome-ugri koostöö tulevikust kõnelemas. (Autor: DonSimon)\nKui seminari ülejäänud ettekanded olid suuresti praktilist laadi, siis täiesti erilise teoreetilisema taustaga arutluskäigu esitas Wikimedia Eesti juhatuse liige Tanel Pern, kelle ettekanne kandis pealkirja “Vikikogukond kui kogukond”. Pealkirjastki nähtuvalt oli tema mõtteavalduse põhiküsimuseks Wikimedia liikumise tuum – kogukond. Täpsemalt kogukonna olulisus ning selle kasvatamise ja säilitamise võimalused, sh kogukonna avatus selle arenemise ning püsimise olulise eeldusena. Kui soome-ugri keeled ja kultuurid soovivad püsida ja areneda, siis on oluline elavate kogukondade olemasolu. Muuhulgas internetis. Muuhulgas Vikipeedias.\nWikimedia Eesti juhatuse liige Tanel Pern oma ettekannet pidamas. (Autor: DonSimon)\nPetroskois toimunud seminari aktiivsetest aruteludest võib järeldada, et soome-ugri vikikoostöö on olemas ning sellel on arvukaid arenemisvõimalusi. Tegevus jätkub ning ilmnevasti aina hoogsamalt. Juba on koostamisel artiklinimekirjad ühiste vikitalgute korraldamiseks ning soome-ugri keelte ja kultuuride populariseerimiseks suuremates projektides. Kõneldi ka järgmistest kohtumistest sügisel Iževskis Udmurdimaal ja järgmisel aastal ersa kogukonna juures. Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsiooni (MAFUN) esindaja seminaril, Aleksei Petrov, lubas aktiivsemat panust soome-ugri vikiliikumisse ning kohal olnud välispartnerid arvasid pisemad koostööprojektid juba lähitulevikuski võimalikud olevat. Konverentsil osalejad võtsid kaasa uusi teadmisi ning oskusi ja ehk olulisimana indu, millega tööd kodusis vikiprojektes jätkata ning edasi arendada. On lootust, et soome-ugri vikikoostöö püüab oma tiibadesse tugevama tuule ning on tulevikus eeskujuks teistegi väikevikide arengule ning koostööle. Elame, näeme.\nVt ka uudist venekeelsetes Vikiuudistes


[ 374 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 ... 25 Järgmine\nTeema pealkiri: Re: Küsimus Altama Jungle Bootside kohta\nPostitatud: 14 Jaan, 2014 16:35\nVabandust, ajasin asju pisut sassi. Kontrollimisel selgus, et saapad on firmalt wellco ja suurused 9 1/2R ja 8 W.\nNäevad väga sarnased välja - pealevaadates poleks mina eristanud...\nTeema pealkiri: AIPI jalatsid.\nPostitatud: 11 Apr, 2014 14:08\nTahaksin natuge reklaamida ühe hea Eesti toode.\nOstin endale AIPI tootetud jalatsid ja olen need mõned päevad kasutada saanud. Väga mugavad ja hästi tootetud.\nVäga rahul olen nendega.\nhttp://www.varusteleka.com/en/product/v ... eat/25391/\nTeema pealkiri: Re: AIPI jalatsid.\nPostitatud: 11 Apr, 2014 14:21\nLiitunud: 06 Apr, 2014 23:40\nOma kodukas on neil ka olemas,\nGaleriis küll metalimeeste tanksaapad, mis mustad üleni. Tehakse ka teist värvi nahast ning nende töökotta on võimalik kohale ka minna saapaid proovima. Tootjalt otse tellides on arvatavasti odavam ka kui välismaa saidilt.\nAlpi-1 omanik juba... aastaid.\nTeema pealkiri: Liivakarva armeesaapad laenutamiseks\nPostitatud: 11 Aug, 2014 15:22\nLiitunud: 11 Aug, 2014 15:17\nOlen kostüümikunstnik ja sooviksin reklaami tarbeks laenutada(laenutajale endale sobivatel tingimustel/renditasu eest) liivakarva armeesaapaid, vaja oleks kahte paari, üks neist kindlasti nr.43. Laenutaks saapaid hiljemalt 13.augusti hommikul.