On see eluke alles ilus\nKARDO Lasteasjad Mari SUHETEST\nEsiteks sain hommikul nii pika ja julgustava kirja õpetussõnadega, kuidas Mari rinnale tagasi saada. Haarasingi härjal sarvist ja kuigi kell on alles seitse, julgen ma heisata, et ei olegi pidanud täna Marile RPA’d andma! Ma pole muidugi iial nii palju Mari nuttu kuulnud, aga see oli seda väärt. Ka see, et ma trussikute väel pallil kargasin, ise Mari rinnale surudes ja supermodellidest isemõeldud laulu lõõritasin, et Mari nutta unustaks ja imema hakkaks, oli seda väärt. Sest ta sõi!!!\nPäeva tegid veel ilusamaks minu kallid Sannu ja Meinu, kes tulid mulle külla ja lahkelt transporti Roccasse pakkusid. Säält sain kätte Minuminu bodyd, mis mina disainisin. Kahju, et Mari magab, muidu paneks talle ühe kohe selga:)\nPärast paki saamist viis tee meid Prismasse, kust ostsin kõik lasagne valmistamiseks vajaliku ja kauni pudeli roosat veini. Mõtlesin, et ehk tasuks täna romanssi teha. Samuti sain tehtud veebruarikuu 10€ ost. Läks küll väheke üle 10 euro, aga pole hullu, ma arvan. Siinkohal tuletan kõikidele osavõtjatele meelde, et palun saatke mulle ka pilte enda ostudest, et ma saaksin nendest blogisse kollaaži teha. Meil ikka mariannkaasik@gmail.com.\nJa nagu teleturus öeldakse – SEE EI OLE VEEL KÕIK. Nimelt oli mind ka post24’s ootamas lausa kaks pakki. Esimeses olid imeilusad papud Marile, ühelt nobedate näppudega lugejalt. Kas pole mitte armsad?\nJa takka targemaks. Teine pakk oli nii uhkelt ära pakitud, et ma isegi ei teadnud, mida sealt oodata.\nPood Saana üllatas mind kingitusega. Mis siis, et see oli Marile, rõõmustan ma ikkagi sama palju, nagu oleks endale kleidi saanud. Suur-suur tänu teile, kallis poekene. Ma usun, et Mari hindab seda kleiti kindlasti! Ja mina ka!\n(Võin öelda, et ükspäev vedeles laua peal pakk, mille ma kohe lahti kiskusin. Selgus, et Kardo oligi mulle sünnipäevaks selle kollase kleidi tellinud, seega on ka mul selline ja ma saan Mariga paari aasta pärast tänavapildis matchida! Kurb on ainult see, et ma selle lahti kiskusin, sest minu sünnipäevakink on mul nüüd käes. Kuigi ma ei tea, kuhu Kardo selle peitis…)\nLõpetuseks tuli välja, et ka Kardo arvas, et võiks täna romanssi teha ja üllatas mind mu lemmiklilledeg 🙂\nMari tulek vol 2\nVasta\tKaire 4. veebruar 2014 at 22:07\nNii hea meel kui on hea päev. Küll Mari sulle ka karjutamise andeks annab. Edukat toitmist ja romanssi.\nVasta\tMaile 4. veebruar 2014 at 19:32\nVäga ilus kleit. Me saime ka täna võidetud body kätte. väga äge 🙂 Suured tänud vahvate looside eest 😀\nVasta\tAge 4. veebruar 2014 at 19:11\nEdu teile rinnale tagasi saamisel. Kindlasti pole see kerge aga see vaev tasub ära.\nVasta\tSvea 4. veebruar 2014 at 19:08\nissver, kui ilus kleit! mul oleks ka sellist vaja pesamunale:)


MILLISED DOKUMENDID ON ALGAJA PõLLUMAJANDUSTOOTJA JAOKS VAJALIKUD: üLEVAADE JA NõUANDED - VASTUSED KüSIMUSTELE - 2020\nPõllumajandustootja dokumentatsioon: Newbies Tips\nOled sa algaja põllumajandustootja või tahad saada üheks? Või ehk soovite müüa oma talu tooteid? Tähelepanuväärne on see, et mis võiks olla parem, kui armastatud äri teenib kasumit? Esimesel ja teisel juhul on vajalikud vajalikud dokumendid. Te olete kindlasti neid mõelnud rohkem kui üks kord. Niisiis, millised dokumendid on põllumajandustootja jaoks vajalikud, mõistame koos.\nPõhitõed või alused, kust alustada?\nDokumentide ettevalmistamist ilma kavaluseta võib nimetada üheks kõige olulisemaks organisatsiooniks. Kujutage ette, et olete juba ostnud või üürinud maatüki, ostnud vajalikke ressursse, seadmeid, loomi või linde ühes sõnas, kõik selleks, et alustada oma äri. Aga kas on võimalik seda edukalt rakendada, rääkimata müüa midagi ilma vajalike dokumentideta? Me arvame, et vastus on ilmne. Erinevate tegevuste puhul on vaja nii üldisi standardlepinguid kui ka konkreetse valdkonna jaoks vajalikke lepinguid. Need erinevad ka erinevatest müüdavatest toodetest.\nKõikide dokumentide korrektseks ja võimalikult kiireks tegemiseks soovitame teil kasutada spetsialistide nõuandeid. Siiski peate teadma peamisi punkte ja reegleid.\nNiisiis, kui soovite kasvatada, siis kõigepealt vajate talu maatükil või maatükil dokumente. Kui te seda teete oma kodus, näiteks hoovis, siis kõik on palju lihtsam. Muudel juhtudel nõutavad dokumendid saidi omandamiseks või rentimiseks. Kõik sõltub muidugi teie võimest ja pikka aega soovist põllumajandustegevuses osaleda. Ütleme ainult seda, et selle aja arvutamisel on vaja arvesse võtta ettevõtte kasumlikkust, st pärast seda, kui palju aega sa saad kasumit.\nPärast nende dokumentide täitmist peate külastama lähimat maksuametit ja korraldama sealt järgnevad protseduurid. Sellele järgneb ettevõtte registreerimine kohalike omavalitsustega. Kui müüte toitu, on oluline saada sanitaar-epidemioloogiliste ja veterinaarteenistuste lube. Maksus on oluline eelnevalt selgitada maksude tasumist ja teada saada maksusoodustuste süsteemi. Näited vajalike dokumentide kohta ja nende registreerimise süsteemi kohta leiate siit - //docs.cntd.ru/.\nAlgajate põllumajandustootjate lühike nimekiri:\ndokumendid põllumajandusettevõtte registreerimise kohta (tollimaks, eriline maksusüsteem);\nväljavõte PI ühisest riiklikust registrist;\nOKFED-koodidega teatamine riigistatistika komiteelt;\nluba müüa tooteid turul või jaemüügikettides.\nKitsed perekonnad: loomade ettevalmistamine ja hooldamine\nMilline seerum sigade vaktsineerimiseks erysipelast\nSigade tõu omadused Dyurok\nKüsimus, mis muudab jänesest küülikust erineva, tekib üsna sageli. Nende välimust hinnates võime täheldada üsna tugevat sarnasust. Neid ühendavad ka ühised maitse-eelistused. Vaatamata sellele, et nii jänes kui küülik kuuluvad samasse jäneseliste järjekorda, on nende loomade vahelised erinevused palju suuremad kui sarnasused. Loe Edasi\nVeiste aktinomükoosi ravi


– 21/05/2011Rubriik: Maakond\nEsimesed müügipäevad olid eelmisel laupäeval ja pühapäeval. Turu eestvedaja Mari Kübarsepa sõnul olid turulised täitsa olemas. “Umbes 20 kandis,” ütles Kübarsepp ja lisas, et eks esimene kord olegi rohkem selline uudistamise kord. Müüjaks oli esimesel päeval tema ise ja letil olid igasugu maitsetaimed ja ka köögivilja. Nii mahapanekuks kui ka söömiseks. Palju võis kuulda ka soove, mida inimesed turult osta tahaksid.\nTeha selline n-ö soovide kokkujooksmise koht on ka üks eesmärk, sõnas Kübarsepp. Ühed räägivad, mida neil vaja on, ja ehk on turul ka mõni inimene, kellel on just midagi säärast pakkuda. “Müüa võivad meil kõik, kes tahavad,” kinnitas Kübarsepp, kuid lisas, et põhirõhk on ikkagi aiasaadustel ja igasugu vanavaral. Asulast asulasse rändavad riidekaupmehed pole Kübarsepa sõnutsi päris nende rida. Ostjad on põhiliselt omakandi inimesed.\nRaha müügikoha eest esialgu ei küsita ja kohamaksu ei plaanita kehtestada ka tulevikus. Pigem peaks hakkama toimima selline süsteem, et kui keegi midagi müüb, siis läheb müügihinnast väike protsent ka turukassasse. Kel müük ei edene, seda ei nöörita. Järjekordsed turupäevad on Torgu vallas juba täna ja homme.


20. jaan 14:55\nkas keegi oskab vastata kui Covid on läbipõetud ja pcr näitab veel positiivset, kas Sri Lanka aktsepteerib sisenemisel läbipõdemise tõendit lisaks vax. passile.\n20. jaan 15:24\nKui on vaktsineerimine lõpetatud ja lisaks ka põetud, siis on vaja vaktsineerimse tõendit, põdemise tõendit ja lisaks negatiivset antigeeni testi. Kui antigeen on jätkuvalt positiivne, siis on põdemisest selgelt liiga vähe möödas.\n21. jaan 19:23\nHuvitav, kui pikka vahet haigestumisest antigeenitest siis tahab negatiivse tulemuse saamiseks? Nädal, kuu? Kellel kogemust?\n21. jaan 20:17\nMinu kogemus on ca 7-10 päeva sümptomite möödumisest\n21. jaan 20:34\nMul nädal peale sümptome oli antigeeni test negatiivne, aga algses postituses on tegelikult PCRist juttu...\n22. jaan 10:57\nKui on põetud ja PCR veel positiivne, siis saabki vaktsineeritu ka negatiivse antigeeni testiga riiki. Antigeeni peaks üsna kiiresti negatiivseks saama samas kui PCR võib mingeid jääke veel pikalt näidata. Suht liberaalne lähenemine.\n24. jaan 20:14\nAntigeeni test tuleb teha 24h enne ja Riiast lennates läheb asi ikka kiireks. Seda enam, et meie provintsis antigeeni testi ei tehta ja tuleb spetsiaalselt selleks Tartusse sõita...\n24. jaan 21:02\nEmand, sinu jaoks on loodud Certific.\n3. veebr 23:05\nOn kellegil infot, mitme doosiga loetaks “fully vaccinated”. Kaks doosi on tehtud aga nüüd kuulsin, et Sri Lankal nõutakse kolme doosiga vaktsineerimist?\n4. veebr 11:56\nSri Lankal täna iseseisvuspäev ja infolehekülg on maas, aga pole küll mingit infot, et seal kahest ei piisaks. Kust see info pärit on?\n18. veebr 10:59\nKas läbipõdemise tõendina piisab digiloost saadud EL recovery tõendist või peab olema tasuline Confido covid19 recovery (fit to fly) tõend? Läbipõdemine 1,5 kuud enne reisi.\n21. veebr 09:40\nKas kellelgi pole isiklikku kogemust läbipõdemise tõendi osas? :(\n21. veebr 10:24\nTere! Oleme reisibürooga minemas märtsi algul. Reisikorraldaja ütles, et läbipõdemise tõendit seal ei arvestata. Peab olema negatiivne PCR või antigeeni test. Meie peres inimene alles põdes hiljuti ja 11 päeval näitas kiirtest juba negatiivset. Soovitatakse antigeeni test teha reisiks.\n21. veebr 11:37\nKõigil on vaja riiki sisenemiseks testi. Kui on läbipõdemise tõend (positiivne test 6 kk sees), piisab ühest vaktsiinidoosist, millest möödas vähemalt 2 nädalat, et olla nö täisvaktsineeritu staatuses.\nKui vaktsineeritud ei ole, tuleb saabudes ja 7. päeval teha test, seni peab olema ööbimine L1 Safe and Secure hotelli(de)s.\nKõik on detailselt lahti kirjutatud siin, kiired muutused on võimalikud, nii et tasub silma peal hoida: https://www.srilanka.travel/helloagain/\n21. veebr 11:54\nSeal samas Hello Again lehel ongi ju kirjas, et kui oled viimase 6 kuu jooksul läbi põdenud, siis lähed nagunii Recovered Traveller kategooriasse, isegi kui oled täielikult ka vaktsineeritud. Kas saan valesti aru, et sel juhul nõutakse läbipõdemise tõendit + negatiivset antigeeni testi? Sellest tulenevalt oligi täpsustav küsimus, milline see verifiable evidence as proof of past history of illness peab olema.\n"Travellers with a history of COVID-19 within the past 6 months and who are fully vaccinated OR travelling to Sri Lanka after obtaining a single dose of COVID-19 vaccine recommended to fully vaccinate at the country of origin (E.g., Astra Zeneca / Pfizer BioNTech / Moderna, Johnson & Johnson, Sputnik Light & etc.) shall visit Sri Lanka under this category. They should carry a diagnosis card / positive PCR test report / positive Rapid Antigen Test report / verifiable evidence as a proof of past history of illness (in English)."\nVõi kui olen täisvaktsineeritud ja läbipõdemisest on juba 1,5 kuud, peaksin juba proovima siseneda lihtsalt Fully Vaccinated Traveller kategoorias? Eelduseks on siis muidugi, et pean üsna kindel olema, et test enne reisi negatiivset näitab.\n21. veebr 16:32\nKui täisvaktsineeritud, siis põhimõtteliselt jõuab ju ka nii, et kui PCR on 72 tundi varem negatiivne, siis täidab health declarationi nagu täisvaktsineeritud, kui positiivne, siis teeb antigeenitesti ja paranenuna. EU läbipõdemistõend (positiivse tulemusega) kõlbab.\n23. veebr 16:11\nKas keegi Certificu antigeenitesti on ka kasutanud? Sri Lankale reisimiseks võiks ta hästi sobida.\n1. märts 12:11\nHakkasin uuesti Sri Lanka sisenemistingimusi üle lugema, et viisa ära teha ja Hello Again lehel on nüüd tekst:\nFully Vaccinated travellers are exempted from pre-departure COVID-19 PCR/ Rapid Antigen tests from 1st March 2022.\nKas see tähendab, et nüüd pole enam täisvaktsineeritutel teha ka reisieelset koroonatesti? See oleks ju super uudis :) Kahjuks juhendeid täisvaktsineeritutele ja paranenutele ei ole siiski veel uuendatud, need on endiselt 29. jaan 2021 versioonid üleval. Kas keegi on lähiajal minemas ja oskab peagi kommenteerida seda, kas tõesti ei küsitud enam Eestis tehtud pre-departure testi?


