Paprika seemikud: Külvamine, korjamine, lahkumine, istikute istutamine püsivasse kohta, kasvamine - Roosid 2021\nPipar on mitmeaastane taim, kuid meie riigi tingimustes püstitatakse see üheaastase köögiviljakultuurina. Aedniku ülesandeks on mulla ettevalmistamine, seemnete külvamine, seemikute kasvatamine ja istutamine püsivasse kohta avatud pinnasesse või kasvuhoonesse. Paprika seemikud - peavad olema terved ja korralikult kasvatatud.\nPaprika on külma suhtes väga tundlik, igasugune temperatuuri langus on neile hävitav, nii et meie kliimas kasvatame neid kodus kuni mai lõpuni. Ja avamaal või tänaval kasvuhoones saavad nad juba täielikult väljakujunenud, arenenud juurestikuga, võimelised edasi arenema.\nSeemnete seemnete külvamine ja istutamine on väga sarnane tomati seemikute kasvatamisele..\nIsekasvatatud seemnete kvaliteedis ei saa kindel olla. Samuti pole keegi kindlustatud ümberklassifitseerimise ja madala kvaliteediga seemne ostmise eest..\nSeetõttu on 2-3 nädalat enne külvi oluline kontrollida seemnete idanemist, kalibreerida, tahkestada ja desinfitseerida.\nSeemneid ostetakse ainult aeg-ajalt testitud tootjatelt kaubamärgiga pakendites, mis näitavad seemnete kõlblikkusaega ja kasvatamisomadusi.\n80% köögiviljakultuuride haigustest levib seemnetega, 20% - mulla kaudu. Seemneid ei desinfitseerita ainult siis, kui see on pakendil märgitud. et need on graanulid või on need juba puhastatud.\nSeemneid desinfitseeritakse kaaliumpermanganaadi tugevas lahuses 20-30 minutit. Pärast seda tuleb seemneid pesta veega, panna riidest kottidesse ja leotada päev aega soojas (+ 25 + 28 ° C) toitainelahuses (1 tl>, või puutuhas või vedelas kaaliumhumaadis. Või väetises> 1 liitri vee kohta ).\nSelline töötlemine aitab kaasa seemnete kiirele ja harmoonilisele idanemisele, küpsemise kiirenemisele ja paprika saagikuse suurenemisele..\nSeemnetega kotid kastetakse üheks päevaks sooja (+25 ° C) vette, pannakse seejärel taldrikule ja asetatakse sooja (+30 ° C) kohta, jälgides, et kotid oleksid alati niisked.\n4-5 päeva pärast peaksid seemned kooruma. Isegi kui kümnest seemnest koorub ainult 5, sobivad need külvamiseks.\nSeemned karastatakse, lastes neid muutuva temperatuuriga mõjutada 5-6 päeva. Selleks pannakse seemned pärast toitainelahusega töötlemist 2 päevaks külmkapi alumisele riiulile (+ 2 + 5 kraadi C), seejärel hoitakse neid 1 päev soojas kohas (+18 kraadi C)..\nSeejärel jälle 2 päeva külmkapis ja siis kohe külvata seemnekastidesse. Samal ajal tuleb nii külmkapis kui ka soojas kohas seemnetega kotid niisutada.\nSeemnete seemnete külvamine (istutamine) mulda\nVarajase ja rikkaliku saagi saamine sõltub seemikute seemnete külvamise ajast. Kasvuhoonete külvikuupäevad ja ajutiste varjupaikade avatud maa - hiljemalt 25. veebruar. Kui istutada pipart aprilli lõpus, õitseb see alles suve lõpus..\nKui külvate seemneid märtsi keskel, vajavad seemikud kuu aega kunstlikku lisavalgustust luminofoorlampidega - seemikute tekkimisest seemikute pottidesse korjamiseni.\nLambid võimsusega 40 või 80 W riputatakse horisontaalselt taimede kohal 8 cm kaugusele ja lülitatakse sisse kell 8.00–20.00.\n1. Seemikute külvamiseks sobib üks järgmistest mullasegudest:\nmuru ja sõnniku huumus (1: 2)\nturvas, huumus ja saepuru (2: 2: 1)\nturvas ja huumus (2: 2)\nhuumus ja mätasmaa (2: 2)\ntoitainete segu> ja murumuld (2: 1)\nvalmismuld> nr 1\n1 ämber mis tahes segu jaoks (välja arvatud kaks viimast) lisage 1 spl. lusikas puutuhka, superfosfaati ja väetist>, segage hoolikalt, valage kastidesse, tasandage, kergelt tihke. vesi lahusega> (1 tl 1 liitri vee kohta) ja külvake seemned vastavalt skeemile.\n2. Põllukultuuridega kastid paigaldatakse sooja kohta (+ 25 + 26 kraadi C).\n3. Enne idanemist kaetakse põllukultuurid klaasi või fooliumiga, mida pööratakse iga päev, et vältida niiskuse kondenseerumist seemikutele..\n4. 3 päeva pärast piserdatakse mulda veega (3 supilusikatäit kastis), nii et seemikud kerkiksid kergelt ja sõbralikult, nad pöörataks akna poole. nii et seemikute valgustus oleks ühtlane.\n5. 5.-6. Päeval, niipea kui seemikud tärkavad, viiakse kastid nädalaks kõige päikeselisemale ja kergemale aknalauale (+ 14 + 16 kraadi C), nii et seemikud annavad tugevad juured. Siis tõstetakse temperatuuri päeval järk-järgult päikeselise ilmaga kuni + 23 + 25 kraadi C, pilves - kuni + 18 + 20 kraadi C, öösel - kuni + 16 + 17 kraadi C.\n6. Kasta seemikud üks kord nädalas settinud veega (+ 25 + 28 kraadi C).\n7. Ligikaudu 30–35 päeva pärast idanemist peaks seemikutele ilmuma kaks pärislehte.\nTaimede kõveruse vältimiseks on seemikukastid pidevalt lahti keeratud.\n8. Enne ühekordset korjamist lisage väetamine - kaltsiumnitraadi lahus (1 spl 10 liitri vee kohta) või väetis> (2 supilusikatäit 10 liitri vee kohta).\nPaprikaid kasvatatakse seemneteta peamiselt lõunas. Sellisel juhul külvatakse seemned maapinnas mulda t + 16 + 18 kraadi C. Kui taim jõuab 15 cm kõrgusele, näpistatakse kasvupunkti. jättes 3-4 külgvõrset.\nKahe pärislehe faasis olevad seemikud on korjamiseks valmis. Paprikad sukelduvad väga ettevaatlikult, et juured ei painutaks ega kahjustaks. Pipra seemikute purustatud juured praktiliselt ei taastu ja seemikud surevad.\nSuuri seemikuid on kergem siirdada, need juurduvad paremini kui idulehtede faasis siirdatud seemikud.\n2-3 tundi enne korjamist kastetakse seemikud, et muld juurtest ei mureneks.\nTavaliselt sukeldutakse ühekordsetesse tassidesse, kottidesse, õõnsatesse turbapottidesse. Anumate põhja tehakse augud, et vesi neis ei seisaks.\n2. Mahutid täidetakse sama mullaseguga nagu seemnete külvamiseks..\n3. Piserdage sooja toitelahusega (1 spl> või vedelat naatriumhumaati või vedelat väetist> ja 1 tl kaaliumsulfaati 10 liitri vee kohta).\n4. Iga poti keskele tehakse lohk ja taim istutatakse seitsmeharuliste lehtede külge.\nPottidesse lõigatud seemikud asetatakse aknalauale. Hajutatud valguse ja mõõduka valgustuse tekitamiseks 1-2 päevaks katke paber või ajaleht.\nSeemikute peamine hooldus on kastmine, söötmine, kõvenemine ja temperatuuri jälgimine.\nEsimene kord - 6 päeva pärast valimist;\nKastmise regulaarsus - üks kord 5-6 päeva jooksul;\nPotisegu peab olema täielikult niisutatud;\nPeate pidevalt kasutama settinud vett t +25 kraadi C.\nKalla 10 munast purustatud kest 3-liitrisesse kuuma veega purki, pane 5-6 päevaks kõrvale ja sega aeg-ajalt. Seejärel kurna ja kasta taimi;\nVala 1 klaas kasutatud teelehti 3-liitrisesse purki kuuma vette, kurna 5-6 päeva pärast ja kasta seemikud;\n1 spl. lusikas> ja 2 spl. supilusikatäis väetist> 10 liitrit vett (kui seemikud arenevad aeglaselt ja lehed muutuvad heleroheliseks);\nPihustage ravimit Emerald või 1 spl. lusikatäis superfosfaati ja 1 tl kaaliumsulfaati või 1 spl. lusikatäis väetist> ja> 10 liitrit vett (kui juured kasvavad aeglaselt);\n1 tl puutuhka 2-3 poti jaoks 1-3 korda. Tuhk ei tohiks seemikutele sattuda;\n2 korki 0,5 liitri vee, 1 spl. lusikatäis lahust> iga juure all (mustade jalgade vältimiseks).\nParema ellujäämise nimel vajavad taimed 3-4 päeva jooksul mõõdukalt sooja õhku:\nPäeval + 20 + 22 kraadi, öösel +14 kraadi C;\nedasi: päeval + 23 + 25 kraadi С, öösel + 18 + 20 kraadi С.\nTaimed karastatakse üks kuu enne püsikohta istutamist. Päeval, kui õhutemperatuur on +15 kraadi C ja üle selle, võib vaikse ilmaga istikuid hoida avatud akna lähedal või viia rõdule, harjutades pipart järk-järgult avatud maa tingimustega, samal ajal kui mustandeid ei tohiks lubada.\nEttevalmistus istutamiseks maasse\nEnne mulda istutamist peavad seemikud olema:\nkõrgus 25-30 cm,\n8–12 (kuni 15) hästi arenenud lehte,\n7 päeva enne istutamist piserdatakse hilise puhangu vältimiseks seemikuid Bordeaux'i vedeliku, vaseoksükloriidi või>.\n4-5 päeva enne istutamist (pungade ja õite juuresolekul) pihustatakse seemikud boorhappega (1 tl ilma ülaosata 1 liitri kuuma vee ja jaheda kohta).\n2-3 päeva enne istutamist eemaldatakse seemikutelt varre esimese kahvli all asuvad lehed.\nSeemikud avamaal - ümberistutamine ja kasvatamine\nPipar on mullaviljakuse ja selle struktuuri suhtes väga nõudlik. Hea saagikus saadakse soojal, niiskust nõudval, kuivendatud, orgaanikarikkal mullal.\nVarajase saagikuse saamiseks istutatakse taimi kergetele viljakatele muldadele, hooaja keskel olevatele sortidele - raskematele, niiskust nõudvatele hea saviga ja karbonaat-ternosemilistele muldadele..\nRaskel ja niiskel pinnasel areneb pipar halvasti, muutub kollakaks, annab halva kvaliteediga madala saagi. Haiguste vältimiseks ei saa paprikat mitu aastat ühes kohas kasvatada.\nPaprika pindala peaks olema:\navatud, kuid mitte otsese päikesevalguse käes;\ntuule eest varjatud.\nParimad paprika eelkäijad on:\nPaprika pole soovitatav istutada pärast järgmisi kultuure:\npipar ja baklažaan.\nPiprataimede istutamiseks peate tegema järgmist.\nTehke kuni 25-30 cm kõrgused voodid.\nKaevake muld tääkkühvli täies sügavuses.\nNirista kuuma (+ 60 + 70 ° C) mulleinilahusega (0,5 liitrit 10 liitri vee kohta) või naatriumhumaadi lahusega (1 spl 10 liitri vee kohta) või väetiselahusega> (2 spl 10 liitri vee kohta) kiirusega 3-4 liitrit 1 m2 kohta.\nPipra seemikute istutamine alalises kohas\nTaimi hakatakse istutama siis, kui hommikuste külmade oht on möödas..\nIstutamise ajaks peaks seemikutel olema 8-12 lehte..\n80-90 - igapäevased seemikud annavad 2 korda suurema saagi. kui 60 päeva.\nMaandumine on kõige parem õhtul.\nEnne istutamist visatakse seemikud nii, et pinnas kinnituks paremini juurte külge ja moodustaks taimedest potidest eemaldades toitva palli..\nSeemikud on väga ettevaatlikud, et juured ei kahjustaks, nad eemaldatakse pottidest ja istutatakse vastavalt skeemile maasse või ruudukujulise pesitsusmeetodiga 60 x 60 cm, asetades igasse auku 2 taime või 70 x 70 cm, asetades igasse auku 3 taime..\nTaimed süvendatakse mulda tasemeni, mil see kasvas potis. Nii erineb pipar enamikust põllukultuuridest, mis on sügavamale kinnitatud..\nIga taime jaoks pannakse pikema sukapaela jaoks kuni 60 cm pikkused pulkad, kuna pipra lehed ja võrsed on väga õrnad, habras ja kergesti murduvad.\nIstutatud seemikud kastetakse sooja veega ja need tuleb katta puhta kilega, mis visatakse üle aia põhjast 100 cm kõrguste traadikaarte..\nMai keskel istutatud seemikud mähitakse kahekordsesse kilesse, kuna pipar ei talu madalat t (+ 2 + 3 kraadi C). Ja nad eemaldavad filmi, kui ilm on soe (umbes 15. juunist).\nPaprika istutamise kile puudumisel on vaja kaitsta tuule eest, istutades nende ümber varem kasvatatud kõrgete põllukultuuride (peet, oad, Šveitsi mangold, porru) seemikud.\n10. Mõni päev pärast istutamist kobestatakse muld, et juurtel oleks hea juurdepääs õhule, ja viiakse läbi lehestiku pealmine kaste (1 spl. Ideali lusikat ja 1 tl karbamiidi 10 liitri vee kohta)..\nEnne õitsemist - üks kord nädalas kiirusega 10-12 liitrit 1 m2 kohta, piserdades kastekannust (kuuma ilmaga joota 2 korda nädalas);\nÕitsemise ja vilja saamise ajal - 2-3 korda nädalas kiirusega 12-14 liitrit 1 m2 kohta juure all;\nKastmise sügavus - vähemalt 35-40 cm;\nVeetemperatuur - vähemalt +25 kraadi C (külma veega kastmisel aeglustub taimede kasv, õitsemine ja viljakasvatus);\nPärast jootmist on vaja kobestamist;\nKastmine lõpetatakse 2-3 nädalat enne viimast koristust.\nHooajal tehakse 3-5 sidet 10-12-päevase intervalliga, vaheldumisi orgaanilised ja mineraalväetised;\nEsimene söötmine - 2 nädalat pärast seemikute ümberistutamist sõnniku lahusega (1: 5), kodulindude väljaheited (1: 5), lisades 20-40 g superfosfaati 10 liitri vee või 5-10 g ammooniumnitraadi ja 30-40 g superfosfaadi kohta 10 kohta liitrit vett.\nÕitsemise ajal - 1 kg kuivväetist Viljakus 10 kohta - ämber tünn (100 liitrit) kiirusega 1 liitrit taime kohta, 5–6 peeneks hakitud nõgest, võilille lehti, jahubanaani, kinoat, puidutäid (tähetäid), 1 ämber mulleini ja 10 spl.... supilusikatäit puutuhka 10 - ämbritünni kohta kiirusega 1 liiter taime kohta.\n-esimene koostis: 1 ämber pudrutaolisi lindude väljaheiteid ja 2 klaasi nitrofoskat 100 liitri vee kohta, lastakse 3-5 päeva. Enne söötmist segage ja kastke 1-2 liitrit taime kohta. Või 10 spl. supilusikatäis kuiva väetist> ja 10 spl. supilusikatäis vedelväetist> 100 liitri vee kohta, segage ja kastke kiirusega 1 liitrit taime kohta;\n- teine koostis 12 päeva pärast: 1 ämber mulleini, 1 klaas karbamiidi 100 liitri vee kohta, jäta 3-5 päevaks seisma. Enne söötmist segage ja vett kiirusega 5-6 liitrit 1 m2 kohta. Või 0,5 liitrit> 100 liitri vee kohta kiirusega 5 liitrit 1 m2 kohta.\nVideo paprika kasvatamisest avamaal\nPipra seemikute istutamine kasvuhoones püsivasse kohta - mulla ettevalmistamine ja hooldus\nKasvuhoones on pipra saagis alati suurem kui kile all olevas mullas. Puuviljad valmivad varem, kasvuperiood kestab 1-1,5 kuud kauem. Taimed kannatavad vähem külma ja märja ilmaga.\nPaprikaid saab kurkidega kasvatada samas kasvuhoones või isegi aiapeenras. Pipar eksisteerib tomatitega halvemini, kuna need taimed vajavad teistsugust mikrokliimat. Ja oluline on see, et pipar ei salli mustandeid..\nKasvuhoone ettevalmistamine pipra seemikute istutamiseks koosneb järgmistest tegevustest:\nKlaasitud kasvuhoonekonstruktsioonide ja pinnase desinfitseerimine valgendiga;\nSügisel - kile kasvuhoone raami viimine uude asukohta (kui see pole paigal) või üks kord iga 3-4 aasta tagant mulla eemaldamine 2-3 cm sügavusele;\nKevadel - 2 nädalat enne seemikute istutamist kaetakse kasvuhoone uue kilega, et mitte tekitada nakatumist kasutatud kilega;\nTermomeetrite paigaldamine - ülaosas ja maapinnale lähemal.\nMuld desinfitseeritakse vasksulfaadi lahusega (1 supilusikatäis 10 liitri vee kohta);\nKaevake maapinnad lahti trombe lahti laskmata;\nVajadusel vähendage mulla happesust (150 g dolomiidijahu 1 m2 kohta);\nLisatakse tuhk (0,6 kg 1 m2 kohta);\nLubja lisatakse üks kord 3-4 aasta jooksul (200-500 g 1 m2 kohta, sõltuvalt mulla happesusest).\nKasutusele võetakse orgaanilised väetised (5 kg komposti huumust, 1 klaas tuhka, 1 spl. Lusikas topeltfosfaati või kaaliummagneesiumi, 1 tl kaaliumsulfaati 1 m2 kohta);\nNiiskuse säilitamiseks mullas viiakse läbi murenenud turvas;\nKandke mineraalväetisi (1,5 spl. Lusikas>,> universaal või nitrophoska;\nNad kaevavad voodid üles või vabastavad need, seejärel tasandavad neid ja kastavad neid veidi;\nVäetiste kiiremaks lahustamiseks katke voodid 2 päeva jooksul puhta kilega.\nIstikute istutamine siseruumidesse\nSeemikud kastetakse eelmisel päeval, et maa juurtest ei mureneks.\nMärgistage ja kaevake 10 cm sügavused augud.\nSiirdamine viiakse läbi õhtul.\nEnne istutamist pannakse auku peotäis huumust ja 1/3 tl superfosfaati. Kaevu jootakse hästi kuumutatud vee või roosa kaaliumpermanganaadiga.\nSeemikud eemaldatakse klaasist ettevaatlikult, maatükk pulbristatakse tuhaga ja istutatakse vertikaalselt samale tasemele, kus see potis kasvas.\nPärast seda muld surutakse kokku ja see tuleb multšida turbaga, huumusega või lihtsalt kuivaga. nii et pinnakoor ei tekiks, mis takistab õhu juurte sisenemist.\nEsimesed 5-6 päeva seemikud ei joota, kuna sel ajal nad juurduvad, juured hakkavad kasvama ja võrsete kasv on ebasoovitav.\nAlates võrsete ilmnemisest väheneb t kasvuhoonetes 5-6 päeva jooksul + 15 + 16 kraadini, mis võimaldab seemikutel tugevneda. siis viiakse see jälle optimaalsele tasemele: päikesepaistelistel päevadel - + 24 + 28 kraadi C, pilves päevadel - + 20 + 24 kraadi C, öösel ei tohiks t langeda alla + 14 + 16 kraadi C.\nTemperatuuril üle + 30 + 40 kraadi C ei tolmle lilli, pungad, õied ja väikesed munasarjad kukuvad maha. Temperatuuril alla + 12 + 15 kraadi C peatub pipra kasv, õied langevad ka.\nKuumadel päevadel ventileeritakse kasvuhoone, eriti kilekasvuhoone, avades ukse ja ühelt poolt transomid. Kui isegi pärast tuulutamist jääb t kõrgeks, kasta peenarde ja radade servi.\nSamuti on vaja jälgida õhu niiskust. Pipar vajab mullas ja õhus piisavalt niiskust, samal ajal ei talu see liiga suurt õhuniiskust, võib tekkida jahukaste ja viljadel hall mädaneda.\nKasvuhoones hoitakse õhuniiskust 65–70%. Kasvuhoone sügisene öine kütmine algab augustis.\n2. Paprikate kastmine.\nPipar on hügrofiilne ja pealiskaudsete juurtega, mistõttu ta ei salli isegi lühiajalist mullast kuivamist. Kastmisvajadust on taimede seisundi järgi lihtne kindlaks teha..\nParim vesi niisutamiseks on vihmavesi. Parim aeg kasta on hommikul.\nKui lehtede vähene närbumine on märgatav, on see signaal kiireks kastmiseks..\nKastmiseks võta ainult sooja (mitte alla +25 ° C) vett.\nEsimene kastmine viiakse läbi 5 päeva pärast seemikute istutamist väikestes annustes.\nEnne õitsemist - üks kord 7 päeva jooksul.\nÕitsemise ja vilja saamise ajal - 2 korda nädalas ja ainult juurel, lehti niisutamata.\nPinnas tuleks niisutada 15-20 cm sügavusel.\nKastmine lõpetatakse 10-14 päeva enne kasvatamise lõppu.\n3. Mulla kobestamine.\nMõne aja pärast pärast igat kastmist, kui mullapind veidi kuivab, tuleb muld kobestada. Seemikud armastavad kobestamist. Paprika juured on väga habras. seepärast vabastage see ettevaatlikult ja madalalt, et neid mitte kahjustada.\nKobestamine peatatakse alates taimede sulgemisest. Parim variant on multšimine.\nPinnase multšimisel kaob vajadus kobestamise järele, mullas säilib niiskus paremini, mullapinnale ei teki koorikut ja õhk voolab hästi juurtele.\nMultš on kõik, mis katab maad ülevalt. Lõdvendamisel luuakse mullatükkidest multš, mis takistab vee kuumenemist ja aurustumist. Sobib: turvas, huumus, õled, saepuru.\nMultš turba või huumusega, harjade vahele saab mullapinnale asetada musta lausriidest ribasid.\nSellisel juhul saab kastmist läbi kanga. Seemikud on sellise kastmise eest tänulikud..\n4. Pealmine riietus.\nHooajal tehakse sõltuvalt taimede seisukorrast 4-5 sidet. Eriti vajab pipar vilja kandmise ajal täiendavat toitumist..\nEsimene söötmine - 2 nädalat pärast seemikute istutamist, kui tärkamine on pooleli ja algab õitsemine (>,>, nitrophoska (1 spl. Lusikas 10 liitri vee kohta);\nTeine söötmine - 2 nädalat pärast esimest;\nSuured väetiseannused on sama kahjulikud kui nende puudumine. On vaja rangelt kinni pidada kindlaksmääratud normist.\n-vedela mulleini kontsentraadi vesilahus> 1:20;\n-väikesed hakitud nõges ja muud maitsetaimed (ilma juurte ja seemneteta) valatakse veega 1: 1 ja nõutakse kaane all 5-7 päeva, aeg-ajalt segades. Valmis infusioon filtreeritakse, lahjendatakse veega 2 korda ja pinnas jootakse, 1-2 liitrit põõsa kohta. Sete - komposti;\n-linnusõnniku vesilahus 1:20 nõuab 3-7 päeva. Kui toidate 1 ämber veega, võtke 0,5 liitrit infusiooni.\nKoos pealmise kastmega kasutatakse kasvuregulaatoreid> (1 ml lahust 5 liitri vee kohta) ja> (10 tilka 10 liitri vee kohta). Esimene pihustamine viiakse läbi õitsemise alguses, seejärel iga 2-3 nädala tagant. Kasvuregulaator kiirendab õitsemise algust, stimuleerib vilja, kaitseb taime põua, külma, liigniiskuse eest, suurendab vastupidavust hilispõletikule, hallitusele, jahukastele.\n5. Seemikud ja nende moodustamine kasvatamisel.\nLehed ja kasvavad külgmised võrsed eemaldatakse piprast põhivarre kahvli alt, kus moodustub esimene vili.\nKaks luustiku võrset on jäänud. (Varre kasvades jääb iga järgneva hargnemise korral tugevaim võrsus jätkuoksaks ja nõrgem näpistatakse ühele viljale.)\nPaprikad ei ole kasulapsed, kuna põhivarrest kasvavatel külgmistel võrsetel moodustub saak hiljem.\nHästi arenenud külgvõrsetega kompaktse põõsa moodustamiseks eemaldage põhivarre ülaosa, kui taim jõuab 20-25 cm kõrgusele.\nKõigist ilmunud võrsetest on jäänud 4-5 ülemist, ülejäänud eemaldatakse. Vasakutele võrsetele moodustub saak. Sellisel juhul jääb 20-25 puuvilja.\nLillede ebapiisav tolmlemine võib põhjustada kõveraid vilju, seetõttu on kuuma päikeselise ilmaga taimi veidi raputatud (kunstlik tolmlemine).\nPaprikate istutamine kasvuhoonesse - video\nPaprika seemikud kasvatatakse ja istutatakse, jääb see kasvama ja koristama.\nKuigi petuuniat võib nimetada kapriisseks lilleks, võite siiski järgida teatavaid põllumajandustehnoloogia reegleid, kasvatada tugevaid ja tervislikke seemikuid ning istutada neid mulda.\nAktara - süsteemne putukamürk


