Maris jahub: Puhkuse viimased jutud\nÜürike suvepuhkus ongi lõpule veerenud. Suvel jõudsin vist rohkem blogida kui tervel esimesel poolaastal kokku. Eks näis kui palju töö kõrvalt jõuan kirjutada. Ja lähenev remont paneb blogindusele nagunii oma põntsu.\nAga et mitte ainult tumedates toonides pilte maalida, kirjutan eelmise nädala väikesest aiandituurist - see teeb alati tuju heaks :)\nAllahindlused olid algamas, lootsin tarvilikke leide teha. Lõppkokkuvõttes muidugi osa ostudest oli ikka täishinnaga. Paar ülesvõtet sellekordsest saagist, hiljem hea blogi abil neid ka meelde tuletada (muidugi kõik lähevad ka kausta kirja, aga siiski):\nkarukell 'Rote Glocken'\nnepaali maran 'Miss Wilcott' - millised imelised õrnad õied!\narendsi astilbe 'Cattleya'\nTundub, et mul on välja kujunemas nõrkus astilbede vastu. Nende õietupsud on minuarust võluvad, eriti just roosades ja tumepunastes toonides.\nLõpetuseks ka paar pilti õitest aias. Esimesena seemnest kasvatatud raudürt 'Sparkles', mis on alles nüüd õitsema läinud. Parem muidugi hilja kui mitte kunagi.\nJa siis saialill 'Double Orange King'. Minuarust on need nii kaunid suured õied, mis sest, et taim ise on nii tavaline. Olen neid siin aias iga aasta kasvatanud ja kavatsen aina jätkata. Osa seemnetest korjan järgmise aasta tarbeks kokku, osa kukuvad maha ja idanevad aiamaakastides omaalgatuslikult.


märts 2015 – filateelia.ee\nPärnu-Jaagupi postside ajaloost 17. sajandist kuni aastani 2013\nSergei Seeland on kirjutanud väga asjaliku raamatu Pärnu-Jaagupi postside ajaloost 17. sajandist kuni aastani 2013. (Pärnu-Jaagupi 2015, 197 lk) Raamat käsitleb Pärnu-Jaagupi kirikukihelkonna ning eri aegadel Pärnu-Jaagupi posttkontori ja Halinga hobupostijaamaga seotud postiasutuste ajalugu. Raamatu sisukorraga saab tutvuda filateelia foorumis. Sinna saab soovi korral lisada ka arvumusi ning kommentaare uue raamatu kohta. Samuti leiab sealt… Read More »\nFilatelistide ja kollektsionääride kokkutulek Kohtla-Järvel 29.03.2015\nMärtsikuus läheb kokkutulekutega tihedaks, aga ehk pole te unustanud muuhulgas Kirde-Eesti ainsat kokkutulekut, mis toimub Kohtla-Järvel siinses Järve Gümnaasiumis (ikka vanas kohas, Katse tn 2) 29. märtsil 2015 algusega kell 9 ja usutavasti on meil tegemist kuni kella 13. Veel suudame seda kevadist kokkutulekut tähistada vastava suveniirümbrikuga ja sellele lisanduva kõrvaltempliga. Nagu siiani on meid… Read More »\nKollektsionääride kokkutulek Tallinnas 22.03.2015\nTallinna Filatelistide Selts korraldab kollektsionääride kokkutuleku pühapäeval 22.03.2015 kell 9:30-13 Audentese Spordigümnaasiumis (Tondi 84). Vaata infot asukoha ning kohalesõitmise võimaluste kohta viki.filateelia lehelt. Kõik kogujad on teretulnud .\nKollektsionääride laat Tartus 15.03.2015\nTartu Filatelistide Selts korraldab 15.03.2015 Tartu Hansa Koolis (Anne 63) kell 9 (8:30) – 13 kollektsionääride laada. Oodatud kõik kollektsionäärid – mida rohkem, seda uhkem. Eelmisel korral oli mitmeid uusi nägusid ja elevust, loodame, et tuleb nüüdki. Saadaval ka kokkutuleku mark-ümbrik-kaart. Kohtumiseni pühapäeval! Tartu FS\n12.03.2015 – Linnade vapid. Elva\nElva linn on Tartu maakonnas suuruselt teine linn nii rahva arvult kui pindalalt. (pindala: 991,6 ha; rahvaarv: 5771 seisuga 01.01.2015). Linna ajalugu on tihedalt seotud raudteega, Elva algusajaks peetav daatum on 22. juuli 1889, mil avati raudteejaamahoone, kuhu kinnitati silt „Elva“. Elva on kaunis väikelinn, mis on tuntud puutumatu looduse – rohkete mändide ja järvede… Read More »\n12.03.2015 – Läänemere looduskeskkonna kaitse\nLäänemeri on Atlandi ookeani sisemeri, mis piirab Eestit põhjast ja läänest. Teised Läänemere-äärsed riigid on Läti, Leedu, Poola, Saksamaa, Taani, Rootsi, Soome ja Venemaa. Läänemeremaad on arenenud tööstusriigid ning ulatuslikelt aladelt voolab merre asulate ja tööstusettevõtete heitvesi. Merre satub palju põllu- ja metsamajanduses kasutatavaid toiteaineid ja taimekaitsevahendeid, mille tõttu on ranniku- ja veetaimestik hakanud vohama.… Read More »


Lehttainas küpsetatud lõhe. Vaata ka samm-sammulist pildiseeriat.\n1,5 kg kaaluv lõhe\n2 hakitud shalottsibulat\n1 pk lehttainast (32 x 26 cm)\n1/4 dl 35 %-list rõõska koort\n1. Vajadusel roogi kala ning fileeri. Eemalda filee külge jäänud väikesed luud. Sulata või pannil, kuumuta hakitud sibul klaasjaks ja lisa tükeldatud seened. Maitsesta soola ja pipraga, lisa purustatud küüslauk.\n2. Laota lehttainas küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Aseta taina keskele üks kalafileedest, kata seene-sibulaseguga, lao puhastatud sidruniviilud ning tõsta teine filee pool peale. Tõsta taina servad kala peale vaheliti. Keera taina sees olev kala ümber ning vajuta taina servad kalakujuliselt kahvliga kinni. Vältimaks küpsemisel tekkinud õhumulle, tee kahvliga taina sisse augud. Pintselda tainas muna-kooreseguga.\n3. Küpseta 225 kraadi juures kümme minutit, siis jätka küpsetamist 175 kraadi juures (30 minutit). Serveeri kartulirosettidega (tordipritsiga pannile pritsitud kartulipuder, mida on küpsetatud 250 kraadi juures 8-10 minutit).\naasa1966 02.aug 2009 22:55\nproovisin ka jube hea:O:O.soovitan kindlasti:Y\nlill 23.veeb 2006 08:08\nKiirelt ja lihtsalt valmiv toit ja mis veel kõige tähtsam, väga maitsev. Soovitan kõigil lõhe sõpradel proovida.


Elemendiq – Wikipedia\nNaanõ oppas geomeetriät. Pilt "Elemente" kõgõ vanõmbast ladinakeelitsest tõlkõst, miä alalõ om. Araabia keelest pand' "Elemendiq" ladina kiilde Adelard Bathist 12. aastagasaal.\n"Elemendiq" (kreeka keelen: Στοιχεῖα Stoiheia) om matõmaatigateos, miä sais kuun 13 raamadust ja minka kirot' Aleksanrian elänüq kreeka matõmaatik Eukleides umbõs aastagal 300 i.m.a.\nRaamatin ommaq mõistidõ välläseleltüseq, postulaadiq (aksioomiq), lausõq (teoremiq ja konstrukts'ooniq) ja lausidõ matõmaatilidsõq tõõstusõq. Sääl kaias geomeetriät ja arvoteooriat. Niisamatõ või säält löüdäq meetodit, midä om naat nimitämä geomeetrilidõs algõbras ja mink abil saa lahendaq mõndsi algõbraliidsi probleeme, niguq näütüses kruutjuurõ löüdmine. Autolycosõ teossõ "Liikujast sfäärist" kõrval ommaq Eukleidese "Elemendiq" üts kõgõ vanõmb matõmaatilinõ teos ja kõgõ vanõmb teos, kon matõmaatilinõ teooria ehitedäs üles aksiomaatilidsõlt.\n"Elementen" võtt' Eukleides kokko suurõmba jao tuust matõmaatigast, miä tälle teedäq oll'. Kuigi suur osa matõrjaali olõ-õs timä vällä märgit, oll' sõski timä tuu, kiä and' pall'odõlõ teoremmele rangõq tõõstusõq.\nEukleidese "Elemente" om peet ütes kõgõ tähtsämbäs ja mõokambas opiraamadus, miä kunagi kirotõt om. Edimäst kõrda trükiti tä Veneetsiän 1482. a. - nii oll' tä üts kõgõ edimäne matõmaatigaraamat, miä trükün ilmu pääle trükipressi luumist. "Elemente" om ilmunu üle 1000 trükü, arvatas, et õnnõ piiblist om ilmunuq inämb trükke. Sato aastit, ku kõigilõ ülikoolin opjilõ oll' kohustuslik kvadrivium, pidiq nääq opma vähämbält ossa "Elemendest". Nii oll' tä tarvitusõl 20. aastagasaa alostusõni.\nSiso[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]\nTõõstus Eukleidese "Elemenden", et ega lõigo AB jaos löüdüs võrdkülgne kolmnukk, minka ütes küles AB om. Sääne kolmnukk ΑΒΓ konstrueeritäs nii, et joonistõdas tsõõrjuun Δ keskpunktiga A ja tsõõrjuun Ε keskpunktiga B, nink kolnuka kolmandas tipus Γ võetas noidõ tsõõrjuuni lõikõpunkt.\nRaamaduq 1-4 tegeleseq tasapinna geomeetriäga.\n1. raamatun ommaq Eukleidese 10 aks'uumi (noist viit kuts tä postulaadõs ja viit aks'oomõs) ja mõnõq geomeetriä põhiteoremiq: teorem tuu kotsilõ, et paarkolmnuka alosnukaq ommaq ütesuurõq (lausõq 5), Pythagorasõ teorem (lausõq 47), lausõq kolmnuka pindala, sisenukkõ summa ja võrdsusõ kotsilõ.\n2. raamatut kutsutas mõnikõrd "geomeetrilidsõ algõbra raamatus". Suurt jako tuu raamadu lausist või kaiaq ku algõbraliidsi samasuisi (nt. a(b + c + ...) = ab + ac + ... vai (2a + b)2 + b2 = 2(a2 + (a + b)2)) geomeetrilist tõlgõndust. Sääl raamatun om ka etteannõt arvost kruutjuurõ löüdmise meetod.\n3. raamat tegeles tsõõrjuuni ja näide umahuisiga: kolmnukaq tsõõri sisen, pututajaq, Thalese teorem.\n4. raamatun konstrueeritäs kolmnukalõ sisetsõõrjuun ja ümbretsõõrjuun nink konstrueeritäs 4, 5, 6, ja 15 külega kõrraperätseq hulknukaq.\nRaamaduq 5-10 tegeleseq jagodõ ja proports'uunõga.\n5. raamatun om juttu suuruisi proports'oonõst. Lausõst 25 tulõ vällä, et häie arvõ aritmeetiline keskmäne olõ-iq vähämb, ku sammo arvõ geomeetriline keskmäne.\n6. raamatun tegeldäs ütekujoliidsi kujondidõga.\n7. raamat tegeles puhtalt elementaarsõ arvoteooriaga: jagonõmisõ, lihtside arvõ, Eukleidese algoritmi, kõgõ suurõmba ütidse jagaja ja kõgõ vähämbä ütidse kõrdsõga. Lausõq 30 ja 32 kuun ommaq sisolidsõlt samaväärseq aritmeetiga põhiteoremiga.\n8. raamatun tegeldäs proports'uunõga arvoteoorian ja geomeetriliidsin jadadõn.\n9. raamatun rakõndõdas 7. ja 8. raamadu tulõmuisi tuu jaos, et tõõstada, et lihtsit arvõ om lõpmalda pall'o (lausõq 20), et löüdäq geomeetrilidse jada summa (lausõq 35) ja et konstruiiri paarinarvolidsõq tävvelidseq arvoq (lausõq 36).\n10. raamatun püüdäs klassifitsiiri ütismõõdulda (täämbädse päävä keelen: irratsionaalsit) suuruisi.\nRaamaduq 11-13 tegeleseq ruumi geomeetriäga.\n11. raamatun üldistedäs 1.-6. raamadu tulõmusõq ruumilõ: ristiolõminõ, rööbildeolõminõ, rüüptahoka ruumala.\n12. raamatun uuritas koonussõ, pürämiidi ja tsilindre ruumalla ja näüdätäs näptpses, et koonussõ ruumala om üts kolmandik vastava tsilindre ruumalast. Lõpon näüdätäs, et kerä ruumala om timä raadiusõ kõrdlinõ. Tuu jaos lähendedäs kerrä hulga pürämiidega.\n13. raamatun konstrueeritäs viis kõrraperäst platoonilist kihhä ja näüdätäs, et rohkõmb sääntsit ei olõq.\nVällä otsit teedüskogost "https://fiu-vro.wikipedia.org/w/index.php?title=Elemendiq&oldid=161486"\nSeo leht om viimäte muudõt 18:48, 24. mahlakuu 2013.


