Uuenduslik kool toetab loovust, julgust ja huvipõhist õppimist - Maal elamise päev\nUuenduslik kool toetab loovust, julgust ja huvipõhist õppimist\nHargla Kool tegi lõppenud õppeaastal otsustava sammu kooliuuenduse suunal ning avas traditsioonilise esimese klassi kõrval ka teise – Gaia haridussuuna klassi, kus rakendatakse alternatiivseid õppemeetodeid. Klassijuhataja ja Gaia hariduse eestvedaja Jandra Mölder räägib, kuidas esimene aasta alternatiivset õpet on möödunud ja julgustab lapsevanemaid vaatama hariduse suunas, mis lähtub inimese ja looduse kooseksisteerimisel põhinevatest väärtustest ja arvestab iga õpilase individuaalsete vajadustega.\nKuidas jõudsite tõdemuseni, et Gaia õppesuund on vajalik?\nHuvi ja vajadus gaiaklassi loomise vastu tekkis kogukonna sees. Taheva piirkonda on viimastel aastatel kolinud mitmed noorpered, kellel oli valmisolek õpetada oma lapsi koduõppel. Kui kolisime oma perega kolm aastat tagasi Taheva kanti, hakkas idee üha rohkem hoogu võtma. Tõukeks oli vanemate ühine nägemus ja arusaam haridusest. Me ei tea täiskasvanutena, mida ühiskond vajab kümne või kahekümne aasta pärast. Millised oskused on olulised tulevikus? Kuid me teame seda, et tänapäeva noored on teistsugused, kui olime ise samas vanuses. Nad on avatud, julged oma arvamust avaldama, protestimeelsed, püsimatud, uudishimulikud ja lustilised. Nad vajavad liikumist, mängimist, avastusi, arutelusid, aktiivset tegutsemist ja huvipõhist õppimist. Igas kodus omi lapsi õpetada on meeletu ressursikulu, on piisav, kui üks inimene koondab lapsed kokku ja hakkab neid õppetöös toetama. Valga vald tuli õnneks kaasa meie pöörase ideega luua Hargla Kooli kaks paralleelklassi, millest üks õpib traditsioonilisel viisil ja teine kasutab õppimisel alternatiivseid õppemeetodeid.\nMida Gaia õppesuund täpsemalt tähendab? Mis on selle eelised võrreldes traditsioonilise õppega?\nGaia tähendab kreeka mütoloogias emakest maad ehk maajumalannat, kellest on sündinud kõik siin maa peal. Gaia haridus on seotud maaga: lugupidamine ja hoolimine iseendast, lähedastest, keskkonnast ja meie koduplaneedist. Nende eesmärkide saavutamiseks kasutatakse erinevaid aktiivõppevorme, õuesõpet, projektõpet. Tähtsal kohal on pärimuskultuur ja loodus. Erinevalt traditsioonilisest õppest on gaiaklassi rütm teine, koolikell meie õppetegevust ei mõjuta. Vahel on lastel nii suur hoog sees, et kahju on nende tegevust koolikellaga piirata. Teinekord aga saavad tööd rutem tehtud ja nad soovivad omavahel mängida, mis on ju ka täiesti arusaadav. Maapiirkonnas ei pruugi lapsed väljaspool kooli kuigi sageli kohtuda ja vajavad suhtlemist tõenäoliselt rohkemgi kui linnalapsed mammutkoolides. Koolipäeva jooksul püütakse kõik vajalik ära teha ja kodus õppida ei anta, kui just mõni ülesanne seda ei nõua, näiteks küsitleda vanemaid või vanavanemaid.\nMilline näeb välja tavapärane päev koolis? Millest koosneb õppetsükkel ja kuidas kujunevad hinded?