Väderstad laieneb – uus tehasekeskus valmib 2022. aastal - Põllumajandusuudised\n2022. aastal valmib Väderstadil uus tehasekeskus.\nViimastel aastatel on Väderstad aasta aastalt rekordeid purustanud. Aastatel 2017–2020 kasvas ettevõtte müügimaht lausa 43% ning ka töötajate arv suurenes oluliselt nii Väderstadis kui ka tütarfirmades üle kogu maailmas.\nKõik näitajad on väga positiivsed mitte ainult Väderstadi, vaid kogu regiooni ja ärivaldkonna jaoks. Ent samal ajal püstitab see uusi nõudmisi – tootmise ja töötajate arvu kasv tähendab, et ka ettevõtte valdused peavad kasvama.\n„Viimastel aastatel on olnud uskumatult suur nõudlus meie toodete järele. Me loodame ja usume, et see trend kestab ning jätkuvaks kasvamiseks ja kogu oma tegevuse kvaliteedi tõstmiseks oleme otsustanud rajada Väderstadi uue tehasekeskuse,“ ütles Väderstadi tegevjuht Mats Båverud.\nTänu uuele tehasekeskusele on Väderstad tulevastele võimalustele ja väljakutsetele vastu minnes tugev ning võib jätkata põllumeeste varustamist uuenduslike toodetega.\n„Väderstad on firma, mis on alates oma asutamisest 1962. aastal tootnud põllutehnikat kogu maailma põllumeeste jaoks ning teinud pidevalt uuendusi ja arendusi. Tänu uutele tehastele saame me jätkata investeerimist ja olla firma, mis suunab arengut parema põllumajanduse poole,“ ütles Båverud.


Lasnamäe Priisle pargi ehitus jõudis teise etappi - news\nPriisle pargi teise etapiga valmis Lasnamäe elanikele 63 täiendavat parkimiskohta.\nLasnamäe Priisle pargi ehitus jõudis teise etappi\nTänaseks lõpetati Priisle pargi ehitustööd, mille tulemusel valmis 63 kohaline parkla, mis on jaotatud kolmeks parkimisala tsooniks. Täiendavaid parkimiskohti saavad kasutada nii asumi külastajad kui ka piirkonna elanikud. Parklate rajamisega seoses ehitati välja ka juurdepääsuteed ja kaasaegne valgustus ning haljastus.\nPriisle pargi projekti kohaselt rajatakse järgmise etapina roheline pargiala. "Kuna Lasnamäel kui kõige suuremas linnaosas on parkimiskohtade puudus probleem, siis otsustati esmalt luua parkimisvõimalused ja alles siis jätkata pargi ehitusega," selgitas Lasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva. Jufereva rõhutas, et Priisle pargi näol on tegemist Lasnamäe linnaosa valitsuse prioriteetse objektiga. "Linnaosa valitsus töötab selle nimel, et võimalikult kiiresti alustada pargi kolmanda etapi ehitusega," lisas Jufereva.\nTallinna linna eelarvestrateegia näeb järgmisel aastal ette Priisle pargi III etapi ehitust. Tööde maht täpsustub pärast Tallinna linna 2019.a. eelarve vastuvõtmist. III etapiga valmib multifunktsionaalne park, mille koosseisu kuuluvad hubane aed pinkide ja lamamistoolidega, lava, infostend, lastemänguväljakud, pargis on ettenähtud koht, kuhu talvel püstitatakse jõulupuu ning palju muud. Tulevase Priisle pargi ala on 1,6 hektarit.


eksamijärgne – PilleRiini internetielu\nPosted on 7. jaan. 2006 by PilleRiin\npäris totter on istuda klassis ja saada õppejõu kurjapoolsete pilkude osaliseks, kui omal ja pinginaabril on eksamitöö ammu valmis ja vahepeal vaikselt kommenteerid midagi, aga istud kohausetruult veel pingis, et su selja taga olijad saaks veel kusagilt midagi maha kirjutada. kusjuures igaks juhuks on 4 rida meie ees üsna hõreda ja tagumistes ridades, mis on tihkelt täis, on konspektid lausa laua peal.\naga ma ei usu, et otse seadusest punktide mahakirjutamine garanteerib parema tulemuse. kuigi, võta kinni. kui mõni neist saab A ja mina mitte, siis ma vist enam ei taha oma materjale nendega jagada ka. iga heategu saab karistatud.\nükskord talvel →