Trip.ee | er-draug\nUus kasutaja, liitus Tripiga 18 aastat tagasi\nKAS TAHAD mööda Eestit rännata?\n12. nov 2006 18:50\nAinult et usun, et vastused pakuksid huvi paljudele. Seetõttu ka siin küsimus esitatud sai. Tegu ei ole ei koolitöö, uurimustöö ega turuuuringuga - vaid puhta uudishimuga.\nMarko Kaldur Avasta Eesti! Discover Estonia!\nTrip on igavaks muutunud.\n22. dets 2005 17:30\nÄra hõiska enne õhtut!!! See on sust praegu küll väga naiivne ja ennatlik arvata, et probleemid kadunud on. Tekib mõni uus populaarne sihtkoht - ning oleme tagasi sama küna ees ruigumas...tuletan siis sulle meelde seda postitust... Ükskord tuleb ära otsustada, mida teha - iga kord ca 70 postitusega kurtmist a la "Trip on käest ära" teha ka ei maksa...\n21. dets 2005 20:22\nKrt. No näete. Ma ei viitsinud kõiki 58 postitust eelnevalt läbi lugeda. Ja selgub, et vahetult enne mind on sarnasele ideele tuldud. VIP ehk priviligeeritute osa saab hoida paremini korras - ning läbu vältimiseks võib välja töötada tingimused, millele need registreerunud nt vastama peavad... Kogemused, aktiivsus, reisid, julgus õige nime all esineda jne jne jne - see on juba edasine ajutöö. Enne on vaja põhimõttelist otsust.\n21. dets 2005 20:18\nKuna olen ise ka tüdinenud Tripis käimisest totaalselt ajuvabade teemade tõttu, siis praegu turgatas...et...\nTeeks kaks paralleelset Trip-i?\nÜks on avalik Trip, kus toimuks anonüümne postitamine nagu praegugi. Ja jätame selle ka adminnimata (kui just keegi tõesti ei viitsi või ei taha ebasobivaid komme kustutada). Sinna kirjutab igaüks, loeb igaüks, asi toimib anarhia põhimõttel. Noh - mõned filtrid või automaatsed suunamised võivad ju olla, aga üldjoontes siiski asi elaks oma elu.\nTeine on registreeritute Trip. Ülesehituselt samasugune nagu praegunegi. Või siis suisa ilma (paremal servas olevate) teemajaotusteta, sest registreeritud kasutajatelt ei tule nii massiliselt uusi teemasid. Selle eest tuleb aga sisulisi teemasid, mida vast kõiki on mõnu lugeda.\nPeesse (uups!) see poliitiline korrektsus - teeme süsteemi, kus on priviligeeritud kasutajad (ehk registreerunud), kellel on oma koht, kus postitada - ning vähempriviligeeritud kasutajad (sõna "neeger" on Itaalias ja Eestis korrektne...), kes möllavad omaette. Mõlemad osapooled saavad lugeda teineteise foorumeid, ent priviligeeritute foorumis saavad sõna võtta vaid priviligeeritud. Kena oleks veel ka, kui nt. priviligeeritute foorumikanded ilmuvad mittepriviligeeritute omas, vastupidi aga mitte...teiste harimise mõttes...\nArvestades, et registreeritud kasutajaid on kogunenud aastatega juba piisavalt, siis usutavasti ei sure see piviligeeritute osa välja. Ning seda saab elus hoida ka üritustega, nagu kunagi olid Tripi kokkutulekud - ammu ple midagi taolist toimunud.\nTehniliselt ei tohiks kahe paralleelfoorumi loomine raske olla, priviligeeritute omas võivad olla siis ka üldise huvi korral igasugused lisad - nt. mainitud "kuu foto" jms.\nMatkajoped - tear'n'wear\n22. dets 2004 19:18\n...siin juba lahmimiseks läks, siis küsiks, et kus seda jopet kasutad? Sest vastuseks GA napakale jutule ütleks, et nö. odav matkavarustus võib pidada (ja enamasti peab) vastu sama kaua või kauemgi kui 10x kallim. Seega... Kui rändad Eestis või sarnases keskkonnas, siis ei tasu üle pingutada ei rahaliselt ega kaubamärgiliselt. Kui aga kuskil Siberi põhjaosas, Alaskal vms., siis tasub pikalt ringi vaadata. Endal nt. on "odav" bränd, nn. töömehejope, mis kunagi ammu sai Kanadast ostetud, pidas vastu sealsed põhjapiirkonna ilmad, käidud sellega mujalgi väga ekstreemsetes tingimustes (ütleks täiendavalt, et kasvõi Eestis (nt. Emajõe Suursoos...irw) võib olla ekstreemsem olustik kui Kamtshatkal või Novaja Zemljal) ning jope siiani vägagi hea.\nMarko Avasta Eestimaa! Discover Estonia!\nMiks juhtuvad õnnetused?\n21. dets 2004 16:30\n"Hea, et keegi surma ei saanud. Ka tugevamad olid omadega päris läbi olnud." - vot see ongi põhjus, miks see teema algatatud sai. Kuna "omal ajal" ikka need tugevamad OK olid ja kui tugevam nõrkes, siis nõrgem juba päevi varem surnud oli. Ise ma muide ei ole "üle keskea piiri" ning ka mitte mingi ekstreemsportlane, aga samalaadse või hullemagi retke tulemus samal nädalavahetusel Soomaa viiendal aastaajal oli ainult kähe kurk...mis pigem jääaugu süü kui raske trassi. Maletamine on ka sport, kui spordilembusest või spordi aus sees hoidmisest rääkida. Kuid Kaido jutt on nagu rusikas silmaauku või nagu piirivalve hõljuk hättajäänutele - peagi on isegi märg varvas või pind näpus meile katastroofiks. Mis siis veel saab, kui eri katastroofifilmide stsenaariumid teoks peaks saama??????? Looduslik valik...\n20. dets 2004 21:11\nTagatisraha teistel juhtudel vist oli. Mitte matkade puhul. Ja noh - kui paljud tegutsevad seaduslikel alustel????? Neist, kes tasulisi reise teevad...\n20. dets 2004 14:04\n...ühe lingi Suursoo piltidega. Kusjuures see esimene pilt nimekirjas võib väga vabalt vist iseloomustada möödunud nädalavahetuse sündmusi sealsamas. http://www.discoverestonia.org/est/paigad.php?view=43\nMatkakodinate foorum (ja Matrixpack)\n16. juuli 2004 15:35\nVandersellid on nüüdseks juba ca 3 aastat kasutanud Matrixi varustust, peamiselt seljakotte. Pole midagi ette heita ning eriti rahul on need (nt. ma ise), kel tehasest eraldi tellimusel ja tavamudeleist tiba erinevad kotid saadud. Rahuolu näitab vast ka see, et ainuüksi Vandersellide ja nendega lähemalt seotud rändurite seljas on paar-kolmkümmend Matrixi kotti ning neid kotte tuleb aina juurde.\n16. mai 2004 15:25\nRaamat "Rännates läbi Eestimaa" ja info siin: www.ida-viru.ee/raamat\nMinu uus raamat "Rännates läbi Eestimaa"\nUus põnev raamat Eestist!\n6. mai 2004 21:20\nSorri, kui mõnele uudis topelt postkasti kukub. ;)\nAlustaks siis otsast.\nTegu on teatud määral ÄP lugudega, teatud määral SLÕL lugudega, teatud määral EPL lugudega, teatud määral PR lugudega. Ning loomulikult - palju uut ja avaldamata materjali! Eksklusiivne ongi see, et enamikku neid kohti ei ole varem (või viimase 15 aasta jooksul) laiemalt kajastatud. On kohti, millest kunagi pole räägitud meedias. Kohti, mida teatakse, ent kuhu ei satuta. Ja mõned laiemalt tuntud paigad. Lood on seiklustest, mis aastate jooksul toimunud. Kohtadest kus käidud. Kuigi - toormaterjali uute lugude jaoks on veel palju-palju-palju...\nJa ajakirjanik Kikale - nahkhiirepilte ei saa!!! Sel teemal võid pöörduda Keskkonnainspektsiooni... :)\nVeigo - oleks ma üliinimene, siis kirjutaks igaühele personaalselt. Aga Keskkonnainspektsiooni üliagarad ja aeg-ajalt mõttetusteni langevad ametnikud on mult piisavalt aega ja energiat võtnud, et mitte enam suuta personaalselt läheneda. Vaat, mida kõike saadab korda ajuvaba bürokraatia - röövitakse vähimgi huvi Eestit tutvustada.\nMaterjal...kõikjalt Eestist kogutud...koha peal...külameeste jutt...legendid...internetiinfo...teatmeteosed...välismaised allikad...jne...kõikjalt...pika aja jooksul.\nIdee. Ammu tekkis. Kuni leidsin partneri, kes aitas raamatu ka teoks teha. Tänud Äripäevale! (see ei olnud reklaam)\nMilline lugu meeldib? Raske öelda. Kui olen kogu toimetamisega ühele poole saanud, siis puhkan veidi üksikul asustamata saarel. Loen raamatu uuesti läbi. Ja alles siis vastan.\nAhjaa...Veigo - ma olen päris sügavalt kohalikus poliitikas sees...volikogu tasandil ja muud moodi...eks see sealt tuli...ja omajagu süüd on ka TÜ ajakirjandusosakonnal... :)\nEsialgu kõik. Uued vastused hiljem siis...\ner-draug ehk Marko VANDERSELLID\nVõib ka teistmoodi...\n5. jaan 2004 17:28\n...käisite Toonojal. Plaan oli meilgi sinna minna (õnneks koht endale juba varem tuntud), aga viimasel hetkel otsustasime ümber. Jaanuaris plaan küll Toonojal ära käia...kui huvi äkki kaasa lüüa...\n5. jaan 2004 13:32\n...kuid hot.ee/militaar rahvaga on mul üsna kehvad kogemused ja isiklikult ei soovita seda kohta küll kellelegi...\nAga matcheete sain endale (kui kedagi huvitab) kino Kosmos juures olevast nugade ja jahitarvete poest - asub Kalevi sprodiseltsi (vms.-ga) majas. Pärnu mnt.-l, kohe Kosmose bussipeatusest sisehoovi minnes. Hea lai valik nugasid ja muud relvastust. (tegu ei ole tasutud reklaamiga!)\nMatcheete sai küll teiste võrdluses osalenutega (nt. Jahipaunas pakutav) raskem ja massiivsem ent sellelgi on oma pluss - nimelt saab asja edukalt ka pakkude lõhkumisel kasutada - mida mõne vetruva matcheetega pea võimatu teha.\nFiesta Reisid & intellektuaalse omandi vargus\n28. dets 2003 23:25\n...sinu nime lugudel all pole...kui suudad ära tõestada (vettpidavalt), et originaal on sinu - siis varguse eest kohtusse anda...kui aga ei suuda veenvalt põhjendada...siis on nukker...\n17. dets 2003 12:35\n...või midagi taolist oli...mõeldud tegelt kanuuatamiseks, aga sobivad väga hästi ka kuival maal...Tallinnas paaris poes olen näinud - miski 1900.- vist oli hind... ...müügimees pole ka mina kohe kindlasti mitte - Salomoni laiast valikust on need AINSAD mudelid, mida kiita saan....kõik muu on..............