Hiina koroonaviiruse mõju maailma kullaturule | Kuld & Hõbe - Tavid\nHiina koroonaviiruse mõju maailma kullaturule\nAvaldatud Jaana kategoorias Kullamaailmast, Kogu uudisvoog või 21.02.2020\n1 456,98 EUR/oz\n+ 1,47 EUR\nMaailma Kullanõukogu avaldas äsja kokkuvõtte Hiina koroonaviiruse võimalikest mõjudest maailma kullaturule. Enne järelduste avaldamist möönis nõukogu, et ehkki epideemia on maailmamajandust, eriti selle tootmisprotsesse juba olulisel määral mõjutanud, siis selle koguefekti mõõtmine globaalsele väärismetallide nõudlusele on keeruline, ent mitte võimatu ülesanne.\nStsenaariumite modelleerimisel kasutati etalonina ajalooliselt ja sisuliselt kõige analoogsemat juhtumit 2003. aasta algusest, mil Hiinas levis SARS viirus. Kõige suurem probleem stsenaariumite loomisel tulenes asjaolust, et tol perioodil tungis USA kallale Iraagile ning see mõjutas maailma kullaturge veel suuremal määral kui Hiinas ja Aasias leviv viirus.\nVeelgi olulisem on, et Hiina rolli tänapäeva maailmamajanduses ei saa võrrelda ligi paarikümne aasta taguse perioodiga. Kui 2003. aasta SARS-viiruse epideemia ajal oli Hiina SKT maht 1,7 triljonit dollarinit, siis 2019. aastaks oli see paisunud 14,3 triljoni dollarini. Möödunud aastaks oli nominaalse kursi alusel Hiinast saanud maailmas suuruselt teine majandus, ent reaalses ostujõus olid nad kaugelt suurimad.\nKoroonaviiruse mõju maailma kullaturgudele ning hetkel asetleidvale kulla hinnarallile tuleneb peamiselt asjaolust, et Hiinast on saanud 2020. aastaks maailma suurim kulla jaemüügi turg – Hiina moodustab 30% maailma jaemüügis oleva kulla kogunõudlusest (2003. aastal oli vastav näitaja 8%). Ning kui ehtekulla läbimüük on Maailma Kullanõukogu prognoosi kohaselt Hiinas 10-15% langenud, siis suurenenud nõudlus investeerimiskulla kui maksimaalselt turvalise varaliigi vastu on kruvimas kullahindu kõrgustesse üle kogu maailma.\nKuivõrd mõjutab koroonaviirus kulla hinda tulevikus, sõltub Kullanõukogu sõnul sellest, kas kriisiolukord laheneb kiiresti või vastupidi, eskaleerub. Kiire lahenduse puhul on mõju kulla hinnale ajaliselt piiratud ja marginaalne. Kui aga epideemia jätkab levikut, on oodata finantsturgude tugevat survet kullahinna kasvule seoses varade liigutamisega turvalistesse varaklassidesse.\nGuest Post: The Original Dollar Crisis And How It Led To Today’s Crisis – Part 1


Migrantidest on saanud globaalne poliitiline mõjutusrelv - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Juhtkiri » Migrantidest on saanud globaalne poliitiline mõjutusrelv\nMigrantidest on saanud globaalne poliitiline mõjutusrelv\nPresidendid Lukašenka ja Putin kasutavad migrandirelva Lääne vastu üsna efektiivselt. Pilt on illustratiivne.\nLeedu-Valgevene piiril toimuv pole midagi uut – teiste riikide tulistamist migratsioonirelvaga on viimastel aastatel palju kasutatud ning peamiseks sihtmärgiks on selgrootu ja migrandilembeline Euroopa.\nVasakliberaalid on oma migrandilembusega Euroopa ära nõrgestanud – nähes seda, kuidas terve Euroopa Liit ei suuda neomarksistliku ideoloogilise surve tõttu migrantidele “ei” öelda, kasutavad Venemaa ja teised autokraatsed riigid seda relvana liberaalse ühiskonna vastu.\nSama oli ju ka mullu suvel Türgi-Kreeka piiril, kus Ankara ütles põgenikelaagri asukatele lihtsalt “Minge!” ja nood astusid piirijõe poole, et seal jõuga läbi murda. Türgi karistas niimoodi Euroopa Liitu, kes puikles Erdogani nõudmistele vastu.\nEnne Leedu-Valgevene konflikti kasutas sama taktikat Maroko, kes polnud rahul Lääne-Sahara iseseisvusliikumise Polisario vastuvõtmisega Hispaanias ning laskis migrandid tormi jooksma (ujuma) enklaavidele Põhja-Aafrikas Ceutale ja Melillale.\nAlati kui sellised surveavaldajad on oma tahtmise saanud, raugeb ka migratsioonilaine. Võib kindel olla, et kui Leedu tõmbaks Valgevene opositsiooni toetamisel tagasi, lõpeks ka massiränne.\nVenemaa ja Valgevene ei jää süürlaste ja iraaklaste, ammugi mitte kamerunlaste rändeteedele – neisse riikidesse on lihtsalt kogunenud mass hea elu otsijaid, kes kõik ju Saksamaale ei mahu, ja nüüd kasutatakse neid “viienda kolonnina”.\nSee, et Venemaa ja Valgevene on migratsioonirelva efektiivsuse ära märganud, lubab oletada, et seda hakatakse vajadusel veel massilisemalt kasutama – kusjuures liberaalne Lääs on selle ees täiesti kaitsetu, sest võimas vasakliberaalne agenda ei lubaks migrante mingil juhul piiridel tõrjuma hakata.\nKa Leedus on näha, et rõhk ei ole tõrjumisel, vaid põgenike avastamisel ja laagritesse saatmisel, mis on sisuliselt vastuvõtt. Küsigem endalt – miks me saatsime omad piirivalvurid neile appi? Et migrandid Leedu Moriatesse paigutada? Kui Eestil peaks kagupiiril sama häda tekkima, siis meile pole küll vaja leedukaid, et migrante Eesti pinnale sisse seada.\nJa mida hakkab Leedu oma laagriasukatega peale? Rootsi ja Saksamaa neid enam ei taha, sest endilgi hakkab lämmatama.\nLiberaalne maailm on oma migrandilembusega ise oma poliitilistele vastasjõududele relvad kätte andnud – ja on ilmselge, et Euroopa ei suuda ka kõige parema tahtmise korral hea elu juurde jooksvat massi ära mahutada. Moskva ja Minsk kihistavad seejuures naeru, sest pall on praegu nende käes – nad ütlevad lihtsalt, et migratsiooni tõkestamise kokkulepped enam ei kehti.\nMassimigratsioon on purustav nähtus – see sundis isegi kogu Ladina-Ameerikat USA-sse kutsunud president Bideni oma poliitikat ruttu ümber vaatama, kui Rio Grande piirijõgi neist küllastuma hakkas.\nTeemad: EL esilugu kuum Leedu migratsioon


Piibel.NET :: Hb 2:11-18; Mt 2:13-23\nOtsing Hb 2:11-18; Mt 2:13-23\nHeebrealaste 2 11 Jah, niihästi Pühitseja kui pühitsetavad on kõik ühe Isa lapsed. Sel põhjusel Jeesus ei häbenegi neid hüüda vendadeks.\n12 Ta ütleb: „Ma tahan kuulutada su nime oma vendadele, koguduse keskel tahan ma laulda sulle kiitust!”\n13 Ja taas: „Ma tahan loota tema peale.” Ja taas: „Vaata, siin olen mina ja lapsed, keda Jumal on mulle andnud!”\n14 Et nüüd lapsed on liha ja vere osalised, siis on ka Jeesus ise otse samal viisil liha ja vere omaks võtnud, et ta surma kaudu kõrvaldaks selle, kellel on võimus surma üle - see tähendab kuradi -,\n16 Sest ega ta ometi hoolitse inglite eest, vaid ta hoolitseb Aabrahami soo eest!


Rahvaraadio - VIDEO! Rahva Raadio on hea tuju raadio\nAva uues aknaskliki siin Kuula arvutistlaadi fail alla\nVIDEO! Rahva Raadio on hea tuju raadio\nToivo Asmer, Peeter Kaljuste ja Urmas Rämmal käivitasid Rahva Raadio, et hoida eesti muusikat au sees. Toivo rääkis telesaates „Suvestuudio“ ise tagasihoidlikuks jäädes, et tema pole raadiomees, aga kõiki asju peab proovima, ning selle juures peaks olema kindlasti keegi proff. “Mina pole ja Peeter Kaljuste, kellega koos me raadio püsti panime, ka pole, seepärast võtsime juurde ühe oma ala asjatundja, kelleks on Urmas Rämmal, tema on pikaajaliste kogemustega raadiotegija ja tema teab, kuidas asi peab käima,” selgitas Toivo Asmer. Rahva Raadio käivitus juba mõnda aega tagasi ja praegu käivad katsetused, samas on jaam töötanud hästi, raadiorahvas pole vaid veel endale reklaami teinud.\n“Ja nüüd on see reklaamimise koht!” ütleb "Suvestuudio" saatejuht Monika Kuzmina. “See on hea tuju raadio ja positiivse inimese raadio,” täpsustab Toivo, kelle sõnul on meil raadiojaamu palju, igaüks neist on suunatud mingile kindlale sihtgrupile, kuid tavalisele üle keskea inimesele, kes ei taha kuulata krimiuudiseid ja muud jama, vaid tahaks kuulata mõnusat eesti muusikat, neile on nišš täitmata.\nRahva Raadio tegutseb internetis 24/7 ja edastab head eesti muusikat ning Toivo Asmer loodab, et see ongi just see, mida eelnimetatud sihtgrupp ootab ja et ta võtab Rahva Raadio omaks. “Selle muusikaga võib lasta ennast kodus lõdvaks, ei pea eriti mõtlema, paned arvuti mängima ja sealt tuleb hea eesti muusika,” kirjeldab ta.\nCopyright © 2017 Rahvaraadio MTÜ. Kõik õigused reserveeritud.


Blogilatesi top 10 lühikese kogu keha vähese mõjuga treening, Kuidas slim minu muffin top\nMis on praegu parim rasvapoletaja\nSo the goal became a kind of a background goal that I really wanted, but I could do without. Something that can just ramp up the process is much needed.\nSiiski lihtsalt soovides see ei juhtunud.\nOtsid kvaliteedi vähese mõjuga treeningmis aitab teil keha pingutada ja muuta see õhukeseks ja toonuses?\nSiiski lihtsalt soovides see ei juhtunud. Kuid siis ku sain teada, mis on see emotsioon, mille sunnil ma ülesöön, ma alateadlikult arvasin, et toit on hoolitsus, lähedus ja seltskond, mu ülesöömine lõppes. Kui sa tunned ennast väga üksinda, siis võid ekslikult hakata arvama, et toit on seltskond, toit on lohutus, kuid ainus mida liigsest toidust saab on ülekaal ja seedehäired.\nSamuti sain ma selge info, kuidas keha rasva vabastab. Ma arvasin, et kaalulangetus ja sale olemine tähendab pidevat näljatunnet.\nKeharasv ongi tagavaraenergia. Kui nädal lõpeb, sa oled pere nimel palju vaeva näinud, tööl käinud ja koristanud, süüa teinud, et kõik asjad oleks tehtud, kuid reede õhtul vaatab sulle peeglist vastu ülekaalus ja väsinud inimene, siis sa ilmselt usud, et sinu väärtus on teiste teenindamises.\nNõuanne: elektriline golfikäru Silikoonist muffinivorm - ostja juhend Meil on üks teie jaoks Loend ostukriteeriumidega loodud. See säästab teid halbade ostude ja võimalike probleemide eest Hankige oma teadmisi ostjatelt, sõpradelt ja Internetist.\nVõi, elu on väga väga raske, ainult läbi väga raske töö ja pingutuse tohid sa reede õhtul puhata. Kui sul on lapsed, siis nad õpivad sinu eeskujust.\nKoik kliid rasva kadu\nMa ei ütle, et peab pidevalt mööda ilusalonge käima, kindlasti mitte. Lihtsalt, nii perel kui sinu on hea meel, kui nädalavahetuselon sul energiat ja rõõmsat meelt, et teha muud, kui söömine kuidas slim minu muffin top magamine. Ülesöömine ja magusa söömine on väga väsitavad, nad röövivad sinu energia.\nMa olen harva kohanud ülekaalus inimest, kes ütleb, et tal on palju energiat. Kas sportlasele oleks mõtet öelda, ära jama, sa oled liiga kõhna, sa jääd haigeks? Ilmselt mitte.\nSlimdown-lemmik - Toit\nKoheselt vaadata 2 suurus on väiksem.\nKas heas vormis ja tervistavas kaalus eakaid ei ole? Kui nii, siisneed geenid aktiveerusid viimase aasta jooksul, enne seda olid eellasedsaledad. Kui kooki ei oleks, kas sa siis eitunneks teiste seltskonnast rõõmu?\nMagus on hea. Kui hea sul hakkab?\nKriidimarker - top 10 Mini muffinivormiga silikoon - ostunõustaja Meil on üks teie jaoks Loend ostukriteeriumidega loodud. See säästab teid halbade ostude ja võimalike probleemide eest Hankige oma teadmisi ostjatelt, sõpradelt ja Internetist. Enne kui saate sellel teemal tooteid Mini muffinivorm silikoon soovite osta, olge nutikad ja olete hästi ette valmistatud.\nJa kui oled magusa ära söönud, kui hea sul siis on? Kas laps puuvilja üle ei rõõmusta?\nVõi selle üle, et sa lihtsalt pühendad lapsele aega,räägid temaga, mängid temaga tema tingimustel? Parim menüü inimesele on koopainimese menüü ja kuigi me ei saa täpselt teada, mida koopainimene sõi, siis kindlasti ei kuulunud ta menüüsse töödeldud toidud ja söömine 6 x päevas.\nKui meil oleks kohastumus moodsale toidule, siis me oleks terved, kuid kahjuks suur osa inimesi ei ole terved. Calendly link broneerimiseks on siin:.\nKaalulanguse treeneri too kirjeldus\nRase kaalulangus kolmas trimester


Isiku nimi ei klapi rahvastikuregistri andmetega | Korduma kippuvad küsimused\nIsiku nimi ei klapi rahvastikuregistri andmetega\nVeateadet võidakse kuvatakse pärast ettevõtte andmete sisestamist avalduse allkirjastamisele liikuda soovimisel.\nVeateadet näidatakse juhul kui ID-kaardi, mobiil-ID või Smart-ID väljastamise hetkel kehtinud nimi on seejärel Rahvastikuregistris muutunud, näiteks abiellumise tõttu. Sellisel juhul saab oma nime käsitsi parandada liikudes tagasi isikuandmete vaatesse.\nUnicount loeb sisselogimisel elektrooniliselt sertifikaadil sinu nime isiklike andmete lehe eeltäitmiseks. Pole tähtis, millist meetodit sisselogimiseks kasutad, kõigil juhtudel on välja antud elektrooniline sertifikaat sinu tol hetkel kehtinud nimega.\nTeine võimalik põhjus on erilised tähed sinu nimes. Näiteks ei pruugi sertifikaat sisaldada täpselt samu tähti, näiteks Ş või Ć või Ł. Kui Unicount edastab sinufirma asutamise avalduse koostamiseks andmeid Äriregistrisse, tehakse taustal ka päring Rahvastikuregistrisse. Väikeseimagi nime erinevuse korral näed seda viga.\nIsikuandmete lehele tagasi liikudes sisestage nimi täpselt nii nagu see on Rahvastikuregistris või uues passis, koos kõigi ebaharilike tähtedega. Kui see ei aita, saate nimekuju kontrollimiseks sisse logida Rahvastikuregistrisse.\nVeateade võib ilmuda ka siis, kui teil on mitu ees- või perekonnanime, mida pole sertifikaadile salvestatud. Sellisel juhul lisa täendavad nimed ise.