Marko Tiidelepp, 23. november 2015 22:41\nPeakokk üritab Helenaga kohtumisele minna ja ööseks jääda, aga see osutub kaelamurdvaks väljakutseks. Ilmar segab vett ja kiilub ennast sügavamale Saskia ja Maksi vahele. Ta korraldab Maksile sellise jama, millest on peaaegu võimatu välja ronida.\nNii räägitakse telekavades tänase "Köögi" kohta. Näib, et tulekul on üsna põnev osa! Peakokk üritab ööseks Helena juurde jääda!!! Ja tegelikult, mina arvasin, et Ilmar on juba eilne uudis, kuid võta näpust, mees on ikka platsis!!! Ja mis jama ta Maksile korrraldab?\nAlguses mainin ka seda, et ärge minu lookest suure kirjandustaiesena võtke ja ka kriitikat ei kavatse ma siin sulest välja imeda. Minu lugu on kokkuvõte ekraanil nähtust ja lisaks mõned isiklikud emotsioonid...\nMeie restorani naaberrestoranist väljuvad peakokk Viktor Paulus (Indrek Taalmaa) ja naaberrestorani peakokk Helena (Karin Tammaru). Nad on teatavasti ju oma suhet viimasel ajal lähedasemaks ajanud.\nHääl ekraani taga ehk Maks (Kristjan Kasearu) räägib, et mõnedes suhetes, nagu arvutimängudeski tuleb mõnikord ühelt tasemelt edasi, uuele tasemel liikuda.\nViktor kiidab, et parti oskavad nad Helena restoranis valmistada küll, kuid desserti peab ikka tema restorani minema proovima.\nHelena teeb hoopis teistsuguse ettepaneku, desserti võiks ju süüa küll, aga mõni teine kord, kuid kohvi võiks juua ja seda hoopis tema juures!\nViktor ei saagi esialgu aru, mis Helena ütles ja ta hakkab rääkima kohvi kahjulikkusest enne ööd, kuid äkki ta taipab!\nMeie peakokk kinnitab, et tema joob kohvi hea meelega ka õhtul hilja! Vot selline kõva mees!\nEttekandja Saskia (Miina Vilo) võtab riidekapist tööl oma koti ja lahkub. Hetk hiljem poetab kellegi käsi tema riidekappi imekaunid kõrvarõngad, millel on ka kiri: „Sassu, head nimepäeva Sulle! Armastan! Maks!" Kas tõesti Maks! Ilus!\nPeakokk Viktor helistab koju Leinole (Jaanus Mehikas) ja kinnitab, et ärgu ta teda täna koju oodaku, ja ärgu Leino ema talle hommikul kohvi tehku. Leino uurib, kus peakokk ööbib, kuid Viktor vastab, et see pole sugugi mitte Leino asi.\nSamas on see ju üsna kummaline, et peakokk elab hoopis abi-peakoka kodus ja veel koos ka tema emaga! Ega see ka Viktorile ju väga meeltmööda pole, ta ju ikkagi täiskasvanud mees! Kuid eks me mäletame ju küll, kuidas peakokk on oma rahadega ümber käinud ja mängusõltlasena paljust ilma jäänud!\nSamal ajal heliseb ka Helena telefon – helistajaks on tema poeg, kes kinnitab, et ta ei saagi täna Reykjavikki sõita, sest ilm on kehv, lennuk ei sõida sinna! Ta tuleb hoopis koju!\nNüüd teeb Helena ettepaneku minna Viktori koju, kuid sinna ei saa minna, sest Viktor kinnitab, et tema emale ei meeldi hilised külalised. Mida teha? Kuhu minna?\nEi jäägi muud üle – igaüks läheb oma koju... Seekord sedasi...\nKöögis eputab uute kõrvarõngastega ettekandja Saskia (Miina Vilo). Ta tänab Maksi, sest ta on sellistest kõrvarõngastest juba pool aastat unistanud! Maks ei saa mitte midagi aru! Mis kõrvarõngad! Mis pool aastat! Saskia näitab Maksile ka kaardikest, milles kaunid nimepäeva õnnitlused. Seda kirjakest näeb köögis ka Sergo (Lauri Pedaja), kes palub, et Maks võiks ju ka talle midagi nimepäevaks kinkida? Mitte küll kõrvarõngaid, aga näiteks krossikindad või suusaprillid?\nSaskia võtab taldriku toiduga ja ruttab saali tagasi, kuid Maksi juurde tuleb Ilmar (Jaanus Tepomees).\nSelgub, et Saskia endine poiss-sõber, kes mõned aastad tagasi pikale reisile läks ja eelmises osas naases, just tema kinkis need Saskiale Maksi nimel!!!\nIlmar torkab Maksile, et Saskia poleks neid ju tema käest vastu võtnud ja sellistel nagu Maks, no sellistel pole ju lihtsalt raha!\nMaks kinnitab, et ta ei mõista, mis Ilmaril plaanis on, kuid ta käsib need Saskial Ilmarile tagasi anda!\nRestoranisaalis on Saskia õnnelik ja tänab Maksi. Mitte ükski teine kutt pole talle midagi nii ilusat kinkinud! Kõik kadestavad teda ja mitte ainult kõrvarõngaste pärast. Ikka ka Maksi pärast!\nMaks ei saa ju seda ilusat hetke ära rikkuda, öeldes, et anna need kõrvarõngad hoopis Ilmarile tagasi...\nKöögis uurib Maks Ilmarilt, kui palju need kõrvarõngad maksid?\nVastus on lühike – 1000 eurot!\nMaks lubab, et homme maksab ära!\nSellist raha meie abikokal kindlasti kusagilt võtta pole!\nOn hommik. Restoranide hoovi saabuvad Viktor ja Helena. Näib, et nad on tulnud igaüks oma kodust ja nad musitavad hoovis. Kaugemal istub autos La Foret' omanik härra Koloman (Mart Aas), kes räägib omaette, et tavaliselt peaks konkurendile ikka vastu tatti panna, mitte lihtsalt tatti panna! No eks see nii ole jah...\nOleme meie peakoka kabinetis, kus on ka härra Koloman. Viktor kurdab, et tal pole kuhugile naist kutsuda. Koloman vihjab hotellidele. See ei meeldi Viktorile, hotellis on kuidagi labane ja äkki soovitab Koloman neil ka autos seda asja proovida, nagu teismelised! Koloman sellega päri pole, Viktor on auto jaoks liiga suur! Seejärel teeb Koloman ettepaneku kutsuda Viktoril Helena hoopis enda juurdes restorani, eks ole ka Koloman Viktori kabinetis intiimselt aega veetnud! Seal on olemas ju isegi koht, kus pikali visata!\nMaks otsib kodus sõrmust, mille ta kavatses kunagi restorani administraatorile Vikale kinkida. Siis, kui nad veel paar olid. Maksil on plaan sõrmus maha müüa, et vajalikud 1000 eurot saada.\nMaks imetleb punases karbikeses olevat kaunist sõrmust ja talle meenuvad ilusad hetked Vikaga! Maks jääb mõtlikuks, sõrmus karbiga ikka käes. Tuppa tuleb Saskia, kes arvab, et see sõrmus on talle. Maksil ei jää muud üle, kui kaasa noogutada ja Saskia heidab endal saunalina. Nüüd on tema seljas ainult Maksi kingitud asjad – kõrvarõngad ja sõrmus. Nad kallistavad, kuid Maks näeb Saskia kõrvarõngastes Ilmari nägu, kes ütleb – 1000 eurot! Maksil hakkab pea valutama, ta lahkub.\nPeakokk on õhtuks oma kabinetti valmis seadnud joogid ja maitsvad palad. Ta helistab, et Helena võiks tulla nüüd tema restorani, tal on isegi üllatus valmis! Helena tulebki, uurib, kus on üllatus ja Viktor juhib teda oma kabineti poole. Ja äkki Helena karjatab ja nad tulevad kabinetist koos Viktoriga tagasi. Hetk hiljem tulevad sealt välja ka baarman Kaspar (Veljo Reinik) ja ettekandja Natali (Carmen Seljamaa), kes kangesti riideid kohendavad! Kas ka nemad? Peakoka kabinetis? Oi-oi-oi!!! Helenale on see üsna šokeeriv ja ka Viktor Paulus saab aru, et see polnud siiski kõige parem mõte!\nMaks on järgmisel päeval köögis ja uurib teistelt, kas keegi saaks talle raha laenata. Keegi ei taha sellest mitte midagi kuulda. Ilmar on see, kes tõdeb, et tema võib laenata, kuid Maks pole sellega nõus!\nOleme peakoka kabinetis. Koloman uurib Viktorilt, kuidas eelmisel õhtul läks? Viktoril ei jää muud üle, kui tõdeda, et ei õnnestunud. Koloman saab valesti aru ja tõdeb, et ikka võib tõrkeid tekkida, kuid selleks on ju igasugu maitsvaid tablette? Viktor selgitab, et Helena pole nõus seda restoranis tegema. Koloman teeb ettepaneku, et Viktor võib ju oma „elukaaslased" minema saata! Kuhu? Saatku nad teatrisse, balletti vaatama! Viktor on mõtlik, kuid äkki lööb nägu särama, sest Koloman on andnud üllatavalt hea mõtte!\nLeino ema olevat just hiljuti maininud, et ta pole 30 aastat balletti vaatamas käinud!!! Ta küsib Kolomanilt vaba päeva ja restoerani omanik on lahke – mingu Viktor ja lasku oma hormoonid uitama, muidu on need viimased 30 aastat vaid jalgpalli ja viskit näinud.\nPeakokk on Leinoga restorani tagaruumis. Ta uurib, miks pole Leino oma ema balletti vaatama viinud? Leino ei oskagi midagi vastata, kusjuures Leino on üsna sageli selline tummahammas. Ta lubab, et ta kindlasti millalgi viib, kuid Viktor tõdeb, et viib kohe täna! Nad lähevad rongiga Tartusse, piletid on tellitud ja peakokk annab kaasa ka sõiduraha, et kohvikus käia. Loomulikult on see raha laenuks ja Leino peab selle järgmisel palgapäeval tagasi maksma ja ka kaks vaba päeva kähevad Leinol kirja! Peakokk on ikka väsimatu! Ise tahab minema saata ja nüüd peab veel Leino kannatama!\nKöögis on Maks ja Sergo. Hetk varem on oma riidekappi just Sergo toppinud suure kamaka liha! Maks küsib Segolt laenu. Kust Sergol seda raha võtta on! Tagaruumis aaskeldab ka Koloman. Sergo teeb ettepaneku, et küsigu Maks omaniku käest! Ja Maks küsibki! Koloman ei saa päris täpselt aru, mida temalt tahetakse, kuid mõistes küsimust, pole ta loomulikult nõus raha laenama, kuid Maksi jultumuse kiidab poissi! Sergo naerab Maksi kõrval, kes siis omanikult raha laenab! Kurat küll, hetk varem sa ise seda ju soovitasid! Uskumatu mees see Sergo! Kogu aeg kaitseb oma nahka!\nKoloman on arveid kontrollides Viktori kabinetti magama jäänud, Vika tuleb teda äratama. Koloman ütleb, et lähebki koju. Võtab oma pintsaku ja katsub seda – rahakott on kadunud! Tema enda restoranis on tema enda rahakott pihta pandud! See ei saa olla tõsi!\nKöögis on inimesed kokku aetud ja Koloman üritab välja selgitada, kes on tema rahakoti pihta pannud! Ta käsib tagasi kutsuda ka Leino ja Viktori, las köögiülikud tulevad samuti tagasi ja näevad, mis neil seal juhtub. Koloman lubab kõikide töötajate kapid läbi otsida ja selle tõpra tabada! Sergo hakkab jälle „väristama", Maks („Rümp Laikna") oli ju see, kes laenu tahtis saada! Mida sa mökitad mees! Koloman käsib Maksil kapi lahti teha. Seal ongi tema rahakott. Seda oligi arvata, kuid siiski mitte seda, et Maks selle varastanud oleks, Maks ju pole selline kutt!\nKoloman on nüüd eriti vihane (kes poleks!). Maks teenida ei oska ja nüüd paneb veel rotti, tuleb kutsuda politsei. Vika suskab vahele, et politseid pole ju vaja, kuid Maksi võib lihtsalt lahti lasta! Ma ei tea, kuid mitu korda Maksi selles firmas lahti on lastud! Ja äkki avab oma suu Ilmar – teeb tegi seda, kuna tahtis, et Maks lahti lastakse, sest tema armastab ikka Saskiat! Ta esitab seda sedavõrd veenvalt, et keegi ei näegi, mis paganama mängu Ilmar mängib. Ka Koloman rahuneb maha ja tõdeb, et edasistes Romeo ja Julia-mängudes paluks tema rahakott rahule jätta!\nHetk hiljem on Sergo Maksi nina all ja üritab vabandada, sest tema teadis, et Maks pole mitte midagi varastanud, kuid ta ei saanud lihtsalt oma kappi avada, sest seal ju suur lambakits!\nSaskia tõdeb Ilmarile, et tema tegu oli lame ja ütleb Maksile, et ta oleks võinud ju kõrvarõngastest rääkida. Saskia lahkub.\nHetk hiljem jõuab kööki Leino. Näib, et ta on rongijaamast tagasi jooksnud ja uurib, kes varastati paljaks. Köögis on veel vaid Maks, kes kinnitab, et nähtavasti on see just tema.\nJa olemegi jõudnud tänase osa lõppvaatuseni.\nHelena on koos Viktoriga. Nad on küll Leino ema kodus, kus on väljas ka palju fotosid, millel on koos Leino ja Leino ema, kes Viktori kinnitusel on ju tema ema! Helena ei mõista, miks on see piltidel nii, et just Leino on koos Viktori emaga? Peakokk kinnitab, et Leino on nagu oma inimene, keda oli vaja aidata, keda li vaja võtta enda juurde elama. Helena kinnitab, et Viktor on õilis inimene, kuigi ta esialgu arvas hoopis teisiti. Viktor lisab, et ta on nagu Dorian Gray!\nJa äkki – tuppa siseneba Leino ema! Nad polegi Tartusse on saanud, sest tema poeg kutsuti restorani tagasi! Nüüd on Helenal kõik selge ja ta üritab kiiruga lahkuda.\nKahjuks, tegelikult õnnesks, ei saa Helena korteriust lahti ja Viktoril on võimalus olukorda selgitada. Ta ei tahtnud ju öelda, et 50-aastane mees ekab koos sõbra ja sõbra emaga! See oleks ju Helenale väga halva mulje jätnud. Ta ei tahaks ju Helenale endast halba muljet jätta. Viktor kartis, et ta ei meeldi Helenale! Kusjuures Viktor räägib tõtt, seda on tema silmadest näha.\nHelena jääb Viktorit kuulama, ja on näha leebumist. Heliseb ka Helena telefon. Poeg helistab, ta on pääsenud siiski lendama ja ta ei tule nädal aega koju!\nHelena räägib, et Viktoril vedas, väga-väga vedas, et Reykjavikis läks just pilvituks! Viktor ei saa mitte midagi aru! Helena käsib Viktoril mantli võtta. Ta kordab seda käsku mitu korda, sest Viktor ei saa mitte midagi aru. Ah jaa, mantel! Viktor lähebki mantlit tooma.\nJärgmine hommik. Viktor ja Helena ärkavad koos, ühes voodis! Maksi hääl ekraani taga räägib: „Ja ikkagi, elu pole päris arvutimäng. Elus on keeruline uuelt tasemelt tagasi vanale saada. Nagu midagi poleks juhtunud. Samas on hea, kui tagasi ei tahetagi."\nViktor ja Helena on õnnelikud, sest nende suhe ongi liikunud uuele tasemele! Viktor avab silmad ja ütleb vaid: „Hommik! Ilus hommik!"\nHelena uurib, kas ta võib hakata Viktorit Vikiks kutsuma? Ainult ühel juhul, kui Viktor võib teda Leenuks kutsuda!\nKöögi tagaruumis, riietusruumis on Saskia ja Maks, kes kallistavad. Maksi hääl ekraani taga räägib: „Palju hullem on, kui sa arvad, et mitte midagi pole muutunud, aga sinu uus tase on juba alanud."\nSaskia kinnitab, et andis kõrvarõngad Ilmarile tagasi, kuid teleekraanil näeme me hoopis midagi muud – ta üritas neid tagasi anda, kuid Ilmar palus need türdukul endale jätte, mida Saskia ka tegi... see ei saa hästi lõppeda! Mulle tundub nii...\nSelline osa. Palju keerulisi inimsuhteid, kuid ka õnnelikke hetki. Mõnedel hakkavad asjad õigetesse radadesse minema, mõnedel on asjalood keerulisemad. Loomulikult oli ka huumorit ja nalja, nii nagu „Köögis" olema peabki.\nTeleblogi 16. november 2015 23:14\nTäielik 24. november 2015 16:03\ngeidele jama ja see paks hull ka sees kes Jämejalas hullumajas oli.Kas tal hullu paberid ka on.\n24. november 2015 08:30\nKristjan,ära aja noorte tüdrukute päid sassi---hoia neist meeleheitel noortest eemala.\nsa nimeta 24. november 2015 15:59\nmiks sa kaks korda trükkisid,kas midagi haigus närvidega.Jämejalas hetkel mõni koht veel vaba