\nKoolipäev algab kell 8.45 hommikuringis ning lõppeb lõuna paiku lõpuringiga. Igal võimalusel viime tunde läbi õues. Kolmapäevad on meil õuesõppepäevad. Sellele päevale planeerisime ekskursioonid, matkad ja loodusõpetuse tunnid. Õppetöö läbiviimise aluseks on aastane rütm, mis põhineb rahvuslikel traditsioonidel ning loodusrütmidel. Igal kuul on oma teema ning igakuise teema läbivaks teljeks on ühe või mitme projekti elluviimine. Projektiks võib olla näiteks raamatu kirjutamine, ettekande tegemine suuliselt või kirjalikult, lauamängu tegemine, uurimustöö läbiviimine vms. Gaia haridus on seadnud eesmärgiks toetada õpilastes süvaõppimise võimekust, rakendatakse kujundavat hindamist. Kujundav hindamine on õppimist toetav kokkuvõtlik sõnaline tagasiside saavutatud tulemustele. Hindamine toimub kaks korda õppeaastas.\nKuidas möödus esimene õppeaasta?\nEsimesel aastal õppis Hargla Kooli gaia õppesuunalises klassis neli õpilast. Selles aastas on palju põnevaid õppekäike, huvitavaid kogemusi, head koostööd Valga Muuseumi ning Parmu Ökokülaga: klassiruumi aitasid korrastada kogukonnaliikmed, üks lapsevanematest aitas kirjutada projekti Valga vallale õppevahendite soetamiseks. Valga Muuseumi muuseumisõprade ringiga saime kaasa teha palju toredaid õppekäike. Tänud selle silmi avardava võimaluse eest! Distantsõppel olles oli gaiaklassil korraga kolm täiskohaga õpetajat lapsevanemate näol. Rõõm on töötada klassiperes töötada, kus vanemad panustavad oma lapse arengusse.\nMiks võiks tavakoolis käiva lapse vanem kaaluda alternatiivset õpet?\nTeinekord ei ole küsimus lapses, vaid pigem vanema valmisolekus toetada lapse arengut. Alternatiivpedagoogiline õpe ei sobi minu arvates neile lastele, kellel on oluline püsida raamides, kes vajavad selget ja otsekohest juhendamist, kes vajavad hindeid õpitulemuse näitajaks; küll aga sobib lastele, kellel on huvi looduse vastu, kes on uudishimulikud ja lustilised, armastavad mängu ja mängides õppida. Järgmisel õppeaastal on plaanis võtta vastu õpilasi Hargla Kooli 1. ja 2. gaiaklassi, seega lapsevanemad, kellel on koostööhuvi ja soov võtta osa lapse kasvamisest, on oodatud endast julgelt märku andma ja küsimusi küsima.\nPildil on gaiaklassi õppimine mängides – hommikuring emotsioonikaartidega.


Meistrite liiga poolfinaalis säranud Robert Rooba: see värav oli nii mulle kui ka meeskonnale väga tähtis | Õhtuleht\nEestlase positsioonile toodud slovakk lahkub meeskonnast!\nMeistrite liiga poolfinaalis säranud Robert Rooba: see värav oli nii mulle kui ka meeskonnale väga tähtis\nAts Kuldkepp, 10. jaanuar 2018 16:30\nRobert Rooba (nr 88).Foto: Jyväskylä JYP\nEesti parima jäähokimängija Robert Rooba koduklubi Jyväskylä JYP tegi eile korraliku sammu Euroopa Meistrite liiga finaali suunas, kui kodusaalis alistati poolfinaali avakohtumises 4:2 Tšehhi meeskond Trineci Ocelar.