Haavade ravi: plaastri all paraneb haav kiiremini ja väiksema armiga - Eesti Naine\nDSC05894Foto: Kai Simson\nÜldlevinud arvamus on see, et haavale tuleb panna rohtu, plaaster või paks side ning et kindlasti peab haava peale tekkima koorik. Tänapäevane meditsiin on aga vastupidisel seisukohal – kooriku all haav ei parane, samuti tekib sellele kohale märgatav arm.\nSuuremate haavade ja haavandite ravis on soovitus kooriku teket pigem vältida, selgitab BENU Pärnu Papiniidu Apteegi proviisor Margot Lehari.\nSellepärast tuleks ka keerulisemad ja spetsiifilisemad haavandid, nagu lamatised, venoossed ja diabeetilised haavandid, põletushaavad ja kiiritusjärgsed nahaärritused, katta plaastriga. Kaasaegsed Safetac-tehnoloogiaga plaastrid hoiavad haavas niisket keskkonda, kuid samas lasevad nad üleliigsel niiskusel aurustada. Tegemist on nö nutikate toodetega, mis aitavad haaval paraneda.\nKeeruline lamatiste ravi\nHaigekassa katab 50 protsenti lamatiste, säärehaavandite, diabeetiliste haavandite, põletushaavade ja kiiritusjärgse nahaärrituse ravivahenditest. Kuna eakate ning diabeedihaigete arv Eestis aina kasvab, siis suureneb ka haavade ja haavandite hulk. Eriti just nende esimeste puhul nähtub haigekassa statistikast, et lamatistega patsientide arv suureneb ja üsna jõudsalt. „Lamatiste ravi on kallis, pikk ja ajamahukas, kuid samas on lamatised just selline probleem, mida saaks ennetusega ära hoida,“ ütleb Lehari.\nOn hea teada, et lamatiste ennetuseks ja raviks on välja töötatud spetsiaalsed plaastrid. Jah, muidugi tuleb voodis lebavat inimest keerata, kuid näiteks raske operatsiooni järel pikalt lamamisrežiimil olles on abi justnimelt eriplaastritest, mis vähendavad survet ja hõõrdumist kriitilistes piirkondades, nagu näiteks ristluu piirkonnas ja kandadel.\nSafetac-tehnoloogiaga plaastrid kleepuvad õrnalt nahale ning nende eemaldamine pole valus, kuna tegemist on silikooni kleepuvusega. Ka ei esine erinevalt tavaliselt kasutatavast haavakattematerjalist silikoonplaastrite ja hüdrokolloidplaastrite vastu allergiat. Tasub ka teada, et lamatised on kiired tekkima – vaid mõne tunniga tekib juba I astme lamatis, mis märkamatuks jäädes kiiresti edasi areneb. Arvamus, et lamatiste saamiseks on vaja lamada päevi, on täielikult vale.\nMillega puhastada haava ja kas peale panna plaaster või side? (4) 10.05.2016\nJüri Tamm: Eesti inimesed toetasid kitsikuses lapsi 24 000 euro ulatuses (3) 08.02.2017\nDiabeetikud on riskirühm\nUmbes igal kuuendal diabeetikul esineb jalahaav, mis tuleneb sellest, et haigus on kahjustanud närve ning perifeerset vereringet. Tavaline on jalgade tundlikkuse vähenemine – inimene võib jala villi hõõruda või klaasikillu jalga astuda nii, et ta ise midagi seejuures ei tunne. Haavandid on seega kerged tekkima ja nende ravi on keeruline ning pikaajaline. Sellepärast oleks igati mõistlik haavandite teket vältida, näiteks kanda sokke ja igapäevaselt oma jalgu kontrollida. Kui on tekkinud kasvõi väike haavand, panna kohe peale plaaster ja pöörduda spetsialisti poole.\nKroonilised säärehaavandid võivad tekkida inimestel, kellel vereringe jalgades on mingil teisel põhjusel halvenenud. Ka siin on abi silikoonplaastrist, mida haavandi tekkimise puhul võiks kohe kasutada.\nKuidas valida õige plaaster?\nKirjelda apteekrile oma haava võimalikult täpselt ja ta aitab sul leida sobivaima toote. Plaastreid on müügil väga erineva kuju, suuruse ja ka imavusega ning need valitakse vastavalt haavast eralduvale eksudaadile, haava suurusele ja sügavusele. „Oluline on, et plaaster oleks piisavalt suur ja kataks haava täielikult,“ sõnab Lehari.\nLeidub nii isekleepuvaid kui ka padjaga plaastreid. Safetac-tehnoloogiaga plaastrid on taaskleepuvad ja valuvabad, mis tähendab, et plaastrit on võimalik haavalt selle kontrollimiseks eemaldada ja pärast uuesti tagasi panna. Mingit valu plaastri eemaldamine haavale ja seda ümbritsevale nahale ei tekita ning see on ka üks olulisemaid erinevusi võrreldes nö tavaliste plaastritega.\nEnneta armi teket!\nMaksimaalselt võib sama plaaster haaval olla 7 päeva, kuid sõltuvalt vedeliku eraldumisest haavast võib olla tarvilik seda tihemini vahetada. Leidub ka veekindlaid plaastreid, mida saab kasutada näiteks dušši all käies. Ja pindmistele põletustele või marrastustele näiteks ka haavakile, mis vähendab valu ja hoiab hõõrdumise eest.\nKui haavas ei ole põletikku ega infektsiooni, siis ei ole sellele vaja midagi määrida, vaid tänapäevased plaastrid teevad haaval oma tööd ja loovad paranemiseks soodsa keskkonna. Plaastri all paraneb haav kiiremini ja ka väiksema armiga.\nApteegist võid küsida ka spetsiaalset silikoonist armi¬plaastrit, mis pannakse haavale pärast selle täielikku paranemist. Seda soovitatakse kasutada 3–4 kuud ning ta teeb armi madalamaks, siledamaks, pehmendab operatsioonijärgset kudede pinget, võtab ära lillaka tooni ning arm jääb seetõttu vähem näha. Plaaster toimib nii värsketel kui ka vanematel armidel, sest armistumine kestab kuni kaks aastat. Kuid arm peaks olema veel tumedamat tooni. On küll olemas ka spetsiaalsed armidele määritavad geelid, kuid kasutusmugavuselt on plaaster parem.\nKui haav hakkab punetama, tundub kuum, turses ja eritab halba lõhna, siis see tähendab, et haava on tekkinud põletik. Sellisel puhul küsi apteegist hõbedaga plaastrit. See võtab üsna kiiresti põletiku maha. Tõsi, võid seejuures tunda haavas kipitust, kuid see ongi märk, et vahend töötab. Kui aga haava olukord ikkagi ei parane, tuleb kindlasti pöörduda arsti poole.\nHaavad paranevad kõige paremini kergelt niiskes keskkonnas. Ära jäta haava lahtiseks ja kaitse seda põletiku eest.\nPuhasta haav leige voolava vee või soolalahusega (NaCl 0,9%).\nPuhasta värske haav võõrkehadest (muld, liiv, riidetükid jne).\nKaitse puhastatud haava plaastriga, mis katab kogu haava ja seda ümbritseva naha.\nJälgi haava paranemist igapäevaselt.\nVaheta plaastrit siis, kui haavale on sattunud mustus või kui imav padi on täitunud haavast eralduva eksudaadiga. Plaastrit ei pea vahetama igapäevaselt.\nÄra kasuta vatti või kreeme lahtisel haaval. Lahtisele haavale sobivad niisutamiseks ja paranemise kiirendamiseks spetsiaalsed haavageelid.\nÄra kasuta jooditinktuuri ega vesinikulahust haava puhastamiseks – see traumeerib haava ja paranemine on aeglasem.\nKui haava tekib põletik, konsulteeri arstiga.\nBENU Apteekides on haavaravi eksperdid\nPaljudes BENU apteekides on olemas spetsiaalselt selleks koolitatud haavaravieksperdid, kes oskavad nõu anda, milline on parim vahend erinevate kriimustuste, marrastuste ja haavade korral. Samuti on need eksperdid nõukd nende toodete osas, millele rakendub haigekassa soodustus.\nHaavaravi ekspertidega apteekide täisnimekiri on toodud BENU kliendilehes, koduleheküljel www.benu.ee ning samuti on kõik vastavad apteegid varustatud märgisega.\nArtikkel ilmus esmakordselt BENU ajakirjas “Ilu ja Tervis”, mis on tasuta saadaval apteekides\nTänapäevane haavaravi on kunagisest oluliselt leebem


MERCADO SAN ILDEFONSO, Söö SUUPISTEID SUUREPäRASES õHKKONNAS\nEhkki seda nimetatakse Mercado San Ildefonso'ks, pole see turg sarnane teiste moodsate turgudega, kust saab osta liha, kala või puuvilju ning maitsta mõnda pinšot või suupistet. Tegelikult on Mercado San Ildefonso suurepärane koht suupistete söömiseks suurepärases õhkkonnas, kuna kõik võimalused, kioskid või turuputkad on juba väikesed restoranid, kus saab toitu osta ühiskasutatavates ruumides.\nSee on tänavaturu kontseptsioon, mis on mujal maailmas väga laialt levinud, tänaval söömise mõiste, mis pole aga meie maal nii levinud. Sellepärast on olnud rõõm nautida ekskursiooni San Ildefonso turul, proovides erinevate kioskite roogasid, et öelda, mida leiate sinna minnes.\nSan Ildefonso turg\nSee vana 19. sajandi turg, mis asub Madridis Calle Fuencarrali number 57 juures, peaaegu Calle Santa Bárbara nurgal Tribunali metroo kõrval, on ümber kujundatud 18 väikeseks kioskiks, mis valmistavad ette ja saadavad sel ajal erinevaid tooteid.\nSellel 2014. aasta juunis avatud turul on 18 erinevat toiduputka ja 3 baari. Idee on tagada, et kõik ettevõtted oleksid kvaliteetsed tooted, et nad ei oleks frantsiisid ega ketid ja eelistatavalt, et need ei kuulu kiirtoidu, näiteks pitsade või tacode hulka.\nSelle eesmärgi nimel on eesmärk luua kohtumispaik, kus saab süüa suupisteid kvaliteeti ohverdamata, hoides gastronoomilises pakkumises kõrget latti ning kus pingevaba ja mitteametlik õhkkond julgustab teistega lauda jagama, üldsust teatud rütmiga uuendama .\nEt julgustada avalikkust osalema sellel turul, mis on vaid kuue kuuga muutunud moekaks, korraldatakse tavaliselt paljusid tegevusi, näiteks degusteerimisi ja toodete degusteerimisi, mis toimuvad iga kuu erinevates kioskites.\nGastronoomiline pakkumine San Ildefonso turult\nLiharoad, näiteks hambakivi või ribadeks lõigatud hõrk entrecote, dogfishi fritters või kalmaari söödaroog või munad Barbate tuuniga on mõned toidud, mida saate nautida turu külastamisel. Talumunad on eriti head.\nParim on see, et kui minna rühma, saab iga jõugu liige tellida ja osta endale enim meeldivaid roogasid, näiteks hamburgereid Gancho Directost või ibeeria sinki Arturo Sánchezest koos salatite, sushitoitude, taimetoitude või mõne krepiga. , tuua mõned näited. Pärast ostu on kõige parem kokku saada ja nautida seda, mida kumbki on ostnud, koos väljaheitega ühes lauas söömas.\nRuumide kaunistamine on kaasaegne, linnaline, väga ajakohane ja ainus asi, mis puudu on, on veidi rohkem vaba ruumi, sest see on tavaliselt üsna täis, eriti pärast kaheksat pärastlõunat. Jaotus on uudishimulik. Esimeselt korruselt, mis on pikk, leiame mõned kioskid nagu Ham või Burgers ja allosas on trepid, mis võimaldavad pääseda poolkorrusele.\nPoolkorrusel on meil alumisel korrusel või ülemistel korrustel süüa, mida oleme ostnud, hästi varustatud mitmekesiste kioskitega, kust süüa ja juua osta. Edasi on veel üks siseterrass, hea koht vestelda, sõpradega suupisteks süüa ja pakutavat mitmekesisust nautida.\nKui elate Madridis või tulete paar päeva veetma, on Mercado San Ildefonso külastamine suurepärane võimalus lõunaks või õhtusöögiks suupisteplaanina, kuna pärast suupisteid saate jätkata kõndimist mööda Fuencarrali jalakäijate tänavat, kuni jõuate Gran Víasse nautides poodidest ja linna animatsioon.\nFuencarrali tänav 57\nAmetlik veebisait | San Ildefonso turg\nSilte: Tervis Retsepte-With-Thermomix Sex-Armastus\n© Johnny team 2021 Mercado San Ildefonso, söö suupisteid suurepärases õhkkonnas - https://foodrecipesite.com