Mida teha 100 000 dollari suuruse sularahatuulega (Rahahaldus) | Kasulikke näpunäiteid oma rahanduse haldamiseks.\nKoduleht » Rahahaldus » Mida teha 100 000 dollari suuruse sularahatuulega\nEnamiku jaoks võib see päev kunagi tulla. Kuid mõne jaoks võib rahalise ootamatuse saabumine muuta elu ühe hetkega. On vaja teha olulisi eelarvealaseid otsuseid ja viise, kuidas ootamatut olukorda enne selle raiskamist hallata.\nSuure ühekordse rahasumma haldamine võib olla hirmutav ülesanne. Tasub võtta strateegiline ja pikaajaline vaade sellele, kuidas seda kulutada ja investeerida. Mõelge järgmisele kümnele viisile, kuidas rahaliselt ootamatut raha mõistlikult kulutada ja säästa.\nKuidas targalt raha kulutada\n1. Makske ära „halvad“ võlad, näiteks krediitkaardid või mitte maha arvatavad, kõrge intressiga laenud.\nOletame, et krediitkaardivõlg võtab 15% intressi. Selle saldo väljamaksmisega saate sisuliselt oma raha 15% -list tootlust, kuna te ei maksa enam rahalisi kulusid. Kasutage osa ootamatust suure intressiga võla tasumiseks. Seejärel proovige võlgadest ilma jääda!\n2. Asutage hädaabifond või lisage see.\nAlustage hädaabifondi, mille maksumus on 6 kuni 12 kuud sularahas. Muidugi, krediitkaart saab toimib turvavõrguna, kuid sularaha ei nõua teilt THR-i ja see võimaldab teil öösel kergemini magada. Hoidke raha hõlpsasti juurdepääsetavatel kontodel, mis teenivad intressi, näiteks kontole Capital One 360, Ally Pangas vms.\n3. Mängige oma pensionikontodega järelejõudmist.\nPanustage protsent oma ootamatutest summadest oma pensionikontodele (s.o 401k, Roth IRA, traditsiooniline IRA või Roth 401k), et tagada pensionilejäämiseks piisavalt raha säästmist. Lisaks võimaldavad mõned kontod teil järele jõuda ja eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid, kui olete üle 50 aasta või ei kasutanud eelmiste aastate maksimaalseid sissemaksepiiranguid ära.\n4. Kui teil on lapsi, seadke sisse ja panustage kolledži fondidesse.\nKasutage osa rahast 529 kolledži kokkuhoiuplaani koostamiseks. 529 on spetsiaalselt kolledži õppemaksu jaoks loodud säästukonto, mis võimaldab teil maksu edasilükkamisel säästa raha ja isegi maksuvaba välja võtta, kui seda kasutatakse õppeotstarbel..\n5. Hoolitse kodu remondi eest.\nKatuseremondi või sooja tarbevee soojendamise probleemi edasilükkamine võib teile tee ääres maksta palju rohkem kui see, mida täna säästate. Kasutage hiljuti omandatud raha oma suurima investeeringu - oma kodu - kaitsmiseks ja suurendamiseks.\n6. Makske hüpoteek sisse.\nEnamik finantsnõustajaid ütleb teile, et ärge hüpoteeki täies ulatuses ära makske. Tavaliselt peavad nad hüpoteeklaenu „heaks võlaks”, kuna makstud intressid on maksu mahaarvamine. Siiski võiksite kaaluda kogulaenu tasumiseks iga kuu pisut lisa. Kui lisate iga kuu hüpoteekimaksele, saate hüpoteegi maksta aastaid varem, kui oli oodata, ja säästa intressi pealt laenu ajal raha. Teise võimalusena, kui olete takerdunud suhteliselt kõrge intressimääraga laenu, kuna teie hüpoteek on tagurpidi, võite selle hüpoteegi maksta summani, mille ulatuses saate madalama intressiga refinantseerida..\n7. Kingi osa rahast.\nKui teil on mõni lemmik heategevusorganisatsioon või mittetulundusühing, võiksid nad kindlasti kasutada rahaannetust. Miks mitte aidata neid välja? Nad saavad annetuse ja teie maksukulu; see on kõigile kasulik. Lisateavet leiate heategevuslike sissemaksete ja annetuste maksuvähendustest.\n8. Hellita end mõistlikkuse piires.\nVõtke puhkust, minge spaasse või minge sellesse kallisse restorani. Võttes veidi aega selle tuulepealse tipu juurest, et end hellitada ja kilgata, võib see teie psüühikale koormada. Lihtsalt veenduge, et sellest on vähe, ja ärge süvenege kulutamisharjumustesse, mida te ei saa endale lubada.\n9. Ärge kiirustage oma ootamatuse kulutamist.\nRahunege ja mõelge oma uue olukorra üle mõistlikult. Paar nädalat või kuud võimaluste üle mõtiskledes võib minna kaugele, et veenduda, et teete õigesti. Hinnake oma prioriteete ja määrake, millistes eluvaldkondades võiksite lisavahenditest kõige rohkem kasu saada.\n10. Konsulteerige ainult tasulise finantsnõustajaga.\nKui teie sündmus on avalik sündmus (nt loterii), hakkate saama kõnesid, kirju ja e-kirju inimestelt, kes soovivad teid nõustada. Ära kuula neid; öelge neile, et teil on juba keegi, ja seejärel leidke ja valige ise finantsnõustaja. Kuna saate neile maksta, valige kindlasti hea viitega ja ainult tasulist nõustajat.\nHalvad näited rahahaldusest\nNiisiis, teil on see: kümme viisi, kuidas vastutustundlikult kulutada rahalist ootamatust, kui üks peaks teie ette jõudma. Ja kui see ei tee teid vastutustundlikuks motiveerimiseks, on allpool toodud mõned lood inimestest, kes võitsid loterii ja suutsid selle siis kõik kaotada. Siin on mõned asjad, mida EI tohi ootamatuga teha:\n16-aastane Callie Rogers võitis Suurbritannia loteriil 1,9 miljonit naelsterlingit ja raiskas kogu võitu puhkustele, ostlemisele ja rinnaimplantaatidele. Nüüd töötab ta tööd, et maksta tagasi talle kogunenud lisavõlad. Ma arvan, et sellepärast ei anna te oma lastele suuri toetusi!\nMichigani loteriil 3,1 miljonit dollarit võitnud Willie Hurt lõpetas lahutuse, kaotas oma laste hooldusõiguse ja sai kokaiini krakimisest sõltuvuse. Ja teda süüdistati ka mõrvakatses.\nKui William Post võitis Pennsylvania loteriil 16 miljonit dollarit, palkas ta enda vend kellegi, kes teda tappa tooks, et ta saaks raha kätte.\nJanite Lee võitis Missouri loteriil 18 miljonit dollarit, kuid viskas selle kõik ära ja päädis 7. peatüki pankrotiga vähem kui 10 aastat pärast võitu..\nRahaline ootamatus võib olla kingitus, kui seda kulutatakse ja targalt hallata, või needus, kui seda raisatakse või halvasti juhitakse. Kui olete hiljuti rahaga kokku puutunud, võtke aega, et kaaluda oma õnnistust ja seda, mida soovite sellega saavutada.\nMida teeksite üllatusterohke tuule käes? Kas sa tead kedagi, kes sai suure rahasumma ja sai sellega hästi hakkama?


4 põnevat fakti kasiino ajaloost - Tartu Maamuuseumee\n1. Indiaanlaste reservaadi kasiinobuum sai alguse ühest bingosaalist\nTänaseks päevaks on indiaani kasiinod tavaline külastuspaik, kuid 1979. aastal polnud neist veel keegi kuulnud. Tol aastal asutas Floridas Seminole hõim bingosaali, mis pani veerema ühe oluliselt suurema palli. Võidusumma suurus oli $2,000 ja see pahandas kohalikke võime, sest see käis vastu igasuguse hasartmänguseadusega (võidusumma oli üle lubatud piiri). Seminole hõim aga võitles vapralt võimudele vastu ja nii võidetigi kohtus ning sellega seati pretsedent teistele hõimudele, kes hakkasid asutama kõrgete panuste ja võidusummadega ärisid oma aladele (reservaadi alad on iseseisvad ja võimudest puutumatud).\n2. Mängu “craps” nimi tuleneb sõnast “crabs”\nMiks kutsutakse populaarset Põhja – Ameerika täringumängu nimega Craps (ingl k. tähendab see “pask”:)? Siin on mängus aeg, keel ja ajuvabadus. Ajaloolased arvavad, et asi sai alguse tuntud Briti mängust Hazard. Hazardi puhul kutsuti “mao silma” veeretamist “crabs” ehk “krabid” nimega ja keegi ei tea, miks küll. Prantsuse meresõitjad hoidsid seda mängu New Orleansis 1700. aastate keskel elus, kuid ajapikku sai see mõjutusi inglisekeelselt elanikkonnalt ja ajapikku muutus sõna “crabs” sõnaks “craps” ja sellega sai alguse täiesti uus mäng, jättes Hazardi kaugele minevikkus uduseks mälestuseks. Nii et hea nali tõespoolest.\n3. Jaapanis on kasiinod ebaseaduslikud (kuid samas on olemas seaduseauk)\nJaapanlased on leidnud seaduses augu, mis puudutab kasiinomänge. Kuigi kasiino pidamine on riigis easeaduslik, siis Pachinko salongid on täiesti lubatud. Pachinko on mänguautomaadi tüüpi mäng, mis teenib mängijatele hõbekuulikesi. Neid kuule saab vahetada alkoholi, mänguasjade või muude auhindade vastu, kuid võitja võib selle asemel küsida ka tasuks “eilisi auhinnamärke”. Neid saab omakorda riigi poolt kontrollitavates poekestes vahetada sularahaks, mis sisuliselt võimaldab riigis, kus kasiino pidamine on keelatud, teenida raha hasartmänguga.\n4. Ameerika esimene rassidevaheline kasiino avati 1955. aastal\nMeie jaoks siin Eestis on see ehk palju harjumatum teema, kuid USA- s 1950ndatel aastatel oli see eksisteeriv reaalsus – nagu ka muud piirkonnad, oli Las Vegas väga rassistlik koht. Kui hull sai see olla? Meile on see isegi ettekujuteldamatu – näiteks läks üks kuulus mustanahaline laulja Sammy Davis Jr. reeglitevastaselt basseini ujuma ja peale seda lasti bassein veest tühjaks (mustanahalistele olid basseinis ujumine keelatud). Teine juhtum puutudutas USA-s tol ajal väga tuntud lauljat Lorna Dorne’i – tal küll lasti Las Vegases esineda ja isegi hotellis öö veeta, kuid peale tema linnast lahkumist põletati tema kasutuses olnud voodilinad ja käterätid!\nSeega kui kõigile rassidele lubatud kasiino ja hotell Moulin Rouge avas oma uksed 24. mail, 1955. aastal, oli see ajalooline sündmus. Peamiselt mustanahaliste linnaossa rajatud kasiino ja hotell sai meeletu tähelepanu osaliseks – selle tantsijad maandusid esimese kuuga USA-s legendaarse “Life” ajakirja esiküljele. Mingil põhjusel suleti see asutus aga valgenahaliste juhtide poolt õige kiiresti – peale 4 ja poolt kuud. Täpset põhjust ei tea keegi öelda. Küll aga oli asutuses ootamatult rahulik kulgemine ja selle sissetulek oli korralik, seega need faktorid ei saanud põhjuseks olla. Sellise koha olemasolu, kasvõi lühikeseks ajaks, oli vägagi märgilise tähendusega.\nLoodan, et lugemine oli inspireeriv ja hea meenutus, et kõige taga on pikk põnev ajalugu ja üks lihtne kasiinomäng ei olegi sageli see, mis ta näib, vaid selle taga on palju elusid ja huvitavaid juhtumisi. Soovin ka teile vapustavaid, huvitavaid ja tulusaid ettevõtmisi kasiinomaailmas!