\nsaapad.jpg [ 8.62 KB | Vaadatud 2840 korda ]\nTeema pealkiri: Moondamisvärvi saapad\nPostitatud: 03 Sept, 2014 3:27\nMis arvamus selliste saabaste kohta on? Kust võiks veel Eestis leida moondamisvärvi saapaid?\nhttp://www.jahivarustus.ee/jahindus/jal ... -camo.html\nTeema pealkiri: Re: Moondamisvärvi saapad\nPostitatud: 03 Sept, 2014 6:36\nKompassi kauplusest sai mingil ajal Multicam saapaid (korralik firma ja krõbe hind, aga näed ei tule ette kohe, ehk oli Wellco?). JahtiJakt kaubast hoiaks eemale.\nPostitatud: 06 Sept, 2014 11:20\nUpitan teemat. Oleks vaja saapaid. Palju kasutust saama ei hakka, aegajalt natuke metsas müttamist, IPSC võistlustel jooksmist. Kannaks nii suvel, kui talvel, peaksid vett mõistlikul määral pidama. Hind võiks olla mitte oluliselt üle 100.-\nPostitatud: 29 Okt, 2014 12:58\nMõnda aega tagasi sai Haix P3-d ostetud igapäevaseks tööks ja kevad-suvi-sügis metsas käimiseks. Ülimõnus saabas on! Nüüd aga külmad ilmad tulekul ning talveks mõtlesin et võiks veel ühed Haixid välja vaadata. Küll aga ei leidnud otsest "winter" mudelit mis oleks musta värvi saabas ja mitte pruun.\nOskab keegi soovitada? Võib ka muud firmat ja mudelit soovitada, millel spets talvesaapa mudel olemas, Eestist ostetav ning mõistlikus hinnas vs muu maailm. St. 2x kõrgemat hinda kui Ebayst tuleb ei plaani maksta.\nSaabas ca 150 eur hinnaklass on veel okei, 200 ei maksaks. Peab olema musta värvi saabas!\nPostitatud: 29 Okt, 2014 13:04\nMul on sellised http://www.epicmilitaria.com/product.ph ... all-black/\nMetsas käimiseks võibolla liig madalad kuid igati soojad ja tald jääb ka -20 juures pehmeks(ei hakka libisema). Hingavad kah natuke.\nSoetasin mõned head aastad tagasi kasutaja Mulk kaudu.\nHind oli, minu meelest, ca sinu hinnaklassis.\nPostitatud: 04 Nov, 2014 18:42\nVaja kindlasti kõrget! Tänud informeerimast.\nPostitatud: 06 Veebr, 2015 23:54\nHunnikus sõjaväesaabaste ülevaateid http://www.cartalana.com/boots-content.php\nPostitatud: 07 Veebr, 2015 19:15\nKui kroonu antud saapad ei kõlba, siis igasuguste 200 euroste saabaste ostmise eel võiks järgi proovida näiteks Samelini saapad.\nMuretsesin endale eelmine aasta need pool-tekstiilist ja kui nõrk hüppeliigese tugi välja arvata (kõikide pehmete ja mugavate saabaste häda), siis selle raha eest väga head, palju paremad kui nt märksa kallimad Bates'i poolnahk-saapad. Ei ole talvel libedad, ei hõõru ega vaja sisse kandmist.\nPostitatud: 10 Veebr, 2015 16:28\nKuidas on kasutajatel kogemused Bates saabaste suurustega? Suvisemad käimad on mul enamuses New Balance, kelle pakutavast on õige suurusega -\n13.5\t14\t49\t32 - vastavalt siis UK, US, EU ja CM.\nMingi hägune Batesi numbrite tabel oli ka netis, mitte küll nende endi kodulehe järgi ja minu jala cm-le sobivad mõõdus -\n15\t50\t14.5\t31.3\nEt noh, ma saan aru, et numbrid erinevad erinevatel tootjatel, aga kas tõesti nii radikaalselt?\nEt siit küsimus, kuidas on saapad ja suurused kasutajatele sobinud?\nPostitatud: 10 Veebr, 2015 19:18\nKas keegi on kasutanud taanlaste LeBock kõrbesaapaid? Koos saatekuluga 55 eurot saabaste eest ei ole just palju. Endal mõlguvad need mõttes-vaja 47 suurust. http://www.ebay.com/itm/Kampfstiefel-Ei ... 484d8cc334\nPostitatud: 10 Veebr, 2015 20:12\nHm, huvitav variant. Eitea kuidas nad sellist märjemat olu kannatavad..\nRuger, kui sul huvi ja mul ka, võtame 47 sulle ja 48 mulle ning saatekulud peaksid kenasti väiksemaks minema?