Kaalulangus fentermiini ja topiramaadiga Kuidas jaada motiveerida kaalulangus\nKaalulangus fentermiini ja topiramaadiga, Retseptiravimid\nMõne inimese jaoks võib kasu tervisele olla potentsiaalseid riske väärt. See vähendab oluliselt teie keha imendunud toidu hulka. Kuidas Qsymiat võtta Soovitage patsientidel võtta Qsymia hommikul koos toiduga või ilma.\nFentermiin ja rasedus: ohutusprofiil ja võimalikud kõrvaltoimed\nÜks selline ravim on fentermiin - üks populaarsemaid kaalulangusravimeid maailmas. See on osutunud efektiivseks lühiajalise kaalulanguse korral, kui seda kasutatakse koos vähese kalorsusega dieedi ja treenimisega.\nKuid fentermiini kasutamine kehakaalu langetamiseks kaalulangus fentermiini ja topiramaadiga ole ilma riskide ja kõrvaltoimeteta. See artikkel selgitab kõike, kaalulangus fentermiini ja topiramaadiga peate teadma fentermiini kohta, sealhulgas selle eeliseid, annust ja võimalikke kõrvaltoimeid.\nMis on fentermiin? Fentermiin on retsepti järgi väljastav kaalulangusravim. FDA kiitis selle heaks Seda ravimikombinatsiooni kutsuti tavaliselt fen-fen. Pärast teateid kasutajate oluliste südameprobleemide kohta tõmbas FDA turult kaks muud ravis kasutatavat ravimit - fenfluramiini ja deksfenfluramiini 2.\nFentermiin kannab kaubamärke Adipex-P, Lomaira ja Suprenza või võite seda leida kaalu langetamiseks mõeldud kombineeritud ravimitest, näiteks Qsymia.\nKokkuvõte Fentermiin on FDA poolt heaks kiidetud ravim, mis on mõeldud kehakaalu langetamiseks.\nSelle keemiline struktuur sarnaneb amfetamiiniga ja see on saadaval ainult retsepti alusel. Kuidas see töötab? Fentermiini võtmine aitab su söögiisu alla suruda, piirates seeläbi kalorite hulka. Aja jooksul võib see põhjustada kehakaalu langust.\nKuid võite mõne nädala jooksul taluda fentermiini söögiisu pärssivat toimet. Sel juhul ei tohiks te oma ravimiannust suurendada, vaid lõpetada selle täielik kasutamine. Kokkuvõte Arvatakse, et fentermiin vähendab teie isu, suurendades aju neurotransmitterite taset.\nTõhus kehakaalu langetamiseks Mitmed kliinilised uuringud on tõestanud, et fentermiin võib soodustada rasva kadu. See võrdub kaalukaotusega 10—20 naela 4,5—9 kg naela 90,7 kg inimese kohta 8.\nKuue uuringu metaanalüüsis kaotasid inimesed, kes võtsid 13 nädala jooksul keskmise annuse 27,5 mg fentermiini, keskmiselt 13,9 naela 6,3 kgvõrreldes 6,2 naelaga 2,8 kg platseeborühmades 9. Kuigi fentermiin on osutunud tõhusaks kehakaalu langetamiseks, võib see topiramaadiga kombineeritult paremini toimida Topiramaat on ravim, mida kasutatakse iseseisvalt krampide raviks, kuid nagu fentermiinil, on ka söögiisu vähendavaid omadusi 11, 12, Topiramaat ja fentermiin on kombineeritud ravim, mida müüakse kaubamärgi Qsymia all.\nVeelgi enam, uuringud näitavad, et fentermiini ja topiramaadi kombinatsioon on seni kõige tõhusam kaalulangusravim - inimestel saavutatakse keskmine kaalukaotus 21,6 naela 9,8 kg pärast üheaastase maksimaalse annuse võtmist Kasutajatel on selle kaalukaotuse tagajärjeks vööümbermõõdu oluline vähenemine, paranenud insuliinitundlikkus ja veresuhkru kontroll, samuti soodne mõju triglütseriidide ja kolesterooli kaalulangus fentermiini ja topiramaadiga 16, Kokkuvõte Uuringud kinnitavad fentermiini tõhusust kehakaalu langetamisel.\nVeelgi enam, efekt on veelgi suurem, kui ravimit kombineeritakse topiramaadiga. Võib olla abiks teatud söömishäirete korral Fentermiini ja topiramaadi kombinatsioon võib aidata vähendada liigsöömist inimestel, kellel on liigsöömishäire BED ja bulimia nervosa.\nVoodile on iseloomulik suures koguses toidu söömine, sageli kiiresti ja ebamugavust tekitades. Seda seostatakse ka ülemäärase kontrolli kaotamise tundega ning pärast seda häbi või süütundega Bulimia nervosa hõlmab samasugust liigsöömise käitumist nagu BED, kuid hõlmab käitumist, näiteks enese põhjustatud oksendamine, millega üritatakse korvata liigsöömise tagajärgi Väikeses nädalases uuringus BED-iga rasvunud või ülekaaluliste inimestega seostati fentermiini ja topiramaadi ravimite kombinatsiooni kaalu, KMI ja liigsöömise episoodide sageduse olulise vähenemisega Ühes teises nädalases uuringus randomiseeriti BED-i või bulimia nervosaga inimesed ravikombinatsiooni või platseebo saamiseks.\nPlatseeborühmas samu tulemusi ei täheldatud Kokkuvõte On tõestatud, et fentermiini ja topiramaadi kombinatsioon vähendab BED-i ja bulimia nervosaga inimestel bingingu episoode ja kehakaalu. Annustamine ja vormid Fentermiini annused varieeruvad sõltuvalt selle vormist ja kontsentratsioonist.\nFentermiin Enne Kuna aga arstidel soovitatakse välja kirjutada väikseim efektiivne annus, kiitis FDA Viimase unise annuse võtmist peaksite vältima liiga hilja, et vältida unetust või raskusi uinumise või uinumisega. Fentermiin ja topiramaat Fentermiin ja topiramaat - mida müüakse kaubamärgi all Qsymia - on kombineeritud ravim, mida kasutatakse kehakaalu langetamiseks 11, Seda ravimit on saadaval neljas annuses, mille tugevus on vahemikus 3,75 kuni 15 mg fentermiini ja 23 kuni 92 mg topiramaati.\nPärast päevase väikseima annuse võtmist võib arst valida teile suurema annuse manustamise. Kokkuvõte Fentermiini annus on erinev, sõltuvalt sellest, kas seda kasutatakse üksi või koos topiramaadiga.\nKõrvaltoimed ja ettevaatusabinõud Ainuüksi fentermiin on mõeldud ainult lühiajaliseks kasutamiseks, kuna selle ohutuse kohta pole pikaajalisi uuringuid. Kuid FDA on heaks kiitnud fentermiini kombinatsioonis topiramaadiga pikaajaliseks kasutamiseks, kuna kahe koostisosa annused on väiksemad kui üksikute ravimite maksimaalsed annused Kuigi tõsiseid kahjulikke mõjusid on harva, ma tahan oma kohuga slimida uuringute kohaselt täheldatud fentermiini ja topiramaadi kombinatsiooni mitmeid kõrvaltoimeid Kõige sagedamini teatatud kõrvaltoimete hulka kuuluvad 1, 3, 23 : Kuiv suu.


KamilliK profiil | Croco Free Cams\nViimase sisselogimise aeg: 01.03.19 13:00:08\nKlõpsates nupul, tõstad KamilliK esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. KamilliK hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja KamilliK kohta\nKasutaja KamilliK tööaeg\nKasutaja KamilliK amatöörvideod


Ihaste seltsi kodulehekülg | Tartu linna avalik arutelu kaasamisest!\nOotame Sind sõna sekka ütlema teemal, kuidas värskelt valitud linnavõim koostöös kogukonnaga saaks Tartu veelgi avatumaks ja nutikamaks muuta.\nArutelu toimub kolmapäeval, 15. novembril 2017 kell 16–19 SPARK Demos (Narva maantee 3).\nMiks seda arutelu vaja on?\nKaasamise ja koostöö teemades ei ole midagi uut ja plaane on Tartuski palju peetud. Eelmine volikogu algatas arutelu kaasava linnajuhtimise üle, seda tööd tuleks jätkata ning leppida kokku, kuidas tegudega tulemuslikumalt edasi minna. Uutel linnavolinikel on võimalus tutvustada oma nägemust kaasavast linnajuhtimisest ja teha ettepanekuid, kuidas valimislubaduste juurest edasi liikuda. Ärksad kodanikud ja vabaühendused saavad pakkuda oma ideid ja neid ühiselt arutada.\nArutelul otsime vastust küsimustele:\nKuidas valimisprogrammides ja koalitsioonilepingusse kirjapandud lubadused suuremaks kogukonna kaasamiseks tegelikult ellu viia?\nKuidas linnaplaneerimisel senisest veelgi rohkem inimesi kaasa rääkima saada?\nKuidas kaasavale eelarvele hoogu ja haaret juurde anda ning kuidas kogu eelarve planeerimist avatumalt ja läbipaistvamalt korraldada?\nKuidas noori linna tegemistega paremini siduda?\nMilliseid uudseid lahendusi, sh e-lahendusi tuleks kasutada teavitamiseks ja koostööks?\nOsalemiseks palume registreeruda siin: www.tartu.ee/et/eform/submit/vabakondade_arutelu\nNB! Registreerumisel palume märkida, millise teema arutelul soovite kaasa lüüa.\nArutelu korraldavad E-riigi Akadeemia ja Tartu Linnavalitsuse avalike suhete osakond. Arutelu juhib E-riigi Akadeemia vanemekspert Liia Hänni.


suure katla vee pehmendamine soola osakesed tööstus sool naatriumkloriid tööstus sool kihutab soola 50 kg\nkasutamine: - puhastus, desinfektsioon, lumekoristus, lumi, reovee puhastamiseks.\n[[märgib vaikimisi ostjad on ainult suured asjad, logistika, kuna ei ole ukselt - uksele, tuleb klient.kui valmis express, palun võtke ühendust poes kauba hind ei sisalda väikest kasumit,.- sest transpordi - ja konkreetse kauba tegeliku kaalu põhjal.palju asju on tegelikult toodetud posti tasu vastavalt.\ntere tulemast zhengzhou xinda keemilise, selleks, et oma poes on meeldiv, kas sa, palun, lugege juhend:\n1.cs - aeg:09:00-18:00 ettevõtte nupp, nupp: 1025028000\nmõni teine kord, palun helista:18638523037palun helista, kui teenus ei ole internetis, jättis oma telefoni numbrit, või jätta, et me saame sinuga ühendust.\n2,suur on maakonna munitsipaal -, logistika, vaid ainult.on vaja ära.järgmisel päeval, henani provints on provints on üldiselt saabumist, 5 - 7%.\nveesoojendi kasutatakse seebi -, leelise kloori tootmise, ettevalmistamise ja, naatriumhüdroksiid, kohaldatakse ka metallurgia -, naha -, farmaatsia -, tööstus ja põllumajandus -, loomakasvatus -, kalandus - ja nii edasi.lisaks sellele, kui sööda -, naha -, keraamika -, klaasi -, seep, värvained, mäetööstuse ja metallurgia -, farmaatsia -, õli -, tööstus - ja reovee, soola on ulatuslik kasutamine.\ntööstus sool, mille eest katla vee katelde vee ja soola, soola /\ntere tulemast zhengzhou xinda keemilise!!!!!!!aare on piiratud, kuna toode ei ole välja antud, enamiku toodete, poe.kui teil on vaja toote poe ei leia, sa võid minuga ühendust, oh, ma võin aidata sul leida lühikese aja jooksul vaja tooted


Vuokrattavat toimitilat: Kaupmehe 7, Kesklinna linnaosa, Tallinn - 4387123 - City24.Ee\nVuokrattavat toimitilatKaupmehe tn 7, Kesklinna linnaosa\n60.5 m², 1 Huoneita | Vuokrattavat toimitilat\nVitriiniaknad, uus siseviimistlus.\nÄripinnale saab pääseda ligi nii Kaupmehe tänavalt kui ka Lembitu tänavalt.\nParkimise koht lisatasu eest.\nParkimisvõimalused klientidele on äripinna vahetus läheduses.\nÜür + KM + kommunaalkulud\n508 EUR Rävala pst 8, Kesklinna linnaosa, Tallinn\nAll commercial spaces to rent (2 988)


Prangli saarel mälestati 80 aasta eest aurulaeval "Eestirand" hukkunuid - e-Kirik\nVastavatud mälestustahvel Prangli saarel (Foto: Regina Hansen)\n24. ja 25. augustil 1941 hukkus Keri ja Prangli rannikuvetes Saksa sööstpommitaja õhurünnakus aurulaev “Eestirand”. Plahvatuses hukkus 44 Punaarmeesse mobiliseeritud meest, kes maeti ühishauda Prangli saarele. 26. augustil toimunud mälestuspäeval Prangli saarel meenutati hukkunuid ja avati ajaloolisele sündmusele pühendatud mälestustahvel.\nMälestusmärgi juures pidas kõne peapiiskop Urmas Viilma, kes meenutas nii Prangli kui ja paar päeva hiljem Juminda meretragöödias hukkunuid. Ta juhtis tähelepanu ka sellele, et tänu ellujääjate tegutsemisele ja Prangli saarerahvale viidi läbi Eesti ajaloo suurim vabatahtlike päästeoperatsioon ja ellu jäid tuhanded laevalolijaid. Lisaks peapiiskopile esindasid luterlikku kirikut sündmusel Jõelähtme koguduse õpetaja Margus Kirja ja Prangli kirikus teeniv diakon Herki Talen. Õigeusu kirikut (MPEÕK) esindasid vikaarpiiskop Sergi ja ülempreester Dimitri Hüvanen, kes viis kiriku naiskvarteti kaasateenimisel läbi palvuse. Tseremoonia muusikalise osa sisustas Viimsi muusikakooli puhkpilliorkester. Viimsi valla kultuuriosakonna juhataja Villu Veski märkis oma kõnes, et sarnased dramaatilised sündmused ei ole vaid ajalugu, vaid leiavad aset meie ümber ja eludes iga päev.\nPrangli kultuurimajas toimunud seminaril meenutasid 80 aasta tahuseid sündmusi Rannarahva muuseumi direktor Janek Śafranovski ja Meremuuseumi juhatuse liige Urmas Dresen, kelle vanaisa pääses laevalt üle mere ujudes Aksi saarele. Näidati dokumentaalfilmi, kus vahetuid meenutusi sündmusest jagasid Prangli vanema põlvkonna saareelanikud. Mälestuspäeva korraldas Viimsi vald.\nEesti suurima laeva Eestiranna poolelijäänud teekond, ajakiri Imeline Ajalugu\nNäitus “Põrgu läänemerel” Juminda tragöödiast Lennusadamas\n← Koguduse lugu: Tarvastu kogudus\nEELK Usuteaduse Instituudis on lisavastuvõtt →\nEesti Kirik kirikumuusika Urmas Viilma Tallinna Jaani kirik Koguduse lugu Kristjan Luhamets diakoonia Ove Sander kirikuaasta Arne Hiob EELK Usuteaduse Instituut Piiskop Tiit Salumäe Annely Neame Tallinna Toompea Kaarli kogudus Jaan Tammsalu kirikuelu Piibel Anti Toplaan misjon Tiit Salumäe koroonaviirus Kirikukalender Diakoonia- ja Ühiskonnatöö Sihtasutus Jaan Lahe Urmas Nagel Pereraadio Andres Põder Taevas tuleb appi! Tartu Pauluse kogudus Tartu Maarja kogudus Katri Aaslav-Tepandi Tartu Maarja kirik jõulud Usuteaduse Instituut eriolukord Kirikukogu Mustamäe Maarja-Magdaleena kogudus Eesti Kirikute Nõukogu Kirikufond Tallinna Jaani kogudus Enn Auksmann Tallinna toomkirik Vaimulike konverents Toomas Paul Peapiiskop Urmas Viilma