Hooaeg 2017: Konkurentsitult aeglaseim\nTäna juhtus selline asi, et vedasin ennast rulluisutama. Noh igaks petteks olgu öeldud, et rullitamine toimus sisetingimustes.\nKohal olid paljud Eesti selle ala tipud ja noh kadedaks teeb kui kindlalt nemad liiguvad rullidel.Aga samas teadsin oma taset enne ja olin isegi üllatunud, et nõnna hästi läks. Näiteks ei kukkunud kordagi. Samas peaks ikka saalis korra / kaks külje maha ära panema, muidu jäävad need kukkumised välistesse tingimustesse ja see pole ka hea.\nAga tunnike rullitamist, higi lahti ei saanud, pulss võis mitte üle 125 SLS-i tõusta. Eks selles kõiges põhjus asjaolus, et pole kurvitamises kinnel ja siis võtan ikka ja jälle hoo maha, et mitte kukkuda. Kuid eks harjutamine teeb meistriks. Paari nädala pärast jälle.\nAa seda ka, et peale proffide olid veel mõned nö harrastajad aga vaatamata nende harrastajate tiitlile ei olnud lootuski nendega ühes tempos liigelda :)\nAga eks ma süüdistan asjaolu, et mul uiskudel väiksemad rattad all kui neil :)\nLaupäeval käisin suusklemas Pirtal. Tingimused olid täitsa kobedada. Osaliselt küll oksa ja muud puu puru rajal ja mõnes kohas klassika jälg jääs aga mudu polnd hullu. Ambrose keerulisest laskumisest otsustasin ka alla lasta. Peale teisel ringil väikest koperdamist, mis ei toonud kaasa kukkumist, muid probleeme polnud. Väga mõnus on sõita kui tunned ennast kindlalt laudadel, mis jalge küljes asuvad.\nAinus ebameeldiv külg suusklemise juures oli, et neljapäevasest trennist lihased kanged või siis mingi väike haigus sees aga no jõudu üldse ei olnud. Suure kangutamise pealt sai edasi liigeldud.Mõned helgemad hetked olid, siis tundus liiklemine täitsa hea aga muidu ikka oli väga vaja väänata.\nKokku sõitsin 2:23:16, läibisin 29,7 km, keskmine kiirus 12:42 km/h, keskmine pulss 164 SLS.\nArvestades asjaoluga, et lihased kehas väga valusad, siis arvan, et ju neljapäevane trenn, kus jäi venitamata ka, on lihastes sees ja see viis siis pulsi nõnna kõrgeks.\nEile sai tehtud järgnevaks paariks kuuks, s.o kuni Tartu Rattarallini, treeningplaan kah. Täitsa selline huvitav plaan sai tehtud. Loodetavasti ei tule plaani järgimises tagasilööki.\nPosted by Heiki at 3/06/2011 08:22:00 PM


Kirjutas: Carl Kinnunen ( 14 September 2020 ).\nMöödunud nädalavahetusel toimus Rakveres uue hooaja esimene reitinguvõistlus - oli rõõmu, pettumust, põnevust ja üllatust. Võistlusest võttis osa 65 mängijat, kelle hulgas ka 3 leedukat. Võidu noppis võistluse suurfavoriit Kert Truus, teisel kohal lõpetas Raul Beekmann ja kolmandaks tuli Udo Sulp.\nÕlitusprofiil osutus sellel korral kas liiga lihtsaks või üleliia keeruliseks. Eelvoorude parima tulemusega sai hakkama Kert Truus, visates 5 sarja keskmiseks tugevad 245,4 punkti. Edasipääsemiseks oli selle korral tarvis 5 sarjaga kokku visata 1022 punkti. Kindlasti tasub ära mainida, et Meelis Malva oli lähedal ka perfektsele tulemusele 300, kuid sellel korral jäi mehe saldole 298 punkti.\nKui eelvoorud mängiti euroopa mänguviisis, siis finaalvoorudes võeti kasutusele ameerika mänguviis, mis jättis oma jälje ka tulemustele. Finaalringidest edasi "ronimiseks" piisas visates vaid veidi üle 200 punkti keskmist. Võistluse viimases ringis ehk step-ladderis kohtusid esmalt Raul Beekmann ja Udo Sulp, sellel korral pidi Udo tunnistama Rauli 214 - 176 paremust. Superfinaalis läksid vastamisi Kert Truus ja eelnev võidumees Raul Beekmann, selles mängus juhtus kõike ja lõpuks ei saanudki aru, kes oli põgeneja ja kes jälitaja, aga selle korral noppis Kert napi 215 - 212 võidu.\nTäpselt nagu ka Summer Cup'il oli naiste parim leedulanna Jolanta Kontavainiene, kelle tulemus oli teises finaaliringis võrdväärne Moonika Tamsoni omaga, kuid viimase mängu reegli järgi oli leedulanna sellel korral parem. Kolmandaks tuli Eha Neito.\nSBB Rakvere Sügis 2020 tõestas, et Rakvere Bowling on igati sobilik ja mõnus saal, kus võistelda. Loodame, et peagi tuleb Rakveres veel midagi sarnast.\nMeelis Malva 298\nDetailsem artikkel SportBowlingBalticu kodulehel\nNB! Lisaks tuletame kõigile meelde, et 15. septembril on tähtaeg esitada klubide liikmesnimekirjad!


PULMAD BUDUAARIS: Liis ja Viljo | Buduaar\nPULMAD BUDUAARIS: Liis ja Viljo\n12. märts 17:00\nSaame tuttavaks paariga, kelleks on Liis (24) ja Viljo (34). Paar on pärit Harjumaalt. Liis töötab Omniva postkontoris ja Viljo kindlustuses riskijuhi erialal.\n“Kohtusime internetis, nagu paljudki tänapäeval.”\n“Käisime Rootsi kruiisil. Oli minu sünnipäeva hommik. Läksime välitekile. Ilm oli päikseline ja soe. Olime just nende ilusate väikeste saarekeste vahel ja siis laskus Viljo ühele põlvele, ulatas sõrmuse ja küsis selle imelise küsimuse. Muidugi oli vastus Jah!””\n“Unistuste pulm oleks justkui ühe kõige suurema unistuse täitumine. Olen väiksest tüdrukust saati unistanud printsessi kleidis abiellumisest ja nüüd kus, mul on imeline elukaaslane, kellega meil on väike poeg, oleks aeg ka minul saada sama perekonnanimi, mis neil :D. Nali naljaks, see oleks ühe pere veel rohkem pereks saamine, õnnelikult elupäevade lõpuni.”\nOSALEJA ANKEET PULMAD BUDUAARIS: Eveli ja Ardi\nOSALEJA ANKEET PULMAD BUDUAARIS: Kairi ja Olari


Ilmselt on märganud igaüks, kes noorte ja lastega iga päev kokku puutub, kuidas virtuaalreaalsus (VR) on noortele järjest põnevam. Tegu on ühe kõige kiiremini […]\n13. sept. 2019 Kristi Kivilo teadushuvihariduse liidu juhatuse liige\nSageli kuuleme lapsevanematelt, et nad on olnud üllatunud, mida kõike võib kooliväliselt süvendatult õppida ning kui erinevad võimalused on tänapäeva lastel huvitegevuses. Koolitundidest saadud […]\n13. sept. 2019 Katrin Saart Eesti teadusagentuur, katrin.saart@etag.ee\nTeadusagentuuris on valminud 15 näidisõppekava, mis aitavad käivitada huviringe nii loodusõpetuses kui ka leiutamises. Ilmumas on artiklikogumik „Kvaliteetsem teadushuviharidus“. Eesti tööturul napib reaal- ja […]\n13. sept. 2019 Annely Allik TÜ Eesti Geenivaramu poolne näituse projektijuht\nTallinna Teletorni värskelt avatud näitus „Geeniaalne“ on loodud koostöös Tartu ülikooli genoomika instituudi teadlastega. Näitus aitab mõista inimest – kes olid meie eellased ja […]\n13. sept. 2019 Teele Tammeorg Energia Avastuskeskuse kommunikatsiooni- ja turundusjuht\nEnergia Avastuskeskus osaleb Erasmus+ projektis ODYSSEY, mille eesmärk on luua õppematerjale ja katsetada võistluslikku väitlust pedagoogilise meetodina LTT-ainete õpetamisel. Kutsume õpetajaid ja III kooliastme […]\n13. sept. 2019 Arhitektuurikool\nKooliruum on üle-eestiline uurimuslik ja mänguline loovtööprojekt, mille käigus kasutavad õpilased teaduse ja disaini meetodeid, et uurida, milline on tänapäeva kool ja luua visioon […]\n13. sept. 2019 Karoli Noor KVARK\nIgaüks unistab millestki. Õpetajaks õppiv Arnold Rein Tatunts unistab teaduspõhisest maailmast, kus otsuseid tehakse vastavalt parimale võimalikule teadmisele, kogemusele ja kahtlemata faktidele. Et lastesse […]\n15. sept. 2018 Tarmo Soomere Eesti teaduste akadeemia president\nMeie kõikvõimalikest faktidest ja nende interpreteeringutest üleküllastunud maailmas on liikvel loendamatu arv mudeleid ja teooriaid. Teadlased ütlevad sarkastiliselt, et kõik mudelid valetavad, aga […]\n14. sept. 2018 Sirje Pärismaa toimetaja\nKuidas arendada koolis teadusharidust, kui laste kontakt päriseluga jääb üha nõrgemaks? Kas õpilane peab ikka oskama une pealt arvutada auto pidurdusteekonna pikkust? Kuidas […]\n14. sept. 2018 Kaire Mertsin Pernova hariduskeskuse direktor\nPernova hariduskeskuse moto „Uus põlvkond, teadlik tulevik“ koondab meie pakutava alla nii LTT-valdkonna huvitegevuse kui ka loodusmaja külastuskeskuses pakutavad aktiivtegevused igale vanusegrupile. Armastada saab […]


