Aasia puhub Vestas Windile tuult tiibadesse\n3. november 2010 kell 12:03\nMaailma suurima tuulegeneraatorite tootja Vestas Wind Systems teatel on Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas rakenduva poliitika tõttu hakatud taas tuuleparkide projekte rahastama.\nVestase Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna presidendi Sean Suttoni sõnul on viimase kvartali jooksul näha märkimisväärset Austraalia ja India suunalist nõudlust. Ta prognoosis, et aastaks 2015 võib uute tuuleenergiaprojektide käivitamine võrreldes praegusega kahekordistuda.\n"Pärast globaalset finantskriisi on näha jälle finantseerimise kasvu. Pangad on taas nõus andma kõrge kvaliteetiga tehinguteks laenu," lisas Sutton. Tema sõnul on Aasia tuulegeneraatorite tootjale põhiline kasvuallikas.\nVestase prognooside kohaselt installeeritakse 2013. aastal Austraalias tuuleparke võimusega üle tuhande megavatt-tunni aastas ja 2015. aastaks peaks Indias lisanduma igal aastal tuuleenergiat turule 3000 MW jagu.\nVestas Windi aktsia on tõusnud täna Kopenhaageni börsil 4%, tasemeni 173,50 Taani krooni.


Raseduse ajal päevitades peaks seda teadma - Tervis\n16. juuli 2016, 22:05\nPäevitamine on kasulik ka raseduse ajal, kuid ainult siis, kuid sellega ei tohiks liialdada.\nSenini puuduvad uuringud, mis kindlalt väidaks, et teadlik päevitamine võiks arenevat loodet kuidagi otseselt kahjustada. UV-kiirgus ei suuda tungida läbi kõhunaha kudede looteni. Siiski peaks enne raseduse ajal päevitama asumist üht-teist UV-kiirguse mõjudest teadma.\nUV-kiirgusel on inimorganismile nii kasulikke kui kahjulikke toimeid. Eristatakse kolme liiki UV-kiirgust: UVA, UVB ja UVC.\nUVB-kiirguse toime sõltub paljudest teguritest: aasta- ja kellaajast (intensiivsuse kõrgaeg on kell 11–15), õhutemperatuurist jne. Kuna sel kiirgusel on lühem lainepikkus, ei jõua see naha pealispinnast ehk marrasknahast kaugemale. Seetõttu aitab mõistlikes kogustes saadud UVB-kiirgus tõsta naha kaitsevõimet, kuna soodustab pigmendi tekitamist. Selle tulemuseks on nähtav päevitus.\nUVC-kiirgus neeldub osoonikihis ja maapinnani ei jõua, küll aga võidakse sellega liialdada solaariumides. Solaariumist saadav UV-kiirgus on päikesekiirgusest oluliselt kontsentreeritum.\nRaseduse ajal on nahk tundlikum\nRaseduse ajal suureneb organismis melanotsüüte stimuleeriva hormooni tootmine, mille mõjul süveneb naha pigmentatsioon, eriti rinnanibudel ja nibuväljadel. Pigmenteeruda võib ka kõhu valgejoon ning välissuguelundid. Näol võivad tekkida raseduspigmendilaigud ehk kloasmid. Ultraviolettkiirgus omakorda soodustab pigmentatsiooni, mida tuleb arvestada nii loomuliku kui tehisliku ultraviolettkiirguse korral. Päevitamine võib muuta pigmendilaigud ja pigmenteerunud kõhu valgejoone veelgi märgatavamaks ning võib põhjustada ka melasma ehk ebasümmeetriliste tumedate laikude teket näole.\nRaseduse ajal võib naise nahk olla suurenenud hormoonide tasemest tingituna rohkem tundlik ja päikese käes viibides võib saada kiiremini päikesepõletuse. Kindlasti tuleks vältida otsest päikest kell 11.00–15.00. Sellel ajal on päike kõige intensiivsem ja seetõttu võib tekitada ka päikesepõletuse ohtu.\nVedelikupuudus ohustab loodet\nLamades tunde kuuma päikese käes, suureneb organismi ülekuumenemise ja dehüdratsiooni risk. Mõlemad on ohtlikud nii rasedale kui arenevale lootele. Dehüdratsioon ehk vedelikupuudus on seisund, kus kehas ei ole vajalikus koguses vett ja vedelikke ning seetõttu on häiritud organismi normaalne talitlus. See tähendab, et mingil põhjusel on organism kaotanud rohkem vedelikke, kui ta neid juurde on saanud.\nVedelikupuuduse sümptomid avalduvad siis, kui kaotatud on juba kaks protsenti normaalsest veehulgast organismis. Sellisel juhul tunneb inimene esialgu lihtsalt janu. Meeles peaks pidama tõsiasja, et juua tuleb ka siis, kui otsest soovi pole, sest janu ongi juba selge märk organismi vaevavast vedelikupuudusest.\nUV-kiirgus lagundab foolhapet\nMõnede uuringutulemuste alusel väidetakse, et võib olla võimalik seos UV-kiirguse ja tulevaste emade organismi madala foolhappe taseme vahel, kuna UV-kiirguse toimel laguneb organismis foolhape. Esimestel rasedusnädalatel aitab aga ema organismi kõrge foolhappe tase arenevat last kaitsta lülisamba ja aju arengurikete (neuraaltoru defektide) eest. Seega võiks ettevaatusabinõuna püüda vältida intensiivset või pikaajalist kokkupuudet UV-kiirgusega planeeritava rasestumise ajal ja raseduse alguses.\nUVB kiirgus on beebile oluline\nUVB-kiirguse toimel naise organismis tekkiv D-vitamiin on oluline loote luude normaalseks arenguks. D-vitamiini puudus raseduse ajal võib põhjustada beebi luude aeglasemat kasvu või kehva luude arengut varases lapsepõlves. D-vitamiini defitsiit raseduse ajal võib põhjustada ka imiku väikese sünnikaalu, hüpokaltseemiat neonataalperioodis, väikest kasvukiirust imikul, autoimmuunhaigustesse haigestumise riski tõusu imikul, esimest tüüpi diabeeti haigestumise riski suurenemist lapsel, looteeas ebapiisava luumassi tekkimist ja teisi hädasid.\nPeamiseks D-vitamiini allikaks on päikeselt lähtuva UVB-kiirguse toimel nahas tekkiv D-vitamiin. Suvise keskpäevase päikesekiirguse 10–15 minutise toime vältel kätele ja näole sünteesitakse nahas 800–1000 rahvusvahelist toimeühikut (IU)\nD-vitamiini, millest piisab, et katta täiskasvanud inimese päevane vajadus (800 IU). Niisama kaua kestev üle keha päevitamine annab D-vitamiini keskmiselt 10000–15000 IU.\nVaatamata D-vitamiini sünteesi efektiivsusele nahas ei ole võimalik päikese käes viibides toksilist D-vitamiini kogust saada. Selleks on organismis spetsiaalsed kaitsemehhanismid. D-vitamiini süntees väheneb oluliselt pärast kaheksa- kuni kümneminutilist päikese käes viibimist ja peaaegu lakkab pärast 20 minutist päikese käes viibimist.\nPäikesekiirgusega ei tohiks liialdada\nPäikesest on kasu vaid selle hetkeni, mil pole veel nahapõletust tekkinud. Päikesekiirguse üledoosiga kaasnevad päikesepõletus, nahavähi- ja silmahaiguste tekke oht. Parim variant on päevitada liikudes. Organismi jõuvarude taastamiseks, eelkõige D-vitamiini vajaliku koguse sünteesimiseks piisab lühiajalistest päikesevannidest – pole vaja lõputult rannas ennast praadida. Arvestada tuleks, et mida suurem on rasedus, seda rohkem reageerib ka loode päikesevalgusele. Kui loode muutub üliaktiivseks, võiks kõhuosa pigem kinni katta ja lubada lapsel rohkem varjus olla.\nKui rase soovib veeta rahulikku pärastlõunat päikese käes, siis võib seda julgesti teha, kuid vältima peab ülekuumenemist, kaitsma oma nahka päiksesekaitsega ja varuma piisavalt vett. Kasutama peaks päikesekaitsekreemi kaitsefaktoriga (SPF) alates 15st ja kandma peakatet. Raseduse ajal peab tavapärasest rohkem pöörama tähelepanu vedelikupuuduse riskile.


Harju Elekter sõlmis suure lepingu - Äriuudised - Majandus\n20. detsember 2016, 9:51\nAlajaam. Pilt on illustratiivne\nEile sõlmitud 2+1+1 aasta lepingule lisandub Harju Elekter Grupi Eesti ja Soome elektriseadmete tehaste tänasele toodangule üle 1000 tehases valmistatud komplektalajaama aastas Caruna Grupile, tuues kaasa alajaamade tootmise olulise kasvu. Lepingu orienteeruv maht on 12 miljonit eurot aastas.\nCaruna on Soome suurim jaotusvõrguettevõte, kes omab orienteeruvalt 20-protsendilist turuosa Soomes, vastutades 650 000 ettevõtte või üksikisiku elektrienergia varustatuse eest Lõuna-, Edela- ja Lääne-Soomes, Joensuus, Kirde-Uusimaal, Lapis ja Satakunnas.\nHarju Elekter on juhtiv kesk- ja madalpinge elektri- ja automaatikaseadmete tootja Baltimaades ning tuntud ja tunnustatud ettevõte Skandinaavia riikides. Harju Elekter Gruppi kuuluvad elektriseadmete valmistajatehased Eestis, Soomes ja Leedus.


Emased lepatriinud munevad väikesed munakobarad lehetäide kolooniate lähedusse, et vastsetel oleks lihtne süüa leida. Lepatriinu munade arv sõltub ilmast ja toidurohkusest. Mida rohkem leidub toitu, seda viljakamad on emased.\nKeskmiselt muneb emane 200–400 muna, rekordiks on loendatud 1550 muna.\nMunad on piklikud ja umbes ühe millimeetri pikkused.\nHariliku lepatriinu munadest kooruvad vastsed 5–8 päeva jooksul.\nPärast koorumist sööb tulevane lepatriinu kõigepealt ära munakesta.\nKa lepatriinude teravate lõugadega vastsed eelistavad lihatoitu.\nVastne sööb iga päev ära 350 kuni 400 lehetäid.\nPikliku keha ja pikkade jalgadega vastsed ronivad nagu valmikudki lehtedel.\nNäljane vastne võib ette võtta kuni 10 m pikkuse toitumisreisi.\nVastsed elavad taimedel täiesti avalikult. Nende kehal on kollakas või punakas joonis, mis on tumedal taustal hästi nähtav. Üsna kummalistena näivad need vastsed, keda katab kohev puudertäide eritist meenutav vahaeritiste kate.\nVastsed kasvavad kiiresti ja juba 2–4 nädala pärast hakkavad nad nukkuma.\nVastsestaadiumile järgneb paarinädalane nukkumisperiood. Vastne muutub nukuks ja tema kookon ripub vahel varjulises, aga mõnikord kõigile nähtavas kohas. Vastsed kleepuvad lehe alaküljele keha viimase lüli eritise abil ja ripuvad peaga allapoole. Nukud on erepunased ja kinnituvad vastsekesta sees tagakeha viimaste lülide abil. Arengutsükkel kestab 4–7 nädalat.\nNukust väljunud noored seitsetäpp-lepatriinud on alguses küllaltki kahvatud: kõigest kollast värvi. Punase tooni omandavad nad hiljem. Kokku kestab lepatriinu arengutsükkel üks kuni kaks kuud.\nSoodsalt soojade ilmade korral võib ühe suve jooksul kasvada kaks kuni kolm põlvkonda.\nPaljude rahvaste arvates aitab lepatriinu ennustada.\nVadja uskumuste kohaselt ei tohi lepatriinut mingil juhul tappa; triinu laskumine inimese käele tähendab suurt õnne.\nLepatriinud äratavad tähelepanu oma läikiva, nagu lakitud kattetiibade ja eesselja ereda värvusega.\nSeitsetäpp-lepatriinu punast või oranžikat värvi kattetiibadel on seitsmest mustast täpist koosnev muster, ülejäänud keha on must.\nKõik lepatriinud pole täpilised.\nMõned lepatriinud on ühevärvilised või siis vöödilised.\nLepatriinud erinevad üksteisest värvide poolest.\nNäiteks kakstäpp-lepatriinu võib olla nii punane mustade täppidega kui ka vastupidi.\nPunase ja musta kombinatsioon on hoiatusvärvus, mis näitab nende mittesöödavust.\nLepatriinu esijalgade pinnal olevad erilised näärmed eritavad ärrituse korral vastiku lõhna ja maitsega oranžikat ainet, mis sisaldab mürki!\nPärast seda jätab röövloom lepatriinu tavaliselt rahule.\nLepatriinu oskab ka vaenlase ees surnut teeselda .


Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad? - [Kalaportaali foorum]\nKüsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nKüsitlus: Milline kalapüügi riist on sulle rohkem meeltmööda - kas spinning või käsiõng?\nKäsiõng (või tonka)\nHindajate koguarv: 29\n05. oktoober 2011 19.07\t#874 hannes\nhannes avas teema Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nOlen tähele pannud, et paljud kalamehed jagunevad käsika ja spinnameesteks.\nKorraldaks väikese küsitluse, kumba riista siinsed kalamehed ja -naised püügivahendina eelistavad?\nKes viitsib, võib ka paari sõnaga oma eelistust põhjendada..\nIse pigem nagu spinninguhuviline, aktiivne vehkimine on rohkem kontimööda. Kuigi vahest on ka ussileotamine igati chill tegevus\n06. oktoober 2011 04.06\t#878 pehkucho\npehkucho vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nPõhimõtteliselt saab aegajalt spinnakõrvalt ka ussikas sisse visatud aga kui alustasin siis ikka ussiõngega ja ega täpselt mäletagi milleparast spinna peale üle läksin aga vast selleparast et ei suutnud korki õigele kõrgusele panna ja liiga passiivne oli selle ussiõngega püük-lihtsalt istu ja oota millal näkib\n06. oktoober 2011 07.44\t#881 renqu\nrenqu vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nkäsika ja donkaga mul saagid alati paremad olnud ,olen jäänd sellele truuks\n06. oktoober 2011 17.47\t#900 kalamees17\nkalamees17 vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nkäsiõng kuna mul hetkel veel spinningut pole aga ma ei usuks väga, et ma jõuaks spinningut sisse loopida ja välja tõmmata koguaeg.\nSeega hetkel veel KÄSIÕNG\n06. oktoober 2011 18.09\t#904 maxix\nmaxix vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nIse pean ennast pigem "ussimeheks" kuigi viimase ajal on ka spinna huvi taastumas pean neid ikka kuidagi omavahel siduma/põimima. Uss likku ja vett "piitsutama"\n11. oktoober 2011 09.22\t#945 jass\njass vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\n11. oktoober 2011 13.06\t#948 DJ JoYsTiK\nDJ JoYsTiK vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nMind ikka tõmbab rohkem ussileotamine kuna siis saab kenasti lösutada toolil ja vahtida korki või oodata kellukest.\nTavaline rutiin veekogu ääres siiani on olnud, et käsiõnged sisse siis feeder koos söödakorviga ja seejärel kui viitsin siis loobin vahest spinnat seal vahetus läheduses, et korgid ka paista oleks. Aga nii kui korgi mäng pihta hakkab siis unube spinna kuni kojuminekuni tavaliselt\n11. oktoober 2011 18.11\t#951 muhomor2\nmuhomor2 vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nminu arvamus on selline et kalamees peab kõigega püüdma , sest kõik on huvitav . kevad särg ja viidikas käsiõngega - kaif , kevad latikas gruntaga (donkaga) - super , suve säinas ja afunn pörlevaga - mmm , koha kummi landiga või gruntaga - mõnus ju , aga forell - , jerk ja suured haugid - kõik see on minu huvi ja hobi ja muideks ka töö sest ma õpetan ka väikseid kalamehi ja õpetan neid armastada kõike püüke\n13. oktoober 2011 06.48\t#959 valiuz\nvaliuz vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nSpinning. Saab suuremaid kalu\n14. oktoober 2011 13.37\t#969 Taavir\nTaavir vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nMa ka spinnat eelistan kuigi ega ussileotamisest ka ära ei ütle\n15. oktoober 2011 06.54\t#970 võtas-uxu\nvõtas-uxu vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\nMul polegi enam ühtegi käsikat järgi. Viimati sai vintis peaga käsikas pärnu muulipeal puruks kukutud ja polegi uut sotanud. See-eest spinnasid on kodus 5-6 tükki.\nNii et, "puhast verd spinnamees"\n01. november 2011 20.00\t#1087 pehkucho\nIse ka rohkem spinna peal.Ussiõng on kül alati kaasas aga üldiselt see veekoguni ei jõua.Aga enne jääd on plaanis see kindlasti veel vette saada.\n17. november 2011 17.02\t#1182 kalamees17\nKas keegi oskab öelda sellisele odavamale spinningule hinna ? Mida saaks hetkel kätte.\n17. november 2011 17.12\t#1184 unemati001\nunemati001 vastas teemale Küsitlus: spinning või käsiõng - kumba eelistad?\neks see hind ikka tootjast ja näitudest oleneb (pikkus, ridva test jpm). Ma endale salmo supreme challenge ridva testiga 5-25gr 2,1m ja 2,7m kätte sain lähemale 25-30 eurtsi tk pluss siis rull ka mingi slmo oma oli ja see oli hinnaga 35-40 eurtsi. need muidugi 2 aastat tagasi aga usun et nad enamvähem samas hinnas ka praegu. ise olen rahul, siiani pole nendega hätta jäänud.\n17. november 2011 18.48\t#1186 kalamees17\nOkei, nii et umbes komplekt jääb siis umbes 60-70 kanti?, (ilma landiteta)\n17. november 2011 20.25\t#1188 võtas-uxu\nMingi paar kuud tagasi soetasin ühe spinna 1,80m läbi e-bay, hind 15$ koju toomisega.\nsellega on hea väiksemaid jõgesid sumada. NB! kokku panduna mahub koos rulliga tavalisse spordi seljakotti. Ka 2-3 kg haugiga sai maadeldud aga katki ei läinud. Arvasin küll et, see libu vastu ei pea.\nMerika jaoks ostsin pärnu rimist 20€ 10-50gr 2,7m suht jäiga spinna.\nSellega hea kaugus rekordeid teha. Saaki pole sellega veel saanud.


Soolevähi diagnoosimise meetodid - Fibroos September\nIga-aastase arstliku läbivaatuse ajal patsiendil on võimalik tuvastada soolevähk või kui patsient on taotlenud meditsiinilist abi. Sageli nende tervise hooletussejätmise tõttu avastatakse see haigus viimastel etappidel, siis on seda raske ravida. Soolevähi õigeaegne diagnoosimine aitab mitte ainult efektiivsuse säilitamist, vaid ka patsiendi elu.\nKuidas teha kindlaks soolevähk\nAeg-ajalt tuvastada vähk ja alustada sobivat ravi varases staadiumis on võimalik, kuid ainult siis, kui patsient läbib iga-aastaseid füüsilisi uuringuid (ja seda ei tehta puugiga, see on tervislik). Või esimeste murettekitavate sümptomite korral pöörduge arsti poole kui ravige kõhulahtisust, kõhukinnisust ja muid raske haiguse kliinilisi ilminguid.\nTäpse diagnoosi koostamiseks viige läbi kõikehõlmav diagnoos, sealhulgas:\nAjaloo kogumine. Õigeaegseks diagnoosimiseks on patsiendi kaebused olulised, kas neil esinesid eelkäivad haigused (haavandid, Crohni tõbi jne). Perekonna ajalugu kogutakse kohustuslikult, kui mõnedel sugulastel on diagnoositud vähk, on patsiendil oht.\nPatsiendi uurimine. Arst kindlasti pöörab tähelepanu patsiendi välimusele, naha seisundile, löökriistadele, palpatsioonile, ausklikatsioonile.\nViige visualiseerimismeetodid. Sest soolevähki diagnoositakse: röntgen, CT, MRI, ultraheli, endoskoopia.\nBiopsia. Kui patsiendi soole leitakse kasvaja, on vajalik histoloogiline analüüs. Selleks osalege kasvajast ja saatke biopsia. See näitab, kas see on healoomuline või pahaloomuline ja millises staadiumis.\nMeetodid vähktõve õigeaegseks diagnoosimiseks on paljudel, kellel on kahtlustatav neoplasm erinevates soolestiku osades, soovitatakse kasutada konkreetseid meetodeid.\nKuidas avastada kaksteistsõrmiksoolevähk\nVõimalik, et vähk võib esineda esimestel hoiatusmärkidel. Diagnoosi kinnitab kliiniline läbivaatus, kasutades pildistamismeetodeid, biopsiaid.\nVarasematel etappidel väheneb patsiendi isu tugevus, ta kaotab oluliselt kehakaalu ja samal ajal ei istu mõnele toitumisele. Ta helistab düspeptilisi sümptomeid (oksendamine, iiveldus, kõhulahtisus, kõhukinnisus), valu, erineva manifestatsiooni sõltuvalt haiguse staadiumist:\nTühi, pidev, valutav valu, mis ei ole seotud toiduga, on haiguse alguses, kui närvirakud on kasvajaprotsessis kaasatud. Sageli ei saa patsiendid täpselt määratleda valu lokaliseerimist.\nPõlevad, intensiivsed, püsivad valud tekivad, kui esineb soole obstruktsioon, kasvaja on kasvanud kõhunäärme soolekinni.\nViimaseid etappe iseloomustab epigastrias tugev valu, mis tekib pärast sööki ja millega kaasneb oksendamine. Valu sündroom kestab kuni 6-8 tundi.\nLokaalsed valud kaheteistsõrmiksoole vähki epigastimaalses piirkonnas, harvem on see paremal hüpoglüosioonis. Patsiendid võivad kaevata seljavalu.\nSelliste murettekitavate sümptomite korral tuleb ette näha laborikatse. Intestinaalse vähihaigetega patsientidel on tavaliselt:\nVere hulgast erütrotsüütide arv, hemoglobiinisisaldus väheneb, neutrofiilide sisaldus suureneb, ESR-i suurendatakse 20-50 mm tunnis. Kui kasvaja on kõhunäärme kasvas, tuvastatakse tihti trombotsütoos.\nKui polestaz on välja kujunenud, näitab uriinianalüüs positiivset toimet sapi pigmentidele ja urobiliinile.\nVähendatud mao sekretoorne funktsioon, selgus hüpoatsidne maomahla. Eriti madalad määrad on iseloomulikud proksimaalse lüüa.\nAnalüüsimisel väljaheiteid - positiivne reaktsioon varjatud verd.\nKaheteistkümnendasesse sisusse leitakse erütrotsüütide jäljed (kasvaja lagunemise tõttu), leukotsüüdid ja ebanormaalsed rakud.\nPärast kliiniliste uuringute läbiviimist näitavad diagnoosimeetodite visualiseerimist:\nKuigi röntgenikiirgusid peetakse vanaks uurimismeetodiks, on see küllalt usaldusväärne, täpne ja ligipääsetavam kui MRI ja CT. Sellega on võimalik määrata täpset diagnoosi 90% -l juhtudest. Kliinilises praktikas kasutatakse tänapäevaseid meetodeid, et kinnitada, röntgenograafia, tuvastada kasvaja kõige täpsem asukoht.\nRinnakiirguse peamistest sümptomiteks on:\ntäitmise defekt (piirkondlik või ringkiri);\nsirgjooneline kahjustatud piirkond;\nperistaltika puudumine või vähenemine;\ntuvastatakse pendli-tüüpi soolte liikumine;\nlimaskesta muutused (silmakahjustus, purunemine, deformatsioon, voldikute jäikus).\nVeenduge, et teete duodenoskoopiat. Selle abiga:\npaljastavad tüüpilisi vähki ja sarkoome;\nmäärata kasvaja täpne paiknemine;\nteostada diferentsiaaldiagnostikat (välja arvatud pankrease kasvajad ja suur kaksteistsõrmiksoole papilli;\nteha biopsiale histoloogilise materjali proovide võtmine.\nDiagnoosige kõigi märkide koguhulk. Kindlasti määrake staadium, lümfisõlmede kahjustusaste ja metastaaside olemasolu. See sõltub haiguse ravist ja prognoosist.\nKuidas määrata peensoole kasvajaid\nPeensoole pahaloomulised kasvajad on palju vähem levinud kui teiste soolestiku osade vähk. Kuid selleks, et luua täpset diagnoosi, tehke sama uuringuid. Kindlasti pöörake tähelepanu sümptomitele, nad on mõnevõrra erinevad.\nPeensoolevähi kliiniline pilt sõltub kasvaja asukohast, kasvukiirusest, staadiumist. 4-5% juhtudest jätkub haigus salaja. Varjatud periood kestab kuni kaks aastat. Vähktõvega patsiendid kaebavad kõige sagedamini:\nAlgstaadiumis valu nõrk, millega kaasneb iiveldus, röhitsemine. Mõnikord on tugev, intensiivne kramp ja oksendamine. Samas avaldab auskultatiivselt perestaltilise müra võimendamine. Sellised rünnakud on seotud soole obstruktsiooni esinemisega.\nVäiksemate soolestiku kahjustuste korral esineb harvemini häireid:\nKliiniliste uuringute läbiviimisel ilmneb aneemia (48% juhtudest) peidetud vere eksekas (55%). 30% juhtudest on kasvaja kergesti palpeeritav.\nKui selliseid sümptomeid soovitatakse läbida röntgenuuringuga. Tuleb ette näha täiendav kontroll, isegi kui kasvaja pole palpeerunud ja patsient kaebab vähese valu, kehakaalu langust.\nVereanalüüs, väljaheited, uriin võivad esineda väikesi muutusi, kuid kui pahaloomulisest kasvajast tingitud tüsistused on tekkinud. Peensoole vähi diagnoosimisel kasutatakse spetsiaalset meetodit - baariumisuspensiooni läbimine peensooles. Kui vähk esineb luumenuse kitsendamist kahjustatud piirkonnas. Sarkoomidega selles kohas pole kitsendust, kuid kontrastainet on edasi lükatud. Vähkkasvajaga tuvastatakse tugevnenud peristaltikat. Veelgi sagedamini soovitame enteroklizmu. Sellisel juhul süstitakse kontrastaine otse sirgjoonesse otse söögitoru. Nendel meetoditel on olulised puudused:\ndiagnoos kestab kaua;\npatsient saab täiendava kiirguse;\npatsient tunneb sondi kasutuselevõtmise tõttu ebamugavust.\nPüsimajanduse vähi tuvastamiseks on usaldusväärsemad meetodid CT, MRI, ultraheli, endoskoopia. Need on ette nähtud pahaloomuliste kasvajate esinemiseks peensooles diferentsiaaldiagnostikas.\nKuidas teha kindlaks käärsoolevähk\nKäärsoole katkestamisega tegelevad patsiendid mitmeid kaebusi. See on tingitud asjaolust, et haigus võib esineda mitmesugusel kujul. A.M. Ganichkin eristavad:\nKui patsiendil on toksiline aneemiline vorm vähki, domineerivad üldised kaebused. Haigus ilmneb ennast:\nUurimisel näitab arst nahka. Aja jooksul muutub naha ja limaskestade värvus mullaseks. Kõige sagedamini tuvastatakse seda vähi vormi, kui uuritakse kahtlusi põrn-septilise haiguse, verehaiguste kohta.\nIiveldus ja paroksüsmaalne kõhuvalu ilmnevad kasvaja kasvu tõttu.\nEnterokoliitilist vormi iseloomustab kohalike sümptomite ilming:\nlimaskestad, limaskestad, veretustamine pärasoolest.\nJämesoolevähi korral asendatakse kõhukinnisus sageli kõhulahtisusega. See väljaheide on vesine, solvav. Kõhukinnisust ei ravita tavapäraste ravimitega, mis kestavad mitu päeva. Nende sümptomite tõttu ravitakse patsiente sagedamini nakkushaiguste spetsialistiga, kuna arst võib algselt kahtlustada sooleinfektsiooni.\nKui vähk on düspeptilisest tüübist, siis haigust iseloomustavad seedetrakti funktsionaalsed häired, mis ilmnevad:\niiveldamine ja regurgitatsioon;\nSelle haiguse kujunemisega ilmnevad sümptomite suurenemine, soolestiku häired ja soole obstruktsiooni iseloomulikud tunnused. Selle haiguse ilmingutega kaasneb sageli arst kahtlustada mürgistust ja maohäireid.\nKui kohe esineb obstruktiivset vormi, esineb soole obstruktsiooni sümptomeid. Manifest tugev, igav kõhuvalu ilma teatud lokaliseerimiseta, kõhukinnisus.\nPseudopõletikuline vorm tekib põletikuliste haiguste tüüpiliste ilmingutega:\närritunud kõhukelme sümptom;\nleukotsüütide arvu tõus.\nSellised ilmingud võivad esineda lihase vähi korral, kuid see haigus on äärmiselt haruldane.\nKasvaja vorm määratakse palpatsiooniga. Arst katab kasvaja. Sellega ei kaasne sümptomeid või pigem pole patsiendid tähtsust kerget valu, düspeptilisi nähtusi ja neid ravitakse iseseisvalt.\nKuna käärsoolevähk esineb erinevate ilmingutega, iseloomustab seda täiesti erinevate haiguste tunnuseid. Peamine vähktõve diagnoosimeetod on irrigoskoopia. Seda kasutatakse käärsoole ja pärasoole seisundi uurimiseks. Seedetrakti osades sisestage 4,5 liitrit kontrastainet. Sool peab olema täiesti täis. Menetlus viiakse läbi mitmel etapil. Selles uuringus tuvastatakse vähktõbi limaskestade seisundi ja kontrastaine viivitus.\nKäärsoolevähi endoskoopia ei ole informatiivne. Seetõttu on soovitav teostada MRI, CT või ultraheli. Ultraheliuuringute abil selgitatakse jämesoole seisundi, selle peristaltikat. CT ja MRI on kõige täpsemad. Tänu neile on kindlaks tehtud kasvaja täpne paiknemine, naaberorganite patoloogilises protsessis osalemise määr ja ravi efektiivsus.\nKuidas avastada pärasoole vähki\nSeda haigust määrab enamasti kindlaks patsient, kes läbib kohustusliku füüsilise läbivaatuse. Kui patsient ei saa seda muidugi muidugi oodata, mitte lihtsalt allkirja panemist, kuna ta on täiesti tervislik. Uuringute andmetel läbib 36,7% patsientidest täieõigusliku sõrmeeksami.\nHaigus ise on peaaegu asümptomaatiline, aeg-ajalt on valu kanalis. Kliinilised tunnused ilmnevad haiguse viimastel etappidel. Enamikul juhtudel aitab kolorektaalse vähi varajane diagnoosimine kaasa iga-aastasele meditsiinilisele kontrollile.\nPärasoole iseloomulikud sümptomid ilmnevad verise ja sileda väljaheite III faasi haigustes. Patsiendid kurdavad sagedasi, valesid soove, muudavad väljaheite masside järjepidevust ja välimust (iseloomulikud on soolelaadsed, "lamba" väljaheited).\nEsimestel etappidel ilmnevad tüüpilised sümptomid seedekulgla pahaloomuliste kasvajate puhul:\nRikke lokaliseerimine, levimus ja haigusseisund tuvastatakse röntgenuuringute, MRI ja biopsia abil.\nPahaloomuliste kasvajate ennetähtaegne diagnoosimine võib haigust ravida ilma tõsise kirurgilise sekkumiseta. Edendab riskigruppide õigeaegset diagnoosimise sõeluuringut. Haiguse õigeaegseks tuvastamiseks on patsiendil vaja läbi viia iga-aastane arstlik läbivaatus ja pöörduda arsti poole ähvardavate sümptomite ilmnemisel.\nMis tahes haiguse diagnoos koosneb mitmest etapist, mille arstid tavaliselt järgivad. Esiteks küsitletakse patsienti seedetrakti kaebuste, soolevigade sageduse ja patsiendi toitumisharjumuste kohta.\nSiis uurib spetsialist oma patsiendi, teostab palpatsiooni. Uurimine viiakse läbi patsiendi asendis, mis asub seljal. Uurimise ajal viiakse läbi soolestiku hülgamistega alati kõhupiirkonna uurimine (palpatsioon).\nSamuti viidi läbi tingimata pärasoole digitaalne uuring, mis on informatiivne, kui kasvaja asub pärasoole alumises ampullas. Alles pärast seda nimetatakse erinevaid uuringuid: veri, uriin, ultraheli, radioloogia ja teised.\nKäärsoolevähk pole erand ja selle diagnoos tehakse samade reeglite järgi. Mis teavet saab spetsialist? Kui pöördute arsti poole, võib käärsoolevähi isik esitada järgmised kaebused:\nErineva intensiivsuse valu kõhus, selle erinevates sektsioonides.\nKõhupuhitus, kõhukinnisuse tupus, iiveldus, kõrvetised, kõhulahtisus, kõhukinnisus, mõnikord võib inimene tunnetada kasvajat.\nErineva looduse heitmed anusest: ennekõike verine, seejärel limaskest ja pankreatiit, mis esinevad peamiselt soolte liikumise ajal või enne seda.\nMuutunud väljaheidete vorm (kasvaja kasvu tõttu soole valendikus), selle ebatavaline olemus, samuti valesed soovid sageli tähelepanu juhivad.\nHaiglate tervise halvenemine, veidi kehatemperatuuri tõus, kehakaalu langus, isukaotus.\nSellised sümptomid võivad näidata seedetrakti mitmesuguseid haigusi ja see ei ole alati otseselt kahtlustatav vähki. Kuid täiendavat uurimist aitab see. Lisaks arst leiab oma patsiendilt kõigi sümptomite väljanägemise ajastuse, nende aja jooksul muutumise.\nNiisiis tekivad soolestikus tekkivad polüpeenid sageli vähkkasvajatena ja haavandiline koliit ja Crohni tõbi võivad põhjustada käärsoolevähki.\nSamuti on oluline teave pärilikkuse kohta: mõnedel juhtudel võib vähktõbe edasi põlvest põlve saada.\nPärast uuringut alustatakse visuaalset uurimist ja palpatsiooni (palpatsioon). Väljaspool käärsoolevähki põdeval isikul ei pruugi olla mingeid sümptomeid, kuid hilisematel etappidel on väike kaal, kõhnus.\nMaksa metastaaside esinemisel on märgistatud naha kollasus, limaskestad. Kui vähk on levinud kopsudesse, on õhupuudus märgatav. Palpatsioonil, mõnedel juhtudel kõhuõõnde kasvajas, võib määrata suurenenud maksa.\nPärasüvendi digitaalsel uurimisel tuvastatakse sageli neoplasm. Üks esimesi objektiivseid uuringuid - kehatemperatuuri mõõtmine - osutab patoloogilisele protsessile kehas.\nSageli koos igasuguse pahaloomulise kasvajaga tõuseb temperatuur kuni 37 ° C ja püsib selles tasemes pikka aega. Käärsoolevähi katsete muutused Sellised vähktõbe ei ole spetsiifilised muutused.\nLaboratoorselt diagnoosimise meetodid hõlmavad lisaks aneemia ja uriinianalüüsi üldisele vereanalüüsile helmint-infektsioonide väljaheite analüüsi ning varjatud verekulguse väljaheite analüüsi. See analüüs on käärsoolevähi tuvastamiseks kõige lihtsam ja informatiivsem.\nMaksakahjustuse metastaasidega ilmnevad biokeemiliste vereanalüüside muutused: maksaensüümide (leeliseline fosfataas, aspartaat-alaniini aminotransferaas) tase suureneb.\nFekaalse varjatud vereproovi analüüs on hea diagnostiline meetod, kuigi mitte alati positiivne tulemus viitab vähile. Mõnikord ei ole selle uuringu positiivse tulemusega inimene vähk, vaid hemorroidid või anaalse lõhed. Lisaks võivad tulemused olla valenegatiivsed (näiteks, kui pahaloomulised kasvajad ei vereerita).\nNendel andmetel võib käärsoolevähki kahtlustada, kuid täiendav diagnoos sisaldab mitmesuguseid täiendavaid uuringuid. Spetsiaalsed diagnostikameetodid:\nKõhuõõne ultraheliuuring, käärsoolevähi väike vaagn näeb kasvajat, samuti metastaase. Ultraheli järgi on kasvaja kahtlustatav, et näha selle suurust ja asukohta.\nPärasoola vähi korral on mõistlik ultraheli teostamine rektaalse meetodi abil (spetsiaalne andur sisestatakse otse anusisse). Nii saate paremini näha lõppsugu kasvajaid.\nEnamasti algab jämesoole uurimine jämesoole röntgenuuringuga. Seda protseduuri nimetatakse irrigoskoopiks.\nIrrigoskoopia hõlmab kontrastaine ja järgneva soolestiku röntgenuuringu sisseviimist läbi anuseumi. Selle meetodi kasutamisel visualiseeritakse erinevaid käärsoole kasvajaid.\nIrrigoskoopia tähendab käärsoole röntgenuuringut! Selline uurimine hõlmab kontrastseisundi sisseviimist soolestiku luumenis kimlate abil, mille maht on 1800-2000 ml. Patsient asub vasakul küljel põlvedega painutatud.\nSeejärel muudab patsient positsiooni vertikaalselt ja võetakse mitmeid radioloogilisi pilte.\nIrrigatoril on näha, kuidas jämesool on kogu kontrasti. Täitefunktsioonide olemasolu või puudumine on samuti oluline teave.\nRetroomanoskoopia ja vajaduse korral biopsia protseduuri ajal (koos järgneva histoloogilise uurimisega) aitavad määrata kolorektaalse vähi lõplikku diagnoosimist.\nRetroomanoskoopia viitab endoskoopilistele meetoditele pärasoole, rektosigmoidsuse ja sigmoidkesta uurimisel! Paljudes kliinikutes toimub protseduur metallist jäikade või paindlike rektoromanoskoopide abil.\nUuring viiakse läbi põlveliigese asendis või mõnel juhul vasakul küljel. Seda tüüpi uuring võimaldab teil kontrollida kõiki eespool nimetatud käärsoole sektsioone.\nKui kasvaja avastatakse, viiakse biopsiat tingimata läbi morfoloogilise diagnoosi kinnitamiseks.\nSamuti on selline uurimus lubatud:\nKasvaja kahjustuse pikkus;\nKaugelanalüüsist (oluline on operatsiooni ulatus ja kirurgilise ravi võimalus).\nKäärsoole teiste osade vähk sisaldab diagnoosimiseks kolonoskoopiat. See meetod on sarnane sigmoidoskoopiale, kuid kogu käärsoole uuritakse.\nSeda tehakse spetsiaalse kaamera ja sondi abil. Samuti võite vajadusel võtta kasvaja biopsia (väike tükk).\nKolonoskoopia on jämesoole kõigi osade endoskoopiline uurimine. Antud juhul on seade paindlik. Seadme pikkus on umbes 1,5 meetrit. Kuid kolonoskoopia nõuetekohase läbiviimise korral visualiseeritakse cecum 80-90 cm.\nVasaku külje peal olev patsient, põlved langevad maosse. Protseduuri ajal võib patsiendil paluda positsiooni muutmist ja selga ümberminekut.\nSamuti, kui selle kontrollimisega on raskusi, võib õde pakkuda käsiraamatut, mis väga meenutab sügavat palpatsiooni.\nKolonoskoopia ajal siseneb õhk soolestiku luumenisse, et kõik osakonnad sirguda. Enamasti kaasnevad sellega ebameeldivad aistingud, üleliigne õhk võib väljuda loomulikult nii uuringu lõppedes kui ka pärast seda. Kõik need on kolonoskoopia töö hetked.\nUuringu käigus, kui avastatakse kahtlane kasvaja, võetakse materjal histoloogiliste ja tsütoloogiliste uuringute jaoks. Kaasaegsed seadmed on varustatud uusimate seadmetega, mis aitavad diagnostikul kasvaja tuvastamiseks.\nSellistele seadmetele võib anda endoskoopilise kõrglahutuse (HD), kitsa spektri või NBI režiimi režiimi, mille eesmärk on kindlaks teha käärsoolevähk varajases staadiumis.\nKromoskoopia või värvimise meetod on ka üks kõige olulisemaid viise vähi varajaseks avastamiseks.\nKasvajarakud ei kogune pigmendi, mida kasutatakse värvi uuringus. Ja need, mis kogunevad, on väga vastuvõtlikud selle pigmendi pesemisele, mis on vähktõbe kahtlaste patoloogiliste piirkondade eripära.\nInimesed, kellel on madala valuvaigisus, valu sündroom või kellel esinevad erinevad kirurgilised sekkumised kleepumiselundite moodustumisega, peavad enne uurimist enne ravima.\n20-30 minutit enne uuringut intramuskulaarselt süstiti spasmolüütikumide, mittesteroidsete põletikuvastaste analgeetikumide lahuseid. Paljudes kliinikutes kasutavad ka intravenoosse anesteesia korral diagnostilist kolonoskoopiat.\nMeditsiiniline kolonoskoopia ja rektoromanoskoopia. Vajadusel viige läbi terapeutilised manipulatsioonid, mille käigus viiakse läbi polüüpide, villose kasvajate või limaskesta resektsiooni endoskoopiline eemaldamine kasvajaga.\nErinevat tüüpi tomograafiat kasutatakse komplekssetes juhtudel, mitme kasvaja esinemise korral, samuti metastaaside diagnoosimiseks. Kas vähktõbe on võimalik määrata vereanalüüsiga?\nTegelikult on täna olemas spetsiaalsed vereanalüüsid, mida võib kahtlustada teatavat liiki vähki. Kuid need analüüsid ei ole väga täpsed, diagnostika jaoks kasutatakse muid meetodeid.\nKui on selliseid tegureid nagu näiteks pärilikkus, mida inimene ei saa mingil viisil mõjutada, siis tuleb pöörata tähelepanu toidu ja elustiili olemusele.