Analüütikud: mobiiltelefone müüakse sel aastal oodatust rohkem - Äripäev\nAnalüütikud: mobiiltelefone müüakse sel aastal oodatust rohkem\nPeeter Koppel 31. mai 2001, 10:55\nKaks turu-uuringutega tegelevat ettevõtet prognoosivad, et mobiiltelefonide müük kasvab käesoleval aastal kuni 21 protsenti, kirjutab uudisteagentuur Bloomberg.\nSelline ennustus on vastupidine viimasel ajal levinud arusaamale, mille kohaselt saab kasv olema oluliselt väiksem või saab toimuma isegi langus.\nUuringufirma Dataquest Inc. andmetel võivad mobiiltelefonide tootjad müüa käesoleval aastal kokku kuni 500 mln mobiiltelefoni. Suurbritannias baseeruv uuringutega tegelev ettevõte ARC Group prognoosib aga globaalselt käesoleval aastal müüdavate mobiiltelefonide müügiks 491 mln ühikut.\nNokia <GR#US.NOK> oli samaks arvuks prognoosinud 450-500 mln ühikut. Motorola <GR#US.MOT> 425-475 mln ühikut ja Siemens AG <GR#US.SI> 400-450 mln ühikut.\nUuringuid teostavad ettevõtted põhjendavad oma prognoosi suhteliselt suurte uute liitujate arvuga ning interneti võimalusi kasutavate telefonide läbimurdega.\nEsimeses kvartalis oli suurim turuosa 35,3 protsendiga Nokial. Teisel kohal püsis 13,2 protsendiga Motorola. Kolmanda positsiooni vallutas Ericssonilt <GR#US.ERICY> aga Siemens, kelle turuosa oli 6,3 protsenti.


Photo Retouching Services > Retouching Blog > Estonian Blog > 12 Parimat Automaatset Fototöötlust aastal 2022\nPoolt Eva Williams, Aleksander Mitt 2022-06-26, Estonian Blog\nUsaldage käsitsitöö automaatsetesse fotoredaktoritesse sisseehitatud tehisintellekti tehnoloogiatele.\nParandage portreefotodel nahavigu, reguleerige maastikufotode värve, kustutage soovimatud objektid või korrigeerige tausta. Kõigi nende manipulatsioonide tegemine realistlikult ja automaatrežiimis on reaalne!\n12 Parimat Automaatset Fotoredaktorit\nLightroom - Värvi korrigeerimiseks\nLuminar - AI portree redigeerimine\nEclipse HDR - Quantum HDR mootor\nPhotolemur - Nutikad stiilid\nInPixio Photo Editor - Automaatne kustutamine\nPhotoScape X - Partiifiltri kasutamine\nNik Collection - 7+ pistikprogrammi\nPhotoWorks - Parim portree täiustamiseks\nOnline Editor - Poolautomaatne portree korrigeerimine\nPixlr X - Photoshop filtrid\nFotor - Ilu seadistus\nVanceAI - Kiire töötlemine\nKas teil pole aega ega soovi tohutu albumi iga foto puhul värve ja portreesid redigeerida? Siis teevad automaatsed fotoredaktorid teie heaks suure töö.\n1. Lightroom – Meie valik\nLõputu hulk tasuta eelseadeid\nKolmanda osapoole eelseadete tugi\nKiire partii pilditöötlus\nAutomaatne objektiivi korrigeerimine\nOtsus: Lightroom pakub üht kõige põhjalikumat eelseadistatud andmebaasi. Neid rakendades saate ühe klõpsuga teha professionaalse värvikorrektsiooni. Poolautomaatne hari hägustab tausta või puhastab naha.\nSee arvuti automaatne fotoredaktor sisaldab automaatseid tööriistu piltide silumiseks, objektiivi korrigeerimiseks, kromaatiliste aberratsioonide parandamiseks, pimestamise taastamiseks ja toonide reguleerimiseks, kontrasti, särituse ja heleduse automaatseks kohandamiseks.