Maksa mõjutavad paljud negatiivsed tegurid, mis seda hävitavad, provotseerides paljude teiste haiguste ja isegi patoloogiate ilmingut. Vahendid Carsil ja Carsil Forte kasutatakse põletikuliste protsesside kõrvaldamiseks maksas, selle kaitsmiseks ja regeneratiivsete funktsioonide aktiveerimiseks.\nSaadaval kujul dragee, mille sisaldus silümariinis on annuses 22, 5 mg. Kuiv piim Thistle (ekstrakt) kuni 56 mg. ühele tabletile.\nSilümariini toime vähendab toksiliste ainete mõju pepatotsüütidele, annab positiivse mõju kahjustatud maksa rakkudele. Täiendavad komponendid optimeerivad raku vormi metabolismi ja annavad antioksüdantide mõju. Ravim annab parema üldise tervise, söögiisu, seedeprotsessi, bilirubiini ja transaminaasi taseme languse.\nMürgine hepatiit jne.\nAnnuse määrab arst, lähtudes patsiendi ajaloost ja sõltuvalt haiguse tõsidusest. Ravi kestus ei tohi ületada kolme kuud. Kasutatakse keerulises ravis negatiivsete mõjude vältimiseks.\nKarsil Forte: kirjeldus\nSaadaval kapslite kujul, milles on silümariini sisaldus - 90 mg. Ravimi aktiivne osa on taimne, mis võimaldab teil saavutada antitoksilist ja hepatoprotektiivset toimet. Toimub funktsionaalsete ja struktuursete valkude süntees kahjustatud rakkudes, mis kutsub esile lipiidide metabolismi normaliseerumise, rakutüübi stabiliseerimise.\nVabad radikaalid seostuvad, mis provotseerib antioksüdantset toimet, mis omakorda moodustab teatud kahjulike mõjude kaitsmise teatud aspekti ja provotseerib rakkude aktiivse taastumise. Rakkude reguleerimine on väga kõrge, samuti avaldub metaboolne toime, rakumembraanide läbilaskvuse kontroll.\nRavimi võtmine annab kindla mõju teatud haigusseisundite üldise seisundi paranemisele, põhjustades antioksüdandi tüübi märkimisväärset mõju, kui mürgitus on mürgisega kahvatu. Toimeainete kokkupuude parandab patsiendi üldist seisundit, vähendab valu ja kõrvaldab seedehäired. Halva seedimisega patsientidel on parem söögiisu.\nPärast maksahaiguste, nagu hepatiit, kannatamist kõrvaldatakse kõik negatiivsed sümptomid. Komponentide imendumise protsess viiakse läbi seedetraktis, järk-järgult viiakse läbi soole-maksa-vereringe, mis võimaldab tagada optimaalsed toimed ilma keha kuhjumiseta.\nErinevad maksa kahjustused on toksilised.\nElundite normaalse seisundi säilitamine põletikuliste protsesside kompleksravis.\nRasvase iseloomu infiltreerumine (steatoos).\nSee on ette nähtud ka ravimitüübi pikaajalise ravi korral, kui seda kasutatakse profülaktikana, mida kasutatakse alkoholi mürgistuse korral.\nRavimid kuuluvad hepatoprotektorite rühma, nende mõlema eesmärk on maksa taastamine ja säilitamine, toksiliste toimete taseme vähendamine. Nende põhikomponendiks on piimavähi puuviljaekstrakt, toodetes on taimne alus, mis tekitab minimaalseid kõrvaltoimeid ning olulist reaktsiooni kasutamisele.\nPiimavähi ekstrakt sisaldab õlisid, valke, vitamiine ja mitmesuguseid mikroelemente, samuti saponiine, alkaloide, flavonoide, mis annab positiivse mõju mitte ainult maksale, vaid ka seedetraktile ja kogu kehale.\nMõlema ravimi toimeaine on silümariin, mis provotseerib aktiivse piimavahi vabanemise.\nMõlemat ravimit toodab Bulgaaria farmaatsiaettevõte Sopharma AD .\nPeamine erinevus on silümariini annus . Hepatoprotektiivset rolli selles preparaadis eraldab flavonolignaanid, mis vabanevad alles siis, kui nad suhtlevad silümariiniga. Karsil Forte sisaldab seda ainet 2, 5 korda rohkem kui Karsil, mis näitab keha intensiivsemat toimet.\nSilymariini suurema sisalduse tõttu on tagatud põletikuliste tsütokiinide tootmise kõrge tase, samuti esineb rakuretseptorite ekspressioon ja transkriptsioonifaktor pärsitakse. Selektiinide ja kemoatraktantide ekspressiooni inhibeerimine toimub (nad osalevad aktiivselt immuunrakkude migreerumisel põletikupiirkonda). Kars on aeglasem ja ei mõjuta oluliselt taastumisomadusi.\nMõlemal ravimil on sarnane toime ja identne koostis, erinevus on ainult ainete doosides. Karsit kasutatakse kõige sagedamini profülaktilise toimeainena, et kõrvaldada võimalikud negatiivsed mõjud rakkudele, näiteks ravimite võtmisel keerulise ja pikaajalise ravi ajal.\nKroonilise hepatiidi, tsirroosi ja rasvase infiltratsiooni korral soovitavad kogenud eksperdid Karsil Forte'i kasutamist aktiivse vormi komponentide olulisema sisu tõttu, et saada kiire ravi tulemus. Samuti kasutatakse seda tööriista kõige sagedamini alkoholi tüüpi mürgistuse kõrvaldamiseks.\nKindlasti määrake arst, millist ravimit ühel või teisel viisil vajatakse, võttes arvesse üldravi omadusi, patsiendi seisundit ja haiguse kulgu.


KKK – Eesti Pandipakend\nKas projektis osalemine on tasuta?\nJah, projektis osalemine ei maksa koolidele mitte midagi.\nMis ajani on võimalik projektiga liituda?\nAvaldusi ootame koolidelt 2012. aasta novembri lõpuni.\nKuidas saab projektiga liituda?\nPalume üldhariduskoolidel täita avaldus ja nõusoleku kinnitus, mille saab siit: https://eestipandipakend.ee/kampaaniaga-liitumise-abc/\nKas avalduse ja nõusoleku kinnituse peab allkirjastama direktor?\nJah, need peaks allkirjastama allkirjaõiguslik kooli esindaja, soovitavalt direktor.\nKes on avalduses märgitud projektijuht?\nProjektijuht on projektiga liitunud kooli kontaktisik ja esindaja koolis, kellega kontakteeruvad tarnete ja korjete tegemiseks vedajad ja kellele edastame vajadusel projekti puudutavat infot.\nKuidas projekti koolis käivitada?\nSee on väga lihte: pane plakatid ja kastid koolipere liikumisalasse ning teavita õpetajaid ja õpilasi, näidates neile projekti videot: http://www.youtube.com/watch?v=cSJb6mQ2DqA\nMilliseid pakendeid projekti raames kogutakse?\nKogutakse pandimärgi ehk tagatisrahaga koormatud jookide plastpudeleid ja plekkpurke, mis tavaolukorras on tagastatavad taaratagastuspunktis.\nKas kogumiskasti võib tuua ka kodust kaasa võetud taara?\nKõik võtted pakendite kogumiseks on lubatud.\nKas kogumiskasti tohib panna ainult kahjustamata pandimärgiga purke-pudeleid?\nJah, pakendi triipkood ei tohi olla kahjustatud ja pakendi kuju deformeerunud.\nMillal jõuavad kastid ja tarvikud koolidesse?\nNeed jõuavad koolidesse hiljemalt kahe nädala jooksul alates kooli allkirjastatud avalduse laekumisest Eesti Pandipakendisse. Tarvikud toob kooli meie vedaja.\nKuidas suudab projektis väike kool võistelda kõrvuti suurtega?\nNii vahe- kui ka peaauhinna võitjad selguvad kahes kategoorias. Ühes kategoorias võidab kool, kes on tükiliselt kõige rohkem pakendeid kogunud ja teises kategoorias kool, kes on kogunud pakendeid kõige rohkem ühe õpilase kohta. Viimane annab auhinna võitmise võimaluse ka väikese õpilastearvuga koolidele.\nKuhu kogumiskast koolis paigutada? Kas õue?\nEi, kogumiskast on mõeldud kasutamiseks sisetingimustes, sest see on valmistatud papist. Selle võib paigutada koolis oma äranägemise järgi (puhveti olemasolu korral näiteks selle vahetusse lähedusse).\nKui suur on kogumiskast ja palju see mahutab?\nKogumiskast on umbes 45 cm lai ja 105 cm kõrge, mahutades umbes 250 (0,5 liitrist) plastpudelit. Kogumiskasti võib segamini koguda nii plastpudeleid kui ka plekkpurke. Kasti pilti saab näha siit: https://eestipandipakend.ee/stardipakett-ja-juhendid/\nMillal toimub pakendite äravedu koolist?\nPakendite äravedu koolist toimub vahetult enne jõuluvaheaega või erikokkuleppel kooliga kuni detsembrikuu lõpuni. Nende pakendite hulga alusel selguvad jaanuaris vaheauhindade võitjad. Soovi korral saab kool pakendite äraveo tellida ka varem, seda tingimusel, et täitunud on 3 kogumiskotti.


Laupäeval peetakse tavatult palju pulmi DELFI - Estonian World Review\nLaupäeval peetakse tavatult palju pulmi DELFI\nHomne maagiline kuupäev seitsmega lõppeva aastaarvu seitsmenda kuu seitsmes päev annab meile korraga enneolematult suure hulga värskeid noorpaare.\nHomne abiellujate arv moodustab lausa seitsmendiku terve aasta vältel abiellujaist, vahendasid “Seitsmesed uudised”.\nAbiellumisbuum on pannud õnnepaleed ehk perekonnaseisuametid kiirkorras tööle. Ühe paari jaoks on arvestatud 30 minutit.\nMaagiline kuupäev on tõstnud ka lillede hinda.\nSamas elab palju inimesi endiselt vabaabielu. rahvastikuminister Urve Palo sõnul on see Euroopas levinud trend. Samas laste sündimist vanemate abielulisus ei mõjuta — ligi 60 % lastest sünnib vabalt elavatele paaridele.


Abies lasiocarpa Mäginulg\nMäginulg Abies lasiocarpa\nVõra kitsaskoonusjas, oksad korrapärastes männastes ja enam-vähem horisontaalselt, alumised veidi allapoole suunatud. Võra ulatub peaaegu maapinnani. Tüve koor pruunikashall, peaaegu sile. Okkad 2-3 cm pikad. Käbid 6-10 cm pikad, noorelt tumepurpurpunased või rohelised. Käbid paiknevad, nagu nulgudel ikka, oksa peal püsti. Nulud ei taha oma käbisid pööblile näidata - nad teevad neid looduses sagedasti vaid kõrgele puude latvadesse. Pealegi ei kuku nulgude käbid, erinevalt kuuskede omadest, mingil hetkel puu otsast tervena alla. Nulgude vanad käbid pudenevad soomustena alla.\nPuu okkad on tumerohelised, alt kahe heleda triibuga. Mäginulg näib rühikas, soliidne, tuulega välgutab heledat okste alumist poolt.\nMäginulg on külmakindel, kiirekasvuline ja dekoratiivne liik. Eelistab viljakat mulda, kuid lepib küllalt hästi ka kuiva mullaga. Nagu enamik nulge ei taha ka tema liiga märga mulda. Oma kodumaal - Põhja-Ameerika lääneosas - kasvab ta kuni 30 m kõrguseks. Rekordpuude kõrgus ulatub 52,5 m. Eestis pole mäginulud õiget kasvuhoogu sisse saanud.\nMäginulu väheste sortide seas on kahtlemata populaarseim ´Compacta´. Laitmatult õige nimi on tal küll Abies lasiocarpa var.arizonica ´Compacta´, aga keegi ei viitsi nii pikalt jorutada ja nii kasutataksegi lühemat varianti.\n´Logan Pass´ - tihe, roheline mütsakas, laius on tal pisut suurem, kui kõrgus .\nAbies lasiocarpa ´Compacta´ on minu arvates üks ilusamaid "sinivereliste" okaspuude seas.\nFantastilised vanad mäginulud ´Compacta´ pildil paremal.\nAbies lasiocarpa ´Kenwith Blue´ - ütleb kiri etiketil