\nJyväskylä jäi esimesel perioodil 0:1 kaotusseisu, aga enne teise kolmandiku keskpaika tõi Rooba tabamus tabloole viigi. "See oli nii mulle kui ka meeskonnale tähtis värav. Tegelikult oli teine kolmandik juba enne minu väravat meie kontrolli all, aga pärast seda saime oma mängu paremini avada," rääkis 24aastane Rooba telefonitsi Õhtulehele.\nRooba värav valiti poolfinaalide kolme parema tabamuse hulka (alates 0.48):\nNII SEE JUHTUS | Pärnu pani end raskesse seisu, Rooba pääses Meistrite liiga finaali (3)\nRobert Rooba: tore olnuks rohkem mängida, aga tähtsaim, et võistkond võitis! (3)\nVIDEO | Robert Rooba viskas võidukas Meistrite liiga poolfinaalis värava\nRobert Rooba Meistrite liiga poolfinaalist: kõik mõistavad, kui suured on panused (1)\nVarsti läks lahti aga tõeline pidu - kaitsjad Mikko Mäenpää ja Janne Kolehmainen tulistasid tšehhide puuri täiesti auklikuks.\nJyväskylä kolm väravat sündisid 2 minuti ja 15 sekundi jooksul, neist kaks esimest sündisid arvulisest ülekaalust. "Vastane võttis kaks rumalat karistust ja nii need tulid. Periood, mille jooksul lõime neli väravat, oli tõesti meie poolt väga hea. Selle viie-kuue minutiga me mängu ära võtsimegi," sõnas Meistrite liigas sel hooajal teist korda sihile jõudnud eestlane.\n"Lõpp oli jälle nende oma, aga erinevalt meist ei suutnud nad kolmandal kolmandikul enamikke oma võimalusi ära realiseerida. Loomulikult oleks tore olnud, kui poleks viimast väravat sisse lasknud, aga midagi polnud teha - nad olid lõpus paremad. Aga ei saa öelda, et see oleks tohutult kripeldama jäänud. Kodus oli tähtis võtta võit ja mida suurem, seda parem. Tiimil oli pärast mängu kindlasti hea meel," lisas ta.\nEnne teisipäeval Tšehhis peetavat kordusmatši ootab Jyväskylät kaks mängu koduliigas. Pärast mõõnaperioodi on Soome liigas tõustud neljandale kohale ja hoog on meeskonnal igatahes hea. Homme minnakse vastamisi tabelis eelviimasel kohal asuva Hämeenlinnaga.\n"Vaimselt võib homseks keeruline valmistuda olla, sest ülejäänud hooaja mõttes pole tegu nii tähtsa kohtumisega kui näiteks eile. Aga oleme profid ja meie ülesanne on ikkagi maksimaalselt keskenduda," lausus Rooba, kelle hinnangul oli eile matš Trineciga senise hooaja tähtsaim.\nSlovakk lahkub meeskonnast\nRooba koduklubi vajas tabeli viimase alistamiseks lisaaega\nMillise mõtteviisiga tuleks Tšehhi sõita? "Kindlasti ei tohi me minna edu hoidma. Selline taktika maksab hokis kindlasti kätte ja sellega pole ilmselt võimalik edu saavutada. Püüame initsiatiivi hoida, lüüa väravaid ja laias laastus mängida sama hästi kui eile," vastas Rooba.\nKui Jyväskyläl õnnestub Meistrite liiga finaali pääseda, ootab neid ees kas Växjö Lakers (Rootsi) või teine Tšehhi klubi Libereci Bili Tygri.\nTäna tuli ka uudis, et Jyväskyläst lahkub Slovakkia koondise ründaja Michel Miklik, kes toodi meeskonda oktoobri lõpus. Just Miklik oli mees, kes sõi ajutiselt Rooba mänguaega, kuigi viimasel ajal pole Roobal platsile saamisega probleeme olnud.\nKlubi kodulehel seisab lakooniliselt, et Mikliku kodumaale naasmise põhjuseks on isiklikud põhjused ja rohkem osapooled seda teemat ei kommenteeri.