Andreas Vesalius – Vikipeedia\nAndreas Vesalius (sünnilt Andreas van Wesel, nimi Vesalius on selle latiniseeritud vorm; 31. detsember 1514 Brüssel – 15. oktoober 1564 Zákynthose saar) oli flaami anatoom ja arst. Tema peateost "De humani corporis fabrica" ("Inimkeha ehitusest") peetakse selle mõju tõttu sageli võrdseks Koperniku revolutsioonilise raamatuga "Taevasfääride pöörlemisest".\n3.1 Uuendused õpetamisel\n5 Õukonnast lahkumine ja surm\nAndreas Vesalius sündis 1514. aastal Brüsseli meedikute peres, tema isa oli püha Rooma keisri õukonnaapteeker. Tema vanaisa oli õukonnaarst ja vanavanaisa meditsiiniõppejõud Leuveni Ülikoolis.\n1528 läks Vesalius perekonna traditsioone järgides õppima Leuveni Ülikooli ja 1533 jätkas õpinguid Pariisi Ülikoolis.\nPariisi Ülikool oli sel ajal Galenose õpetuse taasavastamise keskus, suure antiikarsti eeskujul hakkas Vesaliust huvitama anatoomia ning temast sai peagi osav lahkaja.\nPrantsusmaa ja püha Rooma riigi vahel puhkenud sõja tõttu pidi ta 1536 Leuvenisse tagasi pöörduma, kus ta järgmisel aastal ülikooli lõpetas. Leuvenis jätkus tema suur anatoomiahuvi. On teada, et 1536. aastal varastas ta võllapuult laiba ja viis selle uurimiseks koju.\nJätkuva sõjategevuse tõttu ei saanud Vesalius Pariisi tagasi minna. Selle asemel suundus ta 1537. aastal Itaaliasse Padova Ülikooli. Kohe, kui ilmnesid tema osavus lahkajana ja suured anatoomiateadmised, anti talle seal doktorikraad ja töökoht meditsiiniteaduskonnas.\nPadova võimud suhtusid tema töösse ja lahkamistesse positiivselt. On teada, et kohtunik Marcantonio Contarini varustas Vesaliust laipadega ja sättis ka hukkamiste ajakava vastavalt Vesaliuse värskete laipade vajadusele.\nUuendused õpetamisel[muuda | muuda lähteteksti]\nVesalius õpetas algselt Galenose traditsioonis ja oli väga populaarne õppejõud. Tolle ajani oli kirurgiametit ja lahkamist peetud alaväärtuslikuks, millega meedikud ise ei tegelenud. Kui lahkamisi üldse tehti, nägid need välja nii, et professor luges raamatust ning kirurg lõikas ja näitas elundeid. Kirurg oli rohkem habemeajaja kui arst.\nVesalius aga hakkas oma loengutel ise lahkama ja tudengitele elundeid demonstreerima, seletades, miks need vajalikud on. Vesaliuse lähenemine muutus populaarseks ja kirurgiameti prestiiž hakkas tasapisi tõusma vastavalt sellele, kuidas Vesaliuse õpilased tema õpetust levitasid.\nLehekülg raamatust "Inimkeha ehitusest"\nVesalius pööras suurt tähelepanu anatoomilistele joonistustele. Ta tegi ise täpseid joonised oma lahkamistest ja palkas selleks ka väga häid kunstnikke. 1538 avaldas Vesalisus sarja "Tabulae anatomica sex" ("Kuus anatoomilist pilti"), mille kolm pilti joonistas ta ise ja ülejäänud tellis Tiziani õpilaselt Jan Van Calcarilt.\nInimkeha uurimine lahkamistel näitas Vesaliusele, et paljud tolleaegse meditsiini ebajumala Galenose väited ei pea paika – vähemalt mitte inimkeha kohta. Vesalius võttis oma seisukohad kokku raamatus "Inimkeha ehitusest" ("De humani corporis fabrica").\nRaamatut "Inimkeha ehitusest", mis ilmus 1543. aastal Baselis, peetakse tänapäevase anatoomia alguseks. Raamat oli põhjalik ja rohkelt illustreeritud, Vesalius rõhutas, et on tarvilik ise järgi uurida, kuidas inimkeha talitleb, aga mitte usaldada pimesi varasemaid põlvkondi. Selles teoses lükkas ta ümber mitmeid Galenose seisukohti, aga see tekitas talle palju vaenlasi, sest tolleaegsed meedikud olid veendunud suure kreeklase pooldajad. Ilmus palju Vesaliust kritiseerivaid teoseid, kus väideti, et ta eksib või koguni et inimkeha on Galenose ajast alates muutunud.\nÕukonnaarst[muuda | muuda lähteteksti]\n1542–1543 oli Vesalius pikalt Padovast ära ning pärast oma peateose ilmumist otsustas Padovasse mitte naasta. Selle asemel läks ta Püha Rooma keisri juurde ja Karl V määraski Vesaliuse õukonnaarstiks. Järgmised tosin aastat, kuni Karl V troonist loobumiseni 1556, teenis ta keisrit. Vesaliusele määrati imperaatorlik pension, kuid ta otsustas siiski jääda Karl V poja Felipe II teenistusse.\nUue kuninga juures oli teenistus raskem. "Tõsised arstid", kes polnud "habemeajajast" kunagi lugu pidanud, jätkasid tema ründamist ja mahategemist ning kui Vesaliusel õnnestuski teha mõni väga edukas operatsioon (nagu näiteks Felipe II poja Don Carlose elu päästmine), pidas kuningas seda rohkem jumalikuks vahelesegamiseks kui meditsiini võiduks.\nÕukonnast lahkumine ja surm[muuda | muuda lähteteksti]\n1562. aastal õukonnaarsti amet Vesaliust enamei veedelnud. Tema abikaasa ja tütar sõitsid Hispaaniast tagasi Brüsselisse ning Vesalisus ise hakkas ette valmistama palverännakut Jeruusalemma.\n1564 asus ta lõpuks reisile. Teel sai ta Veneetsia võimudelt pakkumise minna tööle Padova Ülikooli. Aga tagasiteel sattus laev tugevate tormide kätte, nii et jäi merele plaanitust kauemaks, toiduained lõppesid ning Vesaliuse tervis halvenes. Kui jõuti Zákynthose saarele, oli ta nii nõrk, et suri.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Andreas Vesalius\nVõimalus sirvida raamatut "Inimkeha ehitusest"\nArtikkel Vesaliusest katoliku entsüklopeedias (inglise keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Andreas_Vesalius&oldid=5776214"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:16, 18. detsember 2020.