\nKuna toimetaja kuulub loendisse parimad partii fotoredaktorid - kõiki toiminguid saab teha iga pildi jaoks eraldi või partiirežiimis. Tänu sellele funktsioonile lihtsustab automaatne fotoredaktor fotograafide ja professionaalsete retušeerijate tööd oluliselt. Eelseadeid saate ka ühelt fotolt teisele kopeerida.\nDeep AI portree redigeerimine\nAutomaatne Dodge and Burn\nAdvanced Accent AI\n100+ tekstuuri ja eelseadistusi\nAeglasem kui Lr või Ps\nOtsus: Luminar kasutab AI-tehnoloogiat ja pakub ainulaadseid automaatseid tööriistu, nagu SKY Enhancer, Accent AI ja Sun Rays, Dodge ja Burn. Sealt leiate üle 100 eelseadistuse ja tekstuuri.\nSee AI fotoredaktor annab teile palju võimalusi portreede redigeerimiseks, nagu punasilmsuse eemaldamine, silmade valgendamine, näo täiustamine, huulte detailide reguleerimine jne. Saate reguleerida liugureid, et saada piltidele täiuslik välimus.\nFotode paketttöötluse kasutamisel saate korraga mitmele fotole rakendada erinevaid eelseadistusi ja filtreid või reguleerida selliseid liugureid nagu müra, heledus, värv, kromaatiline aberratsioon jne.\nHDR-efekt kolmes etapis\nKaks võimalust HDR-i loomiseks\nPoolautomaatne toonide kaardistamise mootor\n40+ loomingulist HDR-i eelseadistust\nNõrkade arvutite puhul võib see maha jääda\nOtsus: Eclipse HDR asendab aeganõudva pilditöötluse. See loob automaatselt HDR-pildid kolmes etapis: importige, looge uus projekt ja reguleerige tugevust liuguriga.\nKui soovite katsetada, pakub automaatne pildiredaktor 40+ loomingulist HDR-i eelseadistust. See on eriti kasulik algajatele, kuna nad saavad laia kõverate valikuga teatud piirkondades täpselt redigeerida värve, heledust ja küllastust.\nMuude automaatsete funktsioonide hulgas sisaldab programm Tone Mapping Engine (tööriist, mis loob täiuslikult säritatud pilte), värviekvalaiserit ja ülilaia kromaatilist skaalat. Tähelepanu väärib ka uus HDR Relight moodul.\nSelle abiga tuvastab see tarkvara automaatselt valgusallikad ja võimaldab teil neid konfigureerida. Saate muuta värvitemperatuuri või selle täielikult keelata.\nAI näo viimistlus\nOtsus: Photolemur on suurepärane valik RAW-failidega ja enamikul juhtudel portreefotodega töötavatele fotograafidele.\nAutomaatne Face Finish tööriist tagab täieliku näoseadistuse, silub kortse, parandab silmi, eemaldab punasilmsuse defektid, valgendab hambaid ja korrigeerib punetust.\nTähelepanu väärivad ka nutikad stiilid. Need võimaldavad teil automaatselt jäljendada filmi või filmi, muuta foto mustvalgeks jne. Saate kasutada nutikaid fotostiile, et muuta oma pildid kunstiteosteks.\nSoovimatute objektide lihtne AI eemaldamine\nMittevajalike objektide automaatne eemaldamine\nSobib tausta asendamiseks\nPoolautomaatne valikuline retušeerimine\nSäilitab olulised detailid\nOtsus: InPixio pakub tööriistu soovimatute objektide kustutamiseks, tausta kustutamiseks/asendamiseks ja poolautomaatseks valikuliseks viimistluseks.