masin ei lülitu sisse - Juhtmed\nMiks töötab kaitselüliti?\nKõige sagedasem põhjus, miks voolukatkesti (AV) välja lülitatakse, on see, et see lihtsalt töötas - kaitstes juhtmestikke ülekoormusest ja edaspidistest riketest. Kui me vaatasime automaatide tehnilisi omadusi, siis ütlesime, et igal mudelil on oma hinnanguline voolutugevus: 6, 10, 16, 25 A jne. Nüüd, kui lülitate samaaegselt sisse mitu võimsat elektrilist seadet, mille vool ületas seatud väärtust, ärge üllatuge, miks lüliti kaitsmed vabanevad. Näiteks on juhtpaneelil 16A automaatne lüliti (klassikaline olukord on vana juhtmestiku korral) ja ühel hetkel lülitate sisse pesumasina, konditsioneer, elektripliit veekeetja ja katla. Võrgu koormus on märkimisväärselt suurenenud, nii et AV-seade on lahutatud, kaitstes seeläbi juhtmeid.\nProbleemi lahendamiseks on mitu võimalust. Esimene ja kõige lihtsam on lülitada võimsad kodumasinad ükshaaval, et vältida ülekoormamist. Teine asendab automaati 25 ampriga. See on lubatud ainult siis, kui juhtmed suudavad vastu pidada koormusele (vask, juhtmete ristlõige on vähemalt 2,5 mm 2). Kolmandaks, kõige usaldusväärsem - asendada elektrijuhtmestik maja uue, mis suudab taluda võimas kodumasinad.\nVideolõigu selgelt selgitatav põhjus, miks masin loobub:\nMe juhime teie tähelepanu asjaolule, et pärast seda, kui automaatne masin on välja lülitatud, on see termilise vabastamise korral seda viivitamatult sisse lülitatud. See tuleneb toote põhimõttest. Kui mehhanism on jahutanud (aeg võib ulatuda mitu minutit), proovige uuesti hooba asendisse "Sees" sisse lülitada.\nKui masin katkestab tihti ja umbes samal ajaperioodil, on tõenäoline, et on võimalik öelda, et üks elektriseadmetest on vigane. Näiteks kui märkate, et pesumasina, elektripliidi või veesoojendi sisse lülitamisel lülitatakse kaitselüliti sisse, lülita see välja lülitada ja kontrollida, kuidas seade töötab ilma elektriseadmeteta. Kas käivitus toimub? On vaja otsida süü ühes seotud "süüdlased". Teavet, kuidas parandada seadmeid oma kätega, me rääkisime saidi vastavas osas.\nEbaõige meetodi abil saate erandmeetodit kiiresti leida. Lülitage kõik toitepistikud välja ja pistik vaheldumisi. Seadmel, mis on lühike, töötab kaitselüliti koorma all.\nKui te lülitasite võrgu kõik seadmed välja ja masin on välja lülitatud, võib see juhtmestikku olla. Mida teha antud juhul, me ütleme veelgi.\nTeine põhjus, miks AB tihti katkestab, on juhtmestiku lühis. Mõnes kohas asetsev faas puudutab nulli, mille tagajärjel tekib viga ja masin teostab oma teise kaitsefunktsiooni - kaitset lühise eest. Kui kõik tarbijad on võrgust lahti ühendatud ja toiming toimub, peate juhtmestiku täielikult kontrollima. See võtab palju aega ja lisaks sellele tuleb teil vead leida ettevaatlikult.\nKõigepealt peaksite lahti võtma kõik pistikupesad ja valguslülitid, kontrollige juhtmete juhete kvaliteeti klemmidele. Kui juhtmed on lahti, tuleb kruvid pingutada. Kui turustusvõimalused lähevad jaotuskarbidesse. Veenduge, et ühendusliideste juhtmete ühendus on hea kvaliteediga, puuduvad avatud piirkonnad, mis võivad lühikesed olla. Pärast lahtreid peate lambidesse minema. Väga tihti uustulnukate elektrikud unustavad kontrollida lühtrid, kui masin lööb ilma koormuseta. Testimise tehnoloogia sarnaneb pistikupesadega - kontrollige ühenduste usaldusväärsust.\nViimane asi, mida tuleb kontrollida, on juhtmestik, mis on peidus (seinas) enamikus majades ja korterites. Sellisel juhul on kõige parem kasutada spetsiaalset seadet, mis võimaldab kiirelt ja täpselt lühiseid leida. Kuid kodus on ebatõenäoline, et keegi seda leiab, nii et saate multimetrist olukorrast välja. Kuidas määrata juhtmestiku lühise, kasutades testerit, me rääkisime vastavas artiklis. Kui see ei aita, soovitame kutsuda kaptenit, kes termilise kuvariga või muude seadmete abil leiavad lühise ja kõrvaldavad selle.\nNoh, kõige haruldasem põhjus, mis ei ole välistatud, on ka masina kehv kvaliteet, mis on välja lõigatud, kuna see on defektne. Kui olete kindel, et juhtmestik ja kodumasinad on puutumatud ja ülekoormus ei toimi, kontrollige automaatset asendusmeetodit kasutades. Võime kindlalt öelda, et see aitab probleemi lahendada. Sellise olukorra vältimiseks tulevikus soovitame tutvuda parimad kaitselülitite tootjate hinnangutega ja valida nimekirjast üks.\nLisaks ülaltoodud põhjustele, mille tõttu masin lööb armatuurlauale, on ka teisi, mis esinevad harva. Lühidalt vaadake neid ka.\nKui kaitselüliti käivitub, kui lamp põleb, ärge muretsege, see juhtub mõnikord. Asjaolu, et kui lamp põleb, tekib lühiajaline ülekoormus ja kui nominaalne on 6-10 A, on täiesti võimalik, et see lööb välja. LED-valgustid ja luminofoorlambid seda ei juhtu.\nKui töö toimub siis, kui valgus on sisse lülitatud - kontrollige valgustit multimeetriga. Me rääkisime ka sellest, kuidas multimeedrit kasutada.\nMasina blokeerimise tavaline põhjus on selle seadme vale ühendus. Kui juhtmed ei ole klemmidele tihedalt pingutatud, tekib selles kohas kuumus, mille tagajärjel võib soojuslik vabastamine toimida. Visuaalne kontroll aitab määrata põhjus - sulatatud keha ja traadi isolatsioon. Kui plast on tugevalt sulanud, on parem vooluallika vahetamine. Väiksemate vigastuste korral on lubatud südamikud lihtsalt kruvikeerajaga pingutada.\nTeema on natuke eemal, kuid siiski märkimisväärne. Kui teil on kommutaatoriga sissejuhatav ja grupis kasutatav masin, on selle põhjuse leidmine lihtsam. Beats AB sisendist ilma grupita? Kontrollige kilbi õiget kokkupanekut. Kui teatud automaatne lülitatakse põhi all välja, tähendab see, et selles grupis on tõrge (valgustus, pistikupesad või eraldi ühendatud pliit).\nSee juhtub, et probleem tekib pärast korteri üleujutamist. Vesi siseneb juhtmeühendustesse ja kui need on kinnitatud elektrilintiga, siis on see lahti, mille tulemusena kontaktid sulguvad. Pärast üleujutamist tuleb juhtmestik uuesti läbi vaadata, et see ei jõuaks olukorras, kus kaitselüliti hakkab tööle.\nNii esitasime kõik põhjused, miks masin masinasse armatuurlaual välja viskab. Pange tähele, et selline olukord võib tekkida nii korteris kui ka erasektoris. Te peate tegutsema sarnaselt, isegi kui lüliti kaitselüliti on välja lülitatud! Kui te ei ole oma võimetega kindel, on parem helistada kaptenile, kes leiab viga ja kõrvaldab selle!\nMiks koputab masinat armatuurlaual? Selle probleemi lahendused\nSageli on olukord, kus üks korteri paneeli voolukatkestidest on välja lülitatud. Ilma selle probleemi lahendamata lähevad paljud piirduma kaitselüliti asendamisega kõrgema nimiväärtusega seadmega. Selle tagajärjel võib see põhjustada rohkem negatiivseid olukordi - kahjustada selle kaitseseadme toitejuhtme seda osa. Milline on õige asi selles olukorras, et vältida negatiivseid olukordi? Räägime sellest selles materjalis.\nSelle probleemi lahendamiseks otsige kõigepealt kaitselüliti avause põhjus. Põhimõtteliselt on kaitselüliti eesmärk kaitsta elektrijuhtmeid avariirežiimidest - ülekoormusest või lühisest. See tähendab, et see kaitseseade avab ahela automaatselt, kui ületab lubatud koormusvoolu (ülekoormus) või kahjustuste ilmnemist juhtmestiku või ühe võrguga hõlmatud kodumasina elektriseadmete (lühise).\nLülitumine ülekoormuse tõttu\nKõigepealt on vaja analüüsida, milline koormus oli ühendatud selle masinaga ühendatud elektriliinidega. Näiteks ühendab kaitselüliti kahe pesa, mis asuvad ühes korteri toas. Elektriline kütteseade oli ühendatud ühe väljalaskeava külge ja teine on ühendatud tolmuimejaga. Sellisel juhul peate välja selgitama, kas ülekoormus või mitte. Selleks on vaja võrrelda kodumasinate koormusvoolu voolukatkesti lubatud voolutugevusega (nimivool).\nElektrikerise võimsus on 2000 vatti ja tolmuimeja võimsus on 1500 vatti. Lihtsate arvutuste tegemisel lähtume nende elektriseadmete koormusvoolust - vastavalt 9 ja 7 A, antud juhul on kogu koormus 16 A. Korpuse paneelil on paigaldatud korrektsioonilüliti, mille nominaalvool on 16 A, et kaitsta nende pistikupesade toitejuhtmeid.\nEeldades, et voolutugevus ei ületa kaitselüliti nimivõimsust, võib järeldada, et ülekoormus ei olnud.\nVastasel juhul tähendab see, et kui vooluvool on suurem kui kaitselüliti nimivool, siis oli selle seadme automaatne väljalülitus tingitud ülekoormusest.\nTuleb märkida, et pärast ülekoormusest lahtiühendamist saab kaitselüliti uuesti avada mõni minut pärast väljalülitamist. Selle põhjuseks on asjaolu, et soojuslik vabastamine (ülekoormust kaitsva masina elemendi) kuumutatakse aktiveeritud olekus, nii et selle algse oleku taastamiseks peab see olema jahtuda.\nKui kaitselüliti on lahti ühendatud, saab selle juhtumit puudutada. Kui ümbrik on soe, näitab see termilise vabanemise toimimist, s.t. seiskamist elektrivõrgu ülekoormuse olemasolu tõttu.\nKatkestatud juhtmestiku tõttu ühendus\nNagu eespool mainitud, võib seadme pukseerimise põhjuseks olla ka kahju olemasolu. Meie ülesanne on kontrollida juhtmestiku kahjustusi.\nNii oli masin automaatselt seiskunud, elektrijuhtmed jäid pistikupesasse. Nii lülitage puudega masin sisse. Pingelüliti korduv lahtiühendamine näitab kahjustust. Nüüd on peamine ülesanne selle lokaliseerimine. Keerake välja kõik elektrijuhtmete liinidega ühendatud elektriseadmed, mis töötavad lahti ühendatud kaitselülitist ja tehakse katsealune lülitus. Kui masin ei katkesta, tähendab see, et üks sisselülitatud kodumasin oli kahjustatud. Me kaasame kõik võrgu leibkonna elektriseadmed. Kui seade lülitatakse elektriseadme sisselülitamisel välja, tähendab see, et see seade on ebaõnnestunud ja selles on kahjustus (lühis). Vigastatud elektriseade tuleb võrgust lahti ühendada ja automaatne sisselülitusseade tuleb uuesti sisse lülitada.\nJuhul kui seade on välja lülitatud, jäetakse masin jälle välja, mis näitab elektrijuhtmete kahjustumist. Sellisel juhul on probleemi lahenduseks lahti ühendatud kaitselüliti toitejuhtme selle osa kontrollimine. Üks pistikupesast, lüliti või lamp, ühendusliides või lameekraaniga ühendatud ühendused, samuti juhtmestik ise - kaabel või traat võib olla kahjustatud.\nKaitselüliti katkestab rikke tõttu\nLisaks ülaltoodud hädaolukorra režiimidele, mis tekivad eluaseme elektrikute töö ajal, on võimalik, et paneeli automaatne väljalülitus on selle tõrke tõttu rikkis. Võib järeldada, et kaitselüliti on vigane ainult siis, kui olete veendunud, et selle väljalülitamiseks pole põhjust.\nMasinat saab välja lülitada struktuuriliste vigade (abielu) tõttu. Näiteks ei pruugi selle nimivõimsus, nimelt nimivoolu koormusvool vastata seadmes näidatud väärtusele. Näiteks on kaitselüliti nimivoolu 32 A, kuid see on välja lülitatud voolu juures, mis ei ületa 20 A. Samal ajal kuumutatakse seadme juhtumit, mis näitab termilise vabastamise toimimise põhjust. Kui erinevus nimivoolu ja koormusvoolu vahel, mille juures kaitselüliti on lahti ühendatud, ei tähenda selle elektriseadme tõrke märki, sest kaitselüliti tegelikud parameetrid sõltuvad ümbritseva õhu temperatuurist, seadme klassist,\nSamuti on masina kasutamine võimalik, kuna juhtmed lüliti külge ühendamise tõttu on puudulik. Lahtised kontaktid põhjustavad kaitselüliti kontaktplaadi kuumutamise ning vastavalt ka elektriseadme ise ning termilise vabastamise kiirenduse.\nVajalik on kontrollida kaitselülitit. Juhtme ühendamise punkti kaitselüliti korpuse sulamine ja ühendatud juhtme isolatsioon näitavad, et seadme sulgemise põhjus oli liiga tugevate kontaktühenduste tõttu ülekuumenenud.\nVõimalik, et juhtumil pole veel aega sulatada, seega on vaja proovida kuumutamist ja kontrollida ka juhtmete kontaktühenduse usaldusväärsust.\nMida teha sel juhul? Kui kaitselüliti juhtum on väga sulanud, on tõenäoline, et see ei tööta korralikult. Seepärast tuleb see asemele asendada.\nKui ümbris sulab kergelt ja ei põhjusta selle deformatsiooni, tuleb kontaktühendused pingutada, vajaduse korral ühendada kaablit (kaabel) uuesti.\nKui kodumasinate koormus on suurem masina nimivoolust, siis enne masina suuremat nimivoolu seadmist tuleb veenduda, et juhtmestik suudab vastu pidada uuele kaitsevahendile paigaldatud koormusele. Kui elektrijuhtmete kaabli või juhtme ristlõige ei ole ette nähtud paigaldatud seadme nimivooluks, võib see peagi kaasa tuua elektrijuhtmete liini kahjustumise.\nSamuti on elektrijuhtme kandevõime oluline kriteerium selle tehniline seisund. Elektriliste juhtmestike ebarahuldava tehnilise seisukorra puhul ei soovitata kaitselülitit kõrgema nimivoolu paigaldamiseks, kuna elektrijuhtmete usaldusväärsus on oluliselt vähenenud.\nMiks koputab masinat armatuurlaual\nMis on praegune kaitselüliti\nMillised on kaitselülitite tüübid?\nKaitselüliti töö on esimene maja või korteri energiavarustuse probleemide märk, nende lahendus ei salli viivitust.\nHarva katkestuste korral pöörduvad üürnikud harilikult elektrikutega, et kontrollida või vahetada kaitselülitit, sest nad usuvad, et tõelisi tüsistusi pole. Enamikul juhtudel lülitatakse automaatselt uuesti sisse ja kõik naaseb teie suhtlusringidesse. Kuid see lähenemine ei ole õige, sest täiendavad rikked on tagatud, sest tõelist põhjust ei ole kõrvaldatud, mis tähendab, et juhtmestik võib põletada, võib kaitselüliti ise sulatada ja seade võib ka põletada.\nMõelge armatuurlaua masinate kopeerimise ja olukorra lahenduste peamistest põhjustest.\nVõimalikud põhjused masina blokeerimiseks elektripaneelis\nSeal on mitu ebastabiilse masina kasutamise allikat. Mõned neist saavad ise toime tulla ja mõned peavad kutsuma kutselist elektrikut.\nKõrge juhtmestiku koormus\nVõrgu ülekoormus on peamine süüdlane masina väljaulatamisel. Seadme sees olev bimetallplaat soojeneb, avage kontakt. See juhtub, kui üheaegselt ühendatakse sama elektrirühmaga mitu võimsat seadet (boiler, külmik, pesumasin) ja nende koguvõimsus ulatub 17-20 amprini. Seade on konstrueeritud tippkoormuseks 16 amprit. Seadmete rühma üheaegse aktiveerimise tulemusena töötab kaitselüliti, peatades elektrivarustuse, säilitades juhtmestiku terviklikkuse.\nProbleemi lahendamiseks on neli võimalust:\non võimsam automaatinstalli paigaldamine, kuid järelejäänud vana juhtmestiku puhul on oht, et see süttib: koormus jääb samaks ja kui automaat ei tööta ja juhtmed ei talu suuremat koormust, siis võivad need lihtsalt põletada;\nvältida mitmete võimsate seadmete samaaegset kaasamist;\net jagada seadmete võimsus erinevates masinates, kuid peate uue kaabli paigaldama, paigaldama täiendava pistikupesa;\nasendage vana traat uue suurema sektsiooniga.\nMasina seiskamise põhjuseks on elektriseadmete purunemine. On vaja kindlaks määrata, milline tehnika on vigane. Esimene on välja lülitada majapidamisseadmed, mis olid sisse lülitatud, kuni masin välja visati. Seejärel vaheldumisi ühendage ja jälgige, millistel seadmetel lülitatakse automaatika elektri uuesti välja.\nKui külmik on sisse lülitatud, saab seade:\npõletati külmumisvastase süsteemi aurustamisosakonna kütteseade.\nKui masin koputab väljapoole samaaegselt elektrikileri käivitamisega, on selle algpõhjuseks järgmised rikked:\nkütteelementide kahjustus: jahutusvedelik puutub kokku siserajastatud spiraaliga;\nkui katla sisemine juhtmestik on avatud kerele.\nMida teha, kui õhukonditsioneer katkestab?\nKonditsioneeride masinast välja saamine ei ole haruldane. Ja selleks on mitu põhjust, mis teatud märke arvestades on võimalik kindlaks teha, mis põhjustas automaatse seiskamise.\nAutomaatne ise on läve element, mis vooluhulga ületamisel käivitub, st see on välja lülitatud. Üheks põhjuseks võib olla vooluahela lühis.\nSeade katkestab kohe pärast sisselülitamist.\nKui lülitate masina sisse kilbi, siis see kohe välja lööb\nPõhjus on kõige tõenäolisem juhtme lühisest, mis viib paneeli õhukonditsioneeri külge või õhukonditsioneeri klemmiploki vales ühenduses.\nSaate seda kontrollida multimeetriga takistuse mõõtmise režiimis või valimise režiimis. Kuid see meetod ei anna alati positiivset tulemust, kuna seade mõõdab takistust madalpinge, mitte kõrge.\nKindlasti saate kontrollida, eemaldades vana juhtmestiku ja asendades selle uue tükiga, mida saab otse pistikupessa ühendada kaitsme või sama masinaga.\nKui pärast traadi asendamist masin jätab selle välja, siis on see vale ühendus või suletud varistor.\nKorrektseks ühendamiseks vaatleme õhukonditsioneeri kaitsekatte või sisepinna ahelat (see tuleb lahti võtta)\nTeisel juhul saame tasu ja helistage varistori, vajadusel seda muuta. Veel selles artiklis http://masterxoloda.ru/1/zamena-varistora-2\nKonditsioneer ei tööta pärast masina sisselülitamist\nKui automaat on välja lülitatud ja pärast selle sisselülitamist ei lülitu konditsioneer sisse, siis põhjustab see kas juhtpaneeli kaitseseadistust või plaadi enda põlemist.\nSelle kõrvaldamiseks muudame parda, varistorit või parandame seda ise.\nPärast sisselülitamist katkestab konditsioneer mõne aja pärast.\nJärgmine juhtum, kui kliimaseade töötab, jahtub, kuid pärast mõnda aega töötab masin pärast selle sisselülitamist, võib kliimaseade mõne minuti pärast uuesti töötada, pärast mida kõike kordub.\nSellisel juhul tekib liig vool, mis tuleneb süsteemi rõhu suurenemisest, mis omakorda suureneb soojusvaheti halva jahutuse tõttu, sest see on ummistunud mustuse või pulgaga.\nSelle probleemi lahendab tavaline kõrgsurve puhastus.\nAutomaatne sulgemine lühise tõttu\nJa viimane võimalus - seade lülitub välja mõne minuti pärast pärast kliimaseadme sisselülitamist kaugjuhtimispuldiga jahutus- või kütmisrežiimis.\nSee tähendab, et omavahel ühendatud kaabli, kompressori enda sees või sisemise ja välimise seadme valeühenduse vahel on lühis.\nÜhendusjuhe kontrollitakse samamoodi nagu toitejuhe ja kompressor kontrollitakse, nagu see on kirjutatud käesolevas artiklis.\nLoomulikult peate esmalt unustama, et kontrollida võrguühenduse õigsust.\nSelle vältimiseks on sageli lühike voolukatkestuseks nn keerdumine, kui juhtmed on kokku keeratud ja isoleeritud elektrilindi abil, kasutades usaldusväärsemat meetodit - klemmliistu.\nTeine põhjus on juhtmete ülekuumenemine, et vältida seda, peate valima õige kaabli sõltuvalt koormusest, see artikkel aitab teid.\nMis tahes ruumi toide peaks andma võimaluse elektripaigaldiste (sh kodumasinate) kiireks ühendamiseks. Selleks paigaldage seinale asetatud pistikupesad. Kuna pistikupesade ühendus toitekaabliga peab olema usaldusväärne ja ohutu, näevad elektripaigaldustingimused (PÜE) igale pistikupesale juhtumi olemasolu, pakkudes kaitset elektrilöögi vastu.