Ilmajaam lubab reedeks Lõuna-Eestisse kuni 21 kraadi - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nIlmajaam lubab reedeks Lõuna-Eestisse kuni 21 kraadi\n25. aprill 2012, 16:44\nLillelained Kadrioru pargis FOTO: Laura Oks\nReede öösel jõuab Rootsi lõunaossa uus madalrõhulohk ja toob Läänemere idakaldale soojemat ja niiskemat õhku. Nädala kõige soojem ilm ongi reedel, mil Lõuna-Eestis võib temperatuur kerkida 21 kraadini.\nReede öösel sajab vihma põhiliselt Lääne-Eestis, päeval tuleb mandril mitmel pool hoovihma, seisab EMHI nädalaprognoosis. Lõuna-Eestis on saju tõenäosus väiksem ja taevas selgem. Sooja on öösel 6-12, päeval 11-17, Lõuna-Eestis kuni 21 kraadi.\nLaupäevaks tugevneb kõrgrõhuala mõju ning päev tuleb päikseline. Vaid öö hakul võib veel Ida-Eestis hoovihma sadada, kuid pärast keskööd taevas selgineb. Puhub edela- ja läänetuul 3-9, põhjarannikul 5-12 m/s. Sooja on öösel 4..9, Lõuna-Eestis kuni 12, päeval 12..17, Lõuna-Eestis kraad-paar enam.\nPühapäeval kandub kõrgrõhuala serva mööda Eestisse niiskust, lisandub pilvi ja sajab hoovihma. Päeva jooksul jääb sajuhooge harvemaks. Tuul on nõrk ja muutliku suunaga. Õhutemperatuur on öösel 4-9, päeval 9-15 kraadi.\nKa esmaspäeval on meil kõrgrõhuala ja ilm sajuta, kuid põhjakaare tuul ja loodevool võivad meile jahedust tuua. Õhutemperatuur on öösel 0..+5°C, päeval 8..14 kraadi.\nJärgmise nädala keskpaigas on Eesti kohal kõrgrõhuala, ilm sajuta ja nõrga tuulega. Ööd on jahedad, kuid õhutemperatuur on siiski napilt plusspoolel, päeval tõusevad termomeetrinäidud 15 kraadi ümbrusse.


Tuumajaamas hullanud rotist lairiba järava kakaduuni: ülevaade metsaliste hävitustööst, mida mõned peavad loomade suureks vandenõuks - Uudised - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nTuumajaamas hullanud rotist lairiba järava kakaduuni: ülevaade metsaliste hävitustööst, mida mõned peavad loomade suureks vandenõuks\nNärilised on kaableid närides tekitanud üle maailma palju pahandust\nPostimees kirjutas sel nädalal, kuidas rotid närisid läbi riigivõrgu kaabli, mistõttu olid rivist väljas nii portaal eesti.ee kui ka mitmed teised riiklikult tähtsad digiteenused. Elu24 kiirülevaade näitab, et hästi relvastatud loomad ja linnud jändavad riiklike sidesüsteemidega liigagi tihti. Kas tegemist on tõesti vandenõuga?\nLäbi aastate on loomad põhjustanud katkestusi tuumajaamade töös, pannud seisma börsi ning põhjustanud pea terve riigi pimedaks jätvaid elektrikatkestusi.\nKAKADUULE MAITSEB LAIRIBA\nAustraalia riikliku lairibavõrgu (NBN) ettevõte teatas 2017. aastal, et on lindude näritud kaablite parandamiseks kulutanud kümneid tuhandeid dollareid, vahendas BBC.com.\nNBNi teatel tuli nende inseneridel pidevalt tegeleda lindude poolt katki näritud ja maha pekstud kaablite parandamisega. Kui muidu söövad papagoid puuvilju, pähkleid, puitu ja koort, siis NBN-i esindajate sõnul on nende menüüsse lisandunud ka lairibakaablid.\nLoomakäitumisspetsialist Gisela Kaplani sõnul on kaablite söömine «viimase aja trend». «See pole nende tavaline stiil,» rääkis naine ja lisas, et linnud võivad neid närida, sest kaablite värv ja asukoht järelikult köidab neid.\nAustraalia lairibaühendust on aegluse tõttu palju kritiseeritud. 2017. aastal oli see interneti-kiiruse poolest maailmas 50. kohal. Ettevõte arvates oli aga selle üheks põhjuseks just papagoide hävitustegevus.\nAustraalia kakaduud on inimeste tähelepanu pälvinud ka muidu muidu veidra ja humoorika käitumisega. Näiteks jäid ühe möödakäia kaamerasse kolm elektriliinidel kiikuvat lindu, kes nautisid tuule tekitatud hoogu.\nROTT HULLAS TUUMAJAAMAS\nFukushima tuumajaamas elektrikatkestuse põhjustanud rott.\n2013. aasta märtsis põhjustas rott Jaapanis Fukushima tuumajaamas elektrikatkestuse, kui tekitas jaama lülituskilbis lühise. Tuumajaamas tegutseva ettevõtte TEPCO esindaja Masayuki Ono rääkis toona, et katkestuse hirmutas avalikkust, kuid lõpuks suudeti süsteem taastada, vahendas BBC.\nElektrikatkestuse tõttu lakkasid töötamast jaama 1., 3. ja 4. reaktori kütusevannide jahutussüsteemid. Reaktorite eneste jahutussüsteeme rike ei mõjutanud. Kogu rikke likvideerimine võttis inseneridel aega umbes 30 tundi.\nEttevõte avaldas ka pildi 15 sentimeetri pikkuse roti korjusest, mis leiti ajutise elektrivoolu lülituskilbi juurest, kust kogu elektrikatkestus alguse sai.\nCALIFORNIA KOBAS PIMEDUSES\n2017. aasta juunis põhjustas rott Californias Põhja-Reddingis ulatusliku elektrikatkestuse, kirjutas KRCR News.\nSuplhur Creeki alajaama pääsenud roti tõttu oli elektrita mitutuhat majapidamist. Rikke likvideerimine võttis aega umbes poolteist tundi.\nPAAVIAN MÄNGIB ELEKTRIGA\n2017. aastal põhjustas Sambias Livingstone’i linnas ulatusliku elektrikatkestuse paavian, vahendas BBC.\nPaavian ronis alajaama katusele ja hakkas seal elektrijuhtmeid kiskuma. Loom sai küll tugeva elektrilöögi, kuid jäi ellu. Inimese oleks selline elektrilöök tapnud.\nPaaviani tõttu jäi elektrita üle 50 000 majapidamise ja asutuse. Elektrifirma sõnul nad loomale süüdistust ei esitanud, kuid kui pahanduse taga oleks olnud inimene, siis poleks ta karistuseta pääsenud.\nVictoria joa lähedal asuv Livingstone on üks Sambia suurimaid turismimagneteid. Linnas elab umbes 140 000 inimest.\nNIRK KEERAS TEADLASTELE KÄKI\nElu24 kirjutas 2016. aastal, kuidas nirk pani seisma ajaloo ühe tähtsama teadusuuringute masina - Suure Hadronite Põrguti (LHC).\nPõrguti parandamiseks ja kontrollimiseks kulus toona teadlastel umbes kaks nädalat. Kiirendi asub Šveitsi ja Prantsusmaa piiril Genfi lähistel keskmiselt saja meetri sügavusel asuvas rõngakujulises umbes 27-kilomeetrise ümbermõõduga tunnelis.\nSee on maailma suurim ja võimsaim kiirendi. Seadme peamine ülesanne on tuvastada ülisuure energiani kiirendatud laetud osakeste, prootonite ja raskete ioonide kokkupõrkel tekkivaid senitundmatuid osakesi.\nKUI AHV KAOTAB TASAKAALU...\n2016. aastal põhjustas ahv Keenias neljaks tunniks elektrikatkestuse, kui kukkus elektrisüsteemi tähtsale osale ja lõhkus selle, kirjutas Postimees.\nElektrifirma teatel sattus ahv Gitaru hüdroelektrijaamas transformaatorile ehk trahvole, mis sai seetõttu kannatada. Elektrisüsteemis tekkinud ahelreaktsiooni tõttu jäi enamus Keeniast elektrita.\nAhv jäi imekombel ellu ja anti üle looduskaitsjatele. Elektri taastamiseks ja trafo parandamiseks kulus üle nelja tunni.\nROTID HAWAI ELEKTRI KALLAL\n2018. aastal põhjustasid rotid Hawail paari nädala jooksul mitu elektrikatkestust, vahendas medium.com.\nEelmise aasta juuni alguses jäi rottide näritud kaablite tõttu elektrita umbes 3000 majapidamist. Paar nädalat hiljem kadus umbes tunniks, taaskord rottide tõttu, vool umbes 2300 elektritarbijal.\nLoomade põhjustatud elektrikatkestused ei ole tegelikult midagi väga haruldast. 2017. aastal põhjustasid Hawail loomad elektrikatkestuse 49 korral.\nÄRA ALAHINDA ORAVAT\n2013. aastal kirjutas The New York Times, kuidas USAs põhjustaid oravad kolme kuu jooksul 50 elektrikatkestust. Kuigi võiks arvata, et oravad on pisikesed nunnud loomad, suudavad nad siiski suure pahanduse tekitada.\nNäiteks on oravate tõttu elektrita jäänud ka Virginias asuv väike lennujaam, Tennessee veteranide tervisekeskus, Montana ülikool ja Lõuna-Carolinas asuv Joe’s kaubamaja.\nViis päeva pärast Joe’s-es tekitatud elektrikatkestust põhjustas järgmine orav seal samas Rock Hillis 7200 majapidamist hõlmanud elektrikatkestuse.\nRock Hilli linnaametnikud kinnitasid avalikkusele, et oravate põhjustatud voolukatkestused on «väga haruldased» ja elektrivõrk on «endiselt usaldusväärne süsteem».\nÜheksa päeva hiljem kadus veel 3800 Lõuna-Carolina majapidamisest vool, kui orav tekitas Summerville'i linna alajaamas kaitselüliti plahvatuse.\nOravad on kaks korda ka börsil kauplemist mõjutanud. 1987. aastal pani orav Nasdaqi börsi 82 minutiks kinni ja veel üks orav sulges Nasdaqi 1994. aastal.\nKARVASED JA NUNNUD "TERRORISTID"\nPesukarud võivad ju nunnud ja pisut üleannetud tunduda, kuid viimase kahe aasta jooksul on nad nii USAs kui ka näiteks Saksamaal põhjustanud mitu plahvatust ja ulatuslikke elektrikatkestusi.\n2019. aastal põhjustas pesukaru Hartfordi kesklinnas trafoplahvatuse ja elektrikatkestuse. Pesukaru hukkus, elektrita jäi üle 700 kliendi.\n2017. aasta juulis äratas pesukaru põhjustatud plahvatus tuhanded magavad berliinlased, kes paaniliselt politseisse helistasid, vahendas The Times.\nElektrijaama roninud loom põhjustas öösel 110 000-voldises trafos lühise. Järgnenud lööklainet oli tunda mitme kilomeetri kaugusel Siemensstadti lääneosas. Pesukaru tegu ei lõppenud aga vaid lihtsa pauguga. Paugu järel jäi vähemalt pooleks tunniks kajama müra, mille tekitas kaitseklappidest välja surutud aur.\n53-aastane Sabine Standfest, kes müra peale ärkas, arvas näiteks, et tema tagaaias maandub lennuk.\nSama aasta detsembris põhjustas pesukaru New Mexicos plahvatuse ja elektrikatkestuse.\nElektrijaama lähedal elanud inimesed rääkisid hiljem meedias, et kuulsid ja tundsid plahvatust. Oli ka neid, kes nägid plahvatusest tekkinud valgussähvatust ning tundsid selle tagajärjel, kuidas nende maja värises.\nJA TAGASI EESTI ELAJATE JUURES...\n2004. aastal põhjustas rott Tallinnas Õismäel elektrikatkestuse. Paaritunnise elektrikatkestuse ajal seisis toona trolliliiklus. Katkestuse taga oli ASi Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondisele kuulunud trafo toitekaabli sisendfiidrisse pugenud rott, kes ajas süsteemi lühisesse.\n2012. aasta oktoobris tekitas kobras Olustveres elektrikatkestuse. Teravhammas langetas haavapuu elektriliinidele ning põhjustas lühise, elektrita jäi Papioru kant, kirjutas Sakala.\nSündmuskohale tulnud elektrikud eemaldasid kukkunud tüve ning võtsid maha veel liinide lähistel kasvavaid puid, et ennetada kobraste rünnakut tulevikus.\nUmbes kuu varem ronis Jõgevamaal nugis keset põldu seisva üksiku betoonposti otsa ja tekitas lühise, mille tagajärjel jäi vooluta 30 alajaama.\n2001. aastal põhjustas Tartus elektrikatkestuse alajaama uitama pääsenud kass, kirjutas Tartu Postimees.\nJuhtumile lisas vürtsi see, et toona ei tahtnud Eesti Energia jaotusvõrgu Tartu piirkonna juht Kalju Koha algselt tunnistada, et tuhanded tartlased jäid elektrita ühe kõutsi pärast.\nEesti Energia jaotusvõrgu kommunikatsioonijuht Kaie Saar rääkis aga lehele, et kass läks metall-lattide peale jalutama ja sattus kümnekilovoldise pinge alla. «Temast oli järel ainult tuhk,» nentis ta.\nJA VIIMAKS LOOMADE SUUR VANDENÕU\nErinevad elektriettevõtete esindajad on öelnud, et põhjus, miks loomad (eriti närilised), elektrijaamadesse ja mujale taolistesse paikadesse ronivad on selles, et neid meelitab sinna soojus.\nSiiski leiab internetist vandenõuteoreetikuid, kes arvavad, et näriliste ja väikeloomade elektrijaamadesse või mujale kaablitesse ronimise taga on hoopis loomade soov maailma vallutada.\nTõsiselt… see pole mingi nali. Küberturvalisuse blogis SCADAS.EC kirjutatakse tõemeeli, kuidas oravad on üritanud «enesetapusalkade» abil haarata maailmas võimu.\nMitmes hullumeelsele, kummalisele ja veidrale pühendatud blogis on vandenõuteoreetikud vihjanud, et oravad on (tahtlikult) mitu korda põhjustanud elektrikatkestusi.\n«Otsige näiteks koos sõnu «orav», «vandenõu» ja «terrorist». Oleksite üllatunud, mida võite leida,» kirjutatakse blogis.\nNetilehel cybersquirrel1.com võib aga iga huviline ja vandenõuteoreetik vaadata täpselt, kus «küberoravad» tegutsevad.\n«Sellel kaardil on märgitud kõik klassifitseerimata «küberoravaoperatsioonid», mis on avalikkusele teada ja mida meil on õnnestunud kinnitada. Seal on palju rohkem teostatud operatsioone, kui sellel kaardil kuvatakse, kuid need jäävad salastatuks,» kirjeldab koduleht.