Suunakood 8458 / +3708458 / 003708458 / 0113708458, Leedu\nSuunakood 8458 (+3708458 / 003708458 / 0113708458)\nSuunakood: 8458 (+370 8458)\nEesliide 8458 on Rokiškis suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9007744 ja suunakoodi 8458 jaoks tuleb valida number 8458 9007744. Rokiškis asub Leedu.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9007744, suunakoodi 8458 (Rokiškis) ja Riigi suunakood 00370 jaoks tuleb valida number 00370 8458 9007744. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 8458.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +370 (00370) ega suunakoodi 8458 (Rokiškis).\nKui te ei asu Leedu ja soovite helistada inimesele Rokiškis, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Leedu Riigi suunakood on +370 (00370), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Rokiškis, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +370 8458. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9007744, suunakoodi 8458 (Rokiškis) ja Riigi suunakood 00370 jaoks tuleb valida number 00370 8458 9007744.


kelguässad | dakiblogi\nMa olen kunagi küll rääkinud, et kõik kõige suuremad jamad, mis minuga on juhtunud, on juhtunud kelgutades. Aga kuna kordamine on tarkuse ema (ja ma ei suutnud tegelikult päriselt sellist postitust arhiivist leida), siis.\nKunagi, kui ma olin umbes 3aastane ja käisin lasteaias, mõtlesime me, et kuna meil lasteaia hoovis mäge pole, küll aga oli tühi bassein, siis on kõige targem liu laskmiseks toetada salvokad tagurpidi basseini äärele ning mööda kelgu põhjasid alla libistada. Kõigil õnnestus säärane meelelahutus muidugi superhästi, välja arvatud minul. Mul nimelt libises kelk ääre pealt ära ning kukkusin suure prantsatusega tühja basseini. Keel hammaste vahel. Või õigemini – nüüdseks juba see, mis keelest järgi oli jäänud. Ega ma tegelikult sellest intsidendist suuremat ei mäleta, mäletan, kuidas üle lihaka-raudtee kiirabiautos sõitsin ning pseudomäletan (ehk siis ema on rääkinud ja mul on tekkinud sellest mingi pilt mällu), kuidas ma ei saanud tükk aega rääkida, sest keel oli paistes. Sest ma olin ta POOLEKS HAMMUSTANUD. Ja ta õmmeldi tagasi kokku.\nUmbes kuueaastasena nääride ajal maal vanaema juures olles käisime kah kelguga sõitmas. Mul oli tol ajal Suur ja Tark Sõbranna (nimega Krõõt), kes ütles elutargalt, et kõige kiftim on sõita mäest alla PÜSTI SEISTES ja et ainult nannipunnid istuvad persili kelgule ja libistavad end nii. Seekord, muide, olime jälle lasteaiahoovis, ainult et selles lasteaias oli mingi mäeke ka olemas. Nüüd muidugi, kui ma ükskord hiljuti seal käisin, ei jõudnud ma ära imestada, kuidas selline KÜNGAS mulle kunagi MÄENA sai tundua. Aga enihuu. Suur ja Tark Sõbranna libistas end sujuvalt ja graatsiliselt mööda küngast alla, pikad juuksed talvetuules lehvimas. Pisike ja abitu Daki üritas sedasama teha. Muidugi kukkusin ma esimesel katsel ninuli, hakkasin (ilmselt) nutma ja jooksin koju vanaema juurde. Pärast seda ei lubanud vanaema mul mõni aeg Krõõdaga suhelda, sest ta leidis, et tal olevat mulle halb mõju.\nSiis ta veel ei teadnud, et halb mõju on mulle KELKUDEL, mitte inimestel.\nKui ma olin juba natuke suurem, nii üheksandik, siis läksime ükskord Kassitoomele sõpradega kelgutama. Kelke muidugi polnud, olid suured prügikotid. Ja muidugi oli kõige kiftim teha rongi – klammerdasin end siis tugevalt eesistuja (mu tollane heartthrob) külge, hingasin sisse ja alla me sahisesimegi. Muidugi aga hakkas kile keerduma, lõpuks sõitsime me mäest alla selg ees. Ja kunagi turvaliselt viimane olnud Daki oli nüüd esimene… Esimene, kes sõitis otsa all puntrasse sõitnud inimestele, kellest ühe jalg vastu mu kuppu tulistas, nii et mina oma tol ajal veel sirge ja kauni ninakese heartthrobi kuklasse kütsin.\nAlguses ei olnud väga midagi, aga järgmisel päeval, kui ma ei viitsinud matas olla, hakkas mul imetabaselt pea valutama ja terava silmaga klassijuhataja nägi ka, et mu kaunist ninast on järel suur sinine moodustis ning lubas mind (ja mu hoolitsevat sõbrannat, kel polnud tegelikult muidugi asjaga suurt pistmist) traumapunkti minna. Kus tuvastati mul ninaluumurd ja peapõrutus. Ja lubati nädalaks koju jääda, jei!\nUmbes järgmisel aastal, kui ma olin vaid natukene vanem, aga mitte üldse oluliselt targem, läksime me JÄLLE kelgutama. JÄLLE Kassitoomele. JÄLLE kilekottidega. JÄLLE tegime rongi. Seekord aga mööda seda nõlva, kus keset s*ttumist kasvab suur pärn (mille najale on küll hea näiteks Öölaulupeo ajal toetada). Järgnes järgmine dialoog.\nDaki: “Kuulge… Ärme ikka tee rongi. Siin on ju puhas jää!”\nMaris: “Ei ole hullu midagi!”\nDaki: “Aga see puu…”\nKati (vist oli tema, aga võin eksida): “No see puu ei jää ette!”\nDaki: “No ma ei tea…”\nMaris ja Kati: “Ei ole hullu midagi! Me ju hoiame üksteisest KINNI.”\nDaki: “Okei… Aga ärge siis sinna vasakule hoidke, hoidke ikka rohkem paremale, et läheks puust MÖÖDA.”\nMaris ja Kati: “Okei! Läksime!”\nPool minutit hiljem…\nDaki: “KAS MUL AJUD PAISTAVAD?! ÖELGE KOHE AUSALT, KUI PAISTAVAD!”\nMaris: “Loll! Kui sul ajud paistaks, siis sa ei küsiks seda!”\nÜhesõnaga, muidugi lagunes meie superrong ja mina kui kõige esimene (sest ma tahtsin kindel olla, et me ikka paremale tüürime) kihutasin üks hetk jälle selg ees mööda jääd alla. Korra veel jõudsin vaadata, et fakk, PUU LÄHENEB METSIKU KIIRUSEGA ja käed peakolu ümber panna, aga abi polnud sest suurt midagi. Ikka käis litt ära, silme eest lõi mustaks ja liuglesin orupõhja välja, kust ma tõusta ei julgenud (vt eelpoolmainitud jutt ajudest), käsi pea ümbert liigutada ammugi mitte.\nÕnneks ei olnud ajud väljas ning kui lõpuks kiirabi saabus, siis pidin omal jalal oma augupeaga mööda nõlva üles komberdama. Kiirabiautos laulsin arstidele seda because I got high lugu, mis tol ajal äärmiselt populaarne oli. Ning EMOsse jõudes tõstsin paanikat, kui sain aru, et nad raiped tahavad ju mind õmmelda ja ÕUMAIGAAD NAD AJAVAD SELLEKS MU JUUKSED ÄRA.\nAsi lõppes arstide võiduga ja veel pool aastat hiljem kandsin ma soengut nimega Paneme Juuksed Üle Pea Patsi, Et Auk/Harjased Näha Ei Oleks. Ahjaa, näpp oli ka vist mõrane.\nTe ilmselt mõistate nüüd minu skeptisismi kõikide asjade suhtes, mis tähendavad, et ma pean persili mingite libisevate asjade peal mäest alla sõitma. Üle-eelmisel talvel sain ma esmakordselt üle viie-kuue aasta üle oma suurest kelgutamishirmust ning käisime esimest korda snowtube’imas Otepääl. No kuna seal polnud suuremat asja mäge, siis polnudki väga hull. Ja puid polnud seal ka.\nAga eile tegin ma tõelise vägiteo. Ma käisin Veemäel snowtube’imas! Ja kui keegi on käinud Veemäel (Meegomäe kandis), siis ta teab, et Otepääga võrrelda seda kohta ei saa. See on umbes nagu… Otepää on Tartu teletorn ja Veemäe on Eiffeli torn. Neli rada, üks hullem kui teine. Lõpuks aga ma julgesin isegi sellest kõige rämedamast alla sõita, kuigi hinge lõi nii kinni, et kisada ei saanudki. Ja lõpuks nõustusin isegi tüdrukute ettepanekuga teha rongi, eeldusel, et mina olen esimene.\nTe juba ilmselt aimate, mis järgneb…\nMuidugi pääses rong lahti, muidugi kimasin ma üksi mööda hirmsat rada kausis siuh-säuh käies alla, trobikond naisi püssikuulikiirusel järgi kihutamas. Ja MUIDUGI sõitsid nad mulle selga. Aga õnneks sel korral ei juhtunudki midagi traumaväärset, ainult selja tõmbasin ära, aga see on mul ju vana vigastus, ma olen selle jõusaalis crunch-masinaga ka ära tõmmanud, nii et ei midagi hullu. Ainult natuke ei saa pead liigutada.\nJärgmisel nädalavahetusel jälle?\nSee postitus avaldati Määratlemata kategoorias siltidega beautiful, evidence, muinasjutt 17. jaan. 2010 , autoriks daki.\n← huumorit aastast 2007 mina muidugi teadsin seda… →\n13 thoughts on “kelguässad”\nTD 17. jaan. 2010, 21:25\nmarta 17. jaan. 2010, 21:34\nKärdu 17. jaan. 2010, 21:43\nKelk ON evil!\nMe käisime eile ka kelgutamas, ühel hetkel avastasime, et pika varustuse kelguga (4 inimest mahub rõõmsalt peale) oleks jube muhe ühest pisemast hüppekast üle sõita, et noh, nalja saab. Alguses olin skeptiline aga sõbrants suutis mu ära rääkida. Panimegi kolmekesi sealt suure kisaga üle, poolteist meetrit õhulendu ja maandumine, mis mulle lõppes sellega, et maandusin enda taga istunu nr46 saapa otsa ja mu kopsud käisid vist kõrvade taga ära.\nTäna ei saa istuda-astuda ja kõik, mis eeldab sügavamat hingamist või üldse kopsude kasutamist (naermine, luksumine, neelatamine, haigutamine) on pagana valus.\nKusjuures – eilne kelgutama minek oli minu algatus ka veel.\nOeh, mõnda aega ei taha kelku nähagi mitte.\ndaki Postituse autor 18. jaan. 2010, 14:01\nJumal tänatud, et ma ainuke sarnane pole:D Mul muide tuli täna veel trennis meelde, et kui see ninaluuvärk oli, siis meisterdasid plekkseppadest sõbrad mulle PLEKIST NINA, mille sai kummipaeltega ette tõmmata. No et oleks turvalisem või nii:D\nmartin 17. jaan. 2010, 22:47\nconstructiveness is fun\nself-destructiveness is even more fun 🙂\nEvu 17. jaan. 2010, 23:07\nSind (hull)julget! 🙂\nSnowtube’iga sõita (mina ütleks kummikelk) tundus esialgu hirmus (jäine rada, sõidetakse otsa, selg ees jms), kuid eriti hullu polnudki. Kuigi selg ees sõitmises pole erilist võlu, vaate naitumisest ei tulnud midagi välja. Ja tuul vihises silmis, nii et pool aega surusin need kinni, et valus poleks. A muidu suhteliselt tore.\nEvu 17. jaan. 2010, 23:08\n😀 *vaate nautimisest\nJana 18. jaan. 2010, 10:11\nMinul õnnestus eelmise aasta vastlapäeval peaaegu et võimatu – Tallinna lauluka mäest alla lasta ilma vigastusteta!!! Päriselt! Selle eelduseks oli minu hüperkelk (täispuhutav, peaaegu kummipaadi suurune, sünnipäevakink!), millel on ka korralikud käepidemed kinnihoimiseks. Ja mitte keegi ei jäänud ette ega sõitnud tagant otsa! Ja terve seltskond jäi terveks! Kelk ka! Unbelievable!\nAga kassitoomest ärme parem räägigi – mäletan ma väga täpselt vastlaid aastast 2003 – ja meenuvad samad näod nii mäelt kui hiljem ka traumapunktist – õnneks ise jäin terveks, kaaslasel oli suuremat sorti selja-ja peapõrutus (no mis see jää+hüpekad+inimesed tilbendamas mäel ikka teevad eksole?!) ning mõnel olid kohe MÕLEMAD reieluud puruks…Aga nalja ju peab saama, eksole!\nMummy 18. jaan. 2010, 13:29\nNoh, seekord ei läinudki siis kõige hullemini. Hoidsin reedest saati juba pöidlaid pihus, kui kuulsin, et tahad JÄLLE kelgutama minna. Mu süda on ikka palju rahulikum, kui kuulen, et tahad Slovakkiasse lumelauaga sõitma minna…\nsesamy 19. jaan. 2010, 13:20\nno see tuli küll imetabaselt tuttav ette… tartu, kassitoome ja jäätunud rajad…\nmuide, kelkudest, kilekottidest ja muudest vahenditest hoidsin end targu eemal, jopesaba ajas heaste asja ära 🙂\ndaki Postituse autor 19. jaan. 2010, 14:32\nEks on jah targem kiledest eemale hoida, aga no ma räägin, alati ei ole kõige targemalt käitutud. Jopesaba peaks olema sama juhitamatu:D\nkairi 25. jaan. 2010, 17:30\nTundub, et kelgutamine on vei ohtlikum kui muud x-spordi alad. Mo jaoks oli juba vanakalt alla lasta piisavalt jube. Õetütre kelk läks muidugi pooleks. Pärast seda, kui Viljandis üks tüdruk lossikates kelgutades vastu puud end surnuks sõitis, ei taha mina selle alaga enam eriti tegeleda.\nAga jõudu Sulle.\ndaki Postituse autor 25. jaan. 2010, 20:30\nUh, päriselt surnuks kohe?\nNoh, ma pole rohkem käinud kuskil, aga ütleme nii, et ma julgen seda nüüd nende tube’idega teha, ja seda siis ainult juhul, kui a) ei tehta rongi, b) keegi ei sõida mu ees või järel ja c) KÕIGE OLULISEM: puud on ohutus kauguses.