\nKui tööriist Erase on aktiveeritud, peaksite valima suvalise pintsli või kujundi, mis hõlbustab mittevajaliku objekti valimist. Pärast seda kustutab automaatne fotoredaktor objekti ja täidab tühja ala sarnaste pikslitega.\nOluliste funktsioonide jaoks saate kasutada liugurit Salvesta, et veenduda, et teie väljalõige on täiuslik. Saate taustalt eemaldada karvad, veepiisad ja pisidetailid lähima pikslini.\nSelective Retouch reguleerib foto üksikuid osi, kasutades poolautomaatses režiimis spetsiaalseid gradiente või pintsleid. Saate muuta selliseid sätteid nagu toonid, valge tasakaal, hägusus, teravus ja müra vähendamine.\nPakettrežiimis automaatseks pilditöötluseks\nKiire partii redigeerimine\nPuuduvad sügava pildi retušeerimise tööriistad\nOtsus: PhotoScape X võimaldab määrata palju automaatseid seadistusi fotode paketttöötlusrežiimis. Seetõttu on see suurepärane valik pilditöötluse esimeseks etapiks.\nSaate reguleerida erinevaid parameetreid, muuta suurust, suurendada kontrasti, heledust, varje, eemaldada müra, lisada detaile ja teravust, rakendada filtreid. Tasub mainida, et see automaatne pildiredaktor sisaldab sätteid eraldi fotode värvide korrigeerimiseks. Saate ühe klõpsuga reguleerida küllastust, tooni ja gamma taustvalgustust.\nSamuti leiate rohkem kui 50 poolautomaatset filtrit, nagu võlts-kallutamine, müra, vinjet, värin, kristallisatsioon, reljeef, tsellofaan, moonutus, peegeldus, lineaarne gradient. Valides ühe neist, peate ainult liugurit kohandama.\nÜhe klõpsuga värvi ja näo korrigeerimine\nAutomaatne HDR-i loomine\nOtsus: Nik Collection loodi ja esitleti DXO eraldiseisva projektina. See automaatne fotoredaktor koosneb 7 pistikprogrammist. Igaüks neist pakub mitmesuguseid filtreid ja eelseadistusi, mida saab hõlpsasti oma fotodele rakendada.\nColor Efex Pro võimaldab teil teostada värvikorrektsiooni, lisada loomingulisi värvifiltreid ja retušeerimisnuppe. Silver Efex Pro teisendab fotod mustvalgeteks kompositsioonideks. Viveza pakub kohalikke reguleerimisharju.\nDFine eemaldab taustamüra ja Sharpener Pro teravdab pilte kohalikes piirkondades. Analog Efex Pro võimaldab teil filmi jäljendada. HDR Efex Pro loob HDR-kompositsioonid automaatselt.\nParim portree täiustamiseks\nTäiustatud värviseadete moodul\nTööruumi ei saa teisel päeval jätkamiseks salvestada\nOtsus: Kasutades PhotoWorks, ei pea te enam kõveraid ja tasemeid käsitsi reguleerima, vaid saate täielikult toetuda sellele kasutajasõbralikule tehisintellekti fotoredaktorile. See võimaldab muudatusi teha ja värve automaatselt korrigeerida. Kiiremate tulemuste saamiseks on võimalik pilte ükshaaval redigeerida või aktiveerida pakktöötlusrežiim. Värvi korrigeerimine võtab mitu sekundit. Lisaks saate kasutada intelligentset värvide tasakaalustamist, särituse sätteid ja valgustuse korrigeerimist.\nToimetaja on oma portreevõlumooduli tõttu tõeline leid portreefotograafidele. Selles moodulis töötades saate koheselt eemaldada kortsud, muuta hambad loomulikult valgeks, vabaneda plekkidest, täiustada näojooni ja palju muud.