Riia toomkapiitel inkorporeeritakse paavsti käsul ordusse | Histrodamus.ee\neelmine Ordu asub tegutsema Riia peapiiskopi vastu\njärgmine Linnade ja vasallide vastasseis ordule\nRiia toomkapiitel inkorporeeritakse paavsti käsul ordusse\nSaksa ordu esimeseks oluliseks ülesandeks oli aga Riia peapiiskopi poolt Roomas algatatud protsessi lõpuleviimine. Selleks tegi ordu laialdasi ettevalmistusi: hankis soodsaid tunnistusi peapiiskopkonna vasallidelt, palkas endale hea prokuraatori, keda varustas põhjaliku informatsiooni ning üksikasjalike instruktsioonidega ning - mis kõige tähtsam - suurte rahadega. Kuigi ordu olukord oli protsessi alguses suhteliselt raske, saavutati peagi suurt edu. Erilise tähtsusega olid suured rahasummad, millega suudeti mõjutada paavsti ja kardinale, kellele anti ka Riia peapiiskopkonna tulud.\n1393. aasta sügisel järgnes paavst Bonifatius IX poolt rida otsustavaid samme, mis tähistasid ordu võitu. Saksa ordule andestati kogu tema senine omavoliline käitumine Riia peapiiskopkonna ja selle juhi suhtes, peapiiskop Sinten viidi aga enda seniselt ametikohalt Aleksandria patriarhiks, mis oli küll äärmiselt auväärne tiitel, aga millega reaalsest olukorrast tulenevalt - Aleksandria oli ju moslemite võimu all - mingit valdust ega reaalset võimu kaasas ei käinud. Riia peapiiskopiks määrati ordu kandidaat Johann von Wallenrode (1393-1418), äsjasurnud kõrgmeistri vennapoeg.\nJuba sama aasta lõpul astus uus peapiiskop Saksa ordusse, teostades niiviisi enda peapiiskopkonna inkorporeerimise vaimulikku rüütliordusse. Paavsti kinnitas Saksa ordule Liivimaal ka samasugused laialdased õigused nagu olid selle teisel harul Preisimaal, kus kohalikel piiskoppidel mingit reaalselt võimu polnud ja nad allusid peaaegu täielikult ordu ülemvõimule. 1394. aasta märtsis määras paavst, et keegi ei tohi edaspidi saada Riia peapiiskopkonna toomhärraks, astumata Saksa ordusse, ja kui enamik sealseid toomhärrasid on juba ordus, lakkab Riia toomkapiitel olema augustiinlik ja hakkab sõltuma ordu ülemvõimust. Kõik need korraldused tähendasid Riia peapiiskopkonna inkorporeerimist Saksa ordusse, mis oli nüüd saavutanud kindla hegemoonia Liivimaa poliitiliste võimude keskel.


Restaureerimistööd Paadrema kirikus – Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik\nAvaleht/Koguduste uudised/Restaureerimistööd Paadrema kirikus\nSel suvel restaureeriti Paadrema Püha Kolmainu kiriku uksed ja kohe-kohe saab pühakoda uue plekkahju.\n“Kiriku uste lengid ja lävepakk olid mädanenud ja koitanud. See takistas matuste ja pulmade ajal uksi avada – need ei läinud lahtigi,” rääkis Paadrema Püha Kolmainu kiriku koguduse juhatuse liige Heli Vahing.\nUksed restaureeriti Tallinnas muinsuskaitselitsentsiga restaureerimisfirmas Art Brothers, mida veab Jaak Tammearu. Tammearu sõnade kohaselt restaureeriti ukse kohal asuva kaarja kujuga valgmik ja paigaldati sinna klaasid, uste sisekülgedel õnnestus säilitada originaalne tammeaaderdus.\nUksed on väljastpoolt kaetud plekiga, samuti saab kiriku nüüd korralikult lukku keerata. Uus lävepakk on tammepuust.\nHeli Vahingu hinnangul ootab restaureerimist valgmiku juures asetsev puidust jumalaema ikoon.\nKui uste renoveerimisele panid õla alla muinsuskaitse ja Eesti Apostliku Õigeusu kirik, siis Paadrema Püha Kolmainu kiriku väikese koguduse vahenditest saab kirik peatselt uue plekkvoodriga ahju.\nKiriku kütmiseks on mõeldud kolm ahju: kaks saalis ja üks altaris. Vanad ahjud olid kasutuskõlbmatud ja kahe aasta eest ehitati saali uus plekkvoodriga ahi. Nüüd lisandub teinegi, mis valmistati täpselt vana ahju järgi – ahju ustena leiavad kasutust eelmise ahju tsaariaegsed rauduksed. Ahju ehitab üles kohalik ahjumeister Kaljo Rohtla.\nHeli Vahing nentis, et uuendamist vajaks veel katkine tornikiiver, ent see on väga kallis töö. “Oleme pühakodade programmis järjekorras,” lisas ta.\nKui preester Enos Heinsoo kiriku 2006. aastal üle võttis, oli hoone katus sisse kukkumas, uks lahti murtud, kirik ise tühjaks varastatud ja saal nägi välja nagu prügimägi.\n2007. aastal kutsus Heinsoo kohalikku külarahvast ja Varbla valla inimesi üles kiriku juures avariitöid tegema.\n2008. aastal õnnestus pühakodade programmist näpuotsatäis raha saada ja leida suurtoetaja – Ruukki. Nii sai kirikule uue katuse teha. Omal ajal andsid kiriku ehitamiseks maad talupojad ning see ehitati rahva ja riigi rahaga.\n“Me ei anna alla. Püüame jumala abiga kirikut korrastada, et ikka õigeusu seemet selles maakohas hoida,” märkis Vahing. Kirikut on püütud hoida eheda pühakohana ja seal ei korraldata ilmalikke kontserte. Kirikus peab regulaarselt teenistusi preester Agaton Paalberg.\nPaadrema Püha Kolmainu kirik on ehitatud arhitekt Nymanni jooniste järgi aastal 1889. Ehitasid meistrid Muhu saarelt ja töödejuhataja oli Feodor Revka.\nPaadrema kirikus on ristitud kirjanik Karl Ristikivi.


ELISTER viimistlusseadmed - Niisutussüsteemid\nLihtne, töökindel, hooldevaba\nTutvustame parimat õhuniisutuslahendust tööstusele\nMe paigaldame teie tootmisesse roostevaba materjalist niisutustrassid, kuhu külge pressime niisutusdüüside. Süsteem on usaldusväärne, eestis laialt levinud ning praktiliselt hooldevaba.\nÕhuniiskus on meie igapäeva elus vajalik. Suvel on looduslik õhuniiskus piisavalt kõrge, mistõttu täiendavat niisutamist ei ole vaja. Küll aga on talvekülmadega looduslik õhuniiskus teinekord vaid 10% RH ning sellisel juhul vajavame me lisaniiskust, mida saame niisutussüsteemidega luua.\nPakume UNIFOG kaubamärki kandvaid tooteid. Unifog A/S on 50 aastase praktilise ja teoreetilise kogemusega Taani ettevõte, kes on tänaseks saavutanud ühe juhtivtootja rolli niisutustehnika valdkonnas. Klientideks on erinevad tootmisetttevõtted, tektiilitööstused, trükikojad, kontorihooned, teatrid, koolimajad üle euroopa.\nUNIFOG on tänaseks paigaldanud üle 5000 süsteemi üle euroopa ning üle 100 süsteemi eesti piires.\nUNIFOG UniController puhul on tegemist süsteemi juhtorganiga, mis jälgib ja juhib kogu süsteemi tsoonide tööd. Tegemist on puutetundliku juhtpaneeliga, mille kaudu sisestatakse vajalikud tööparameetrid ning jälgitakse reaalseid näite tootmishoones.\nPaneelile on võimalik tsooni laiendustena lisada kuni 16 tsooni. Süsteemi hinnas sisaldub vajaminevate tsoonide tarbeks digitaalsed niiskustaseme sensorid, mille abil mõõdetakse niiskustaset vastavates tsoonides.\nNiisutussüsteemi süda, ehk vee kõrgsurvepump on seade, mis tõstab vee survet 2 bar'ilt 60 bar'ini. Suure surve all olev vesi peab läbima väikest düüsiava mistõttu muutub veepiisk veetolmuks. Pumba valikul arvestatakse välja süsteem eri tsoonide veevajadus, millest lähtuvalt valitakse pumba tootlikus.\nEnne pumpa läbib vesi veepehmendi ning filtrid, et vältida katlakivi teket ning mustuse sattumist pumpa või siis düüside ette, mistõttu need ummistuksid.\nUNIFOGi niisutusdüüsid on valmistatud roostevabast terasest. Düüsid on saadaval erinevates suurustes vahemikus 2,2 - 4,5 liitrit tunnis.\nDüüsid on varustatud tagasivoolu klapiga, mis sulgub, kui düüsi surve on madalam, kui 30 bar. See tagab düüside prefektse tomimimise ning elimineerib survejäägist tekitatud järeltilkumise.\nDüüsid kinnituvad trassi külge düüsihoidjatega, mis on sinna kinni pressitud.\nVaata videot SST torul põhinevast niisutusest\nToru tüüpi niisutussüsteem\nUNIFOG pakub niisutuslahendusi, kus niisutusdüüsid on paigaldatud otse roostevaba niisutustrassi külge (AISI 316). Spetsiaallahendusena pressitud düüsihoidjad koos pihustusdüüsiga paigaldatakse toru külge individuaalselt, võimaldades vajaminevasse piirkonda seada täpne kogus düüse soovitud suuna ja pihsutusnurgaga.\nSüsteeme loomisel arvestame ruumi ventilatsiooniga, lagede kõrgusega, õhutemperatuuriga, tuletõrje signalisatsiooniga ja ruumi planeeringuga. Kogu torustiku paigaldame vahekäikudesse, mistõttu ei ole tootmises olev toodang ohus. Pumba ja torustiku vahelised ühendused on teostatud painduva kõrgsurvevooliku ja liidestega.\nNiisutuse pakkumise info\nPalun eeltäitke allolevad väljad, et saaksime ettekujutuse, milline on teie tootmise vajadus niisutussüsteemile.\nKas teil on tootmises pehmendatud vett, mida saab kasutada? Kui tootmises pehmendatud vedi puudub, jätke palun väli tühjaks ning me pakume ka selle toote välja.\nSoovituslik niiskustase %RH


Eesti Subaru Foorum :: subaruclub.NET • Vaata teemat - Impreza WRX 2.0 2004a\nTänane kuupäev Reede, 26 Apr 2019 00:50:47 +0000\nImpreza WRX 2.0 2004a\nTeema pealkiri: Impreza WRX 2.0 2004a\nPostitatud: Esmaspäev, 26 Mär 2018 19:24:16 +0000\nLiitunud: Neljapäev, 16 Nov 2017 22:17:13 +0000\nSõites 3-5 käiguga kiirus 100-110 vahemikus hakkab käigukasti juurest (justkui kõrvalistuja poolt) kostuma undamine. alla 100 ja üle 110 kaob ära. Kiirendades vaiksem ja veo ja vaba piiril suhteliselt vali heli.\nOn keegi sellega kokku puutunud?\nVälismaa foorumeid lugedes on tüüpiliseks probleemiks vahekasti laagrid (4tk), peale millede vahetust probleem kaob.\nFoorumi link siin: https://forums.nasioc.com/forums/showth ... ?t=2607645\nTeema pealkiri: Re: Impreza WRX 2.0 2004a\nPostitatud: Teisipäev, 27 Mär 2018 07:38:21 +0000\nLiitunud: Esmaspäev, 06 Aug 2012 09:27:53 +0000\nNeed võivad ka peaülekande laagrid olla, auto all tõstukil kuulates saab aru. Nii sõita ei soovita kui on veel plaan remontima hakata.\nPostitatud: Teisipäev, 27 Mär 2018 12:54:10 +0000\nVõtsin keskdiffri laiali täna. Probleem tundubki seal olevat.\nKõik 4 laagrit lähevad vahetusse.\nKoonuslaagritel saaled kulunud ja üks pukiga laager jääb isegi käes rullides vahepeal kinni.\nHomme saan uued laagrid ja tihendid kätte.\nPostitatud: Kolmapäev, 28 Mär 2018 20:28:37 +0000\nKui juba vahekast maas on , siis mõõda peaükande lõtk ka ära, seda saab lihtsalt reguleerida.\nPostitatud: Neljapäev, 29 Mär 2018 15:36:38 +0000\nKeskdiffri laagrite vahetus aitas. Kôik vaikne. Kahjuks jõudsin enne diffri kokku panna ja jäi peaülekande osa kontrollimata.