On alles tegelased! Truudusetud sodiaagimärgid, kes ei ole loodud püsisuhteks - Delfi Naistekas\nOn alles tegelased! Truudusetud sodiaagimärgid, kes ei ole loodud püsisuhteks\nMõned sodiaagimärgid on kuulsad oma truudusetuse poolest. Kui kõik maamärgid (Neitsi, Sõnn ja Kaljukits) on tuntud oma lojaalsuse ja truuduse poolest, siis tule- ja õhumärkide all sündinud elavad sageli käesolevas hetkes ja ei kõhkle vaatamast kõrvale.\nKõige truudusetuma tähemärgi auhind läheb kõikidele Amburitele! Ambur on hingelt seikleja, kes peab kalliks oma vabadust ja ei taha olla kellestki sõltuv. Ta tahab vabalt elada ja teha seda oma ärenägemise järgi. Ambur põletab küünalt kahest otsast korraga, tegutsedes ilma mõtlemata. Tal on väga palju sõpru ja talle meeldib olla tähelepanu keskmes.\nTeisel kohal selles edetabelis on Kaksikud. See õhumärk käitub tihti nagu liblikas, kes tahab vaadata, ega rohi ei ole mujal rohelisem. Ka sõpruses ei saa ei Kaksikutele ega Amburitele alati kindel olla, sest nad ei tunne just tihti huvi selle kohta, kuidas teistel läheb. Kui sul on mõni suur mure või vajad sa kolimise juures abi, siis parem pöördu mõne õhu- või veemärgi poole.\nKolmandal kohal truudusetute tabelis leiame me Kalade tähemärgi. Kalad on oma loomult unistavad, romantilised ja nad teevad kõik, et teised end hästi tunneksid. Aga see pole veel kõik, Kaladele meeldib ka flirtida. Ja selle tõttu ei saa nad ilma valetamiseta läbi, eriti Kalade tähtkujus sündinud mehed. Nad valetavad nii, et ei saa ise ka midagi aru. Nad sooviksid, et reaalsus oleks sama ilus kui nende unistustes... Sellepärast loovad nad ise oma reaalsuse. Nad võivad petta oma kaaslast, sest usuvad, et on piisavalt osavad ja ei jää vahele.\nVeevalajad hindavad kõrgelt sõltumatust ja vabadust ning elavad üsna reeglitevaba elu. Nad ei taha elada nii nagu kõik teised ja teevadki kõik selleks, et erineda.\nJa kõige lõpuks tuleb ära nimetada Jäär. Jäär võib minna lihtsalt igavusest mujale vaatama.


Hiinlaste uus sõjakopter meenutab tulnukalaeva - Forte\nVenelaste Ka-52 on üks kopteritest, millel hiinlaste uue kopteri loomisel malli on võetud.Foto: Eugene Odinokov, Sputnik\nHiina on viimaste aastakümnetega tõusnud üheks maailma üliriigiks ning sellest annab aimu ka asjaolu, et riik on arendamas üha enam innovatiivseid sõjamasinaid. Üheks selliseks on ka hiljuti tutvustatud lendavat taldrikut meenutav sõjaväekopter.\nKopteri nime võiks eesti keeles tõlkida super-mõrtsukhaiks ning Hiina võimude sõnul on tegemist kopteriga, mis on loodud tuleviku digitaalse informatsiooniga üle paisatud lahinguväljale. Lennumasin on loodud paljude erinevate juba ajaloos läbi proovitud kopteridisainide põhjal, näiteks on malli võetud ameeriklaste AH-64 Apache'ilt ja CH-53 Sea Stallionilt, samuti aga ka venelaste Ka-52 ja Mi-26 kopteritelt.\n7,6 meetri pikkune ning pea kolme meetri kõrgune kopter ei ole mõeldud hulga inimeste vedamiseks, tegemist on pigem ründekopteriga, mis suudab mahutada vaid kaks meeskonnaliiget. Kopteri kuju on ümar ning mootorid on peidetud osavalt lennumasina kere sisse. Hiina kohalike väljaannete info kohaselt on kopter võimalik ehitada ka radarnähtamatuks.\nTegelikkus Vene relvastuse seisust: vanad tankid on eluohtlikud ja uued olemas vaid paberil (274) 12.08.2015\nTehnilistest andmetest veel nii palju - kopter on võimeline õhku tõusma vähemalt 6000 kilogrammise laadungiga ning seejuures saavutama tippkiiruse 650 kilomeetrit tunnis. Selleks on kopteril kaks turboreaktiivmootorit. Kopteri tõstab õhku aga selle alaosasse ehitatud viie meetrise läbimõõduga rootor, mille abiga on lennumasin võimeline ülespoole kerkima pea 17 meetrit sekundis.\nKopteri prototüüpi presenteeriti inimestele eelmisel nädalal Tianjini kopterinäitusel, kuid õhus lennumasinat ei näidatud. Hiina sõjanduseksperdid ütlesid kohalikule väljaandele Global Times, et see poleks ka võimalik, kuna hetkel on tegemist veel eksperimentaalse lennuvahendiga. Oma ametliku esmalennu teeb kopter nende sõnul aga juba järgmisel aastal.


Saabiklubi fotoalbum - Detsember/Karge talvehommik 1\nHome > Fotokonkurss 2013 > Detsember\nKarge talvehommik 1\nAlbum name: heikiw / Detsember\nDimensions: 2400 x 1524 pixels\nDateTime digitized: 2012:12:04 10:38:30\nteager [Nov 21, 2013 at 08:01 PM]\nParemalt poolt oleks võinud rohkem lõigata, aga muidu meeldib\nvuuduu [Nov 28, 2013 at 05:25 PM]\nliiga "akvarelliks" keeratud, detailid lähevad kaotsi...\ncabric [Dec 01, 2013 at 11:04 PM]\nReeglina arutleme siin rohkem vormi kui sisu üle. ja valikuline lähenemine mõistagi on mugavam, kuid samas ei tohiks siin välistada võimalust, et tegu võib olla kontseptualistliku käsitluse, leebema suuna esindajaga, kus oluline on esitletud idee ja vormistuslik külg mitte nii väga, või üldse mitte, kus tööd esitatakse tihtipeale visandite, jooniste või primitiivsete fotomontaazidena.\nMõttele, et keskendutud on peamiselt just kontseptsiooni loomisele, viib mind auto katusel asetsev salapärane kerajas objekt, mis lihtsustatud käsitluse puhul oleks nonsenss ja vasakult üle lumise välja lähenev jääkaru.\nVäidet, et foto on "maaliline, võtaksin komplimendina, huvitav ja intrigeeriv pilt kahtlemata.\nvuuduu [Dec 02, 2013 at 03:57 PM]\nMina olen aru saanud, et pildid esitatakse siin kalendri konkursile, st et tähtis on just vormistuslik külg. Tulemuseks peaks olema tarbitav kalender, mitte visandite või jooniste kogum. Kas olen asjast valesti aru saanud? Ja veel, minu kommentaar ei olnud väide. Pilt ise on ilus, juhtisin lihtsalt tähelepanu detailidele.\ncabric [Dec 02, 2013 at 05:51 PM]\nVaatasin ka esmalt parimate traditsionide kohaselt,kuid mõistsin kiirelt, et kui pilti muuta ei saa, tuleb muuta suhtumist.\nEdasi lähtusin teooriast, et kriitika on pildi väärtustamine, muutes hindamisaluseid, ei häiri mind selle pildi juures enam miskii.\nheikiw [Dec 05, 2013 at 03:03 PM]\nAuto taga olev ümmargune vigur on päikesekalender muideks. Selle pildiga oli selline värk, et tehtud külmal talvehommikul, kui valgust oli suhteliselt vähe veel ja seetõttu auto väljajoonistamine oleks eeldanud lausa kuskilt eemalt lisavalgustamist. Kuna taamal olevad asjad olid kerge udu tõttu niikuinii mitteteravad, siis sai nad muudetud veelgi pehmemaks joontelt. Samas sai nii roosasid kui ka siniseid toone veidi võimendatud. Pildistan küll RAW formaati pilte, aga kasutan veidi mänguruumi, mida annab LightRoom. Aga mu pildi tegemised on tõesti sellised, et ega ma ei oska nagu seda autot alati paigutada parimasse asendisse. Enamasti piirdub asi ikkagi jalgadega suumimisel ja nurga otsimisel. Aga mingid detailid või jamad avastan alles siis kui pilt ammu arvutis .\ncabric [Dec 05, 2013 at 04:19 PM]\nEnesekriitika on hea isikuomadus, aga ei kujuta ette, mis hakkab saama kui oma potentsiaali täielikult avad, sest hinded räägivad selget keelt , et tegu on parima pildiga terve aasta lõikes üldse. Meile, lihtsurelikele ei jää vist mingit võimalust.\nEdu Sulle ja eks siis järgmisel aastal uue hooga!\nvvs [Dec 05, 2013 at 06:14 PM]\nFookus on veits imeliku koha peal aga üldine meeleolu on positiivne Jõulukuusse sobib see pilt igati hästi\nTGB [Dec 05, 2013 at 06:25 PM]\nÜldiselt mulle meeldib. Ainuke häiriv asi, et see päikesekell täpselt auto katuse kohal on nagu mingi plafoon..