Parimaid tippjuhte motiveerib kõrge pikaajaline tulemuspalk\n20. juuni 2018, Mait Raava\nAastatel 2010–2017 on USA kolmesaja suurima börsiettevõtte tegevjuhi palgas pikaajalise tulemuspalga osakaal suurenenud kaks korda (21%-lt 40%-le). Õigesti makstud tulemuspalk innustab loovust ja motiveerib tippjuhte suurendama ettevõtte väärtust. Sellest võiksid mõõtu võtta ka Eesti ettevõtted.\nKuna nõudlus väga heade tippjuhtide järele ületab tugevalt pakkumise, ahvatlevad ettevõtted tippjuhte erakordselt kõrgete palkadega, kusjuures lõhe tippjuhtide ja töötajate mediaanpalga vahel kasvab pidurdamatult. Kui USA suurettevõtete tegevjuhid (S&P500 CEO-d) teenisid 1983. aastal töötajatest 41 korda rohkem, siis 2017. aastal oli see erinevus kasvanud juba lausa 361-kordseks.\nSiiski kõigil ettevõtetel palgalõhe nii suur ei ole, kuna tippjuhtide palga suurus sõltub ettevõtte käibest. Näiteks USA 356 börsiettevõtte uurimisel selgus, et kui tegevjuhid teenisid 2017. aastal keskmiselt 241 korda rohkem võrreldes töötajatega, siis üle 15 miljardi dollari käibega ettevõtete puhul oli see erinevus 263-kordne, kuid alla ühe miljardi dollari käibega ettevõtte puhul oli erinevus 47-kordne. Kuid nii või teisiti on tippjuhtide ja töötajate palgalõhe väga suur.\nLisaks valavad õli tulle arvukad halvad näited nagu Enroni (2001), WorldComi (2002), Lehman Brothersi (2008) jt pankrotid, mille põhjustasid kasuahned ja ebaausad tippjuhid. Pahameelt tekitab ka tõik, kui tegevjuhi palk suureneb olukorras, kus ettevõtte majandustulemused hoopis halvenevad, nagu oli näiteks IBM-i tegevjuhi Ginni Rometty puhul, kelle aastapalk tõusis 2017. aastal 60% 33 miljonile dollarile. Samas näiteks Mircosoftile uue hingamise andnud Satya Nadella teenis 18 miljonit ja Apple’i tegevjuht Tim Cooki 9 miljonit dollarit.\nTippjuhtide õiglasemaks tasustamiseks kehtestas USA valitsus 2011. aastal ettevõtetele kohustuse avalikustada tippjuhtide palgad ja lasta need aktsionäridel kinnitada. Et tippjuhtide ja töötajate palgalõhe kasvu ohjata, võeti 2015. aastal vastu seadus, millega kohustati alates 2017. aastast USA börsiettevõtteid avalikustama tegevjuhi ja töötajate mediaanpalga suhet.\nParaku tippjuhtide palkade avalikustamine hoopis hoogustas palgarallit, kuna ettevõtete palgakomiteed hakkasid tippjuhtide palkasid omavahel võrdlema ja enamik neist tegi aktsionäridele suuremeelse ettepaneku maksta oma tippjuhtidele palgamediaanist rohkem. Ja nagu selgus, olid ka aktsionärid sellega täiesti nõus, kuna kinnitasid 95% juhtudel tippjuhtide palgaettepanekud.\nPikaajalise tulemuspalga kasv\nSamas tõi tippjuhtide palga avalikustamine kaasa väga olulise positiivse muutuse, milleks on tippjuhtide pikaajalise tulemuspalga osakaalu pidev suurenemine.\nViimase kaheksa aasta jooksul (2010–2017) on USA kolmesaja suurima börsiettevõtte tegevjuhi palgas pikaajalise tulemuspalga osakaal suurenenud kaks korda (21%-lt 40%-le). See on rõõmustav trend, kuna õigesti makstud tulemuspalk innustab loovust ja motiveerib tippjuhte suurendama ettevõtte väärtust. Teine suur pluss avaldus selles, et tulemuspalga suurem osakaal tugevdab seost tippjuhi palga kasvu ja ettevõtte väärtuse kasvu vahel, mis peaks rahuldama kõigi osaliste õiglustunnet.