Võrdle kõiki saadaval Leverburgh laevapileti hindu reaalajas ja broneerida odavaim kättesaadav Leverburgh auto ja reisiparvlaev piletid purjetamine ja sealt Leverburgh, Skye, et Tarberti Põhja Harris koos Kaledoonia Mac Brayne Ferries (CalMac) parvlaevad online instant kinnitust.\nBroneeri Leverburgh Ferry Tickets koos Kaledoonia Mac Brayne Ferries (CalMac) parvlaevade väljuvad Leverburgh Isle of Skye, et Tarberti Põhja Harris internetis eelnevalt nautida odavaim kättesaadav laevapileti hind.\nHind näed on hind, mida maksta. Puuduvad varjatud lisad või üllatusi, nagu lisatud kütuse lisatasusid või ettetellimistasud ja me ei võta teid midagi ekstra maksmisel Visa Electron kaardiga. Hind me tsiteerida teile Valitud Leverburgh reisijate või auto laevapileti, pardal majutamise ja sõidukitüüp on kõik maksate, ja see on lubadus.\nEt saada Leverburgh laevapileti hind ja broneerida laevapileti turvaliselt internetis palume kasutada reaalajas parvlaeva broneerimisvormi vasakul. Teil on samuti võimalik lisada hotell oma sihtkohta, või kusagil mujal, et oma laevapileti täites oma laevapileti broneerimine.\nLeverburgh asub lõuna lõpuks Harrise saare üks rühm saared tuntud Outer Hebriidid või läänesaartel, mis on välja Põhja-Šotimaa läänerannikul, Suurbritannia. See on suuruselt teine küla Island, Tarberti on suurim.\nLeverburgh on suuruselt teine asula, pärast Tarberti, Isle of Harris in Outer Hebriidid (või läänesaartel) Šotimaa. Asub Lõuna-Harris, küla on võrratult panna teenima alusena Harris puhkust nautida hulgaliselt uimastamist rannad ja spectacular scenery kõik lühikese sõidu kaugusel.\nMööda Harris teed märkad palju armas soppe, mis on väärt tõmmates üle, et nautida seda enam, aga selline vaatamisväärsusi on nii tavaline, et see võib võtta palju aega, et saada kogu see kõige imeline saar. Kui soovite, et uurida rohkem Hebriidid siis Leverburgh on kui püüda parvlaeva üle Uists.\nPunktiir ümber Leverburgh ja üle Harris ja Hebriidid märkad palju hävitanud hooneid. Mõned on tõeline muinasaja saite, mõned iidsed ja olulised hooned kuigi enamik on mahajäetud must maja, mis oli vabanenud ajal vahemike ning kui perekond oli võimalik ehitada rohkem kaasaegne hoone. Sageli on need hooned olid ümber kasutamiseks loomasöödaks, kuid kahjuks enamik on veidi rohkem kui madalatesse seinad. Majutamine Leverburgh on tüüpiline saared, mis on väga kõrge kvaliteediga väga sõbralik õhkkond.\nReisimine Leverburgh ja Isle of Harris\nKüla Leverburgh algselt tuntud kui t-Obi, või selle anglicised samaväärne "Obbe". See oli muutunud Leverburgh in 1921 koos breaking esimese kahe lained muutus, mis olid pühkima üle küla 1900s. Nimi t-Obi tähendab "oja" ja lõpus on 1800s lahendamise siin oli iganädalane auruti Glasgow ja kõrtsi ning toetas väike kalastajatele.\nIn 1918 Lord Leverhume asutaja rahvusvahelises firmas Unilever, ostetud kogu Lewise saar. T-Obi oli osa krahv Dunmore'i South Harris kinnisvara, mis Issand Leverhume tõi for £ 36,000. Järgneva viie aasta jooksul on ta määratud tööle, et muuta majanduse Lewis eelkõige kulutuste parem osa miljonit naela protsessi. In 1923 ta loobus oma plaanidest Lewis, otsustades selle asemel, et keskenduda Harris.\nT-Obi ümber Leverburgh in 1921, pidi olema keskel majanduslik impeerium rajatud kala. Lord Leverhume ehitatud ja varustatud kala- ja luua töötlemisasutusse Leverburgh sh kala suitsetamine ja külmutusseadmed, ladustamine ja majutus. Mõte oli kasutada õhusõiduki märgata räimeparvi, kus kalapaadid siis püüda ja tagasi Leverburgh töötlemiseks. Need oleks pakkuda 400 tugev kett jaemüügi kala kauplustes, nn MacFisheries, et Lord Leverhume ettepaneku luua kogu Ühendkuningriigis.\nLord Leverhume suri kopsupõletikku reis Aafrikasse mai 1925. £ 250,000 oli kulutatud uusi teoseid ja rajatiste Leverburgh, kuid Leverhume unistus suri koos temaga, ja taim on Leverburgh müüdi just £ 5,000 et lammutamine firma. Valdav Lõuna Harris kinnisvara, ostetud 1918 eest £ 36,000, müüdi just £ 900.\nTänaseks on kõik, mis jääb Lord Leverhume investeering on mõned küla maja, siis Leverhume Memorial School, ja nime küla: ja viimane neist on järk-järgult nihkumas tagasi algse t-Obi kui liikuda taastab algse gaeli hüljata läänesaartel kogub hoogu.\nTulemuseks keskpaigaks 1990s kirjeldas Hamish Haswell-Smith esimeses numbris Šoti saarte "väike, kurb, pigem alla-at-kand port". Asjad hakkasid muutuma paremaks juunis 1996 kui teise laine muutus murdis üle küla.\nSee oli algusest otsene sõiduk praami kogu Sound of Harris alates Leverburgh et Otternish Põhja Uist (see läheb nüüd Berneray). Keegi tõesti teadis, mida oodata seda uut teenust: varem oli see olnud vaja kasutada kolmnurkse teenus sidudes Tarberti ja Lochmaddy koos Uig kohta Skye vedada sõiduki Põhja Uist Harris.\nMis juhtus ületanud ka kõige optimistlikumad ning prognooside ja heli Harris Ferry on Põgenenud edu. Nii palju, et 2003 uus, palju suurem (ja vaiksem), laeva, MV Loch Portain võttis üle teenust. Mõju Leverburgh on olnud väga suur ja positiivne. Uus teenindust ja avanud ja see on isegi olnud vaja ehitada uus tee, et võimaldada parvlaevaliikluse ümbersõit suurem osa külas.\nTulemuseks on see, et Leverburgh teeb oma koha 3rd Millennium koos optimismi see ei ole kogenud, sest kahe lühikese aasta jooksul alates 1923 et 1925. Ainult seekord see põhineb midagi veidi suuremad kui ühe mehe unistus.\nKui tõesti juhtub, leiad sama kõikehõlmav Leverburgh laevapileti odavam brošüür muu reisikorraldaja me lubame, et me teeme oma parima, et võita, et hind või pakub võimalust valida hüvitise taotluse. Et raamat Leverburgh auto ja reisiparvlaev piletid palun kliki siia.\nkell ferryto.com Sul on võimalik saada live Leverburgh laevapileti hinnad, kontrollida saadavust ja broneerida auto ja reisiparvlaev piletid ja Leverburgh meie madalaima võimaliku piletihinna.\nFerryto.com on osa maailma suurim online laevapileti jaotusvõrk, mis võimaldab broneerida üle 80 suurte Euroopa laevafirmad sealhulgas Leverburgh ja üle 1,200 muu laevaliinil kogu Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania, Iirimaa, Holland, Ida-Euroopa, Vahemere, Läänemere ja Põhja-Aafrikas.


51. Käbi Laretei “Mahagonipuust klaver” | SEHKENDAMINE\n← erinevad põlvkonnad. nädalavahetuse näitel.\nPosted on 19. oktoober, 2015\tby sehkendaja\nMina kui Käbi Laretei kunagine suur austaja, pidin ju lausa selle raamatu läbi lugema. Ja ma ei oskagi muud öelda – et niisama tühjalt kohalt võetuna see ehk kirjanduslikult ei annagi väga midagi? Ma tõesti ei tea. Minule aga ikkagi meeldis. Kui raamatu käest panin (mõnetunnine lugemine), oli väga õnnelik tunne. Kuidagi kerkivad esile lihtsalt olulised asjad – see, mida ma Käbi Laretei raamatute juures hindasin. Enesekindlus, huvi inimeste vastu ja huvipuudumine tühiste asjade suhtes.\nSiin raamatus on Käbi Laretei enda poolt ca kaks lugu. Üks, Meister, on kollaaž eelnevatest lugudest ja veidi uusi fragmente ca samal teemal. Kes on Meister, jääb ka veidi lahtiseks, aga pole lugu – kes on tema eelmisi raamatuid lugenud, sellel ongi kõik need meistrid peas ühes sulandunud.\nTeine lugu on Pärandus.\nEdasi on intervjuu autoriga 2010. aastal, kui Ludus Tonalis välja tuli (võtsin end töölt lahti ja sõitsin selleks Tallinna – kirjanikuga kohtuma, olin seal, kui tehti see pilt, mis on raamatuski – kui ta signeeris raamatuid. Sain talle öelda, et mulle tema raamatud väga meeldivad – esimesed siiski tegelikult rohkem kui viimased).\nEdasi Maret Moksi mälestused Käbist. Lõpetuseks Agu Sisaski meenutused Käbist. Vahele ilusaid mustvalgeid pilte.\n(Naljakana tundus, et seekord olla siis erandkorras proovitud lisada akadeemiline mõõde ja joonealuste märkmetena oli toodud teoste täpsed nimetused, mida Käbi mainib. … Ma ei teagi – kui tekstis on kirjas:\nJah, aga kõige parema meelega mängis ta ikka Brahmsi. Kas sa oled kuulnud teda mängimas d-moll kontserti? (lk. 29)\nja joone all: “Johannes Brahms. Klavierkonzert Nr. 1, d-moll, op. 15” – siis minu arvates ei anna see eriti midagi juurde. Pigem tekitab veidi võltspaatost…. )\nJa veel tundus arusaamatuna trall Förlorad klang/Mineviku heli pealkirja suhtes. Väidetakse, nagu tähendaks “klang” rootsi keeles pigem tooni. Aga ei, see tähendab pigem kõla, põhimõtteliselt siiski heli. Minu arvates on see osa pealkirjast ok. Förlorad tähendab seevastu “kaotatud”… ja see läheb pealkirjas kaduma.\nRubriigid: raamat, sildid: eesti kirjandus, elulookirjandus, Käbi Laretei. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.\n2 Responses to 51. Käbi Laretei “Mahagonipuust klaver”\n20. oktoober, 2015, 13:57\nja iseenesest on eesti keeles üsna suur sisuline vahe, kas kaotatud heli või kaotatud kõla :).\n22. oktoober, 2015, 11:37\nJah, aga siin raamatus on nagu ette heidetud, et pealkirjas on viga, kuna peaks olema “toon”. Minu arust sel juhul peaks olema “kõla”. Samas on vist vaja, et peategelase nimi kajastuks pealkirjaks – seetõttu mulle tundub, et “heli” ei ole nii vale. “Toon” oleks kuidagi kaugem – see, mida justkui oleks pidanud eelistama muidu.


hele nahk - Asjatundjad avaliksutavad tegelikud saladused\nOlen lugenud arvukalt ajaveebitööstuse kirjutatud blogisid ja raamatuid, väites, et neist on abi tumedate laikude vastu. Neid tooteid läbi vaadates teen seda siiski isiklike kogemuste ja arvamuse põhjal. Ma ei ole tooteekspert ega arst ja mul pole otsest sidet toote valmistava ettevõttega. Esitan oma arvamuse oma tähelepanekute põhjal, mis ei pruugi uuringute põhjal olla täiesti täpsed ega täpsed. Kui mul ei oleks näol tumedat kohta, ei saaks ma oma silmaga näo tumedaid kohti näha. Ma pole pime ega pime, nii et mul pole aimugi enda tundlikkusest ega sellest, kui tundlikud on inimeste silmad. Ma lihtsalt tean, et silmade tumedamaks muutmiseks on vaja rohkem ja see ei juhtu alati üleöö. Minu probleem on see, et nende nahk ei pimendu nende toodete abil. Mul on palju tumedaid laike ja need on sageli väga suured, isegi nägu pestes, isegi niisutajate abil. Samuti on raske öelda, millised tooted on tegelikult olulised.\nValge nahk on ilmselt kõige lihtsam saavutada Mulberry's Secret. Kümned õnnelikud tarbijad teev...\nPerfect white on suurepärane niipea, kui soovite nahka kergendada, kuid mis võib olla põhjuseks? Va...\nere on ilmselt kõige lihtsam saavutada Ultimate Whitening cream Cream'iga. See kinnitab ka sadu...\nMeie kõige populaarsemad testid\nWhity - Skin Whitening on tõenäoliselt üks parimaid sündmusi, et muuta nahk heledamaks, miks? Tarbi...\nNaha valgendamisel on Welltox tavaliselt seotud selle teemaga - miks? Kui te vaatate ostjate Wellto...\nHI-WHITE CREAM on väga hea naha püsivaks HI-WHITE CREAM, miks see on? Vaata kasutajate kogemusi ann...


Ringmajandust saab nüüd õppida iga keskkooliõpilane - Rohegeenius\nRingmajandust saab nüüd õppida iga keskkooliõpilane\n7. jaan. 2022 kell&nbsp10:10\nRingmajanduse kursuse õpetaja Katerina Chantzi. F: Edumus School\nEesti esimene valikainete kool Edumus School alustas vastuvõttu jaanuari lõpus algavatele kursustele. Esimest korda saavad kõik gümnasistid üle Eesti võtta distantsõppes ringmajanduse valikainet olenemata sellest, kas see on nende kooli tunniplaanis.\n„Nüüd saab iga noor nii väikeses maakohas kui ka Tallinna kesklinnas valida hoopis enamate valikainete seast kui nende kool üksi saaks pakkuda. Gümnaasiumiastmes võib näiteks inglise keele grammatika muutuda igavaks, aga selle asemel saab hoopis Edumus Schoolis õppida valikainena ringmajanduse teemasid ja seda just inglise, mitte eesti keeles,” ütles haridusalgatuse Edumus asutaja Maria Rahamägi.\nValikus on veel üle 15 aine nagu rahatarkus, rakendusbioloogia, reklaam sotsiaalmeedias, mängude disain, programmeerimine, rahvusvaheline projektijuhtimine ja väitlus.\nMärksõnad: Circular Classroom, Cleantech Estonia, Edumus School, Katerina Chantzi, ringmajandus


Raamatutuba » Elulood ja memuaarid » Wabariigi vutituus. Eesti jalgpalli kuldinternatsionaali Eugen Einmanni lugu\nKallid kaasteelised I osa\nPealkiri: Kallid kaasteelised I\nKirjastus: Eesti Keele Sihtasutus 2008\nI osa algab lapsepõlvest ja lõpeb 1960. aastatega, käsitledes pikemalt\nheitlikke 40-ndaid, laagriaega Komimaal ja asumisaastaid Siberis.\nTootekood: 10174\t, Tarneaeg: 1-3 päeva\nPeakiri: Hulkuri valss\nAutor(id): Arvo Mõttus\nKirjastus: A. Mõttus 1995\nTuntud maadlusmeistri Arvo Mõttuse kaasakiskuv jutustus oma lapsepõlvest, õpinguaastatest ja raskest teest maadlusspordi tippu.\nAutor on olnud kaheksateist korda Eesti meister kergekaalus, olnud Nõukogude Liidu karikavõistluste võitja kreeka-rooma maadluses ning võtnud osa Melbourne'i olümpiamängudest.\nTootekood: 10181\t, Tarneaeg: 1-3 päeva\nKirjastus: Kunst 2005\nTootekood: 10512\t, Tarneaeg: 1-3 päeva\nPealkiri: Muhamed. Elulugu\nAutor(id): Essad Bey\nTootekood: 11055\t, Tarneaeg: 1-3 päeva


Limenas Chersonisou, sealne südalinn ja Hersonissose sadam on hea koht kaldaäärseteks jalutuskäikudeks ja fotosuveniiride kogumiseks. Edasi jalutades jääb teele Sarandarise rand, kust samuti avanevad kaunid ja avarad vaated.\nHersonissos, kus päikesekummardajaid ootab Stalise rand ja kus leidub hulk põnevaid huviväärsusi nagu Star Beachi veepark, väärib kindlasti avastamist. Toredalt aega veeta võimaldavad Dinosauria park ja Acqua Plusi veepark. Vaatamist väärivad Kreeta golfiklubi ja Labürintide teemapark.