Kõik vaatamisväärsused on Maltal käe-jala juures\nMaltal ja Eestil on vaatamata geograafilisele kaugusele mõndagi ühist. Mõlemad on mereriigid ja nn ääremaad, ei Maltat ega ka Eestit ei leia igaüks Euroopa kaardi pealt naljalt üles, mõlemad on aastasadu suuremate vallutada-valitseda olnud, mõlemad asuvad Ida ja Lääne vahel, teenides raha transiidiäris, mõlemad said tänavu 1. mail Euroopa Liidu liikmeks ning mõlemad löövad edukalt kaasa Eurovisiooni lauluvõistlusel.\nPlaani minna suvel Maltale suhtusid mitmed asjasse pühendatud samamoodi nagu paari aasta tagusesse ideesse minna Krimmi avastama. Malta ? milleks? On ju Itaalia, Hispaania, Prantsusmaa ja Inglismaa. Aga Malta? Baasandmed ei sisendanud liigset optimismi ? mida teha riigis, mille pindala on 316 ruutkilomeetrit ehk sama palju kui Muhu, Vormsi ja Kassari kokku? Aga otsus oli tehtud ja piletidki olemas.\nSüdasuvise Luqa lennujaama leitsak lööb sõna otseses mõttes jalust. ?Kuhu sa meid tõid?? on abikaasa esimene ahastav küsimus esmapilgul kivikõrbe meenutava riigikese pinnale astudes ja kuumusest justkui nuiaga hoopi saades. Kui eelseisev nädal tähendab ööpäevaringselt 40 soojakraadi, siis seisab ees raske nädal...\nEestlased pole Maltat veel avastanud (ehkki mõned turismifirmad pakuvad sinna reise), küll aga kohtab hulganisti rootslasi, norralasi, soomlasi. Ja muidugi venelasi ? üks Maltale lendavaid lennufirmasid on Aeroflot ja seda on kuurortlinna Sliema tänavapildis selgesti näha.\nKui püüda mõista Euroopat väisavate Ameerika turistide arusaamu maailma poliitilisest kaardist ja väiksematest rahvastest, on Malta selleks väga hea koht. Riike, kus elanikke vähem kui Eestis, leiab Euroopast mitmeid, kuid selliseid, kus kasutataks unikaalset, vaid sel maalapikesel räägitavat keelt, mitte eriti. Maltal võivad eestlasedki end suurrahvana tunda ja imestunult küsida: ?Kas te tõesti räägite oma keelt?? Malta keelt räägib vähem kui 400 000 inimest, sisuliselt on tegu ladina tähestikku kasutava araabia keelega (ükski muu semiidi keel seda tähestikku ei pruugi). Eestlase kõrvale on tegu täiesti arusaamatu häälitsemisega, õnneks on Maltal vana Suurbritannia kolooniana English?i oskus üldine. Nii hea inglise keele oskus on Lõuna-Euroopas täiesti erandlik.\nInimene harjub mugavustega kiiresti ning üks mugav asi on euro. Maltal kui värskel Euroopa Liidu liikmesmaal tuleb hakkama saada kohaliku rahaga. Kui Eestis armastame ilkuda Läti lati ülikõrge kursi üle, siis Maltal tuleb harjuda veel karmima kursiga ? üks kohalik liir (või nael, oleneb, kuidas keegi seda nimetada suvatseb) maksab koguni 38 krooni.\nOlnud foiniiklaste, roomlaste, araablaste, normannide jt võimu all, võidelnud korduvalt türklastega, kuulunud korraks Pariisi võimu alla, on tänase Malta arengut enim mõjutanud paarisaja aasta pikkune periood Briti krooni all. Iseseisvaks sai Malta 1964, kümmekond aastat hiljem kuulutati välja vabariik. Briti mõjud on Maltal tänagi selgelt näha ? alates vasakpoolsest liiklusest ning iidvanadest tossavatest inglise bussidest, lõpetades kolmeharuliste pistikute, kahe kraaniga kraanikausside ning punaste telefoniputkadega.\nValletta on Vatikani kõrval ilmselt teine täiesti valmis ehitatud pealinn maailmas (õnneks pole seal kohalikku Ülemiste vanakest, kes linna ohustaks!). Kui maltalased sajandite eest türklaste rünnaku kristlusele peatasid, andis tänulik Euroopa Malta ordule sellise rahapaki, mis võimaldas linna nullist valmis ehitada. Euroabi kasutamisega on sellel värskel Euroopa Liidu liikmesriigil seega pikaajalised kogemused... Laieneda pole nüüd enam kuhugi, sest kolmest küljest piirab Vallettat meri ning neljandas küljes on vastas juba naaberlinnad.\nVatikani ja Vallettat (täpsemalt kogu Maltat) ühendab ka religioon. Malta ja araabia keele sugulust arvestades võiks ju oodata islami mõju, aga võta näpust! Malta ordu on küll kauge minevik (ordu peakorter asub juba ammu Roomas), kuid katoliiklus on alles ja tegu on ühe kõige religioossema maaga kogu Euroopas. Usupühasid on selles riigis vist iga päev ? kohalikes oludes tähendab see piduriietes kolonni marssi läbi küla või linna, aukohal õlgadel kantav pühaku kuju, pidulikkust lisamas üks lugematutest puhkpilliorkestritest.\nMalta heaks küljeks on see, et kõik on käe-jala juures, sest kaugemale kui 30 km pole kuskile sõita. Nii pole rendiauto võtmisel erilist mõtet, seda enam, et saar on risti-rästi kaetud bussiliinidega, mille piletihind jääb 4?12 krooni piiresse. Bussisõit on seejuures omaette atraktsioon ? Malta bussid pärinevad enamikus koloniaalajast ? peasaarel on need kollased, sõsarsaarel Gozol helesinised. Uksi ees ei ole, aknad vahel on, vahel mitte. Kaua sellist eksootikat seal näha saab, on iseasi ? Euroopa Liidu kõikvõimalikele nõuetele ei vasta need liikurid kuidagi ja nii on karta, et kunagi tehakse Malta ühele magnetile lihtsalt ots peale. Ja sellest on tõsiselt kahju...\nKalurikülas (või -linnas, kes sellest seal täpselt aru saab) Marsaxlokkis asuvas ühes paljudest kalarestoranidest tekkis peremehel küsimus, kus maalt arusaamatut keelt kõnelnud kunded pärit. ?Estonia? Jah, ma tean ? teil on seal hea jalgpallikoondis!? No kus veel sellist komplimenti kuulda saaks? Vast vaid veel Fääri saartel ja ehk ka Andorras ? nendest maadest käivad meie poisid tõesti üle...\nMarsaxlokk (see kohanimi on hea näide iseloomustama malta keelt!) ei ole paik, kus vaid Eesti jalgpallist kiidulaulu kuulata. Just seal saab kõige ehedamal kujul näha busside kõrval teisi Malta sümboleid ? luzzu?sid. See pole tegelikult midagi muud kui värvikirev kaluripaat. Marsaxlokkis pole aga tegu mitte turistilõksude, vaid tõeliste kaluripaatidega, mille hommikune saak on kõrvalasuval turul ja kümnetes kohalikes restoranides kenasti müügil.\nMalta köök on lähedases suguluses naabermaa Itaalia omaga, kohalikku koloriiti lisavad jänes ja kaheksajalg. Olgu jänesega, nagu on ? peale hirmkalli hinna pole selles midagi erilist ?, kuid kaheksajala maitsmine sundis küll arvamust selle eluka kulinaarsetest omadustest revideerima. Kui enam kui konservatiivse maitsega seitsmeaastane poisiklutt issi taldrikust kaheksajala haarmeid nokib ja õnnelikult suud matsutab, peab see väärt kraam olema!\nVaatamata ümbritsevale Vahemerele ja asukohale ? Aafrika põhjatipust tükk maad lõuna pool ? pole Malta teab mis rannamaa. Rannik on enamasti kivine, liivarandu on vaid paar tükki ja n-ö metsikut ujumist takistavad ka vees ulpivad kõrvetavad millimallikad ning põhjas elutsevad merisiilikud (meie siilide okkad on nende elukate kõrval lapsemäng). Nii polegi ime, et enamik kohalikke ja turiste hoopis basseine eelistab ? seda enam, et vesi nii meres kui ka basseinis täpselt ühesugune ? tulisoolane...\nSamas asub just Maltal üks maailma sukeldujate paradiise. Malta tibatillukese sõsarsaare Comino türkiissinised veed hakkavad silma juba lennukist ning kui selgub, et praktiliselt iga Malta kruiisialus ka Blue Lagoonis mitmetunnise peatuse teeb, on selge, et seal käimata saarelt lahkuda ei saa. Sõna otseses mõttes kümneid meetreid selget sooja vett ? põhjamaalasele piisab ainuüksi sellest, et Maltale sõit end kuhjaga ära tasuks!\nAutor: Tõnu Ojala


Eksootilisi mustreid – otse loodusest | Visioontekstiil\nEksootilisi mustreid – otse loodusest\nUuel aastal uue hooga. Eelmise aasta augustis loodud vabaaja tekstiilide kollektsioon “Eksootilised rannatekstiilid” said uue aasta alguses värvikat täiendust. Mõned ideed said veel ellu viidud … ja “Päikesekalade” rannatekstiilide valikus on nüüd kokku 5 kaunivärvilist rannakala. Olemasolevale kuninglikule triibulisele ja päikesekollasele lisandusid veel – sportlikult julge sinine, soliidne tumepruun ja romantiline roosa. Sümpaatset värvivalikut jätkub igale soovijale.\nKvaliteetse UV-kindla fototrükiga rannalinad ja -matid on mõeldud nii lastele kui täiskasvanutele, kasutamiseks nii sise- kui välistingimustes. Valmistatud vetthülgavast kangast, mis ei märgu on ka otse ujumast tulles nende peal mõnus ja kuiv pikutada. Pilkupüüdvad suured kalad on nagu just veest välja hüpanud – sobivad hästi terassile, koduse basseini äärde, lastetuppa, liivaranda või kasvõi luksusjahi päikesetekile jne… Meeliköitev disaintoode valmib tellimisel 1-3 nädala jooksul, kuid alati võib küsida infot, vahel on mõni naerusuine kala ka kohe ootamas. Hea kingi-idee nii väikestele kui suurtele.\nOriginaalvärvides kalad on valitud maailma kaunimate kalade hulgast ja ka kirjas oma õigete nimedega. Nii on hea võimalus leida internetist veel täiendavat infot nende eksootilise päritolumaa ja muu põneva kohta. Looduslik avastusretk nii lastele kui täiskasvanutele – milline imeilus maailm!\nValmis said ka uut disaintoodet tutvustavad reklaamid, võimalus välja printida. Lähemalt: “Uudis – Eksootilised rannatekstiilid” www.visioontekstiil.com/uudis-fototrukis-rannatekstiilid NB! Olete oodatud ka Interjöörimessile 22.-24.aprillil 2016, Tallinnas.\nNautigem originaalseid mustreid troopilise maailma loomingust …\nTekstiilide autor disainer Liivi Leppik\n← Põnev 3D tekstiilikunst – Jõulukuu eripakkumine\nVisioontekstiilid – Interjöör 2016 messil →


Anu Jõgi • 18. juuni 2014 kell 9:53\nSoome rahandusministeerium on alandanud riigi selle aasta majandusprognoosi 0,2 protsendile, kirjutab Kauppalehti.\nAprillikuises ennustuses oodati kasvuks veel 0,4 protsenti.\n2015. aasta kasvuennustus püsib endiselt 1,4 protsendil ja 2016. aastaks oodatakse 1,6protsendist kasvu.\n2015. aastal mõjutab nõudlus majanduskasvu positiivselt, erandiks on siin avaliku sektori investeeringud. Rahandusministeerium ennustab ekspordi kasvuks 4,6 protsenti. Majapidamiste reaalsissetuleku kasv jääb siiski nõrgaks ja erakulutused kasvavad vaevaliselt.\nMinisteerium ennustab järgmiseks aastaks töötuse kasvu 8,5 protsendini.\nRiskikoht on selles, kuidas kiiresti ja jõuliselt reageerida rahvusvahelise nõudluse paranemisele. Rahandusministeeriumi hinnangul jääb Soome majanduse taastumine nii mõnegi konkureeriva riigi omale alla.\nDanske Banki hinnangul mõjutavad Soome majandust lisaks Venemaale ka tööealise elanikkonna vähenemine ja tööstuse ümberkorraldamine, kirjutab Helsingin Sanomat. Kui sellele liita Euroopa Keskpanga range rahanduspoliitika ja investeeringute nõrkus, on panga hinnal tulemuseks Soomele majanduskasvu kaotatud aastakümme.\n„Vene majanduse üllatav pööre tuli Soome jaoks kõige halvemal ajal, kui riik kannatas just Nokia lahkumise järellainetuse all,“ ütles Danske Banki ökonomist John Brotherus.\nSiiski on näha suhtumise muutuse esimesi märke. „On hea, et läänesuunaline eksport on pöördunud.