Alubet OÜ Alubet OÜ\nAlubet OÜ-l on kogemused ehitustöödel, raadamistöödes, võsalõikuses, raiejäätmete koondamises ja erinevatel kaeve- ja pinnasetöödel. Tegutseme peamiselt Lõuna-Eestis.\nVõsalõikust teostame võsagiljotiiniga, mis võimaldab puhastada võsast suuri alasid kiiresti ja tõhusalt. Võsalõikuseks kasutame 15 tonnist roomikekskavaatorit JCB JS 145 LC koos võsagiljotiiniga Scorpion 3010, kallutava kiirliitega.\nTänu heale masinapargile saame pakkuda võsalõikust aastaringselt ja olenemata ilmastikutingimustest. Samuti pakume võsa väljaveoteenust metsaveotraktoriga Komatsu 895, millel on oksahaarats ja topeltlindid.\nKui sooviks on kasutada maad edaspidi põllumaana, siis saame abiks olla kändude juurimisel ja koondamisel.\nHea meelega abistame erinevatel pinnase- ja kaevetöödel. Hinnapakkumise küsimiseks või koostööks võta meiega julgesti ühendust!\nMeie meeskonda kuuluvad spetsialistid, kellel on aastate pikkune praktiline kogemus erinevate ehitusobjektide püstitamisel. Valmistame tellimustöid nii firmadele kui ka eraisikutele. Lahendame tööülesanded komplektselt, kaasates vajadusel vastava eriala spetsialiste.\nKui soovite projekteerida, ehitada, lammutada, remontida, või teil on teisi ehitusvaldkonnaga seotud küsimusi – võtke meiega ühendust, leiame koostöös lahenduse!\nBetoonitööd ja vundamendid\nKaeve- ja maaparandustööd\nVõsalõikus ja koondamine\nEramaja vundament Otepääl\nHurda tn konstruktsioonitööd\nKamari terrassi ehitus\nLadva tn konstruktsiooni ehitustööd\nLai tn konstruktsioonitööd\nOtepääl Tehvandi tunneli ehitustööd\nTiigi puhastus ja suurendamine Elvas\nRiia tn trassitööd\nTrepi ehitus Elvas\nValio plaatvundament mikrovaiadel\nVeeriku tn kortermaja konstruktsiooni ehitustööd\nVõsalõikus tööd Vainu Agrole\nNõo vald, Meeri küla, 61615\n+372 56 99 33 11


ADHD ajalugu ja selle ravimeetodid\nAmeerika psühhiaatrite assotsiatsioon (APA) ei tunnistanud ADHD-d ametlikult eraldiseisva haigusseisundina kuni 1960ndate lõpuni. Kuid selle põhilisi sümptomeid - hüperaktiivsust, impulsiivsust ja tähelepanematust - on koos klastris tunnustatud palju kauem.Paljud autorid väidavad ADHD ajalugu pär...\nTäiendusuuring: peaaegu kaks kolmandikku ADHD-ga õpilastest on muutumas kooliks\nKui teie lapsel on tähelepanu defitsiidi hüperaktiivsuse häire (ADHD või ADD), on teil peaaegu null võimalust ei ole kaalus oma kooli muutmist tähelepanu, käitumisharjumuste või õpiraskuste tõttu. See on järeldus 2018–2019 940 hooldaja ADDitude uuringust. 493 ADHD-ga õpilase hooldaja seast ütles ...\nADHD diagnoosimise skandaal USA-s.\nKui arvate, et paljudel Ameerika lastel on ADHD üle diagnoositud ja võib-olla ka liiga palju ravitud, on teil õigus. Ja kui arvate, et paljudel Ameerika lastel ei diagnoosita ADHD-d ja neile ei anta ravi siis, kui nad peaksid, siis arvake ära? Teil on ka õigus.Mõlema potentsiaalselt tõsise proble...\nMu vend suri oma ADHD tõttu autoõnnetuses\nMinu vennal Ronil oli ADHD juba varases lapsepõlves ja see jätkus kogu tema elu - mis lõppes järsku, kuus aastat tagasi, kui ta oli 56-aastane, ühe autoga juhtunud õnnetuses Keenes, New Yorgis. Selle õnnetuse põhjuseks võib olla tema ADHD ja selle mõju tema juhtimisharjumustele - kiiruseületamine...\nKui paljudel inimestel on ADHD?\nADHD on tavalisem Haiguste kontrolli ja ennetamise keskuse (CDC) uue statistika kohaselt on arstid varem võinud arvata. aruanne, avaldatud 2013. aasta novembris, näitab, et kuni 11 protsendil 4–17-aastastest lastest on diagnoositud tähelepanu puudulikkuse häire (ADHD või ADD) mingil hetkel oma el...\nKas Euroopa teeb ADHD ravimisel paremat tööd kui USA?\nKasvatasime erinevates Euroopa riikides ADHD-ga poega, väikelapsest teismeliseni, ja meie ameeriklaste perekond mitte ainult ei jälginud ADHD-ga seotud Euroopa suhtumise kujunemist, vaid elasime koos nendega. Uimasime Šveitsis, püüdes leida arsti, kellel oleks ADHD diagnoosimise ja ravi kogemus. ...\nRohkem diagnoose tähendab rohkem ravi - ja suurem võimalus edu saavutamiseks\nArtikkel, mis jooksis New York Times, pealkirjaga “ADHD-epideemia taga olev mitte nii varjatud põhjus, Jätkab Maggie Koerth-Baker, ajalehe mustrit, et vaadelda vaimse tervise arenguid üldiselt ja konkreetselt ADHD vandenõuteooria vaatenurgast.Artiklis märgitakse asjaolu, et diagnoosimise ja ravi ...\nRass ja ADHD: kuidas värvilised inimesed tahaplaanile jäävad\nKui ta lõpuks oli diagnoositud ADHD-ga - pärast enam kui kolm aastakümmet mõelnud, mis tal viga oli - tegi Maryellandi Clintonist pärit Janel Dillard seda, mida paljud teised on enne teinud: ta viskas end teadusuuringutesse. Ta vaatas veebivideoid, luges ajaleheartikleid ja otsis Internetist teav...\nADHD statistika: numbrid, faktid ja teave ADD-i kohta\nADHD statistika: kui levinud on ADHD?Haiguste kontrolli ja ennetamise keskus (CDC) teatas, et umbes 9,4 protsendil 2–17-aastastest USA lastest (6,1 miljonit) on kunagi diagnoositud ADHD1, mis põhineb laste tervise riikliku uuringu andmetel. Veelgi enam, 2014. aasta CDC aruanne2 leidis, et ADHD di...\nADHD on tavalisem Haiguste kontrolli ja ennetamise keskuse (CDC) uue statistika kohaselt on arstid varem võinud arvata. aruanne, mis ilmus 2013. aasta novembris, näitab, et kuni 11 protsendil 4–17-aastastest lastest on diagnoositud tähelepanu puudulikkuse häire (ADHD või ADD) mingil hetkel oma el...\nRobin Williamsi möödumine on olnud paljudele raskesti mõistetav. Inimesed püüavad endiselt hinge...\nKui keegi enesevigastajatest teeb märgi, teevad nad seda erinevalt teistest. Keegi ei räägi ega n...\nTakt: Tõhusa kommunikatsiooni alus\nTakt: Sõnu valitakse hoolikalt, delikaatselt ja viisil, mis ei solva ega võõrasta teisi. Takt o...


VALGUSEGA LED ÕHUPALL HIND | kaup24.ee\nValgusega LED õhupall hind\nValgusega LED õhupall Internetist\nValgusega LED õhupall tagasiside\nValgusega LED õhupall soodsam\nSünnipäev, Pulmad, Temaatiline pidu, Värvikad pidustused, Tüdruksõber / bakalaureuse poole\nToote kirjeldus: Valgusega LED õhupall\nTõeline hitt! Valgustav värviline mini LED valguskett töötab patareidega, muutes õhupallisuurepäraseks säravaks kuuliks!\nTugev- õhupall on valmistatud vastupidavast, läbipaistvast plastikust, mis on kauakestev, nii et toodet saab korduvalt kasutada vastavalt individuaalsetele vajadustele.\nVäga lai kasutusala! Õhupalli võib kasutada siseruumide ja õue kaunistamiseks, näiteks jõulude, uusaasta, sünnipäevade, pulmade, juubelite ja ristimise ajal. Samuti sobib see ka laste sünnipäeva kaunistusteks või lillede asemel kingitusena!\nÕhupallid loovad erinevate pidustuste ajal väga dekoratiivse keskkonna.\nÕhupalli täitmine on väga lihtne. Piisab kui sisestate LED juhtme sise või välisküljele, täidate õhupalli pumba või kompressoriga ning kinnitate selle hoidikule ja ongi valmis!\nmõõdud:~ 35-40 / 113cm;\nmaterjal: plastik - PET õhupall; käepide ja patareide sahtel\ntoide: 2x 1,5V AA patareid (ei kuulu komplekti)\nLED riba pikkus: 3,2 m\nmõõdud: ~ 35 / 113cm\nkäepide ja hoidik\nKinnitage LED riba õhupalli sise- või välisküljele (saate seda ka hiljem teha).\nTäitke õhupall allosas oleva ava kaudu, kuni on täitunud kõik õhupalli voldid.\nÕhupalli täispuhumise jaoks kasutage kompressorit.\nKui õhupall on kuni umbes 25 cm läbimõõduga, vähendage täispuhumise kiirust. Õhupall on maksimaalselt täispuhutav umbes 35 cm-ni. Ärge rohkem täitke!\nKasutades käsipumpa, õhupall täidetakse kuni umbes 20 cm läbimõõduni.\nSisestage LED-riba ja/või lukustage õhupall.\nKinnitage plastikust hoidikule (komplektis) ja paigaldage pulgale.\nSisestage patareid puldile. (Patareid ei kuulu komplekti).\nSoovitame osta koos: Valgusega LED õhupall\nÜldine informatsioon tootest: Valgusega LED õhupall\nKauba ID: 2012863\nTüüp: Dekoratsioon, Vanikud\nTähtpäev: Sünnipäev, Pulmad, Temaatiline pidu, Värvikad pidustused, Tüdruksõber / bakalaureuse poole\nTagasiside tootele: Valgusega LED õhupall\nKüsimused ja vastused toote kohta: Valgusega LED õhupall


Mehed, tahate voodis kuni 20 minutit kauem vastu pidada? Võtke omaks paar uut harjumust ja teie voodielu muutub tundmatuseni - NAISTEKAS\n10.juuli 2020 22:00\nEhk on isegi sinu naine vihjanud, et ta oleks saanud orgasmi, kui vahekord oleks natukenegi kauem kestnud... Selle asemel et mossitama hakata, haara ohjad enda kätte ja mõne kuu möödudes võid teda üllatada tõelise seksimaratoniga.\nEt voodis kauem vastu pidada, on kõigepealt vaja korda saada oma mõtted. Kui sa kinnitad endale ja usud, et oled ühe-minuti-mees, siis nii see ongi. Kui sa aga suudad visualiseerida ennast pikalt seksimas, siis istutad endale pähe mõtte, et see tõesti on võimalik. Ära alahinda ennast ja aitab sellest pidevast muretsemisest.\nKui sa juba oma vaimse tervise eest hoolitsed, siis ära unusta oma füüsilist poolt, sest need toimivad ju ikkagi koos. Proovi mitu korda nädalas teha vastupidavustrenne ja näiteks Kegeli harjutusi, sest ka need aitavad sul lõpuks voodis kauem vastu pidada. Võtmesõnaks on muidugi järjekindlus, sest kahjuks päris nii lihtsalt asjad ei käi, et hommikul teed Kegeli harjutusi ja õhtul seksid tundide kaupa.\nJa veel tasuks sul ära õppida kinni hoidmine. Ehk kui te seksite ja sa tunned, et lõppp on juba väga lähedal, siis tõmba mõneks ajaks välja ja keskendu teadlikult ainult oma kallima rahuldamisele. See võib tunduda raske ja ebameeldiv ning osad mehed kardavad, et nende isu lähebki siis täielikult ära, aga see pole nii. Sa annad oma kehale aega natukene rahuneda ja siis saad juba edasi toimetada. Võid seda tehnikat praktiseerida muidugi ka masturbeerimise käigus.\nKui kõik need meetodid kasutusele võtad, peaksid lõpuks suure praktiseerimise tulemusena voodis kõvasti kauem vastu pidama. Kas just 20 minutit, see oleneb sellest, kui kaua sa muidu varem vastu pidasid. Kui sinu sooritus kestis ühe minuti, on täitsa võimalik, et saad hakata pidama ligi pooletunniseid hullamisemaratone.\nAllikas: Nat Eliason\nMehed, tahate voodis kuni 20 minutit kauem vastu pidada? Võtke omaks paar uut harjumust ja teie ...\nKui sa ei suuda voodis orgasmini jõuda, siis lõpeta oma mehe süüdistamine ja otsi põhjust nendest teguritest (31) 04.07.2020


Ülle Läll, tõeline “metsamees” - Põllumehe Teataja\nKategooria: Mets, Põllumehe Teataja veebruar 2019\nAjalehe Järva Teataja 3. aprillil 1939 ilmunud number tõstatas probleemi – Järvamaa vajas hädasti metsanduskonsulenti!\nSellist, kes asuks kohapeal ja tunneks kohalikke metsi. Kas enne juunipööret konsulent ka leiti, pole teada. Tänapäeval pole sellist artiklit vaja kirjutada ei Järvamaal ega ka mujal Eestis – metsanduskonsulente leidub üle Eesti.\nTeiste seas nõustab erametsaomanikke Ülle Läll. Just Järvamaal, kuigi teda teatakse kaugemalgi. Ülle on tõeline „metsamees“ – kindla sõna ja argumenteeritud jutuga, rahulik ja autoriteetne, avara pilgu ja laiade teadmistega.\nHaanjamaalt pärit Ülle kokkupuude metsandusega algas peale põhikooli, kui ta asus metsandust õppima Kaarepere Sovhoostehnikumis (praegune Luua Metsanduskool), edasi aga samal erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemias (EPA). Kusjuures eelnevalt tema peres metsamehi ei olnud. Aga amet hakkas meeldima ja nii Ülle metsanduse juurde jäigi.\nJah, pärast EPA lõpetamist olin ma metsnik, pärastpoole abimetsaülem. Siis, kui lastega pikalt sai koju jäädud ja metskondi hakati liitma, oli meil oma pereettevõte, mis siiamaani tegutseb. Me majandame oma pere ja suguvõsa liikmete metsa ja teistele teenust ei paku. Kunagi tegime, aga enam mitte. Pereettevõtte kõrvale tekkis metsaühistu Minu Mets MTÜ, mida mina vean.\nKui internetiotsingusse kirjutada nimi Ülle Läll, siis tuleb vastuseks kolm rolli – metsaomanik, metsaühistu eestvõtja, metsanduskonsulent. Kõige rohkem paistabki silma konsulendi roll. Kuidas elu selleni viis?\nKonsulent olen ma aastast 2005. Eks see tuli sellest, et metsaomanikud vajasid nõuandeid ja nõu küsijaid on palju. Selleks, et oleks endal ka nõu andes kindlustunne, oli võimalik taotleda konsulendi kutsetunnistust, läbida prooviülesanne ja vaadata, kas olen ka teiste arvates konsulendikutset väärt. Nii saigi konsulendieksam ära tehtud. Kolm esimest aastat olin 5. taseme konsulent, pärast seda sain kohe taotleda ka 6. taset. Olen Järvamaa Kutsehariduskeskuses andnud õpilastele ka metsanduse koolitust.\nSamasugune olukord on ju ka metsaühistutes, millega inimesed liituvad tihti siis, kui on mingi probleem.\nJust, eks metsaühistuni jõudmine käibki tihti konsulendi kaudu – leitakse üles konsulent ja siis selgub, et oleks olnud võimalus tegutseda ka metsaühistus. Ja siis astutakse metsaühistu liikmeks.\nKas konsulendid peaksid olema metsaühistutega seotud? Praegu on nad iseseisvad.\nMetsanduskonsulent peaks kindlasti olema metsaühistuga seotud, aga ei tohiks segamini ajada metsaühistu juures tegutsevat metsameistrit ja metsakonsulenti. Konsulent kindlasti ei peaks metsaomanikku suunama otse metsaühistusse, vaid metsaomanik peaks tänu konsulendi tööle aru saama, et tal on kasulik liituda metsaühistuga. Siin on suur vahe. Isegi kui konsulent on seotud metsaühistuga, peab ta olema neutraalne ja andma sõltumatut nõuannet.\nKonsulent peaks pakkuma metsaomanikule mitu erinevat varianti! Teinekord tuleb konsulentide töid vaadates välja, et pakutakse vaid ühte varianti, ühistut, aga variante peaks olema erinevaid.\nSeda saab tagada ainult konsulent ise, kindlasti ei saa seda teha mingite meetmete või toetustega. Ka hinges peab olema konsulent! Konsulent ei tohi täielikult ühistust sõltuda, tal peab olema võimalus anda nõu ka siis, kui ta ei ole ühistuga seotud. Aga ühistul on kasulik, kui tal on teada konsulent, kelle juurde saab metsaomanikke suunata.\nMetsandus on viimastel aastatel kuum teema. Kas sinu arvates on seda juttu liiga palju või hoopiski liiga vähe?\nMetsandus on muutunud väga emotsionaalseks teemaks ja seda ma kindlasti ei saa õigeks lugeda. Olukord, kus teaduspõhiseid fakte seavad kahtluse alla asjaomast haridust või kogemusi mitteomavad inimesed – see näitab pigem seda, et metsandust mõjutatakse emotsionaalselt. Aga olukorda, et kõike tahetakse muuta ja seisukohad kõiguvad seinast-seina, ei tohiks metsanduses kui väga pika tsükliga tegevuses lubada. Metsandus peaks olema ikkagi rahulik ja teadusel põhinev tegevus, mitte emotsionaalselt mõjutatav.\nKindlasti! Ma usun, et viimase viie aasta jooksul ei ole olnud Eestis ühtegi teist eriala, kus tuntaks ennast nii ahistatuna. Vahepeal metsandusega tegelejad tembeldati ju põhimõtteliselt kurjategijateks. Vaimne surve metsameeste suhtes on olnud väga suur.\nMaaelu enam väga ei tunta, seda räägivad lisaks metsameestele ka põllumehed. Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja (EPKK) üks tegevussuundi ongi maaelu tutvustamine ja teadvustamine. Sinagi lülitud lähiajal koja tegevusse aktiivsemalt, hakates esindama Keskühistut Eramets koja metsanduse grupis. Kas oled endale juba eesmärke seadnud?\nVõõrandumine maaelust on väga suur, aga minu nägemust mööda on põllumajandus, loomakasvatus ja metsandus täiesti lahutamatud.\nSeda nägemust ma tahaksin EPKK-s edasi arendada, et metsandus paistaks rohkem välja ja tugevneks arusaam – maaelu on üks tervik, mille lahutamatu osa on metsandus. Mis puutub maaelusse, siis ka meie oleme umbes kaheksa aastat lambaid pidanud ja mesindusega tegelen juba üle viie aasta, nii et maaelu terviklikkus on mulle selge. Näen, et EPKK kaudu on võimalik metsandust rohkem tutvustada ja esindada. Tugevus tulebki sellest, et metsandus on koos põllumeestega. Maaelust ei tohiks ühte osa välja rebida.