Kas see oli kuiv ja kuum kallis tekkis? Mõtle ravi kodus - Tüükad - 2018\nKuuma kalluse ravimeetodid tallal\nKuiv tera paljudel probleemide talladel. Ta ei tohi inimest vaevaks, vaid tekitab ebamugavusi. Seepärast üritavad kõik sellised probleemid ise omaette ära võtta. Kuid see protsess ei ole alati edukas.\nKuivad kallused on sageli väga valusad\nEt õppida, kuidas maisi ravida, peate teadma, kui kaua see on jalgadel. Kui haridus on juba piisavalt karmistanud, ei ole tõenäoliselt võimalik seda haridust üksinda ravida. Seetõttu peate kõigepealt külastama arsti ja saama professionaalset nõu ning seejärel võtma mõningaid meetmeid.\nMiks kuivad moonid ilmuvad tallale\nKuivad kallused on keha unikaalne reaktsioon mehhaanilisele survele. Sageli esinevad need, kui jalg on pidevalt ebamugavustundlik. See on tingitud asjaolust, et isik kannab ebamugavaid jalatseid.\nOluline komponent on õige toitumine. Kui keha ei saa piisavalt vitamiine, siis võivad ilmneda jäsemed. Sellised probleemid võivad põhjustada ka libisev kurbus.\nSeetõttu tuleb enne ravi alustamist põhjendada. Selleks on soovitatav konsulteerida arstiga. Ta ütleb, miks ta ilmus, millist tüüpi haridus on olemas, ja määrab ravi.\nKui mais ilmub jalgsi, siis saab seda kodus lihtsalt eemaldada. Kuid ärge lõigake ega rebige seda. Nii saate infektsiooni tuua ja siis ilma dermatoloogi abita ja kirurg ei saa seda teha. Lisaks ei aita selline meetod hariduse eemaldamist. Kui teke ei ole veel tugevasti karmistunud, siis saab selle eemaldada, rakendades rahvameditsiini vahendeid\nHea abinõuna kuivade kallakute eemaldamiseks nimetatakse aaloeks. Protsessi läbiviimiseks peate hästi lehe taimede lehti pesema. Järgmiseks tuleb lõigata see, peene raspoloch sisemine liha, et suurendada intensiivsust sekretsiooni mahla. Corda mahl hakkab rikkalikult välja paistma, kinnitage leht lihas olevate abrasiividega.\nSelleks, et hoida aloeelu kindlalt haavale, kinnitage see kleeplindi või laia sidemega. Need manipulatsioonid viiakse vahetult enne magamaminekut. Eemaldage hommikul ja kõndige kogu päeva. Sa pead kasutama taime iga päev, kuni maisi taandub täielikult.\nAloe mõjutatakse nakatunud alale öösel\nSibulakanga ja kummelipuljongi töötlemine\nSibulakoori abil kodus toimuva ravi tegemiseks on vaja spetsiaalset lahendust ette valmistada. Sügavas konteineris asetage kestad, valage see äädika suunas: käputäis kestad ja 100 gr. Äädikhape.\nSüstige segu 14 päeva pimedas kohas. Pärast valmistise lõppemist kuivatage segu. Lahust saab külmkapis hoida. Igal õhtul märge marli ja pane see maisi iga päev, kuni see tuleb alla.\nTehke 500 millimooli kummelipuljongit, lisage 15 grammi söögisoodat. Selles segus peate oma jalgu 40 minutiks üles tõusma. Protseduur otpryvaniya tuleb teha igal õhtul, vahetult enne magamaminekut, et vältida traumajärgse purustamine. On oluline, et pärast jalgade puhastamist.\nSelle protseduuri läbiviimiseks peate esmalt keema kuuma. Pärast seda tuleb kahjustatud nahale kanda ka soolane kaerahelbed. Jalg peaks olema pakitud toidikile. Kile ülaosas pannakse sokk. Kolme tunni pärast eemaldage segu ja peske jalg.\nProtseduuri ajal on soovitav lamavas asendis asetada ja jalg pingutada. Kandke iga kahe nädala järel kaerahelbed. Kui mais ei ole enne raviperioodi lõppu kadunud, saab kursust pikendada. See on üks parimaid abinõusid kodus olevate kuivehtede jaoks.\nKaerahelveste tuleb enne kasutamist keeta\nAspiriin ja alkohol, mis pärineb kuivatest kangetest\nSellise protseduuri läbiviimiseks peate võtma 10 tableti aspiriini ja 250 ml alkoholi. Aspiriin hõõrutakse pulbriks ja lisatakse alkoholi. Pärast seda segu tuleb panna pimedasse kohta kolm päeva.\nKodus seda tuleks kasutada kompressina. See on vajalik öisteks jalgade vigastatud kohtades. Kas see protseduur peaks olema päev, kuni kallus ei lange.\nNüüd igaüks teab, kuidas vabaneda kuivast kallusest tallal kodus. Selle saavutamiseks piisab kõigist vajalikest komponentidest. Eespool nimetatud retseptid on populaarsed mitte esimesel aastal ja on juba paljudel inimestel aidanud.\nKuivatükkide eemaldamise kosmeetilised meetodid\nKuiva kallus eemaldamine, see küsimus huvitab kõiki, kellel on selline probleem. Kaasaegses maailmas on välja töötatud mitmeid erinevaid mooduseid võitlemise meetodeid. Kui jalal on kuiv kallus ja see on olnud pikka aega, on vaja juba ühendust võtta kirurgi või kosmeetikuga.\nJust sellistes olukordades on seda probleemi iseenesest väga raske lahendada. Seetõttu, kui selline olukord tekib, ärge proovige ise kalluseid lahti saada, vaid minge haiglasse.\nKeratiniseeritud nahka saate eemaldada järgmistel viisidel:\nPuurimist teostab kosmeetik, kasutades spetsiaalset seadet. Selle tehnika negatiivne külg on see, et see ei sobi viljavarrastega. Puurimist tehakse mitu korda. Esiteks võetakse suurema suurusega tööriist ja seejärel väiksem.\nSee meetod on valutu, kui seda teeb professionaalne. Kui kallus on väga vana, määrab arst esmalt esile spetsiaalsed kandikud. Alles pärast seda puuritakse.\nKui teil on vaja eemaldada vardaga kuivanud corns, siis sobib see lämmastikku. Menetlus on täiesti valutu. Seda meetodit kasutatakse ainult tähelepanuta jäetud kujul. Pärast ülesehitatud serva töötlemist annab arst mõned soovitused ja kui neid täheldatakse, ei ilmne uus keratineeritud nahk ühes kohas.\nPuurimine on valutu protseduur\nLaserteraapia on kõige tõhusam ja valutumatu. Selle tehnika üheks puuduseks on see, et see on väga kallis ja mitte igaüks seda endale lubada ei saa. Seda menetlust teostab selline arst kui podog. See on tingitud asjaolust, et selline probleem tekib paljudel juhtudel lihas-skeleti süsteemi probleemide tõttu. Pärast kaanede eemaldamist on ette nähtud eriline taastav ravi.\nKuivatatud tera töötlemine talla varrega\nKõige valulikum ja ebameeldivam on varrega kuivatatud mais. Eriti juhul, kui see tekib jalgade õlale. Selle haridusega võitlemiseks on palju raskem.\nSelle tüübi katted võivad ilmneda rasvumise või ebamugavate jalanõude tõttu. Haridus võib ilmneda juhtudel, kus on haavad või abrasioonid. See probleem tekib kõigil kolmandatel isikutel, kuid enamasti mõjutab see naisi. Lõppude lõpuks näevad nad ilusate nägude ostmiseks kingad kingad, platvormid ja isegi väiksemad.\nSelliste raskuste ravi võib läbi viia rahvapäraste vahendite, lämmastiku või ravimite abil.\nSoovitatav on teha vanni koos sooda ja seebiga. Selleks peate lihtsalt sooja veega lahustama sooda ja riivitud pesemisseebi. Seejärel langetage jalad ja hoidke pooleks tunniks. Kui aeg kulgeb, pange jalad, pühkige ja kasutage niisutajat.\nKui protseduuri ajal ilmnevad valulikud aistingud, saate lisada natuke kaaliumpermanganaati. See võimaldab teil seisundit kergendada ja muuta protseduur nauditavamaks. Kuid tasub märkida, et vanni kasutatakse ainult siis, kui maisi on hiljuti tehtud.\nSalv pehmendab kuivad hambad\nRavimid, mis on ette nähtud talla kuivade kõhnuste vastu võitlemiseks\nKuiv kallus kannaajal - valuline ja ohtlik omandatud haridus nahal, millega on võimalik ja vajalik võidelda meditsiinilise meetodiga. Selleks on apteegis erilised salvid ja plaastrid. Need on tõhusad vahendid, mille abil saate kiirelt keratiniseeritud nahalt lahti saada.\nOn olemas sellist ravimit nagu Antimosol Super, mis aitab eemaldada kuiva kalluse võimalikult lühikese ajaga. See ravivõimalus niisutab kahjustatud nahka ja pehmendab seda. Mõne aja pärast jätab haridus üksi. Ja ka see salv suurepäraselt aitab võidelda ebameeldiva lõhnaga.\nPole paha käes selle probleemiga FERESOL. See ravimvorm põhineb sellistes ainetes nagu fenool ja trikresool. Segu põleb järk-järgult maisi. Pideva kasutamise korral saate seda igavesti lahti saada. Sellel ravimil on hea antibakteriaalne toime.\nOn ka muid ravimeid, mis mitte ainult ei võimalda vabaneda kuiva kallus, vaid ka igasugustest bakteritest. Neid vahendeid nimetatakse Verucacidiks ja ATC-ks. Neil on meeldiv lõhn ja õrn roosa värv.\nTäna ühes apteegis võite osta sellist tööriista nagu Wartner. See on geelipliiats, mille sees on lämmastik. Kuid see ravim ei tööta kohe, on vaja läbi viia mitmeid protseduure. Mõnikord on aja jooksul lihtsalt enesevärvitav. Saate seda kasutada ilma igasuguste täiendavate rahaliste vahenditega.\nSelle ravimi eeliseks on see, et seda protseduuri ei pea te maksma ja haiglasse minema mitu korda. Nüüd saab igaüks sellist probleemi ise toime tulla. Selleks piisab vaid Wartneri ostmisest apteegis.\nAntimozol - ülitõhus ravimitoode\nKuivade kõhnuste vältimine\nSelleks, et vältida kõigepealt kuivade kallakute väljanägemist, peate valima õiged kingad. See peab sobima suurusega ja olema mugav. Soovitav on kingade kandmisel sokke kandma. See on vajalik hõõrde vähendamiseks.\nTäna müügil on spetsiaalsed padjad, mis on valmistatud geelist. Need võimaldavad teil vähendada jala survet. Inimesed, kes pidevalt kohapeal ilmuvad, peaksid oma valikutest olema kallis. ettevalmistused spetsiaalne pliiats. Kui peate pikka aega kõndima, siis peab pliiats jalgade määrimist. Sel juhul on see ennetav vahend.\nSamuti on soovitav perioodiliselt masseerida jalgu. See võimaldab teil parandada vereringet ja pehmendada nahka. Pidevalt peate jälgima oma jalgu, koristama neid regulaarselt ja puhastama pimsskiviga.\nKuivad kallused jalatalla ääres on pigem ebameeldiv nähtus. Selleks, et seda probleemi pidevalt mitte võidelda, on vaja läbi viia profülaktika. See väldib uute koosluste ilmumist ja vähendab nende arvu, kui inimesel on neile kalduvus.\nKui seal oli selliseid probleeme, siis saate sellega ise toime tulla. Kuid see on ainult siis, kui maisi on hiljuti esinenud. Apteek müüb hulga antimoni tooteid, millel on erinev hinnakategooria. Jälgi oma jalgu ja selliseid probleeme pole.


Saaremaa alistas karikafinaali eelvaatuses Pärnu - Credit24 Võrkpalli Meistriliiga\nSaaremaa mängijad. Foto: Riina Vals\nTäna peeti Credit24 Meistriliigas kalendriaasta viimased kohtumised, kus Eesti klubidest läksid omavahel vastamisi Saaremaa Võrkpalliklubi ja Pärnu Võrkpalliklubi. Tulemusega 3:0 (25:19, 25:21, 25:20) jäi peale võõrsil mänginud Saaremaa meeskond. Samad meeskonnad kohtuvad 22. detsembril peetavas karikafinaalis Kuressaares.\nSaaremaa edukaim oli täna 17 punkti (+12) toonud Siim Põlluäär, 8 punkti (+3) panustas Eddie Rivera. Võitjameeskonna vastuvõtt oli 39%, rünnak 47%, blokiga saadi 6 punkti (5 blokki pani Harri Palmar), serviga seekord punkte ei saadud ja eksiti 9 pallingul.\nPärnu VK poolel kogus Chizoba Neves Atu 17 punkti (+8), 9 punkti (+5) jäi Taavet Leppiku kontole. Pärnu vastuvõtt oli 55%, rünnakuid lahendati 40-protsendiliselt, servil löödi 1 äss (15 viga) ning blokiga teeniti 4 punkti.\nCredit24 Meistrliiga läheb nüüd puhkepausile ja uue aasta esimene mäng toimub 11. jaanuaril TalTechi ja Pärnu vahel.\n14.12 19.00 TalTech spordihoone TalTech Selver Tallinn 2:3 (25:14, 21:25, 25:18, 22:25, 9:15) Postimees, Kanal 12\n15.12 16.00 Rakvere spordihoone Rakvere VK Bigbank Tartu 0:3 (21:25, 13:25, 23:25) Postimees\n15.12 17.00 Daugavpils Daugavpilsi ülikool RTU/Robežsardze 0:3 (11:25, 15:25, 22:25)\n15.12 18.00 Jekabpils Jekabpilsi Luši Biolars Jelgava 3:0 (25:21, 25:19, 25:17)\n16.12 16.00 Jekabpils Jekabpilsi Luši RTU/Robežsardze 3:2 (13:25, 16:25, 25:17, 25:15, 16:14)\n16.12 17.00 Pärnu spordihoone Pärnu VK Saaremaa VK 0:3 (19:25, 21:25, 20:25) Postimees\n16.12 17.00 Daugavpils Daugavpilsi ülikool Biolars Jelgava 3:2 (19:25, 25:27, 25:21, 26:24, 16:14)


nahavähk või naha haigus? | Nahahaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nnahavähk või naha haigus? 13.02.04 / Nahahaigused\nMul tekkis u 2nädalat tagasi õla peale (sünnimärgist sai alguse) sügelev koht, sünnimärgi ümber on punane ring, mis on kattunud teatud kilega või koorikuga ja mis sügeleb, ka jalale on selline sügelev rakukeste kogum tekkinud, mis sügeleb ja mis sünnimärgi ümbert kogu aeg laieneb. kas on oht teatud naha vähi või kasvaja olemasolule? või võib see ka mõni nahahaigus olla?\nTeil oleks küll tark tegu pöörduda kiiremas korras nahaarsti vastuvõtule, et selgitada kas tegu pole mitte kasvajalise protsessiga nahal. Arvestades Teie poolt kirjeldatut on see võimalus täiesti olemas.\nkäe laba peal on sügelevad kärnamoodi punnid\nKahjuks olete andnud oma haiguse kohta ülivähe informatsiooni ja selle põhjal ei ole võimalik ütelda, mis haigusega on tegemist ja mida peaks antud juhul kasutama.\nSügelemise vastu võite ...\nmunandi "õmbluse" joonel roosakas laik, avastasin selle sügeluse/kiheluse tekkides, kas tegemist mingi nahahaigusega (nt. seen) või kartus hullema suhtes (nahavähk) ja kas selle raviks piisaks paiksest ...\nNahavähi moodi see lööve ei paista, pildi järgi võiks olla tegemist pigem dermatiidi või lihheniga. Küsige esialgu apteegist tundlikule nahale mõeldud niisutavat kreemi, kergemad dermatiidid ...\nUmbes aasta või rohkem aega tagasi tekkis mul säärele selline punn, mis on naha värvist natuke roosakam. See punn on kogu aeg sama suurune olnud ja ei ole mingit muutust näidanud - see ...\nPunne on inimese kehal palju, enamik neist on healoomulised, harvadel juhtudel ka halvaloomulised. Arvestades Teie noort iga (21 a.) ja asjaolu, et punn ei ole muutunud, arvan, et nahavähi ...\ntere,mul on õla peale tekkinud imelik laiguke.selline suht roosakas ja hele.laigu laiuseks on kuskil ca2cm ja selle laigu ääred olex nagu natuke tumedamad,kui keskmine osa.ja selle laigu pind läigib ning ...\nUnustasite lisamata oma vanuse. Teid ennast nägemata pole kahjuks võimalik midagi arvata. Soovitan nahaarsti vastuvõtule minna. Teie poolt pakutud kirjeldus võib sobida mitmele erinevale nahahaigusele ...