Evgeny Bobryshev ja Harri Kullas võidutsesid Kiviõlis - Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon\nTäna sõideti Addinol Eesti motokrossi meistrivõistluste kolmanda etapi avapäev, kus võistlesid ainult sooloklassid. Sarnaselt eelmistele etappidele olid stardis enamus meie tippsõitjatest, kellega oli konkureerima tulnud ka Honda tehasetiimi sõitja venelane Evgeny Bobryshev, kes võistles ka nädala keskel toimunud Sõmerpalu staadionikrossil.\nMX1 klassis juhtis avasõidu enamus distantsist Tanel Leok (Husqvarna, Sõmerpalu MK). Kvalifikatsiooni kiireim Bobryshev oli alguses korra teisel kohal, kuid siis möödus temast Harri Kullas (Husqvarna, Sõmerpalu MK) ning mõnda aega sõideti samas järjestuses, kuid siis lükkas venelane teise käigu sisse ning möödus esmalt Kullasest ning mõned ringid enne lõppu ka Leokist.\nTeise sõidu stardikurvis sõitis Bobryshev aga kokku kaasmaalase Viacheslav Golovkiniga (KTM) ja langes viimaseks. Sõidu liidriks asus seekord Kullas, keda seirasid väikeste vahedega Leok ja avasõidu stardis kukkunud, kuid end lõpuks neljandaks sõitnud Priit Rätsep (Honda, PMC Addinol Honda Racing). Bobryshev tegi aga marulist tempot ning möödus järjest eessõitnud konkurentidest ja lõpuks mõni ring enne lõppu ka Kullasest. Sõidu esikolmiku moodustasid seega Bobryshev, Kullas ja Leok ning sama seis oli ka kahe sõidu kokkuvõttes, kus Bobryshev kogus 50 ning Kullas ja Leok võrdselt 42 punkti. Kahe sõidu tulemusena sõitsid end esikuuikusse veel Rätsep (36 p), Andero Lusbo (Yamaha, Kagu MK, 32 p) ja Karl-Robert Reinike (Honda, Manninen Bros).\nMX2 klassi avasõidus heitlesid terve sõidu esikohale Tanel Leok ja kvalifikatsiooni kiireim Kullas, kus noored mehed sõitsid väikse vahega sõidu startist ruudulise lipu langemiseni ning Leoki edu klubikaaslase ees oli napp sekund. Kolmandaks sõitis end terve sõidu samal kohal kihutanud ja Sõmerpalu Motoklubile kolmikvõidu kindlustanud Aigar Leok (Yamaha).\nTeises sõidus haaras Kullas aga kohe liidrikoha ja tegi kohe Tanel Leokiga vahe sisse ning esikohta enam ei loovutanud. Kolmas oli lõpujoonel taas kindla esituse teinud Aigar Leok. Kahe sõidu kokkuvõttes saavutas etapi esikoha Kullas, Tanel Leoki (mõlemad 47 p) ja Aigar Leoki (40 p) ees. Esikuuikusse mahtusid veel esimese stardi võitnud Hans Priidel (KTM, RedMoto Racing, 36 p), Kert Pääbo (Yamaha, Lääne MK) ja Kristjan Rätsep (Honda, PMC Addinol Honda Racing), kes kogusid võrdselt 30 punkti.\nMX125 esimese sõidu võitis venelane Timur Petrashin (KTM), kes möödus sõitu esimesed ringid juhtinud Jan Jakobsonist (Yamaha, Sõmerpalu MK). Viimasest möödusid sõidu jooksul ka lõpuks teise koha saanud eelmise aasta 85cc klassi MM-hõbe Meico Vettik (KTM, KTM Racing Estonia) ja Andreas Hiiemägi (Husqvarna, Kose AMK).\nTeises sõidus haaras esikoha avasõidu viies Henry Vesilind (KTM, AYR Racing Team), kuid peagi möödus temast Vettik, kes hakkas järgnevatega vahet sisse sõitma. Petrashin seevastu kukkus ja langes mitmeid kohti, kuid suutis end siiski kolmandaks sõita. Sõidu lõpuosas sõitis teisel kohal Hiiemägi, kes suutis aga Vettikule viimasel ringil päris järgi jõuda ja lõpujoonel oli kahe noore sõitja vahe alle sekundi.\nKahe sõidu kokkuvõttes võitis etapi Vettik (47 p), teine oli Petrashin (45 p) ja kolmas Hiiemägi (42 p).\n85cc klassis saavutas etapivõidu Romeo Karu (KTM, KTM Racing Estonia, 47 p), kes võitis avasõidu, kuid pidi teises sõidus Martin Michelise (KTM, RedMoto Racing, 41 p) paremust tunnistama. Kahe eestlase vahele mahtus kahe sõidu kokkuvõttes lätlane Edvards Bidzans (Yamaha), tema oli sõitudes vastavalt teine ja kolmas.\nLäti poiss Janis Kubulins (Husqvarna) oli võitmatu 65cc klassis, kus mõlemas sõidus lõpetas tema järel Joosep Pärn (KTM, Pärnu MC). Kahe sõidu kokkuvõttes tõusis poodiumi madalaimale astmele sõidud neljandana lõpetanud Richard Paat (KTM, AYR Racing Team).\nKõige pisematel tsiklitel klassis 50cc selgus Kiviõlis juba Eesti meister. Etapivõidu viis Kubulinsi suguvõssa kaks sõiduvõitu ja üldesikoha saanud Jekabs Kubulins (KTM). Kahe sõidu kokkuvõttes sai teise koha Enriko Peilman (KTM, RedMoto Racing), kes oli sõitudes vastavalt teine ja kolmas ning kahe sõidu tulemusena oli kolmas sõidud viienda ja teisena lõpetanud venelane Alexander Rezyapkin (KTM).\nKublins ja Peilman kogusid meistrivõistluste arvestuses võrdselt 92 punkti ning tänu viimase etapi tulemusele on Eesti meister noor Läti poiss. Pronksile tuli täna neljanda koha saanud Karl Teesalu (KTM, RedMoto Racing).\nVeteranides ei leidunud vastast Heigo Laurenile (Yamaha, Yamamoto RC), kes on võitnud tänavu enamus meistrivõistluste etappide sõitudest ja mees võttis ka Kiviõlist kaks veenvat sõidu võitu. Sama kindel mees oli ka Valdur Kahro (Honda, Kahro Racing), kellele kuulus kummaski sõidus teine koht. Kahe sõidu tulemusena sai kolmanda koha Erki Privoi (Kawasaki), kuid seda alles tänu teise sõidu viimase ringi viimasele veerandile, kus ta möödus Urmas Helistest (Kawasaki, Kagu MK). Viimati nimetatu sai kahe sõidu tulemusena viienda koha ning Privoi ja Heliste vahele mahtus sõidud viienda ja kolmandana lõpetanud Avo Ärm (Yamaha, Kohila MK).\nHomme on Kiviõlis rajal kolme- ja neljarattalised masinklassid, kus quadidel võistlevad ka hiljuti Euroopa meistrivõistluste etapi võitnud Kevin Saar ja teised Team Estonia sõitjad, kes tulid eelmisel aastal Rahvuste krossil poodiumile. Võistluste pidulik avamine toimub kell 11:00 ja esimene start antakse 11:30.\nLätis toimuvad kestvuskrossi Euroopa karikavõistlused


Arvutist saab uus börsigeenius - ITuudised\nArvutist saab uus börsigeenius\nErinevalt lotost või kasiinost ei ole börsil edu saavutamiseks vaja mitte niivõrd õnne kuivõrd teadmisi, kogemust ja kannatlikkust. Öeldakse, et väärtpaberitesse raha paigutavate inimeste juhtivaiks emotsioonideks börsil on hirm ja ahnus. Mõlemad võivad investorile halba teha. Hirm ei luba hoida raha aktsiates piisavalt kaua, et võtta välja maksimaalne kasum. Liigne ahnus ja riskide ebaadekvaatne hindamine võivad aga rahast üldse ilma jätta.\nKas poleks siis parem, kui asendaks emotsionaalse inimese külmalt kalkuleeriva arvutiga? Arvuti ei väsi, ta saab analüüsida tohutus koguses informatsiooni, talle saab õpetada tehnilist analüüsi (mineviku põhjal aktsiahinna lühiajalise muutumise ennustamine). Arvutitele õpetatakse ka inimkeelest arusaamist, mistõttu saavad nad otsida vihjeid tuhandetest investeerimisalastest foorumitest, ajalehtedest ja blogidest, mis inimesele ilmselgelt üle jõu käiks.\nLehman Brothers Holdings on ettevõte, mis arendabki arvutiprogrammi, mis peaks suutma käituda nii, nagu edukas Wall Streeti kaupleja. Selliseid programme on tehtud varemgi, sest Bostoni konsultatsioonifirma Aite Group LLC väitel oli 2006. aastal kolmandik kauplejate tehinguist tehtud arvutite poolt, kuid käesolev projekt üritab luua midagi enamat.\nProgramm uurib miljardeid tehinguid ning analüüsib, miks on kauplejat saatnud edu või siis ebaõnnestumine. Samuti analüüsib programm börsiindeksite liikumist, et analoogia põhjal teha ennustusi tuleviku kohta. Harvardi ülikoolist doktorikraadi omandanud Michael Kearns ütleb, et on sellise programmi peale mõelnud juba paar aastakümmet ning teostab hetkel oma pikaaegset unistust.\nPikemaajaliseks eesmärgiks on luua programm, mis suudaks anda mõistlikke vastuseid ka väga keerukatele küsimustele. Näiteks: mis juhtuks börsiga siis, kui USA saadaks rohkem sõdureid Iraaki? Mis liikumisi teeks konkreetse börsifirma aktsia ettevõtte tegevjuhi surma korral?\nAeg näitab, kuivõrd arvutid maaklereid, fondijuhte, kauplejaid või ka pikaaegseid investoreid asendama hakkavad. On tõenäoline, et vastavaid programme omav ja kasutada oskav investor on ainult oma kõhutundele lootvast investorist edukam. Parima tulemuse saavutavad aga ilmselt mitte need, kes vaid arvutile loodavad, vaid need, kes ka enda harimist unarusse ei jäta, sest kuldne reegel "usalda, aga kontrolli" jääb ilmselt siiski kehtima.\nVaatamata kõigele on investeerimisotsuse arvuti teha jätmisel vähemalt üks vaieldamatu eelis - kui midagi läheb valesti, siis on vähemalt, keda süüdistada.


Around the Sun – Vikipeedia\nindie pop, indietronica, dream pop, akustiline muusika\nDaniel Rukovitškin, Daniil Kotilevitš, Fjodor Tsebakov\nAround the Sun on Eesti indie pop'i ansambel, mis tegutseb 2016. aasta algusest.\nAnsambli eripäraks on tänavatel esinemine, tuntuks sai ansambel aga lauluvõistlusel "Eesti Laul 2019" osalemisega.\nAnsambel sai alguse 29. jaanuaril 2016. Kollektiivi koosseis on mitu korda muutnud, kuid bändi põhiliikmeks on alati jäänud Daniel Rukovitskin. Hiljem sai ansambli teiseks põhiliikmeks Daniil Kotilevitš. Mõlemad muusikud on multiinstrumentalistid, seepärast oli otsustatud teha kaks bändi koosseisu, millest üks on põhikoosseis, kuhu kuulub organisatsiooni- ja stuudiotööd ning teine on kontserdi koosseis, mis on mõeldud esinemiseks. "Me oleme leidnud kuldse keskmise, kahe koosseisu ja dueti vahel," on öelnud Daniel.\n2018. aastast kuulub kontsertkoosseisu kitarrist Fjodor Tsebakov. Kuna ansamblis pole põhilauljat, töötab bänd tihti külalislauljatega nagu Georg Eessaar, Mark Moroz, Johanna Randmann, Alina Juldashkina (юная).\nAnsamblit on inspireerinud kodumaised artistid Frankie Animal ja Ewert and The Two Dragons ning välismaised ansamblid Imagine Dragons, The 1975 ja The xx.\n2019. aasta talvel osales Around the Sun laulukonkursil "Eesti Laul", kus pääsesid 2. poolfinaali II vooru ning saavutasid seal 7. koha.\nAnsambel on pääsenud poolfinaali muusikakonkursil Noortebänd ning esinenud festivalidel Tallinn Music Week ja Sofar Sounds.\n"Around the sun" oli alguses vaid laulu pealkiri. Kui ansambel nime otsis, oli üheks variandiks nimi "Austraalia", kuid pärast Imagine Dragonsi esinemist Tallinnas 29. jaanuaril 2016 otsustasid muusikud, et ansambli nimeks saab Around the Sun. "Tol õhtul mängis Imagine Dragons kontserdil soojendusbändina Sunset Sonis, meile meeldis, kuidas sõna sun kõlab, siis tuli meelde, et meil on laul "Around the Sun", ning me otsustasime, et see saab bändi nimeks," räägivad muusikud.\nMuusikaprotsess kulgeb tavaliselt kolmes astmes. Tihtipeale mõtleb Daniel originaalse kompositsiooni või kitarririfi, pärast teeb Daniil arranžeeringu ja muusikaproduktsiooni. Hiljem kutsuvad muusikud kampa noori lauljaid, kes kirjutavad kompositsioonile sõnu ning salvestavad laule stuudios.\nAnsambel teeb arranžeeringuid ja muusikaproduktsiooni ka teistele artistidele.\n2018 Follow Me Back\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Around_the_Sun&oldid=5358048"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:57, 18. juuni 2019.


Korvpallilaud, reguleeritava jalaga - Tallinn - Sporditarbed, Pallimängud osta ja müü – okidoki\nKorvpallilaud, reguleeritava jalaga\nKuulutuse number: 9100026\nLisatud 10.09.2019 21:04\nKorvpallilaud, seda ühendab kasutusmugavuse, kvaliteedi ja disaini!\nKasutajasõbralik; kiire kõrguse reguleerimise süsteemiga\nSee on unikaalne süsteem, mis võimaldab korvi kohandada paari sekundiga. Sa tõmba juhtnuppu ja rohelist käepide, ning lükkad süsteemi soovitud kõrgusele. Automaatne lukustamine. Ja seal on ka veidi vajalik jõudu, mistõttu isegi lapsed saavad reguleerida õiget kõrgust. Nii saab valida õige kõrgus igal ajal.\nKorvpallilaud on reguleeritav viiele erinevale kõrgusele:\nKaasaskantav korvpall on varustatud unikaalse liikuva raamiga, sisaldavad vastukaalu. Kui te kasutate "normaalset" liikuvat süsteemi, siis sageli peab esimesena kallutama kogu süsteemi enne, kui seda saab liigutada. See ei ole lihtne ja mõnikord isegi ohtlikuks, kindlasti lastele. Raam on varustatud kolme (3) rattaga ja saab hõlpsasti liigutada kallutades. Pööratav ratta ees teeb lihtsaks reguleerimise .Eesmise käepidemega saab seda liigutada ja süsteem liigub veelgi lihtsamaks. Isegi lapsed saavad sellega hakkama\nRaam on varustatud ilmastikukindla kattega, mis saab sulgeda ja kus on raami raskused. Vastukaal tädetakse liivaga, et süsteem seisaks kindlalt. (55kg iga liivakott). Kokku on raami-kaal on umbes 165kg. Erinevalt teistest süsteemidest, millel on plastikust alus veega täidetud, Selle korvpalli raame ei leki, ei saa külma- ja alati seisab ohutult!