\nEt maksta tippjuhtidele konkurentsivõimelist palka, koguvad USA börsiettevõtted andmeid sarnaste ettevõtete tegevjuhtide ja teiste juhtkonnaliikmete palkade kohta, kajastades seda ka aastaaruandes. Võrdlusgrupi koostamisel arvestatakse ettevõtete tegevusala, piirkonda, turuväärtust, käivet, kasvu, kasumlikkust, töötajate arvu ja juhtimise keerukust.\nNäiteks Alphabet on valinud võrdlusgruppi ettevõtted, mis tegutsevad kõrgtehnoloogia ja meedia valdkonnas, konkureerivad võtmetalentide pärast, kasvavad kiiresti, käibega minimaalselt 50% Alphabeti käibest või töötajate arvust, käibega vähemalt 10 miljardit ja turuväärtusega vähemalt 50 miljardit dollarit. Nende tunnuste alusel valis Alphabet välja 13 ettevõtet, sh Amazon.comi, Apple’i, Microsofti, Disney jt, kellega ta tippjuhtide palkasid võrdleb.\nMicrosoft on arvestanud võrdlusgrupi koostamisel ettevõtte tegevusala, suurust, turuväärtust, käivet, kasumlikkust, juhtimise keerukust ja rahvusvahelisust. Ta valis välja 24 ettevõtet, kelle seas on lisaks kõrgtehnoloogia ettevõtetele ka teised globaalsed suurettevõtted nagu näiteks Coca-Cola, ExxonMobil, Johnson & Johnson, Merck, Walmart jt. Microsoft võrdles kolme kõige olulisema tunnuse – turuväärtuse, käibe ja EBITDA – alusel ennast ja konkurente 100% skaalal, saades ise tulemuseks vastavalt 94%, 67% ja 73%. Selle põhjal ta veendus, et on oluliselt suurem konkurentide mediaanist, ja lähtus sellest tippjuhtidele palga määramisel.\nVõrdlusgrupi ettevõtete valikul tuleb arvestada ka ettevõtte vanust ja võimalusi. Näiteks Google lähtus algusaastatel palgavõrdluses teadlikult start-up’ide palkadest, mitte aga näiteks suurest ja jõukast Microsoftist, kes maksis sel ajal ülikõrgeid palku, millega töötajad eputasid. See oli küll viimane asi, mida Google näha soovis. Nii oli enne 2004. a IPO-t Google’i tippjuhtide keskmine aastapalk vaid 140 000 dollarit, mis oli oluliselt alla turu keskmise. Sellisele palgale tulid riskialtimad inimesed, kes mõistsid ettevõtte suurt tulevikuväärtust ja teenimisvõimalust. Neid inimesi Google just tahtiski.\nVõrdlusandmeid on soovitav koguda kolme kuni viie aasta lõikes, et saada usaldusväärne pilt ettevõtte ja konkurentide väärtuse kasvu ja tippjuhtide palkade kohta. Tippjuhtide palgavõrdlust ei tarvitse teha igal aastal. Näiteks Alphabet teeb seda üle kahe aasta.\nLisaks põhipalgale maksavad USA suured börsiettevõtted tippjuhtidele lühiajalist tulemuspalka ehk aastaboonust, mis ületab põhipalka keskmiselt kaks korda ja seda püsivalt juba pikemat aega: 2010. aastal moodustas põhipalk 12% ja boonus 24% kogu palgast, 2017. aastal olid need vastavalt 10% ja 19%.\nUuringud kinnitavad, et rohkem kasvab nende ettevõtete turuväärtus, kes tasustavad tippjuhte nii rahaliste kui mitterahaliste tulemuste eest. Rahaliste ja mitterahaliste võtmetulemuste määramisel on heaks vahendiks tasakaalus tulemuskaart, kuna see aitab määrata õigeid võtmetulemusi, asetades need põhjus-tagajärg seosesse, ja siduda tulemustasudega, nagu enamik tasakaalus tulemuskaarti rakendavaid ettevõtteid ka teeb. Seejuures antakse igale võtmetulemusele protsentuaalne kaal, mis lisandub põhipalgale.