Redaktsioon: 7. oktoober 2018, kell 13:34\nLisatud 36 baiti , 3 aasta eest\nNeitsi Maarja > neitsi Maarja\nRedaktsioon: 10. detsember 2017, kell 16:15 (redigeeri)\n(→Jumalasünnitaja ja Jumalaema mõiste)\nRedaktsioon: 7. oktoober 2018, kell 13:34 (redigeeri) (eemalda)\nP (Neitsi Maarja > neitsi Maarja)\n'''Jumalasünnitaja''' ([[kreeka keel]]es Θεοτόκος ''Theotókos'', [[ladina keel]]es ''Dei Genitrix'') ehk '''Jumalaemajumalaema''' (ladina keeles ''Mater Dei'') on [[Jeesus Kristus|Jeesuse Kristuse]] ema [[Maarja]] au[[tiitel]], mis sisaldab [[kristlus|kristlikku]] usuveendumust, et [[Jumala Poeg|Jumala Pojanapojana]] austatav [[Jeesus Naatsaretist]] oli ühtaegu tõeline [[Jumal]] ja tõeline [[inimene]].\n[[Pühima Neitsineitsi Maarja, Jumalaema,jumalaema suurpüha]] peetakse [[katoliku kirik]]us [[1. jaanuar]]il, kuni [[1969. aasta kalendrireform]]ini peeti 11. oktoobril [[õndsaima Neitsi Maarja emaduse püha|õndsaima neitsi Maarja emaduse püha]].\n==Jumalasünnitaja ja Jumalaemajumalaema mõiste==\nNimetust ''Theotókos'' kasutati esimest korda [[Ephesose kirikukogu]]l 431. aastal [[Nestorios]]e vastu, kes õpetas, et Maarja sünnitas Kristuse ([[Nikaia I kirikukogu]] ja [[Konstantinoopoli I kirikukogu]] [[trinitarism|trinitaristliku]] õpetuse järgi Jeesuse Kristuse), kes oli ühtaegu tõeline inimene ja tõeline Jumal, mitte ainult [[Jumala Poegpoeg]]. [[Dogma]] sõnastamisel ei olnud esmane mitte väide Maarja kohta, vaid väide Jeesuse Kristuse kohta.\nSuhteliselt neutraalse kreeka sõna tõlkimine "Jumalaemaksjumalaemaks" katoliku kirikus on mõnedele evangeelsetele kristlikele konfessioonidele (kuid mitte [[luterlik kirik|luterlikele kirikutele]]) vastuvõetamatu, sest see sarnastavat Maarjat [[paganlus|paganliku]] [[jumalanna]]ga, mida väljendiga "Jumalasünnitajajumalasünnitaja" olevat tahetud vältida.\nKatoliiklik [[dogmaatika]] näeb nimetust "Jumalaemajumalaema" "Jumalasünnitajajumalasünnitaja" lihtsama sünonüümina. Teesi "Maarja sünnitas Jumala, aga ei ole tema ema", mis ülalmainitud hoiakust ilmneb, peab katoliku kirik just selle asja uuemaks sõnastuseks, mida kirikukogu tahtis hukka mõista. Siiski ei ole ''Dei genetrix'' ladina tekstides sugugi haruldane, ''mater Dei'' aga on kasutusel peamiselt "[[Ave Maria]]s"; nii et sageli on tegu tõlkeküsimusega. Tiitli piibelliku kinnitusena tuuakse sageli ära Lk 1:43, kus [[Eliisabet]] nimetab Maarjat "mu Issanda ema".\n[[Antroposoofia]] peab Jeesuse ema nimetamist Jumalaemaksjumalaemaks valeks, sest [[Rudolf Steiner]]i vaate järgi sai Jeesus Kristuseks alles [[Jeesuse ristimine|Jeesuse ristimisel]] Jordanis (Jh 1:28–34).<ref>[[Hans-Werner Schroeder]]. ''Der kosmische Christus'', Urachhaus Vlg., Stuttgart 1995, lk 142.</ref>\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/5113216"


Old Guys Says Yes to Community | Andras - Eesti täiskasvanute koolitajate assotsiatsioon\nOld Guys Says Yes to Community\nProjekt „Vanemad mehed ütlevad „jah“ kogukonnale“ (lühidalt „Vanad semud“) uurib 60-aastaste ja vanemate meeste koduvälist tegevust. On teada, et vanemas eas mehed kalduvad naistega võrreldes rohkem jääma sotsiaalsest elust kõrvale. See on nii Eestis, aga ka teistes riikides. Samas on sõpruskonna või kogukonna elust osavõtt oluline inimese isikliku heaolu parandamiseks ja eluga kaasas käimiseks.\nProjektis viiakse vanemate meestega läbi 100 intervjuud igal osaleval maal, kokku vähemalt 400 intervjuud. Mehed, kellega räägime, on nii koduse eluviisiga kui ühiskondlikult või tööalaselt aktiivsed. Eestis on uuringupiirkonnad Ida-Virumaa ning Võru- ja Valgamaa. Samuti arutame küsimusi kohaliku elu eestvedajate, mittetulundusühingute esindajate ja kohaliku omavalitsuse töötajatega.\nProjekti lõppeesmärk on välja arendada tõenduspõhine koolituskursus kohalikele sädeinimestele ja omavalitsuse töötajatele selle kohta, kuidas vältida vigu koduvälise eneseteostuse pakkumisel vanemas eas meestele.\nSloveenia – Univerza Ljubljani\nSloveenia - Andragoško Društvo Slovenije\nEesti – Tallinna Ülikool\nEesti – ETKA Andras\nPoola – Uniwersytet Wroclawski\nPortugal – Universidade do Algarve\nProjekti koduleht: http://oldguys.splet.arnes.si/


Pane oma teadmised proovile ja mängi Heliose mälumängu. – HELIOS KIRJASTUS\nPane oma teadmised proovile ja mängi Heliose mälumängu.\nAvaldatud Helios at jaanuar 19, 2018\nEesti Mälumängu Liit\nMälumäng ehk kilb on juba pikemat aega olnud Eestis rahvusspordi staatuses. Mälumängudel on mitu eesmärki – lisaks võistlusmomendile ja seltskondlikule tegevusele saadakse teada ka palju uut ja huvipakkuvat.\nRaamatu „Minu mäng on mälumäng“ autori Peeter-Erik Kubo juubeli puhul korraldame ka oma lugejate seas väikese mälumängu. Vasta allpool olevatele küsimustele ning saada vastused 25. jaanuariks aadressile annika@helios.ee. Auhinnaks on põnevad raamatud: Peeter-Erik Kubo „Minu mäng on mälumäng“, Deirdre Bair “Al Capone. Elu, pärand ja legend” ning Alan Burdick “Miks aeg lendab?”\n1920 toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused tennises. Nii paaris- kui ka segapaarismängus kuulus Eesti esimesse meisterpaari mees, kelle perekonnanimi langeb kokku ühe rahaühiku nimetusega. Kas selleks oli frank, mark, kroon, dollar või ruubel?\nRootsis oli vanasti kombeks, et vastvalitud kuningas pidi läbi tegema Eriksgata. Alles selle sooritamise järel krooniti kuningas Uppsalas. Viimasena võttis Eriksgata ette Karl IX 1609. aastal. Mis on Eriksgata?\nKirikutornide tippudes olevaid kukkesid on peetud valvsuse sümboliks. Neile on omistatud võime näha kurje vaime ja teisi nende eest hoiatada. Tornikukk võib endas kanda kogu ümbruskonna identiteeti – näiteks Kambja valla vapil on kohaliku kiriku torn koos uhke kukega. Millise linna kiriku tornikukk uhkeldab edevalt oma Eestis ainsate mitmevärviliste sulgedega?\nProhvet Muhamedi viimane reis kujunes suurejooneliseks hüvastijätuks oma sünnilinna Mekaga. Püha eskordi saatel ratsutas prohvet Kaaba Suurele õuele. Seal tappis ta oma käega 63 ohvrilooma (vastavalt oma eluaastate arvule). Siis raseeris ta pea, tegi seitse ringi ümber Kaaba ja palvetas. Oma mahalõigatud lokid jagas ta usklikele mälestuseks. Mis loomad ohvriks toodi?\nKarl Marx tahtis oma teose „Kapitalˮ pühendada ühele kuulsale kaasaegsele. See mees aga keeldus sellest aust, tuues ettekäändeks soovimatuse siduda end ateistliku raamatuga. Kes oli see mees?\n„Gangsterifilmid tekitavad paljudes lastes soovi saada samasuguseks ning neil pole mingit kasulikku eesmärki. Need tuleks kõik kokku korjata ja järve visata. Nad ei tee noorsoole midagi peale halva.ˮ Kes on mees, kes on nii arvanud gangsterifilmidest? Samale mehele kuulub ka mõttetera: „Hea sõna ja revolvriga võib saavutada palju rohkem kui ainult hea sõnaga.ˮ\nMis asub Versailles’ lossis Sõjasalongi ja Rahusalongi vahel?


Investeerimisrisk (määratlus, tüübid) Mis on investeerimisrisk?\nMis on investeerimisrisk?\nInvesteerimisrisk on määratletud kui kahjude tõenäosus või ebakindlus, mitte oodatav investeeringutelt saadav kasum väärtpaberite nagu võlakirjade, aktsiate, kinnisvara jms õiglase hinna langusest. Igal investeerimisliigil on teatud määral investeerimisrisk, näiteks tururisk, st investeeritud summa kahjum või maksejõuetuse risk, st investeeritud raha ei tagastata kunagi investorile.\nVaatame erinevat tüüpi investeerimisriske:\n# 1 - tururisk\nTururisk on risk, et investeering kaotab oma väärtuse erinevate majandussündmuste tõttu, mis võivad mõjutada kogu turgu. Tururiski peamised tüübid on järgmised:\nAktsiarisk: see risk on seotud aktsiatesse investeerimisega. Aktsiate turuhind on kõikuv ja erinevatel teguritel pidevalt suureneb või väheneb. Seega on aktsiarisk aktsiate turuhinna langus.\nIntressimäärarisk: intressimäärarisk kehtib võlaväärtpaberite suhtes. Intressimäärad mõjutavad võlakirju negatiivselt, st intressimäärade langedes suureneb võlakirjade turuväärtus.\nValuutarisk: Valuutarisk on seotud valuutainvesteeringutega. Valuutarisk on valuutakursside investeeringute kaotamise risk valuutakursside muutumise tõttu. Näiteks kui USA dollar odavneb India ruupiasse, on investeering USA dollarites India ruupias vähem väärtuslik.\n# 2 - likviidsusrisk\nLikviidsusrisk on risk, et ei ole võimalik väärtpabereid õiglase hinnaga müüa ja sularahaks konverteerida. Turu väiksema likviidsuse tõttu võib investoril olla vaja väärtpabereid palju madalama hinnaga müüa, kaotades seega väärtuse.\n# 3 - kontsentratsioonirisk\nKontsentratsioonirisk on investeeritud summa kaotamise oht, kuna see investeeriti ainult ühte väärtpaberisse või ühte tüüpi väärtpaberitesse. Kontsentratsiooniriski korral kaotab investor peaaegu kogu investeeritud summa, kui investeeritud konkreetse väärtpaberi turuväärtus langeb.\n# 4 - krediidirisk\nKrediidirisk kehtib ettevõtte või valitsuse emiteeritud võlakirja maksejõuetuse riski suhtes. Võlakirja emitendil võib olla rahalisi raskusi, mille tõttu ei pruugi ta oma kohustusi täitmata võlakirjainvestoritele intressi või põhiosa maksta.\n# 5 - reinvesteerimisrisk\nReinvesteerimisrisk on risk kaotada põhiosa või sissetuleku suurem tootlus madala intressimäära tõttu. Arvestage, et võlakiri, mille tootlus on 7%, on laagerdunud ja põhiosa tuleb investeerida 5% tasemele, kaotades seega võimaluse teenida suuremat tootlust.\n# 6 - inflatsioonirisk\nInflatsioonirisk on ostujõu kaotamise oht, kuna investeeringud ei tooda inflatsioonist suuremat tootlust. Inflatsioon sööb ära tootluse ja vähendab raha ostujõudu. Kui investeeringutasuvus on madalam kui inflatsioon, on investoril suurem inflatsioonirisk.\n# 7 - Horisondi risk\nHorisondi risk on investeerimishorisondi lühenemise oht isiklikest sündmustest nagu töö kaotamine, abielu või maja ostmine jne.\n# 8 - pikaealisuse risk\nPikaealisuse risk on säästude või investeeringute ületamise risk, mis on eriti seotud pensionile jäänud või pensionile jäävate inimestega.\n# 9 - välisinvesteeringute risk\nVälisinvesteeringute risk on risk investeerida välisriikidesse. Kui riiki tervikuna ohustab SKP langus, kõrge inflatsioon või rahutused, kaotab investeering raha.\nKuigi investeerimisel on riske, saab neid juhtida ja kontrollida. Erinevad riskide juhtimise viisid on:\nMitmekesistamine: mitmekesistamine hõlmab investeeringute hajutamist erinevatesse varadesse, nagu aktsiad, võlakirjad, kinnisvara jne. See aitab investoril kasu saada, kui ta võidab muudest investeeringutest, kui üks neist ei toimi. Hajutamist saab saavutada nii erinevate varade lõikes kui ka varade piires (nt aktsiatesse investeerides investeerides erinevates sektorites).\nJärjepidev investeerimine (keskmistamine): Investeerides järjepidevalt, st investeerides väikeseid summasid regulaarsete ajavahemike tagant, saab investor oma investeeringu keskmiseks. Kunagi ostab ta kõrge, mõnikord madala ja hoiab investeeringu algset omahinda. Kui aga investeering tõuseb turuhinnas, võidab ta kogu investeeringust.\nPikas perspektiivis investeerimine : Pikaajalised investeeringud toovad suuremat tootlust kui lühiajalised investeeringud. Kuigi väärtpaberite hinnad on lühiajaliselt volatiilsed, võidavad need siiski pikema perioodi (5,10, 20 aastat) investeerimisel.\nSee on risk kaotada investeeritud raha väärtpaberi õiglase hinna languse tõttu.\nKõrgema riskiga väärtpaberid annavad kõrgemat tootlust.\nRisk hõlmab peamiselt tururiski, kuid ei piirdu tururiskiga. On ka teisi riskitüüpe, nagu krediidirisk, reinvesteerimisrisk ja inflatsioonirisk jne.\nInvesteerimisrisk on küll seotud peaaegu igasuguste investeeringutega, kuid seda saab vähendada hajutamise, investeeringute keskmistamise ja pikaajaliste investeeringute abil.\nInvesteerimisrisk on investeerimissumma kaotamise ebakindlus. Kõigil investeeringutel on teatav kahjumirisk, kuid riski paremini mõistes ja hajutades võib investor olla võimeline neid riske maandama. Parema riskijuhtimise abil saab investor omada head rahalist rikkust ja täita oma rahalisi eesmärke.