Kõlakas: pikantne vahejuhtum sulges Maire Aunaste jaoks ETV ukse - Kroonika\nKõlakas: pikantne vahejuhtum sulges Maire Aunaste jaoks ETV ukse\nMaire Aunaste viimase saate salvestusFoto: Ilmar Saabas\nKolmapäeval 65. sünnipäeva tähistanud endine teleprimadonna Maire Aunaste teatas nädalapäevad tagasi plaanist alustada detsembris vestlussaatega Tallinna TVs. Miks tagasihoidlike vaatajanumbritega munitsipaaltelevisioonis, mitte aga oma pikaaegses kodukanalis ETVs?\nKroonikale teadaolevalt võib selle mõneti sundvaliku taga olla pikantne vahejuhtum ajast, mil tänane rahvasaadik juhtis ETVs ülipopulaarset telemängu „Reisile sinuga“. Saatuslikuks osutunud saates osalesid tookord ka üliõpilane, nüüdne ETV peatoimetaja Marje Tõemäe (varem Jurtšenko – toim.) ja kokk Indrek Sahk.\nMeenutuseks, et saates „Reisile sinuga“ esitas naine või mees kolmele sirmi taga peidus olevale vastassugupoole esindajale vembukaid küsimusi ja seejärel valis neist välja ühe, kellega minna reisile. Marje oli tookord valija ja tema väljavalituks osutus Indrek.\nSaatega omal ajal lähedalt seotud allika sõnul oli Aunastel kombeks pärast salvestust koos saates osalenutega mõnes kohvikus või restoranis lõõgastuda. Tol õhtul juhtus nii, et teineteist leidsid saatejuht Maire ja kokapoiss Indrek...\nToomase lugu: leidsin pärast lahutust lõpuks kena seksika naise, aga ta hak…\nArtemi Troitski Vene kultusrokkari surmast Lätis: poleks Tsoi selle kuradi …


Kaitsepolitsei kahtlustab Edgar Savisaart korduvas altkäemaksu võtmises\n– 22/09/2015Rubriik: Eesti\nTäna hommikul esitas kaitsepolitsei Tallinna linnapeale Edgar Savisaarele kahtlustuse korduvas altkäemaksu võtmises. Kahtlustuse järgi võttis Edgar Savisaar 2014. ja 2015. aastal korduvalt altkäemaksu varade ja soodustustena nii enda kui ka kolmanda isiku kasuks kokku mõnesaja tuhande euro väärtuses.\nTäna esitati kahtlustus ka mitmele inimesele, keda kahtlustatakse altkäemaksu võtmisele kaasaaitamises, andmises ja vahendamises. Kõik kahtlustatavad on Eesti kodanikud. Kinni on peetud teiste seas ka ehituskontserni Rand & Tuulberg suuromanik Aivar Tuulberg, Ruhnu valla üks suuremaid maksumaksjaid. Rand ja Tuulberg on seotud mitmete Tallinna linnale olulsite ehitusobjektide rajamisega.\nAlates tänasest hommikust teostavad kaitsepolitsei ametnikud menetlustoiminguid mitmes kohas ning mitme inimese suhtes. Kriminaalmenetlust juhib Riigiprokuratuur.\n(Vaadatud 529 korda, sh täna 1)\nLisatud: 22.09.2015 / 16:19\nKõik kahtlused altkäemaksu võtmises koos nimedega viimase 10 a jooksul Eesti poliitikas. Vot selline artikkel teeks meie riigile au. Nüüd surmale veel süüdistust esitama. Nagu see oleks esimene kord kui ta võttis :D\nLisatud: 22.09.2015 / 21:05\nMiks ma ei imesta.Julgen õelda,et enamus poliitikutest ON seotud korruptsiooniga.Kui endal taskud raha täis, võib küll lihtinimesele kokkuhoiust ja säästmisest pajatada.Miks siis OA karjub,et noored Eestist ära lähevad.Äkki on neil lihtsalt vastik seda jura vaadata.\nTätte: 20 kuuga ümber ilma


Kuressaare haigla ei leia Saaremaalt kartulit ega piima - Saarte Hääl\nKuressaare haigla ei leia Saaremaalt kartulit ega piima\n– 03/10/2008Rubriik: Maakond\nKuressaare haigla poolt väljakuulutatud hanked söögikartuliga ja toorpiimaga varustaja leidmiseks said kohalike põllumajandustootjate leige vastuvõtu osaliseks.\n“Pole mõtet tõmmelda igasuguste pakkumustega praegu, las müüvad need, kellel on probleem mädanemisega või midagi sellist, mul ei ole häda midagi,” ütles Oma Saarele maakonna suurim köögiviljakasvataja Guido Lindmäe, kes kavatseb põhiosa saagist müüa kevadel, kui hind on kallim.\nKuressaare haigla juhatuse esimees Viktor Sarapuu ütles, et kartuli ostuks sõlmiti leping Eeriksaare taluga Viljandimaalt, kelle hind on kohapeal saadaolevast odavam.\nAasta peale sõlmitud lepingu maksumus on 105 000 krooni, mille eest peab tarnija tooma haiglale kuni 2,5 tonni kvaliteetset kartulit kuus, kusjuures transpordikulud jäävad kartulikasvataja kanda.\n“Me ei saa ka minna seda teed, et võtame kallima hinnaga kaupa sellepärast, et tootja on Saaremaalt,” lausus Sarapuu. Pealegi ei soostu siinsed talunikud ise kaupa kohale tooma.\nEeriksaare talu peremehe Märt Laansalu sõnul on Kuressaare haigla nende koostööpartner juba neljandat aastat. Kuni 1600 tonni kartulit aastas kasvatava talu jaoks ei ole Kuressaare haigla vajaduse katmine probleem, lisaks on talul Saaremaal teisigi kliente.\nPatsientidele toidu valmistamiseks pakipiima kasutav haigla kuulutas kulude vähendamiseks sel suvel välja ka toorpiima kokkuostu hanke, mis paraku ebaõnnetus.\n“Oodatud tulemust ei ole, väga vähe on väiketootjaid, kes suudaksid müüa toorpiima nõuetele vastavalt,” ütles Kuressaare haigla haldusjuht Alar Lõuk. Tema sõnul tuli pakkumine vaid ühelt tootjalt ja seegi hind oli kallim jaevõrgu hindadest.\nTalust kohapealt ostes oleks piima hind küll oluliselt odavam, kuid haiglal puudub õigus toorpiima vedada. Talud on nõus piima kohale tooma, aga hind on kallis, rääkis Lõuk, kelle sõnul tegeletakse tarnija leidmisega vaatamata hanke nurjumisele edasi.\nHanke tingimuste kohaselt peab piimatootja tagama haiglale kuus kuni 1500 l piima, sõltuvalt menüüst on päevane kogus 21–75 liitrit.


Ärinõu. Jaekett ei hakka teie toodet turundama, seda tuleb ikka ise teha – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nBestmarketing 7. okt. 2019 Turundus ja müük\nÄrinõu. Jaekett ei hakka teie toodet turundama, seda tuleb ikka ise teha\nMille alusel valivad jaeketid tarnijaid ja tootjaid ning millest hea koostöö sõltub? Koostöö eelduseks jaeketiga on oma toodete tutvustamine turul, ütles Selveri ostudirektor Katrin Riisalu intervjuus Bestmarketingile. Samuti tuleb arvestada, et uue toote müügile saamine võtab aega ja seda sugugi mitte vähe.\nMille alusel valivad jaeketid tarnijaid ja tootjaid?\nTootjaid ja hankijaid valime põhiliselt sobivate toodete järgi mitte vastupidi. Teisisõnu otsime tooteid, millest on veel puudus ja mille järele võiks olla nõudlust. Väga tihti loeb toodete valikusse kaasamise juures nende uudsus ja innovatiivsus. Määravaks saab ka tootja või hankija taust ja tahe oma tooteid pakkuda ning turundada. Oluline on ka usaldusväärsus, tarnekindlus/-sagedus ja huvi koostööd arendada.\nKuidas tehakse kaubavaliku otsuseid jaekettides?\nKõik uute toodete pakkumised, mis hankijad saadavad, vaadatakse läbi. Kõigepealt segmenteerime need ära ja vaatame üle hetkel olemasolevad tooted. Teisisõnu jätame välja need, mis on oma aja ära elanud ja seejärel vaatame, millistes segmentides on puudus uutest toodetest. Valiku aluseks on kindlasti visuaalne pool ehk see, kuidas toode riiulil silma hakkab, kui mugav on teda seal hoida ja milline on selle pakend. Viimane on ju esimene asi, mis jääb silma kliendile. Seejärel tuleb juba mängu toote hind ja maitse.\nSortimendis pole mõtet hoida tooteid, mida keegi ei osta. Samas on oluline, et valikus oleks ka neid tooteid, mis eristuvad. Aina rohkem tunnevad toidukaupluse kliendid huvi teistsuguste maitsete järele, mida ollakse proovinud välisreisidel. Kuna pakkumisi on alati väga palju, on ka otsustamine suhteliselt keeruline protsess ja see võtab omajagu aega.\nKuidas saada ühe jaeketiga koostöö käima?\nEsmalt tuleks mõista, et kaupluste võrgustikel on selgelt reguleeritud tööprotseduurid. See tähendab, et oma toote müügile saamine ja koostöö alustamine võib võtta aega ja mitte vähe.\nEnne pakkumise esitamist on oluline teha ka eeltööd, et aru saada, kui palju teisi tooteid sinu omaga konkureerib. Sellest lähtuvalt tekib ka arusaam, kas jaeketil võiks üldse tekkida huvi või mitte.\nKõige suurem eeldus on aga oma tootega tegelemine ja selle tutvustamine turul erinevaid kanaleid pidi. Sageli öeldakse, et kuidas ma saan oma toodet tutvustada kui seda pole veel kusagil müügil. Elu on aga näidanud, et need, kes on oma tooted lihtsalt müügile saanud, unustavad millegipärast turundustegevuse kohe peale seda ja jätavad toote jaeketi riiulitele tolmu koguma. Ei tasu eeldada, et jaekett hakkab Teie toodet ise turundama! See töö tuleb teha ikka tootjal või edasimüüjal ise ära. Tuleb tekitada nõudlus, tutvustada oma toodet, tuua välja oma toote eelised ja see, kuidas toode eristub konkurentidest.\nTuleb võtta aega analüüsimaks, milline on hinnapunkt ja kuidas sobituks toode teiste sarnaste kõrvale. Enne jaeketi jutule minemist tuleks omada kindlat nägemust sellest, kui palju on turul sarnaseid tooteid ja milline on nõudlus.\nPosted in Turundus ja müük and tagged ärinõu, majandus, müük, turundus. Bookmark the permalink.


JUHTKIRI | Riigieelarve seletuskiri olgu ikka selge - Eesti Päevaleht\nJUHTKIRI | Riigieelarve seletuskiri olgu ikka selge\nPeaminister Jüri Ratas nimetas 2019. aasta eelarvet riigieelarveks kõigile Eesti inimestele, meie ristisime selle hiljuti peamiselt aktsiisipoliitika tõttu riigijuhtimise pausi eelarveks. Pärast eelarveprojekti ja selle seletuskirjaga põhjalikumalt tutvumist pakume veel üht hüüdnime: segaste selgituste eelarve.\nKõige drastilisem näide on 143 miljoni euro eraldamine Eesti Energia aktsiakapitali suurendamiseks. Selle kohta ei leia seletuskirjast ühtki selgitavat sõna (ega ole neid tulnud meie pärimiste peale ka rahandusministeeriumist), kuigi tegemist on tohutu suure summaga. Võrdluseks: peretoetusi on tuleval aastal kavas maksta 300 miljonit eurot ja vanemahüvitisi 247 miljonit eurot. Eesti Energia loo teeb veelgi salapärasemaks asjaolu, et samalt ettevõttelt ootab riik tuleval aastal eelarvesse kümneid miljoneid eurosid dividendi. Kas Eesti Energiast tehakse puhver, mille kaudu eelarve tasakaalu trikitada, kui makse laekub vähe? Aktsiakapitali tehtavat sissemakset ei käsitleta ju eelarvekuluna, kuid dividendi käsitletakse eelarvetuluna. Raamatupidamisega trikitamine on mingil määral aktsepteeritav, aga neid võimalusi ei tohiks ammendada majanduslikult heal ajal, nagu praegu, vaid peaks hoidma kriisi puhuks.\nKa tuleva aasta riigieelarve on liiga läbipaistmatu. 143 miljoni euro suurust rahaeraldist ei tohiks kirjutada eelarvesse ilma vähimagi selgituseta.\nEesti riigieelarve puudulikud ja ebaühtlased selgitused on krooniline, mitte esmakordne probleem. Spetsialistide ringis ja ka riigikogus on sellest aastaid räägitud. Praegunegi riigikogu arutas 2016. aastal olulise tähtsusega riikliku küsimusena raportit „Fiskaalpoliitika paradigma võimalikest muutustest Eesti parlamentaarses süsteemis”.\nÜht-teist ongi muutunud: osa ministeeriume on üle läinud tegevuspõhisele eelarvele, mis tähendab kulude näitamist tulemusvaldkondade kaupa, ja ülejäänud on sinnapoole teel. Idee järgi peaks tegevuspõhine eelarve kaasa tooma raha efektiivsema kasutamise, sest igale tulemusvaldkonnale on seatud hõlpsasti jälgitav ja mõistetav eesmärk. Ent idee ei pruugi alati toimida. Näiteks kas ikka oleks hea, kui praegu veel vana süsteemi kasutavalt justiitsministeeriumilt rahaeraldisi saavate MTÜ-de nimekirja asemel näeksime edaspidi üksnes tulemusvaldkondi? Võimul olijatel on sel juhul lihtsam toetada oma lemmik-MTÜ-sid ja rajada uusi kaheldava otstarbega instituute.\nKARIKATUUR | Riigieelarve, kellele?\nJUHTKIRI | Riigijuhtimise pausi eelarve


10. jaanuaril avaneb tööpraktika projektide taotlusvoor | Director\n← Kuidas olla igas asjas parim? Sõltumata valitud alast kulub edu saavutamiseks 10 000 tundi\nEesti disain kolis kalasadamasse →\n10. jaanuaril avaneb tööpraktika projektide taotlusvoor\nAlates 10. jaanuarist on avatud Euroopa Liidu Sotsiaalfondi taotlusvoor „Pikaajaliselt töötute tööle rakendamise toetamine kombineerituna tööpraktikaga“. Projekte saavad esitada kõik juriidilised isikud ja füüsilisest isikust ettevõtjad. Taotluste esitamise tähtaeg on 14.veebruar. Taotlusvoor avatakse meetme „Kvalifitseeritud tööjõu pakkumise suurendamine“ raames.\n„Statistikaameti andmetel moodustas III kvartalis pikaajaliste töötute osakaal kõigist töötutest 53%. Samas toovad tööandjad välja, et vaatamata töötute suurele hulgale eksisteerib tööjõupuudus ehk ei leita vajalike oskustega töötajaid“ kirjeldas olukorda sotsiaalministeeriumi tööturu osakonna peaspetsialist Katrin Soopalu.\n„Koolituse ja tööpraktika kombinatsioon on teiste riikide kogemusele tuginevalt tõhus meede pikaajaliselt töötu tööle aitamiseks. Potentsiaalse töötaja ja tööandja kokkuviimine võimaldab tööpraktika abil välja selgitada, kas inimene on võimeline või sobiv pakutaval töökohal töötama. Tööandjatele on see hea võimalus osaleda töötajate otsingu, valimise ja ettevalmistusprotsessi juures algusest peale.“\nToetatavate projektide eelarve kogumaht on 3,1 miljonit €. Minimaalselt saab toetust taotleda projektile kogukuludega 19 173 € ja maksimaalselt 320 000 €. Projekti esitaja omaosaluse minimaalne määr on 10%.\nTaotlusvooru tutvustamiseks toimuvad 18. jaanuaril Tartus ja 20. jaanuaril Tallinnas infopäevad. Lisainformatsiooni leiate http://www2.sm.ee/esf2007 ja www.innove.ee