\nVeel üks uhke punkt on täiustatud värviseaded, mis muudavad maastikufotode redigeerimise nauditavaks tegevuseks. Saate muuta suvel tehtud foto kütkestavaks sügispildiks, samuti mõjutada konkreetseid värvivahemikke. Mulle meeldib, et vastavaid liugureid lohistades on võimalik teravust hõlpsalt parandada.\nPSD ja RAW redigeerimine\nKomplekti muutmise režiimi pole\nOtsus: See rakendus on lihtsustatud ja automatiseeritud tasuta photoshop alternatiiv. Saate redigeerida .PSD, .XD, .JPEG ja .RAW faile koos teiste populaarsete pildivormingutega otse brauseris.\nAutomaatsete seadistuste hulgast leiate pintslid punasilmsuse defekti parandamiseks või naha silumiseks akne ja kortsude eemaldamise teel, samuti filtreid ja efekte. Samuti saate maskide ja kihtide abil muuta tausta ja reguleerida värve.\nEi toeta kolmanda osapoole pistikprogramme\nOtsus: Pixlr X on a tasuta veebipõhine fotoredaktor paljude täiustatud funktsioonide ja kihitoega.\nAutomatiseeritud tööriistad hõlmavad kuju, lassot, lohistamist ja maagiat. Need aitavad teil liigutada või kustutada pildi valitud osa või lohistada seda teisele kihti. Tervendavaid pintsleid kasutatakse teie portreefoto naha kohandamiseks.\nSee veebipõhine automaatne fotoredaktor sisaldab ebastandardseid liugureid, et reguleerida erksust, pimestamist ja varje.\npixlr X on parim automaatne fototöötlustarkvara tänu laiale valikule poolautomaatsetele filtritele, mis on rühmitatud kategooriatesse, sealhulgas "Värvid", "Retro" ja "Instage" (valik Instagrami stiilis valikuid) ning popkunsti komplekt. mõjusid. Igaüht neist reguleeritakse oma liuguriga, et saada peenem või dramaatilisem efekt.\nSügavaks ja täpseks portreetöötluseks\nOtsus: Fotor on veebipõhine automaatne fotode täiustamise tarkvara, mis parandab teie portree enne selle Instagrami postitamist.\nJaotis Ilu sisaldab palju seadeid silmade, nina, huulte reguleerimiseks, hammaste valgendamiseks, akne ja punetuse eemaldamiseks, teravuse lisamiseks ja isegi näo proportsioonide muutmiseks. Kui avate mõne jaotise, saate valida automaatsed sätted või kohandada indikaatoreid saadaolevate liuguritega.\nPeale selle leiate vapustava pildi loomiseks üle 100 filtri ja 1000+ kleebist või ikooni.\nHämmastavad AI-põhised efektid\nOtsus: VanceAI kaasas täiustatud AI-põhised tööriistad, mis aitavad teil oma fotosid veebis kaunistada. Saate neid kasutada eraldusvõime suurendamiseks 800-ni, detailide esiletõstmiseks ja värvide kohandamiseks. Tänu nendele tööriistadele saate kiiresti parandada portreesid, vähendada müra ja parandada alasärituse probleeme. Nende abil saate muudatusi teha mõne klõpsuga.\nMulle meeldib kõige rohkem see, et sellel fotoredaktoril on populaarsed täiustamis- ja värviparandustööriistad ning see võimaldab teil pilte optimeerida, vanu fotosid taastada, fotodest maalideks muuta jne. Selle ulatusliku tööriistakomplekti abil saate luua oma saidile suurepäraseid pilte. , ajaveebi, reklaamide või toodetega.\nParimad automaatsed fotoredaktorid