JUMALANNA PEAEHTE VALMISTAMISE TÖÖTUBA\nTallinnas Tasakaalukeskuses, Torupilli ots 2, pühapäeval 11. märtsil 13.00-15.00\nSee on töötuba neile, kes armastavad kauneid ehteid, kristalle ja soovivad esile tuua ning tunnustada oma Jumalikkust. Neile, kes soovivad endale valmistada väga isikliku ja erilise ehte.\nJumalannalik ehe, jõust pulbitsev Väekivi kolmandal silmal – see on võimas tunne, ja see on ka tore vaatepilt. Peahte kandmine teeb igast naisest tõelise Jumalanna!\nEsmalt valite teie isikule sobiva võimsa Väekivi. Kivi programmeerime mediteerides teie elutee ja teie isikliku heaolu saatjaks. Peaehtes kasutatavale Väekivile ülesande andmine toob maisesse plaani teie hüvangu ja parasjagu käsiloleva eluetapi eesmärgi. Töötoa lõpus saab kõigist osalejatest tõeline Jumalanna välja toodud, sest peaehe meenutab kõige enam krooni, mida siin, maises plaanis, saame naistena kanda just sel moel. Sellest räägivad naised, kes pea julgelt püsti, seda kuninglikku Väeeset kanda on saanud, eriti rituaalselt.\nJuhendajad Sigrid ja Ülle Papagoi annavad lisaks praktilistele juhistele kaasa ka esoteerilise teadmise, mis kuulub naiseks olemise ürgse väe juurde. Naise arhetüübid saavad selgeks ja nende tajumine aitab läbi praktilise maailma kogemise paremini mõista energeetilisi toimimismustreid.\nKaasa on vaja võtta lahke, avatud ning rõõmus meel. Ootame teid kogema naiseks olemise väge läbi julge kuninganna, õrna ja mängulise tütarlapse, sensuaalse naise ning asjaliku perenaise prisma.\nVahetusenergia on 55.-....65.- €, olenevalt kasutatud materjalide tüübist. Aega varuge palun paari tunni jagu.\nKunst on minu jaoks midagi vàga vajalikku, sellist, ilma milleta elada ei saakski rõõmsalt ja täiel rinnal.\nLoomistegevus kätkeb endas kõiki inimlikult toredaid kvaliteete nagu vabadus, turvatunne, sõprus, empaatia, jõud, harmoonia, rahulolu, ... võiksin lõpmatuseni jätkata.Läbi kunsti ja loomise ei saa inimene valetada, see on tõde, millest olen aru saanud aastate vältel.\nNäiteks võib joonistada loomi või linde, kes elavad Austraalias ja aastaid hiljem reisid sinna pooljuhuslikult. Juhuseid aga pole, ilmselt tungisin sügavuti loomade hingeellu, et nõnda neid nende kodumaale kaema reisisin.Või joonistada kristalle esoteerilises võtmes ja juba suhtledki kristallihaldjatega.\nVõi reisid Alpidesse, maalid seal mägesid, ja juhuslikult... avastad Suured loodusvaimud, kes kaitsevad ja hoiavaid imeilusaid Väekohti.\nKui reisiksin ükskõik kuhu, kasvõi maailma lõppu, ikka olen alati kaasa pakkinud pliiatsid, skitsipaberit, vàrve eri tehnikate jaoks. Elamustest ja käidud radadest kujunevad Haldjalood ja Elumuinasjutud, mida mul on au teiega jagada, kallid Hingekaaslased.\nOlen lapsepõlvest saati tundnud tihedat haakumist kunsti-käsitöö teemadega. Aastaid meisterdades- luues avastasin protsessis viibides teraapilise mõju ja veel midagi… eriti olulist.\nIse oma kätega luues saab tervendada end, oma elu ja taasluua UUEKS oma kunagised kurvad kogemused. Meie käed on südameenergia pikenduseks ja mõne lihtsa harjutusega aktiveerides südamekeskuse, saame ise luua terviklikumat elu, mida alati oleme soovinud. Tihti unistades. Tõin oma ellu erinevaid kunstiga seotud protsesse läbides palju uut ja põnevat. Tervenesin terviseprobleemidest, sain oma ideaalsesse kehakaalu, leidsin endas üles ILU, olen nauditavam partner oma abikaasale. Õppisin olema aktiivne LOOJA, ise otsustamaks, mida soovin oma elus näha.\nOlen õppinud kunsti-moodi, seetõttu pole inimese keha mulle võõras. Koolis märkasime kehakuju, eri mõõte, punkte inimese kehal. Joonistasime akte, mõõtsime ja konstrueerisime riideid. Kunagi oli mul unistus saada arstiks. Ja elus õppides ja eri kogemusi saades, olen aru saanud sõna jõust ja inimese terviklikkusest, omavahelistest seostest näit. Suhetes -mõtetes. Saame olla paljuski iseendi arstideks,\nTohterdades vana-äraelanut. Eri kursusi läbi tehes ja kehaga tööd tehes, enda kogemuste varal õppides, saan ka teistele jagada, mis olen teada saanud.\nOlen lapsest peale loodusega suhelnud. Avastanud välist maailma ja ennast selle sees. Vaadelnud lilli-liblikaid, puid, tuulekeeriseid-taevaid. Mäletan, kuidas õppisin heegeldama. Olin siis viiene ja pusisin ise, aias. Näitasin isale ja küsisin, kas nii käib. Isa ei osanud suurt midagi kosta, vastas, et kuidagi nii nad seda teevad. Niipalju, kui ennast mäletan, tegin sõrmede vahel ikka midagi, ja ikka õues. Alul nukkudele, pärast inimestele. Lapsena väljas kodutrepil või nurmel kivil istudes, looduse hääli, eriti linde kuulates. Hiljem pidin kolima masinate pärast ruumidesse.\nNüüd olen rohkem teada saanud( erinevatest allikatest- meditatsioonist ja vedaliku astroloogi taevakaardilt)enda ravivate vibratsioonide kohta. Kuidas need jäävad sinna, mida parajasti teen. Olgu see toidu tegemine, esemete valmistamine(riided, ehted, maalid, teraapiad). Sünniga kaasa antud käte tugevad vibratsioonid.\nOlen avastanud eri tegevuste käigus loomise vägeva-väestava jõu. Praktikate jooksul ankurduvad mõtted loodud esemesse ja elu toob ette just soovitu. Loomulikult kõige kõrgemal ja isikule sobivamal moel ja lühikese aja jooksul. Taastasin sedasi, läbi kunsti-loova tegevuse, oma tervise, ise teadmata, kust abi otsida, või kuidas täpselt toimida. Universum tõi ise mulle ette kõige vajalikuma.\nSamuti said korda suhted, kuidagi eriti müstiliselt. Mitmed tervenemised-puhastumised on toimunud maalitud esemete toel ka ümbritsevatel inimestel(tervendavad kiired).\nTundsin juba ammu tõmmet kristallide poole. Alul punnisin vastu. Nüüd leiavad kristallimaailma iludused(alati pole kivid, mis silma jäävad tavamõistes ilusad) mind ise üles, olgu kasvõi toidupoe nurgas letike( nii juhtus Norras). Mulle on kogunenud valgust täis kristallide eri kujude müriaadide hulgast päris põnevaid vorme ( suures osas pärit Rishikeshist). Õppides kristalliteraapiat, leidsin end suhtlemas kristallidega läbi looduse, tunnetamaks igal pool maailmas Maa väestavaid vibratsioone . Olin justkui muinasjutus, avastamas , kuidas keha energeetiliselt laadida. Mida, ja kuidas kristallidega teha. Ka meditatsioone. Leidsin tihti end kristallkoopast, eelmisi elusid sirvimas või templitest, mis eksisteerivad teistes maailmades. Unes ja ilmsi.\nTihti olen tabanud end jälgimas elu kõrvalt, ise jäädes juhtunut omaks võtmata, hinnangut andmata, vaatlejaks. Meditatiivne olek võtab endasse, kui sukeldun loomisprotsessi. Kõik, mis on mõistusega seonduv, lülitub siis välja. Lihtsalt tean, missuguseid värve-materjale parajasti kasutada. Mulle öeldakse ette, kuidas joonistada näiteks silmi, mis vaatavad korraga igasse suunda ( nagu on Mona Lisal).\nSuhtlen aktiivselt haldjamaailmaga ja aja jooksul on minu ellu tulnud mitmeid eri tervenemisõpetusi, mida tunnetuslikult kasutan (energiaravi kätega, mitmed massaazi-praktikad, kristalliteraapia, viimati Theeta-tervendus, Access ja palju muud)\nLühidalt, kokkuvõtteks, jätkan suureks kasvanuna kõike seda, mis mulle lapsena väga meeldis. Saan oma oskusi-kogemusi teiste huvilistega jagada.\nNatuke Sigridist (pildil):\nSigrid tegeleb lisaks pehmete, tervise- ja loodussõbralikust kanepist, mahepuuvillast ning bambusest riite maaletoomisega ( LAV Organic Lifestyle), ka asümmeetriliste kõrvarõngaste valmistamisega ja koos ema Üllega haldjasärkide ning seelikute, haldjalike peaehete valmistamisega.\nVaata ka http://Papagoi.com


Üks suur spoiler ja veel seitse vihjet, mis on peidus «Troonide mängu» uues treileris - Elu24\nÜks suur spoiler ja veel seitse vihjet, mis on peidus «Troonide mängu» uues treileris\n11. märts 2016, 0:47\n«Troonide mängu» kuuendat hooaega ei ole enam vaja kaua oodata ning selle uus treiler lubab põnevust rohkem kui raha eest. Kullipilguga fännid on treileri viimse kaadrini lahti harutanud ja leidnud sealt kõige muu seas ühe tõeliselt suure spoileri.\nNimelt on ajahetkel 1:17 näha lahingustseeni, mille osaline paistab olevat Jon Snow ise! Võttepaigalt lekkinud fotodelt on juba varem teada, et näitleja Kit Harington osales suurtes lahingustseenides ning see kaader vastab kirjeldusele.\nKuidas saab Snow elus olla? Fännide seas leviva teooria kohaselt äratab Melisandre ta musti jõude kasutades ellu.\nContactmusic pani kirja veel seitse asja, mida treilerist järeldada võib:\n1. Cersei Lannister ja Jaime Lannister on jätkuvalt koos. Kuigi tundus, et Jamie on täielikult maha salanud suhte oma kaksikõega, tunduvad nad treileris väga lähedased - nad plaanivad kättemaksu inimestele, kes nende suhte avalikustasid.\n2. Melisandre tunnistab oma viga. Ta ütleb Davosele pisarsilmi, et tules nähtud «suur võit» oli vale. Tundub, et ta kurvastab selle pärast siiralt. Tal on ka põhjust, sest tema «ennustuste» pärast põletati laps elusalt. Loomulikult võib ta ka lihtsalt teeselda.\n3. Daenerys on täie tervise juures. Ta näeb räsitud välja ja kui ta dothraki hordi kõrval kõnnib, paistavad tema käed seotud olevat. Seejärel jalutab ta aga vabalt maarahva keskel ja vaatab taevasse. Kas Drogon päästab ta? Treileri lõpus saab näha ka lendavat lohet.\n4. Lancel Lannister ähvardab Cerseit. Langenud kuningannat ähvardatakse vägivallaga, et ta käsiks oma valvuril kõrvale astuda. Cercei pole sellest vähimatki kõigutatud ja on valmis võimaliku surmaga silmitsi seisma.\n5. Arya Stark on jätkuvalt pime. Keegi lööb teda kõvasti näkku ja tõenäoliselt ei näinud ta seda ette, sest tema silmad on jätkuvalt üleni valged.\n6. Bran Stark kohtub ebalastega. Kahju küll, Bran - ebalased polegi müüt. Nad on sinu äraolekul rünnanud absoluutselt kõiki, kes teele ette jäänud. Põnev, kuidas Bran sellest plindrist pääseb!\n7. Davos saab vihaseks. Ta leiab ennast olukorrast, kus peab võitlema, relvastatuna Joni mõõgaga. Treilerist ei selgu, kellega ta võitleb või kes temaga kaasas on, kuid ta vabandab enne mõõga välja tõmbamist.