Valitsuse vahetus – Memokraat\nby Daniel Vaarik 25. veebruar 201411:46 25. veebruar 2014\nВы неправильно коня поставили, товарищ гроссмейстер,– залебезил одноглазый.– Конь так не ходит.\nПардон, пардон, извиняюсь,-ответил гроссмейстер,-после лекции я несколько устал.\nIlja Ilf ja Jevgeni Petrov. Kaksteist tooli\nPühapäeval peetud kõnes teatas Andrus Ansip oma tagasiastumisest peale üheksat aastat Eesti Vabariigi peaministrina. Fakt ise ei tulnud muidugi kellelegi üllatusena. Oma 22. veebruari raadiointervjuus oli Siim Kallas selle uudise juba ka ametlikult avalikuks teinud – jättes tagasiastumise avalduse viisakalt siiski Ansipi enda teha. Päev varem oli Reformierakonna juhatus volitanud Siim Kallast moodustama uut valitsust (seda muidugi “juhul kui peaminister Andrus Ansip peaks kunagi tagasi astuma“).\nSee kõik tõi aga kaasa hulganisti kulmukergitamist teemal “kas nii käibki?” kuni otseste viideteni, nagu oleks sedalaadi vangerdus kuidagi ebademokraatlik (Hõbemägi ja Kiisler). Niivõrd, kui Eesti koos oma põhiseaduse ja parlamendiga on demokraatlik riik, ei saa olla suuremat kahtlust selle osas, et ebademokraatlik see küll ei ole – ning jah, üldjoontes nii need asjad tegelikult käivadki.\nIlmselgelt ei ole küsimus siin selles, kas Ansipil on õigus tagasi astuda. Kuna peaministri tagasiastumine toob kaasa kogu valitsuse ametist lahkumise, siis on selge ka see, et keegi peab uue valitsuse moodustama. Arvatavasti ei tekita suuremat sorti vaidlust ka lähtekoht, et suurima parlamendiparteina võiks selles protsessis jäme ots olla Reformierakonna käes. Nii et probleem – kui see üldse eksisteerib – näib olevat kuskil mujal. Probleem tundub olevat peidus selles, et Siim Kallas tuleb nö. “mujalt”, et “teda ei ole valitud”.\nAga ka see argument osutub lähemal vaatlemisel veidi kummaliseks. Tavaliselt, kuigi mitte alati (meenutagem Mart Siimanni valitsust), on peaministril tõepoolest ette näidata soliidne häältesaak viimastelt valimistelt. Ometigi ei vali Eestis peaministrit rahvas. Peaministri esitab president (keda samuti ei vali rahvas) ning kinnitab Riigikogu, kellel ainsana on “rahva mandaat” – ja ka seal toimib see mandaat tegelikult läbi erakondade. Ka see ei tohiks kellegi jaoks uudis olla. Üheksakümnendate keskel ja lõpus oli meil ridamisi nö. “kutsutute valitsusi”, kus figureeris sageli ministreid, kes ei tulnud Riigikogust (nagu täna tavaks on), vaid olid mõnikord saanud oma ametikoha olemata ise kunagi valimistel kandideerinud. Muuhulgas alustasid oma ministrikarjääri selliselt “mitte-poliitilistena” näiteks Toomas Hendrik Ilves ning Jaak Aaviksoo.\nPeaministri puhul on asi siiski natuke teine. Enamuse inimeste jaoks on seda ametit vast tõesti veidi keeruline “kutsutuna” ette kujutada. Samas ei ole Euroopas ka see sugugi ennekuulmatu, et teatud oludes võiks valitsuse kokku panna keegi “väljast”. Näiteks juhtus nii Itaalias, kui peale Silvio Berlusconi tagasiastumist 2011. aastal tegi president Napolitano ettepaneku kriisivalitsuse moodustamiseks endisele eurovolinikule Mario Montile. Monti valitsuses ei olnud muide ainsatki valitud poliitikut ning see juhtis Itaaliat kuni järgmiste valimisteni 2013. aastal.\nMilles siis on asi?\nSellele küsimusele vastuse otsimisel jõuame kähku ühe probleemi juurde, mis on viimasel paaril aastal ka Eesti poliitikaga seoses üsna pidevalt päevakorral olnud: “millel põhineb võimu legitiimsus?” Jällegi, niivõrd kui Eesti on demokraatlik riik, on lihtne vastus muidugi “valimistel.” Lähemalt vaadates osutub see lihtsus aga petlikuks. Tänapäeval võtame me praktiliselt enesestmõistetavana, et enamushääletusel põhinevad valimised väljendavad rahva poliitilist tahet ning et see tahe on seaduseks kõigile kodanikele. Samas ei ole sugugi enesestmõistetav, miks täpselt peaks vähemus enamuse tahet enda jaoks siduvaks pidama. Või ka see, miks peaks valimispäeval saavutatud enamusel põhinev legitiimsus kestma edasi ka siis, kui selles väljendatud tahe osutub hiljem olema vähemuses.\nPõhjust, miks see kõik nii on – või vähemalt võiks olla – tuntakse kaasaegses poliitfilosoofias “ühiskondliku lepingu” kontseptsioonina. Kui 17. ja 18. sajandi Euroopas hakkas tasapisi levima arusaam sellest, et inimesed võiks olla vabad ja võrdsed, siis kerkis sellega koos küsimus, et kuidas seda vabadust ja võrdsust praktikas realiseerida, ilma, et oleks võimalik toetuda mingile universaalsele ja välisele autoriteedile (olgu selleks siis Jumal või monarh). Üks “ühiskondliku lepingu” olulisemaid teoreetikuid, Jean-Jacques Rousseau on öelnud, et ühiskonna vajalikkus tuleneb inimeste erinevate huvide vastandumisest, selle võimalikkus aga nendesamade huvide kokkusobivusest. Vastanduvana moodustavad meie erinevad individuaalsed poliitilised huvid “kõigi tahte” (volonté de tous), samas kui nende erinevate huvide ühine nimetaja, see, mis lubab neid kokku sobitada, on “üldine tahe” (volonté générale). Just nimelt “üldine tahe” on Rousseau tänaseni väga mõjuka nägemuse kohaselt see, millel saab põhineda legitiimne võim vabade ja võrdsete kodanike puhul.\nKujundlikult võib öelda, et kui monarhia puhul on meil tegemist ühiskonnakorraldusega, mille puhul on olemas justkui “sammas”, millele kogu ühiskond toetub, siis “üldine tahe” on nagu võlv, mille puhul sedalaadi ühte keskset toetuspunkti ei ole olemas. Selle asemel püsib kogu struktuur üleval selle erinevate osade omavahelis(t)e pinge(te) najal – toetudes iseendale.\n“Üldist tahet”, mis on siduv kõigile kodanikele, saab väljendada ainult rahvas tervikuna – ning selliselt on selle teadasaamine mõistagi märksa keerulisem ülesanne, kui uurida välja, mida arvab ühes või teises küsimuses monarh, diktaator või füürer. Parlamentaarses demokraatias – nagu näiteks Eestis – on üldise tahte kõige fundamentaalsemaks manifestatsiooniks rahvahääletusel vastu võetud põhiseadus, mis omakorda sätestab legitiimse võimu edasised institutsioonid ja protseduurid. Regulaarselt toimuvatel valimistel täidetakse see tahe konkreetse sisuga, nende tulemusena saab parlament mandaadi valijate esindamiseks mingi perioodi vältel. See mandaat sisaldab ka parlamendi võimet kinnitada ametisse valitsus, milline iganes selle konrkeetne koosseis siis ka ei oleks.\nSamas tuleb aga meeles pidada, et ei parlament ega ammugi valitsus ise ei kehasta üldist tahet (mida Rousseau arvates ei saa isegi esindada), vaid on lihtsalt selle üks konkreetne peegeldus. Üldine tahe ise ei lakka valimiste vahelisel ajal olemast – ja kui parlamendi mandaat on terveks valimisperioodiks muutumatu, siis üldine tahe seda ei ole. Ideaalsetes oludes on need lahknevused siiski väiksed ja ületatavad ning ei sea kahtluse alla ei valimistel antud mandaati ega sellele toetuvaid edasisi institutsioone või konkreetseid otsuseid. Siin on aga hea veelkord mõelda eelpool mainitud võlvi-metafoori peale. Nagu öeldud – võlv ei püsi koos ühegi konkreetse kivi abil ja kui mõned neist eemaldada, ei juhtu suurt miskit. Ühel hetkel aga muutub iga järgmine äravõetav kivi terviku stabiilsuse jaoks aina kriitilisemaks. Üksikuna võttes on pea kõik rahvast esindava mandaadi komponendid vahetatavad või asendatavad. Üheskoos ja korraga nad seda aga paraku ilma uuesti valija poole pöördumata olla ei pruugi.\nSedalaadi kriisi, mis nõuaks uut valitsust, Eestis täna ilmselt ei ole – ja nende jaoks, kelle arvates on, ei saa Kallase valitsus ka kindlasti olema piisavalt “uus”. Erinevalt Mario Montist ei tule Kallas lahendama riiklikku kriisi, ta ei tule lahendama isegi valitsuse kriisi – vaid ühe valitsuserakonna oma. Mul pole siinkohal vähimatki kavatsust seda põhjust alahinnata, ja tegelikult tundub mulle, et muutused, mida Siim Kallas on maininud, võiks oma sisult aidata seda viimastel aastatel seda üldise tahte ja mandaadi veidi lappama läinud omavahelist seost parandada.\nSamas on Kallase ja Ansipi toolidevahetus ise aga laiema üldsuse silmis veel üks tollest mandaadi-võlvist ära võetud kivi. Ilmselt saabki just see olema Siim Kallase valitsuse esimese saja päeva üks kõige olulisemaid väljakutseid – kas neil õnnestub jalg sellele sillapeale saada ning veenda nii Reformierakonna vahepeal “jalutama läinud hääli” kui ka neid, kes valimistel mõnda muud parteid on eelistanud, et nende mandaat (kindlasti endiselt demokraatlik ning seaduspärane) on endiselt ka piisavalt lähedal sellele üldisele tahtele, mis nende võimule paratamatult aluseks on. Sest muidu on nii, nagu tõdes hiljuti ametist lahkunud kehtiva demokraatliku mandaadiga kultuuriminister: “Sellises olukorras ei ole mul mõtet kabinetis istuda, ma ei saa nagunii mitte midagi tehtud.”\nhttp://andreaskaju.com Andreas Kaju\nmulle tundub see poleemika (mitte isegi konkreetselt sinu tekst, vaid arutelu peaministri vahetuse legitiimsuse üle laiemalt) kaunis kunstlik. Vastaksin presidendi mõne päeva vanuste lakooniliste sõnadega: Eestis kinnitab peaministri kandidaadi pärast parlamendierakondadega konsulteerimist Vabariigi President. Parlament seejärel otsustab. Ainult nii ja mitte kuidagi teisiti ei saa Eestis ei peaministri kandidaati ega peaministrit leida. Lisaks – Lätis värskelt leiti peaminister samamoodi. Soome sotsid eelmises valitsuses tegid samu vangerdusi, UK-s on see päris tavaline. Itaalias sai mõned päevad tagasi peaministriks mees, kes parlamendivalimistel pole veel vist kunagi elus osalenud, küll aga on tugev kohalik poliitik jne. Parlamendidemokraatias on sel viisil (president otsib kandidaadi läbi konsultatsioonide – kes võiks saada enamuse toetuse, millele lisanduvad pehmed, kirjutamata kriteeriumid, nagu nt kahtlustuse puudumine koostöös FSBga vms) leitav peaministrikandidaat ja seejärel kinnitatav peaminister meie mängureeglite järgi üdini legitiimne. See presidendi kureeritav protsess peakski iseenesest olema uut legitiimsust loov. Ja nagu Läti hiljutine näide ilmestas, see võib olla aegavõttev ning mitut erinevat kandidaati kõrvaleheitev. Aga ei pruugi muidugi. Lühidalt – mulle tundub, et sinu siinne arutlus on rohkem katse sobitada ka viimast poliitilist arengut oma käsitlusse eksisteerivast põhimõttelisest probleemist, kui sündmuses endas äkilist probleemi diagnoosiv. Taaskord, luban endale väikese kvaasidemagoogilise võtte, toetudes autoriteedile – ent ka minu jaoks on VP kombel viimased aastad näidanud, et demokraatia toimimisega seonduvat mõekõrguselt ületavad on meil sisulised probleemid, millede osas aga ühiskond (või tallinna humanitaarintelligents) ei ole oma nõudlikkuses kaugeltki nii praktiline kui – “üldküsimustes”.\nAndreas, mulle jälle tundub, et sa polemiseerid siin seisukohtadega, mida ma pole esitanud. Nagu ma kohe alguses mainin, ei ole minu jaoks Ansipi-Kallase vahetuse demokraatlikkus, seaduslikkus või legitiimsus küll kuidagi küsimuse all. Ma ju ütlengi, et “jah, üldjoontes nii need asjad tegelikult käivadki” – ja see ei ole mingi peen iroonia.\nKa ei püüdnud ma “probleemi diagnoosida”, pigem katsusin pakkuda selgitust sellele, miks päris paljud siiski kogu asjas mingit (olgu siis Sinu jaoks “kaunis kunstlikku”) probleemi tajuvad. Sellele võib muidugi vastata, et “nothing to see here, please move on”, aga ma ei tea, kas see ikka täna päriselt olukorra lahendab.\nSelle osas, kas “demokraatia toimimisega seonduv” on sisuline probleem või mitte jääme ilmselt erinevatele arvamustele, aga samas kuulaks ma hea meelega, et millised on Sinu arvates siis need sisulised küsimused, millega Sa mind ja ülejäänud Tallinna humanitaarintelligentsi pigem tegelemas näeksid.\nei vaidlegi otseselt, kasutan võimalust lihtsalt seda vahetamisemehaanikale keskendunud kriitikat kusagil adresseerida. Sisuliste probleemide osas näen neidsamu, mida kodanikud minu ümbergi – haridus, tervishoid, pensioni- või eakatepoliitika, laste vaesus, põhivabadused (partnerlusseadus) jne. Ma ei arva, et sina Tallinna humanitaarintelligentsi adressaati poleks võibolla pidanud kasutama, kaines vestluses oleks see liigne sildistamine, aga kui poliitikuks transformeerunud Oudekki väljaarvata, siis tundub see mulle siiski teatud ühiskonnakriitikat hästi kokkuvõttev ja mitte liiga ebaõnnestunud osutaja. See on kriitika, mille põhiobjektiks on dermokraatia oletatavad toimetõrked ja selle teema osas (arvestades nende marginaalsete probleemide ülivähest kordaminekut inimeste tegelikule elukorraldusele) ülesnäidatud üliteravale, pingestatud, vastanduvale nõudlikkusele, mis on teravas kontrastis masendava huvi- ja ideedepuudusega eelpool nimetatud, “tegelike” probleemide osas.\nlegitiimsus ei ole ainult protseduuriline kysimus. ma läheks Tarmo texti alusel Tarmo vastusest kaugemale: Siim Kallasel on legitiimsusprobleeme kyll & mitu: (1) Ansipi valitsuse senine praktika (mandaat=valimised; valimised=tagatoa tahe; tagatoa tahe=hämarus), mille jätkuna Ansip–>Kallas vangerdust nähakse; (2) omaenese minevik; (3) mandaadi puudumine (mis ei vôimalda môôta tahte-legitiimsust), (4) Ansipi katapultimine vastuteenena (mille eest?) volinikuks ilma avaliku diskussioonita, etc. kôik see annab yksiti ja kombineeritult oma sisendi “legitiimsusse,” mis on môistena umbmäärane, aga reaalsusena ysna yhene.\naga laiemalt on tahte kysimus minu arust vaid yks osa vôrrandist. bookendiks yhel pool on normatiivne kontekst (ausus, läbipaistvus, avatus etc) & teiselt poolt suveräänsus (Prantsuse & teiste suurte ajaloos on [avalikkuse] tahe automaatselt suverään, meil on suveräänsus vähemalt osaliselt välise definitsiooni & garantii asi)\nVõtan vabaduse ja nopin üles selle eristuse “tegelike” probleemide (millega peaks tegelema) ja “oletatavate” demokraatia toimetõrgete vahel (millega pigem tegelema ei peaks). Tunnistan, et minu jaoks on need mõlemad ühtviisi “tegelikud”, enamgi veel, need on omavahel lahutamatult seotud. Leian, et erakondade suutmatus/soovimatus tegeleda pikaajaliste ühiskondlike probleemidega, nagu tervishoid, pensionipoliitika või põhivabadused, on suuresti seotud üldise poliitilise legitiimsuskriisiga, poliitilise eliidi võõrandumisega ühiskonnast, poliittehnoloogilise mõtteviisi prevaleerimisega jms. Kust sünnivad lahendused nendele konkreetsetele probleemidele (mida on ühiskonnas tõstatatud korduvalt, viimati AER-is ja presidendi eilses kõnes)? Minu arusaamises ennekõike aruteludest, kuhu on kaasatud kogu kohalik (ja miks mitte ka osa välismaisest) ajupotentsiaalist. Ent kui valitseb arusaam, et poliitikat tehakse ja lahendusi otsitakse vaid erakonnakontorites (viide poliitilise süsteemi üldisele kriisile), siis paraku on vähetõenäoline, et sünnivad nutikad lahendused. Nii et kuniks ei saa paremini tööle meie üldisi poliitilisi mehhanisme, ei ole ka eriti lootust, et sünnivad lahendused mainitud konkreetsetele kitsaskohtadele (tervishoid, sisse- ja väljaränne, põhivabadused jne).\nAndreas, kas ma saan õigesti aru, et su väide on selline, et seni kuni tegelikud probleemid nagu laste vaesus ja pensionide jätkusuutlikkus pole lahendatud, ei ole eriti teretulnud, kui humanitaarid demokraatiateemadel sõna võtavad? Ning et nad võiksid ümber profileeruda ning hoopis ilmutada ideid uute majanduskasvu mootorite leidmiseks?\nKonkreetse postituse juurde tagasi tulles, kas see “Tallinna humanitaarintelligentsi” silt oli kuidagi mõeldud tähistama ka selle artikli autorit, kes on pikaajaliselt majanduskasvu panustanud pankurina, või oli siin ka tegu lihtsalt aja jooksul paisu taha kogunenud üldiste mõtetega?\nDaniel, ma koristasin need mõtetud ja ebatäpsed, ebaausad sildid ära enne, kui sa postitasid.\nedit: seega said täiesti valesti aru. Aga osaliselt minu süü läbi\nkõik me võime sõna võtta ja mida rohkem seda teeme ja üksteist ka ära kuulame, seda parem. Minu seisukoht on lihtsalt sama, mis aasta tagasi. Jah, Eestis võiks olla poliitikasse sisenemise barjäärid madalamad. Jah, vahel lähevad poliitikud ülbeks ja hea oleks, kui toimiksid tagasiside mehhanismid, mis võimaldaksid võetud kursse korrigeerida. Politiilise süsteemi suhteline suletus soosib tagasiside leebet eiramist. Aga nende probleemide suurusjärk on kordades väiksem, kui need, millele VP eile tähelepanu osundas või millest mina rääkisin. Alampalga suurus on ka poleemilisem – Eesti inimeste reaalse käekäigu seisukohast – kui näiteks Ansipi ja Kallase vangerduse mehaanikast väljalugeda püütav fundamentaalne probleemistik esindusdemokraatia toime, eneseregulatsiooni tõrkumise osas.\nAndreas, kardetavalt ei ole kuskilt võtta seda Archimedese punkti, millelt hinnata millised probleemid on “tegelikult” tähtsad ja millised seda vaid humanitaaride arvates (sorry, couldn’t resist :) ). Just mõned päevad tagasi kuulsin ma ühe tuntud IRL-i poliitiku suust, et Sinu poolt olulisena ära mainitud partnerlusseaduse temaatika on “pehme ja väga marginaalne”. Äkki saame nii kokku leppida, et igaüks valib ise, mis talle täpselt tähtis on – ja siis tegeleb sellega? Oleks ju päris liberaalne vaade?\njah, muidugi, ma olen kõigega nõus, mida sa praegu ütlesid. Selle vahega, et kui meist igaühe jaoks ongi kõige olulisem see, mis on, siis ühisosa, selleks vajaliku ressursi ja ühispingutuse seisukohast on siiski vaja vaielda ja selgitada, mis siiski on olulisem :)\nMinu jaoks on küsimus pigem selles, et kas siin tekstis või keskkonnas full disclosure moodi asi ei võiks olla juures?\nTunnen, et selles juhutmis on traagiline, et Kallas oli minnes väga vettinud mäger. Kogu muu tsirkus ja positiivsete artiklite lasu ja ilusad pealkirjad “Aitame Kallasel uut valitsust koostada”, mis sisuliselt mängivad “teeme nüüd kõik koos” tundele tulid sama lagedast taevast kui Partsi kottimine tema rongidega. Forsseeritult, kui nii tahate.\nSee on nii lohutu, et seest on tühi ja taevas on rusuv poola vikerkaar oma kõigis halltoonides. Midagi ei muutu; joome oma kraanivett edasi.\nEi taha küll muutuda kinnismõtteliseks, ent leian endiselt, et selles seisukohas on peidus fundamentaalne vastuolu või vähemalt ebakõla. Kui me ühest küljest nendime, et tagasiside ja eneseregulatsioon poliitilises süsteemis ei toimi ehk siis meie riigivalitsemises on fundamentaalseid probleeme, ja teisest küljest leiame, et valitsus ei soovi tegeleda konkreetsete akuutsete probleemidega, siis tekib paratamatult küsimus, et millele rajada lootus, et kui avalikkuses üldistele poliitikakorralduse probleemidele keskendumise asemel adresseerida konkreetseid lahendustvajavaid küsimusi, siis neid viimaseid ka kuulda võetakse. Ma ise leian endiselt, et selmet ehitada paratamatult meelevaldseid probleemide tähtsusjärjekordi, tuleks mõlema üldise probleemideringiga tegeleda koos, sest teise lahendus peitub esimeses.\nJaagup, kas see postitus kuulub sinu arvates sinna positiivsete artiklite lasusse?\nFD osas: konkreetselt Kallase või RE puhul ei ole mul enda teada midagi disclose-ida. Jah, me oleme Kajaga head sõbrad (eeldan, et see on üldteada) ja seetõttu ka aeg-ajalt räägime, aga käsi südamel – Siim Kallase tagasitulekust kuulsin ma hoopis muudest allikatest ja põhimõtteliselt samal ajal, kui see ka üldiselt avalikuks sai (teisisõnu, päris hilja).\nKas midagi veel?\nabstraktselt tahaks sellegagi nõustuda, aga situatsioonilises poliitikas ei suuda. Probleemide juures, kus lahenduseni jõudmine algab ja tihti lõppeb põhimõttelistes debattides erinevate filosoofiliste mõistete sisustamisega, mille saatus võib olla ka tõdemuses küsimuseasetuse mõttetusest (pole ka vähelevinud saatus või faas erinevate filosoofiliste küsimuste elukaares), on irratsionaalne siduda neid küsimustega, kus me vähemalt lõpuni pole sellistest küsimustest (mis on demokraatia, mis on võim, legitiimsus) kammitsetud. Eelistan ühsikondliku progressi väljavaate säilitamise nimel hoida demokraatia edendamise arutelu filosoofilist osa igapäedebattidest eemal, koduste raamaturiiulite vahel ja argises arutelus, praktilisuse nimel, piirduda tõdemusega, et meile kõigile oleks parem kui aktsepteeriksime demokraatiat kui protseduuride kogumit. See on käegakatsutav instrumentaarium, kus saame vajadusel ka midagi paremaks teha.\nTänu, see vastus seletas nii mõndagi. Me lähtekohad on kaunis erinevad, mina ei arva, et sisulist arutelu demokraatia, võimu ja legitiimsuse üle peaks pidama privaatsfääris ja avalikus sfääris tegelema üksnes praktiliste ja päevakorraliste probleemidega. Leian, et viimase paarisaja aasta Lääne ühiskonna üks suurimaid saavutusi seisnebki selles, mida Habermas nimetab avalikkuse struktuurimuutuseks, s.t. siis selles, et fundamentaalsed poliitilised arutelud liikusid alates 18. sajandist eravestlustest ja salongidest (“riiulite vahelt”) ajakirjandusse ja avalikku ruumi. Niisamuti olen üsna veendunud, et kui poliitilisi otsuseid langetada üksnes situatiivselt ja praktilisuse nimel, välistades igasuguse filosoofilise (laiemalt — abstraktsetes terminites) arutelu või siis reserveerides selle “elukaugetele humanitaaridele”, siis tulemus on kaunis niru (sama niru, nagu püüda langetada kõiki poliitilisi otsuseid filosoofilise vaidluse käigus).\nMa lisaks veel, et tegelikult väljendad Sa, Andreas, oma repliigiga sellest, kuidas “demokraatia on protseduuride kogum” ju samuti üht põhimõttelist teoreetilist seisukohta – konkreetselt Schumpeteri oma.\nDaniel, miks teemat nii keeruliseks muuta? Demokraatia on ju üks viise kasutada võimu. See toimib seni kuni võimu legitiimsuse alus – rahvas – tahab võimu enda käes hoida. Ei ole mõistlik hoida analüüsi fookuses võimu teostajate – poliitikute – teid, kes justkui oleks kohustatud hoidma võimu “valijate” käes. Lähtepunktiks peaks olema võimu omajate käitumine, kes võivad olla liiga ettevaatamatud ja lasta võimu enda käest ära võtta.\nAntud juhul on küsimus, kas praegu toimuv võimu vahetumine on valijate arvates “sobilik”? Või väljendab see võimu liigset usurpeerimist ( Kas sellised sammud meenutavad “juhitud demokraatiat?”) ning nõuavab seetõttu rahva reageeringut kasvõi igaks juhuks, et mitte keegi mitte kunagi ei tahaks üritada rahvalt võimu enda kätte võtta.\nJah, küsimus on protseduurides. Demokraatia seisneb rahvale garanteeritud protseduurides., et keegi ei otsusta rahva eest.\nMinu jaoks oli see mõtlik artikkel, mis tekitas tunde et “kuule, Tarmo, viitsid sel teemal Memokraati kirjutada”. Siin rohkem ei saakski. Ilmselt reageerisin üle, sest olen ise tige selle projekti suhtes.\nNp. Võin veel kinnitada, et antud asja kirjutamiseks ei tulnud mulle kellegi teise poolt mingeid palveid, vihjeid ega soovitusi. Konkreetselt oligi see reaktsioon Kiisleri ja Hõbemägi artiklitele – kuigi jah, see vangerdus ise oli muidugi huvitav ja mõtteid tekitav kaasus ning selle osas ma mõtlesin juba veidi varem, et kas mul oleks midagi huvitavat öelda või arvata.\n“Projekti” enda suhtes on mul muide kahetised tunded, aga püüdsin kirjutades seda isiklikku aspekti võimalikult kõrval hoida.\nAhto, ma tegelikult just sedalaadi „legitiimsusprobleeme”, mida sa ridamisi mainid, selle võlvi-metafooriga silmas pidasingi. Samas tuleks olla täpne, mislaadi probleemiga on tegu, kuna eraldivõetuna ei ole ükski neist „fataalne”. Jah, meile meeldiks, meie arvates oleks „legitiimsem”, kui otsuseid tehtaks parlamendis ja mitte kuskil Kadrioru kohvikus – aga see asi on olnud parlamentaarse demokraatia pärisosa kui mitte päris algusest peale, siis vähemalt päris ammu. Carl Schmitt kirjutas sellest üldisest hädast (suuresti Weimari vabariigi näitel) juba 1923. aastal. Samuti oleks tore, kui peaminister oleks kandideerinud viimastel valimistel ning saanud seal ka korraliku toetuse – aga jällegi, see ei ole ei de jure ega ka de facto nõue sellesse ametisse astumiseks, nagu senine kogemus nii meilt kui mujalt päris ilmekalt tõestab. Muidugi oleks kena, kui valitsuskoalitsiooni avalik toetus oleks suurem kui opositsioonil – see teeks märksa lihtsamalt usutavaks selle, et tegu on endiselt kehtiva enamuse-põhise mandaadiga, aga valimistevahelisel ajal põhineb parlamentaarses demokraatias mandaat siiski riigikogu kohtade jaotusel ja mitte avaliku arvamuse küsitlustel. Ka eeldavad ilmselt paljud, et kui erakond on valimistel mingi programmiga kandideerinud ja selle alusel valitsusse pääsenud, siis selles sisalduvaid printsiipe ja suundi enne valitsusperioodi lõppu oluliselt ei muudeta – aga jällegi, PS §62 sätestab, et riigikogu liige ei ole mandaadiga seotud ning seega ei ole seda ka erakonnad või valitsus. Üksikute ja eraldivõetutena peab parlamentaarne esindusmandaat sellised (need nimetatud ja veel mitmed nimetamata) asjad vastu – ükski neist ei ole see “sammas”, millele “legitiimsuse lagi” ainsana toetuks. Nad on kivid “legitiimsuse võlvis”, kus nad üksteist toetavad, ühtlasi üksteisele toetudes kogu struktuuri ülal hoides.\nMuide, see, kuidas Ansip volinikuks katapulteeritakse on veel omaette huvitav küsimus, aga pigem hoopis Euroopa Komisjoni demokraatliku mandaadi aspektist, mis on täitsa eraldi ussipurk.\nrangelt vôttes tähendab sinu vôlvi-analoogia siiski seda, et kôik kivid on vajalikud. vôtad yhe välja, kaob kogu struktuuri integrity. mis omakorda tähendab, et yks legitiimsuse element ei ole yks-yheselt teisega asendatav/kompenseeritav (nt valituks osutumine ei kôrvalda muid kahtlusi etc). eri kive ei saa/tohigi mängida yksteise vastu. komponentide yle jagelemine tähendab terviku kadumist intellektuaalsest & eetilisest fookusest. see ongi see, mis on minu arust Eesti demokraatia suurim puudus. loomulikult vôib konstrueerida keisse, kus yhel pool on suurem kivihunnik kui teisel pool — aga seda, et vôlv tuleb selleks maha vôtta, ei panda tähele. loomulikult on poliitikas legitiimsus alati konkurentsi objekt — aga demokraatlik poliitik peaks käituma nagu ta seda poleks. (paralleel snookerist: kaks mängijat, kumbki tahab vôita, aga môlemad on kasvanud eetikakoodeksis, mis eeldab, et iga oma tehtud rikkumine tunnistatakse kohe yles. & vôlv pysib).\nVideo: President Toomas Hendrik Ilves – inimene, kes aitas Eesti maailmakaardile\nPostimees.ee pole Postimees\nKust tulevad parteibroilerid?\nPoliitikahuviliste kool: sildistamine