Põlv valutab? Otsi abi! – Ajakiri SPORT Pikk valus polve\nMinu küsimse taga pole uudishimu, vaid tahan aru saada, kas teil viks olla mingit kõrgenenud tromboosiriski. Pane tähele, et jalad oleks põlvede laiuses harkseisus. Loogiline oleks siiski toimida nii, et kõigepealt pöördute perearstile ja arutate temaga oma mured läbi ning siis vajadusel, kui arst seda soovitab, lõpetate mingi ravimi tarvitamise või teete vajalikud uuringud. Kui kõikidele küsimustele vastuseid ei saa, siis palun pöörduda kardioloogi vastuvõtule. Kas see on normaalne selle haiguse juures? Saan aru, et seda ravimit tarbides pean ravi jooksul iga nädal tegema INR analüüsi.\nRagisesid need põlved tal ka hirmsal kombel, justkui kavatseks silmapilk pooleks pikk valus polve. Põlvevalul erinevad põhjused Põlveliiges on üks keerulisemaid ja ka kõige vigastatumaid liigeseid. Koormus on põlveliigesele kõige suurem ja ka traumaoht seetõttu kõige suurem. Põlvevalu annab tunda väga sagedasti ka teismeliseeas kiiresti kasvavate laste puhul.\nHaigus progresseerub olenevalt konkreetsest inimesest eri kiirusega. OA võib tekkida ka liigesevigastuse tulemusena. Kuigi OA pikk valus polve tekkiga igas liigeses, on see enim levinud siiski põlvedes, puusades, kätes ja selgroos. Kui OA muutub raskekujuliseks ja kõhr ära kulub, võib see põhjustada valu, paistetust ja liikuvuse kadu.\nAja jooksul võib põlv kaotada ka oma normaalse kuju.\nPõlvesidemed purunevad või rebenevad enamasti sporti tehes või õnnetuse tõttu. Suured sidemed, mis võivad kahjustuda, on eesmine ristatiside, tagumine ristatiside ja seesmine külgside. Eesmine artroosi ravi merele astelpaju oliga võib rebeneda, kui muuta kiiresti suunda, pöörata ülakeha ja puusi, kui jalad on ühe koha peal maas või kui hüppest maandumisel tasakaal kaotada.\nPaljusid pikk valus polve, tõsi küll, ise ära hoida ei saa, kuid põlvede puhul annab siiski mõndagi ära teha.


Priit Mäeorg ja Rasmus Munskind mängisid Eesti rannajalgpalli koondises - Läänlane.ee\nMöödunud nädalavahetusel kohtus Eesti rannajalgpallikoondis Tallinnas Soome ja Läti rahvusmeeskondadega. Eesti koondise 12 mängija hulka kuulusid ka kaks Läänemaa meest. Paliveres, oma isa Väino Munskindi käe all jalgpalluriteed alustanud Rasmus Munskind ja Virtsus, Lõuna-Läänemaa Jalgpalliklubis Jaanus Getreu juures alustanud Priit Mäeorg.\nPriit Mäeorg (nr 2) mängus Soome vastu. F: Liisi Troska\nKaks mängu Soome ja Läti vastu olid Eesti koondisele ettevalmistuseks MM-valikturniiriks, mis peetakse Moskvas 19.-27. juulil. Rasmus Munskindi jaoks on käesoleva suvi Eesti rannajalgpalli koondises neljas. Mäng Soome vastu tõi tema kaukasse 22 kohtumise Eesti eest. Läti vastu ta kerge haiguse tõttu ei mänginud.\nPriit Mäeorg on aga Eesti rannakoondist esindamas juba kaheksandat suve. Nimetatud kohtumistega on ta nüüd Eesti rahvusmeeskonda esindanud 66 korral. Lisaks kandis Priit neis mängudes ka kaptenipaela.\nLaupäevane mäng Soome koondisega oli meie poiste sõnul justkui eelmäng mänguks Lätiga. Priit Mäeoru sõnul otsib Soome alles oma kohta rannajalgpallis ja nad teevad selleks suuri samme. Paljud on tulnud saalijalgpalli pealt ja see võtab neil veel aega. Suur võit 5:1 seda ka kinnitas, et Eesti on sellel alal põhjanaabritest kõvasti ees. Mängus ka värava löönud Rasmus Munskind tõi esile soomlaste võitlustahte: “Ega igas mängus saab võidelda ikka, kui mingis muus elemendis on puudujäägid, nagu näiteks tehnikas.”\nPühapäevane mäng Lätiga oli naabrite kümnes omavaheline mõõduvõtt. Enne seda oli lätlastel kaukas viis ja eestlastel neli võitu. Kuigi tegemist oli sõprusmängu ja ettevalmistusega tähtsaks turniiriks, on naabrite omavaheline mõõduvõtt alati eriline.\nLäti pääses kiiresti 2:0 juhtima. Rannajalgpallis ei ole taoline eduseis aga suur edu. Eesti meeskond hakkas kiirelt kaotusseisu vähendama ja peatselt olid tablool numbrid 3:2, mis tähendasidki Eesti võitu. Seega on nüüd naabrite seis sellel spordialal rahvuskoondiste tasemel 5:5.\nNeljapäeval sõidab Eesti rannakoondis Moskvasse. Mõlemad meie mehed on peatreener Kristjan Marmori valikus. MM-valiksarjas sai meie koondis loosiga A-alagruppi, kus vastasteks kahekordne maailmameister Venemaa, samuti Saksamaa ja Ungari.\nViie alagrupi peale pääseb play-offi 16 meeskonda. MM-ile sõitva koondise kõige kogenum liige on meie Priit Mäeorg. “Paljudel poistel on koondises mänge 20-30, minul 66. Kaadrivoolavus on aastatega suur olnud,” ütles Mäeorg. Lisaks nimetas ta gruppi ja kogu MM-valikturniiri ülikeeruliseks: “Vastased on väga tugevad ja ees ootab raske, kuid ka võimalusterohke turniir.”\nPriit Mäeorg ja Rasmus Munskind mängisid Eesti rannajalgpalli koondises added by Ivar Soopan on 16. juuli 2019


Tunnustati “Edukas Eesti Ettevõte 2015 – 2019” tiitliga! – Amello\n„Edukas Eesti Ettevõte 2015 – 2019“ tunnistusega tunnustab Creditinfo Eesti neid ettevõtteid, kes on saavutanud viie majandusaasta jooksul järjepidevalt kõrge A-grupi krediidireitingu. See on tõestus panusest Eesti majanduse arengusse ning ausasse ärikultuuri. Hea hinne näitab kvaliteeti: vaid 4,3%Eesti ettevõtetest omab stabiilselt kõrget reitingut. Krediidireiting on arvutatud 2014. – 2018. aasta majandusandmete põhjal. Creditinfo reiting on ettevõttele antav hinnang, mis määratakse majandus-, finants- ja maksekommete koondhindena ning räägib ettevõtte heast majandusolukorrast, tublidest finantstulemustest ning korrektsest maksekäitumisest. Creditinfo reiting on välja töötatud rahvusvaheliste mudelite põhjal ning on aktsepteeritud nii Eestis kui mujal maailmas. Palju õnne meile!


Varakult avastatud rinnav�hk on h�sti ravitav\nNaistele on neljak�mnendad erilised, sest selleks ajaks on saavutatud nii m�ndagi, et ennast v��rtuslikuna tunda, ja nii m�ndagi on veel v�imalik saavutada. Mida tuleks neljak�mnendates naistel oma tervisele m�eldes silmas pidada?\nMade Laanpere, Tartu Seksuaaltervise Kliiniku naistearstNaistearsti juures v�iks 40. eluaastates k�ia iga 1–2 aasta j�rel. Lisaks vajalikele n�uannetele annab see suurema v�imaluse varem avastada pahaloomulisi haigusi, mil sageli s�mptomeid ei olegi. Ja kui menopaus on tekkinud enne 45. eluaastat, on kindlasti vaja asendusravi. Kui arstile minemiseks otsest tarvidust ei ole, tuleks siiski teada paari olulist asja. Esiteks on vajalik osaleda s�eluuringuprogrammides. Rinnav�hk on naiste k�ige sagedasem pahaloomuline kasvaja ja selle esinemise sagedus kasvab p�rast 50. eluaastat. Samas on rinnav�hi ravi t�nap�eval v�ga efektiivne juhul, kui kasvaja on avastatud varakult. Nendeks rinnav�hi riskiteguriteks, mida ise muuta saab, on �lekaal, v�hene f��siline aktiivsus ja liigne alkoholitarbimine. Naistele on neljak�mnendad erilised, sest selleks ajaks on saavutatud nii m�ndagi, et ennast v��rtuslikuna tunda, ja nii m�ndagi on veel v�imalik saavutada. Mida tuleks neljak�mnendates naistel oma tervisele m�eldes silmas pidada? web hosting services top\nMade Laanpere, Tartu Seksuaaltervise Kliiniku naistearst\nNaistearsti juures v�iks 40. eluaastates k�ia iga 1–2 aasta j�rel. Lisaks vajalikele n�uannetele annab see suurema v�imaluse varem avastada pahaloomulisi haigusi, mil sageli s�mptomeid ei olegi. Ja kui menopaus on tekkinud enne 45. eluaastat, on kindlasti vaja asendusravi.\nKui arstile minemiseks otsest tarvidust ei ole, tuleks siiski teada paari olulist asja. Esiteks on vajalik osaleda s�eluuringuprogrammides. Rinnav�hk on naiste k�ige sagedasem pahaloomuline kasvaja ja selle esinemise sagedus kasvab p�rast 50. eluaastat. Samas on rinnav�hi ravi t�nap�eval v�ga efektiivne juhul, kui kasvaja on avastatud varakult.\nNendeks rinnav�hi riskiteguriteks, mida ise muuta saab, on �lekaal, v�hene f��siline aktiivsus ja liigne alkoholitarbimine.\nAvaleht > Arhiiv > Veebruar 2013 > Varakult avastatud rinnav�hk on h�sti ravitav


Laupäeval saab Elisa tegutsemisest Eestis täpselt 20 aastat | AM.ee\nLaupäeval saab Elisa tegutsemisest Eestis täpselt 20 aastat\n26. Mai 2014 - 21:02 Autor: AM\nElisa tähistab selle nädala lõpus oma Eestis tegutsemise 20-ndat juubelit, aga firma ise on juba vanem kui ükski teine kommunikatsiooniettevõte Eestis. Soomes alustas Elisa tegevust 132 aastat tagasi. Firma ajalugu algab sellest, kuidas Daniel Johannes Wadén sai loa hakata pakkuma telefoniteenust Helsinis 1882. aastal. Muidugi siis veel mitte Elisa nime all, vaid kui Helsingin Telefooniyhdistys.\nEestisse tuli praegune Elisa 1994. aastal Radiolinja nime all ja hakkas esimesena pakkuma GSM-i nime GSM256 nime all. 256 oli siis operaatori suunakood.\nElisa juhatuse esimehe Sami Seppäneni sõnul erinevad tänane ja 20 aasta tagune telekommunikatsiooniturg üksteisest nagu öö ja päev. „20 aastat tagasi oli mobiilsideteenus kallis ja priviligeeritud, täna on telekomiteenused eluks hädavajalik esmatarbekaup, mis on taskukohane igaühele ja mille olemasoluta ei kujuta keegi oma igapäevast elu enam ettegi,“ ütles Sami Seppänen.\nKaks kümnendit tagasi olid Sami Seppäneni sõnul mobiilsideoperaatoriga liitumise tingimused kliendile karmid, liitumise korral pidi tasuma tagatismaksu, kõneminutihind oli tänasega võrreldes kümme korda kõrgem ning sangpommi mõõtu ja hiiglasliku antenniga mobiiltelefon läks kliendile maksma kümneid tuhandeid kroone. Radiolinja võrguga liitumise tagatismaks ulatus 5000 kroonini ja kõneminutihind 5.60 kroonini. Seda kõike olukorras, kus keskmine brutopalk Eestis jäi alla 2000 krooni.\n„Kui tol hetkel sai telekommunikatsiooniturg alguse kõnest, siis tänaseks on kõne vaid üks komponent suures teenuste ahelas. Nüüd on meil ridamisi igapäevaseks saanud tavatoiminguid, mis ei töötaks ilma mobiilse andmesideühenduseta,“ tõdes Elisa juht. „Lisaks e-mailile ja üldisele internetiühendusele põhinevad mobiilsel internetil kinnisvara valvesüsteemid, kaugveosõidukite üle-maailmsed jälgimissüsteemid, avanevad uksed ja tõkkepuud, samuti jälgivad nutitelefonid meie unerežiimi, mõõdavad pulssi, jooksutrajektoori, lülitavad sisse auto eelsoojenduse ning jälgivad, kus asub sinu laps või koduloom.“\nSamas on see Sami Seppäneni sõnul alles mobiilse andmeside leviku algus, sest lõviosa tänastest funktsionaalsustest on seotud inimeste vajadustega. „Telekommunikatsioonisektori uus ja järgmine suur läbimurre on hetkel tuntud väljendite all „internet of things“ ja „industrial internet“. Siin suhtlevad erinevad seadmed ja masinad omavahel või erinevate andmebaasidega oluliselt suuremates mahtudes, kui teeb seda tänane lahendus M2M (machine-to-machine),“ rääkis Sami Seppänen. „Välja toodud suhtlus suureneb lähima viie aasta jooksul kiirelt nii kodukasutuses kui ka äritasandil, aidates suurendada tõhusust, säästa raha, parandada elukvaliteeti ja teha elu lihtsamaks igas ettevõtluse ja tööstuse sektoris,“ on Sami Seppänen veendunud.\nTänaseks, 20 aastat hiljem, on Elisa avanud Eestis kogu maad katvad 2G, 3,5G ja 4G võrgud. Eesti esimene mobiilsidevõrk põhines kärgsidel ehk NMT–tehnoloogial (Nordic Mobile Telephone), tänaseni on aga Eestis kasutusel kõneside pakkumiseks aastal 1995. avatud GSM-võrgud.\nElisa Eesti AS loodi 31. mail 1994. aastal.\nHelsingin Telefooniyhdistys ehk Elisa eelkäija 132 aastat tagasi Helsingis võrku välja ehitamas.