hotellid Columbia ringkond\nJärgmine peatus Columbia ringkond?\nBest Western Fairfax2,5 tärni\nHoliday Inn Washington-Capitol3 tärni\nHiilgav2 259 arvustust\nGrand Hyatt Washington4 tärni\nHiilgav2 342 arvustust\nMoxy Washington, DC Downtown2,5 tärni\nPopulaarsemad hotellid Fairlawn\nLuxury Condos minutes from National Mall3 tärni\nCapitol Hill Hotel3,5 tärni\nFairlawn – 3 km\nHomewood Suites by Hilton Washington DC Capitol-Navy Yard3 tärni\nHampton Inn & Suites Washington DC - Navy Yard3 tärni\nFairlawn – 2,9 km\nVäga hea702 arvustust\nCourtyard by Marriott Washington Capitol Hill/Navy Yard3 tärni\nFairlawn – 2,8 km\nPopulaarsemad hotellid Grant Roadi ajalooline piirkond\nDays Inn by Wyndham Washington DC/Connecticut Avenue2,5 tärni\nGrant Roadi ajalooline piirkond – 1 km\nHea1 033 arvustust\nCourtyard by Marriott Bethesda/Chevy Chase3,5 tärni\nGrant Roadi ajalooline piirkond – 2 km\nEmbassy Suites by Hilton Washington DC Chevy Chase Pavilion3,5 tärni\nGrant Roadi ajalooline piirkond – 1,6 km\nThe Kalorama Guest House2,5 tärni\nGrant Roadi ajalooline piirkond – 2,9 km\nWashington Marriott Wardman Park4 tärni\nGrant Roadi ajalooline piirkond – 3,2 km\nPopulaarsemad hotellid Blue Plains\nResidence Inn Alexandria Old Town/Duke Street by Marriott3 tärni\nBlue Plains – 3,2 km\nMGM National Harbor Resort & Casino4,5 tärni\nBlue Plains – 2,6 km\nHarborside Hotel3 tärni\nBlue Plains – 3 km\nHotel Indigo Old Town Alexandria3,5 tärni\nBlue Plains – 2,2 km\nHilton Garden Inn Alexandria Old Town King St. Metro3 tärni\nAvasta Columbia ringkond\nColumbia ringkond, populaarsemad linnad\nWashingtonWashington on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu muuseumid ning mälestusmärgid. Lisaks leiduvad siin Walter E. Washington Convention Center ja Rahvusvaheline luuremuuseum.\nFairlawnFairlawn on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Congressional Cemetery ja Capitol Riverfronti osturajoon.\nGrant Roadi ajalooline piirkondGrant Roadi ajalooline piirkond on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Washington National Cathedral ja Smithsoniansi loomaaed.\nBlue PlainsBlue Plains on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Nationals Parki staadion ja Smithsoniani lennundus- ja kosmosemuuseum.\nColumbia ringkond – rohkem teavet\nColumbia ringkond. Lühitutvustus\nColumbia ringkond, mille kuulsate monumentide hulka kuulub Valge Maja ja kus on palju teisigi populaarseid kohti nagu Smithsoniansi loomaaed, väärib kindlasti avastamist. Külastajate tähelepanu väärivad kindlasti siinsed muuseumid ning poed. Tutvumist väärivad kindlasti Capital One Arena ja Nationals Parki staadion. Kindlasti tasuvad külastamist Walter E. Washington Convention Center ja Rahvusvaheline luuremuuseum.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Columbia ringkond pakub?\nColumbia ringkond on meie kodulehel esindatud 1216 majutusasutusega.\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Columbia ringkond silma paistab?\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Columbia ringkond?