Vallaametnike palgad jäävad vahemikku 550–2700 eurot - Maakond - Saarte Hääl\nLisatud graafika töötajate palganumbritega!\nPea sama palju kui Heinsalu, teenivad ka vallaarhitekt Mark Grimitliht (2650 eurot), vallasekretär Liis Juulik (2600 eurot), ehitus- ja planeeringuosakonna juhataja Rein Kallas (2500 eurot), majandus- ja haldusosakonna juhataja Mikk Tuisk (2500 eurot), rahandusteenistuse juhataja Thea Raik (2400 eurot) ning arendus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Karin Närep (2300 eurot).\n2000 euro suurust põhipalka teenivad ehitusinsener Mehis Kallas, keskkonnaosakonna juhataja Bert Holm, kultuuri- ja spordiosakonna juhataja Aarne Põlluäär ning ka peagi pensionile suunduv haridus- ja noorsootöö osakonna juhataja Raivo Peeters.\nÜlejäänud ametnike palgad jäävad alla 2000 ja mõnel üksikul juhul ka alla 1000 euro.\nMis puudutab teenuskeskuse juhatajate palkasid, siis enim – 1500 eurot –teenib põhipalgana Valjala teenuskeskuse juht Tiit Aavik.\n1300 eurot teenivad Laimjala teenuskeskuse juht Vilmar Rei, Mustjala teenuskeskuse juht Kalle Kolter, Pihtla teenuskeskuse juht Tiit Rettau, Pöide teenuskeskuse juht Toomas Oll ja Salme teenuskeskuse juht Kalmer Poopuu.\nTorgu teenuskeskuse juht Marite Ringas saab 100 eurot vähem kui teised ehk 1200 eurot kuus.