CV Keskus tööpakkumine Polikliiniku klienditeenindaja\nTööpakkumise number 587977\nOotame tööle päevase tööajaga klienditeenindajat Põhja-Eesti Regionaalhaigla polikliiniku registratuuri.\nKlienditeenindaja on esimene kontakt polikliinikusse vastuvõtule pöörduvatele patsientidele nii kohapeal kui ka telefoni teel. Klienditeenindaja peamised ülesanded on patsientide registreerimine, vajalike dokumentide vormistamine ja andmete sisestamine ning visiiditasude ja ravirahadega arveldamine.\n• keskharidus, kasuks tuleb klienditeenindusalane väljaõpe või koolituse läbimine\n• väga hea eesti ja vene keele oskus, kasuks tuleb inglise keele oskus suhtlustasandil\n• arvutioskus tööks vajalikul tasemel\nKlienditeenindaja töö eeldab soovi inimesi aidata ja empaatiavõimet, positiivset ellusuhtumist ja tasakaalukat suhtlemisoskust ka pingelistes olukordades, korrektsust ja täpsust tööülesannete täitmisel.\n• tööaega E-R kl 8.00-16.00\n• töötasu 630 eurot kuus (bruto)\n• 7 päeva lisapuhkust\n• toetavaid kolleege ja häid töötingimusi\n• regulaarset põhjalikku tervisekontrolli Regionaalhaigla arstide poolt\n• sportimisvõimalusi Regionaalhaigla spordiklubis ja soodustingimustel meie koostööpartnerite juures\nLisainfot konkursi kohta jagab klienditeeninduse teenistuse juhataja Annely Karjama telefonil 617 1540.\nkuni 630 EUR kuus


vidaXL ujuvlambid 6 tk, LED, tiiki ja basseini | vidaXL.ee\n› Kodu ja aed\n› Ujuvad tuled\nPäikesepatareidega ujuv valguspallikomplekt sobib suurepäraselt igasse basseini, tiiki või purskkaevu. LED-valguspallide komplekti kuuluvad maavaiadega päikesepaneelid. Teile jääb ainult lihtne ja mugav paigaldamine.\nIga päikesepatareiga valguspall on valmistatud vastupidavast plastist ning seda saab aastaid kasutada. Tuli lülitub automaatselt pimedal ajal sisse. Valgustuse kestus sõltub ilmastikutingimustest. Tavaliselt võib see 3-tunnise päikesekiirguse korral kesta 8 tundi.\nPäikesepatareiga valguspalle kasutatakse tavaliste lampide asemel, et kaitsta keskkonda. Pealegi ei pea tulede eest elektriarveid maksma, kuna neid laeb päikeseenergia. See on tõesti ühekordne investeering, mis toob püsivalt kasu.\n6 tk LED-valguspalli ja maavaiaga päikesepaneel\nPP-materjal, vastupidav plast, löögikindel, UV-kindel\n1 energiasäästlik soe valge LED / tk 100% veekindel ja sukeldatav\nKera läbimõõt: 9,5 cm\n1 tk eelnevalt paigaldatud laetav AA, 1,2 V / NI-MH 600 mAh


COVILHÃ HOSTEL - Airbnb\nEraldi tuba kohas casa particular, mille majutaja on António\n1930. aastatel ehitatud maja asub Covilhã kesklinnas Serra da Estrelas.\nSeal on 2 vannituba, köök ja elutuba. Kuigi majutuskohas on kuus magamistuba, on lühiajaliseks peatumiseks saadaval ainult sinine ja kreem (1 päev kuni 1 kuu). Teisi magamistube üüritakse üliõpilastele, kes käivad UBI- Beira Interior University 's.\nSinises magamistoas on kaks narivoodit ja üks voodi, kuid vajadusel on saadaval veel üks voodi. Seal on ka laud, diivan ja garderoob.\nMõlemas vannitoas on vannituba.\nKöök on suur ja seal on pliit, külmik, sügavkülmik, nõudepesumasin, pesumasin ja mikrolaineahi.\nVastuvõtulaud asub esimesel korrusel Café R&F-is, kus saab süüa ka hommikusööki või suupisteid. Selle kohvimaja omanik Mr António Ramos on vastuvõtja ning ta annab sulle kogu turismi- ja gastronoomilise teabe, mida vajad selleks, et aega veeta.\nKasuta oma peatumist täielikult ära: maja priviligeeritud asukoht võimaldab sul nautida „Serra da Estrela“, mille kõrgus on 2000 meetrit ja „Cova da Beira“, mis on väga ilus org.\nSelles piirkonnas saad külastada ka toredaid traditsioonilisi šist- ja graniidikülasid, minna matkama või jalgrattaga sõitma ning talvel ka suusatama minna. Suusarajad on majast 12 km kaugusel.\nÜlikool on vaid 100 meetri kaugusel ning 500 meetri kaugusel on traditsioonilised poed, restoranid, baarid ja muuseumid.\nPiirkondlik köök on maitsev ja väga mitmekesine: sa võid maitsta imelist juustu „queijo da serra“, samal ajal kui võtad head veini, või proovida traditsioonilisi roogi, nagu panela do forno, xerovias, pastel de molho, enchidos ja cabrito (lammas).\nAjaloolises keskuses, 300 meetri kaugusel majast, rõõmustavad ööd üliõpilased, kes tavaliselt kohtuvad tänavatel või joovad kohalikes baarides.\nRiiklik pealinn Lissabon on 300 km kaugusel ja Portugali teine linn Oporto 250 km kaugusel. Mõlemat linna teenindavad head kiirteed, bussid ja rongid. Lissabonisse jõudmiseks kulub 3 tundi ja Oportosse kahe ja poole tunni pärast.\n7 ööd naabruskonnas Covilha\n30. mai 2022 - 6. juuni 2022\n4,48 out of 5 stars from 43 reviews\n4,48 · 43 hinnangut\nTenho 57 anos, sou economista. Gosto de viajar, de conhecer novos locais e culturas, bem como de receber pessoas que também possuem os mesmos interesses.\nA Casa do Avô que se situa na Covilhã, mesmo junto à Serra da Estrela, é habitada regularmente por estudantes da Universidade da Beira Interior. Este quarto, de cor azul, é destinado a turistas que pretendam visitar a cidade e a região e que permaneçam na casa por espaços de tempo limitados a 1 dia, 1 semana ou mesmo 1 mês. Se assim o desejarem, está disponível o serviço de pequeno almoço e de refeições ligeiras que é servido pelo café que se situa no rés do chão da casa e onde são recebidos os hóspedes. O recepcionista, Sr. António, está habilitado a prestar todas as informações que proporcionarão uma estadia muito agradável.\nA Casa do Avô que se…\nTutvu teiste võimalustega linnas Covilha ja selle ümbruses


Lauatenniselaud - ProSport\nAvaleht » Spordivarustus » Lauatennis » Lauatenniselaud\nKM-ta: 3 103.25€\ninSPORTline Laume 0,5 l - Gold\nKompaktne ja elegantne Outdoor Thermal Bottle inSPORTline Laume 0,5 L on kasulik igasuguste reiside, pika autosõidu, puhkuse või reisimise ajal üldiselt. See aitab teil püsida hüdreeritud, säilitades samal ajal oma joogi temperatuuri. Tänu kahekords..\nKompaktne ja elegantne Outdoor Thermal Bottle inSPORTline Laume ..\nVihmavari inSPORTline Umbrello..\nVihmavarju inSPORTline Umbrello II tuleb vihmase ilmaga kasuks. Usaldusväärne automaatne avamismehhanism ja 8 ribi ei lase teid hätta. Sellel vihmavarjul on älimalt vastupidavad klaaskiust ribid mis painduvad ja painduvad tuulistes tingimustes. Liht..\nVihmavarju inSPORTline Umbrello II tuleb vihmase ilmaga kasuks. ..\nLauatennise lauaplaadi asendus..\nTasapinna asenduslaud inSPORTline OUTDOOR 100 lauatennise lauale on äärmiselt vastupidav lauatennise lauaplaat, mis on valmistatud täiesti uuest, karastatud SDMC-materjalist. väljakul kasutatav lauatennise laud inSPORTline OUTDOOR 100 on kaasaegne ..\nTasapinna asenduslaud inSPORTline OUTDOOR 100 lauatennise laual..\nVälitingimustes kasutatav lau..\nTennislaud inSPORTline Sunny 700 on kaasaegne pingpongilaud, mis on oma ainulaadsete omaduste tõttu mõeldud eelkõige välitingimustes kasutamiseks. Laud on valmistatud spetsiaalsest ACP (Aluminum Composite Panels) materjalist, millel on pikk kasutusi..\nTennislaud inSPORTline Sunny 700 on kaasaegne pingpongilaud, mis..\nMENS UNDERWEAR BIKER BIKINI BOTTOM/CUFF/HAT 3 part


Venemaale pagenud võlgnikud ärritavad Eesti korteriühistuid - Kodu - Tarbija\nVenemaale pagenud võlgnikud ärritavad Eesti korteriühistuid\n8. november 2016, 11:04\nVälismaale läinud võlgnikest korteriomanikelt on raha kättesaamine praktiliselt võimatu.\nMitmed Ida-Virumaa korterühistud on hädas mittekodanikest korteriomanikega, kes majapidamiskulud tasumata jätavad.\nEesti Korteriühistute Liidu (EKÜL) juhatuse liikme ja õigusosakonna juhataja Urmas Mardi teevad päris mitmele Ida-Virumaa korteriühistule muret mittekodanikest korteriomanikud, kes majandamiskulude eest tasuda ei suvatse. «Võlad aina kasvavad, kuid mittekodanikest omanikud on Eestist jalga lasknud ega suvatsegi neid tasuda,» rääkis Mardi.\n«Tegemist on Venemaale pagenud isikutega, kellelt võla kättesaamiseks tuleb ühistul pöörduda kohtusse Venemaal. Kuidas sealne kohtupidamine läheb, on raske prognoosida, kuid kindel on see, et kogu protsess venib ebamõistlikult pikaks,» selgitas Mardi.\nMardi sõnul on taolise probleemiga maadlevad ühistud äärmiselt keerulises olukorras, kus raha kättesaamine on peaaegu võimatu. «Samas kui võlakoorem väga suureks kasvab, on ühistul väga keeruline igakuiste maksetega vee-, kütte- jt. tarnijatele toime tulla. Rääkimata sellest, et võlgniku poolt tasumata summad tuleb teistel korteriomanikel kinni maksta,» selgitas ta. Mardi sõnul aitaks tekkinud olukorda lahendada riikidevahelise õigusabilepingu muutmine sääraselt, et Eesti kohtud oleks pädevad neid nõudeid menetlema.\n«Nii oleks ehk väikegi võimalus võlgnikelt raha kätte saada,» hindas Mardi.