\nEnimlevinud võtmetulemused boonustega sidumisel on finantsvaates puhaskasum, tegevuskasum ja käive, kliendivaates klientide rahulolu, nende lojaalsus ja uute klientide võitmine, protsessivaates ohutus, efektiivsus ja uute toote arendamine ning arenguvaates IT areng, töötajate rahulolu ja töötajate areng. Enamasti antakse finantstulemustele boonuses 40%, klienditulemustele 15–20%, protsessitulemustele 25% ja arengutulemustele 15-20% kaal.\nBoonuse kaalud võivad ajas muutuda. Näiteks Microsofti tegevjuhi Satya Nadella 2016. aasta boonuses on äritulemuste osakaal 40%, toodetel ja strateegial 20%, klientidel ja huvirühmadel 20% ja organisatsioonikultuuril ja juhtimisel 20%. Kuid tema 2017. aasta boonuses on finantstulemuste osakaal tõusnud 50%-le (25% käive ja 25% tegevuskasum) ning on langenud toodetel ja strateegial, klientidel ja huvirühmadel ja kultuuril ja juhtimisel (kõigil 16,7%).\nEnamasti on boonuse väljamaksmise eelduseks võtmetulemuse saavutamine vähemalt 75% tasemel seatud sihist ja väljamakse suurus vastab proportsionaalselt eesmärgi saavutamisele ületades ka 100%, kui tulemused ületavad seatud sihte.\nAktsiad ja optsioonid\nKuna tegvjuhi suurema osalusega ettevõtete väärtuse kasv edastab tegevjuhi väiksema osalusega ettevõtteid aastas koguni 4–10% võrra, on tippjuhtide motiveerime aktsiatega igati põhjendatud. 2017. aastal oli USA suurte börsiettevõtete tegevjuhtide kogu palgast pikaajalise palga (määratud kahe ja rohkem aasta peale) osakaal 71%, millest omakorda optsioonid moodustasid 20%, tähtajalised aktsiad 24% ja tulemustest sõltuvad raha ja aktsiad 56%.\nNäiteks Microsofti tegevjuhi palgast moodustab 73,2% pikaajaline palk ja see jaguneb 50% tulemustest sõltuvateks aktsiateks ja 50% tähtajalisteks aktsiateks. Selline tulemus- ja tähtajaline palgajaotus motiveerib tippjuhte keskenduma nii pikaajaliste tulemuste saavutamisele kui ka ettevõttest mitte lahkuma. Nii nagu boonuse aluseks on võtmetulemused, on ka pikaajalise tulemuspalga aluseks võtmetulemused. Microsofti tegevjuhi ja nelja juhtkonnaliikme puhul on pikaajalise tulemuspalga aluseks pilveteenuse käive (34%) ja selle klientide arv (33%), Windows 10 aktiivsete kasutajate arv (11%), kasutajate ja müügijärgne tegevuskasum (mõlemad 11%). Need pikaajalised võtmetulemused on planeeritud kolme aasta peale (2017–2019) ja makstakse välja alles nende saavutamisel.\nNagu eespool mainitud, on tippjuhtidel pikaajalise tulemuspalga osakaal pidevalt suurenenud põhipalga ja boonuse osakaalu vähenemise arvelt. Mida suurem osakaal tippjuhi palgas on pikaajalistest tulemustest sõltuvatel aktsiatel ja optsioonidel, seda rohkem nad vastutatavad ettevõtte pikaajaliste tulemuste eest. Maineka Procter & Gamble’i endisel tegevjuhil Alan G. Lafleyl moodustasid aktsiad ja optsioonid 90% kogu palgast ja ta leiab, et nii peakski see olema kõigi tippjuhtide puhul.\nMida suurem on optsioonide maht, seda suurem on tippjuhi teenimisvõimalus tulevikus ning seda ambitsioonikamad ja riskialtimad tippjuhid on. Samas aktsiate saamise puhul pole tippjuhid huvitatud ülemääraste riskide võtmisest. Seega, mida innovaatilisema strateegiaga on ettevõte, seda suurem osakaal peaks olema optsioonidel võrreldes aktsiatega. Optsioone on soovitav määrata nelja ja rohkema aasta peale (tüüpiliselt on 7–10 aastat), et suunata tippjuhte keskenduma pikaajalise edu saavutamisele.\nTippjuhtide palkade avalikustamise ja töötajate palgamediaaniga võrdlemise nõue on oluliselt suurendanud nõukogu vastutust tippjuhtide tasustamisel. Selleks, et aktsionärid oskaksid adekvaatselt hinnata ja võrrelda tippjuhtide palkasid, peab ettevõtte nõukogu selgitama täpselt, mille alusel tippjuhtidele tasu makstakse ja kuidas tippjuhtide palk on seotud ettevõtte finantstulemustega. USA börsiettevõtetes teeb seda palgakomitee, kes selgitab aktsionäridele tippjuhtide tasustamise parimaid praktikaid ja põhimõtteid ning põhjendab neist kõrvalekaldumisi, kui ettevõte seda plaanib, ja vastab aktsionäride küsimustele.\nPalgakomitee töö kvaliteet tippjuhtide palgaettepaneku koostamisel on erakordselt tähtis, kuna tippjuhtide tasustamine loob tasustamise standardi kogu ettevõttele, mis määrab ettevõtte võimekuse köita ja siduda andekaid inimesi. Seejuures ei tohi nõukogu unustada vastutust seista ettevõtte parima huvi eest ehk arvestada kõigi osaliste (sh töötajate ja partnerite) huvide, mitte ainult aktsionäride omadega. See eeldab, et nõukogu võtab endale senisest palju suurema rolli ettevõtte strateegia ja võtmetulemuste otsustamisel, sest viimaseid väga hästi mõistmata ei ole võimalik määrata õigeid ja õiglasi palku tippjuhtidele.\nEesti börsiettevõtetel oleks USA suurte börsiettevõtete tippjuhtide tasustamise parimatest praktikatest palju õppida.\nKonkurentsis püsimiseks tuleb värvata väga häid tippjuhte ja julgeda neile väga kõrget palka maksta.\nTippjuhtide palgast võiks pikaajalise tulemuspalga (raha, aktsiad ja optsioonid) osakaal olla vähemalt 40%.\nMitte ainult boonuse, vaid ka pikaajalise tulemuspalga aluseks peaks olema nii rahaliste kui ka mitterahaliste võtmetulemuste saavutamine, kuna viimased mõjutavad ettevõtte pikaajalist edu.\nTippjuhtide palk ja selle osad võiksid olla avalikud, et aktsionärid saaksid võrrelda tippjuhtide palku võrdlusgrupi ettevõtete tippjuhtide omadega ja langetada informeeritud parimaid otsuseid oma tippjuhtide palkade määramisel.\nEttevõtte nõukogu suudab oma rolli tippjuhtide palga määramisel edukalt täita ainult siis, kui ta mõistab väga hästi ettevõtte strateegiat ja võtmetulemusi, kui tal on usaldusväärne info võrdlusgrupi tippjuhtide palkadest ning hästi ettevalmistatud ja põhjendatud tippjuhtide palgaettepanek. See ei ole raketiteadus, kuid eeldab asjatundlikku ja põhjalikku eeltööd.\nArtikkel ilmus Äripäeva teemalehel Personaliuudised, juuni, 2018.


Põhjarannik » Linnuse põhjaõues pandi suvi kaheksandat korda purki\n1. september 2015 TEET KORSTEN\nTänavuse Damaskuse terasest noa pälvis Jaan Keerdo, kes fotol näitab oma ebaküdoonia-küüslaugumoosi ühes põhjaõue legendaarse töötaja Valentina Kiršneriga.\nEelmisel nädalavahetusel lõpetas Narva linnuse põhjaõu oma hooaja traditsiooniliselt hoidiste festivaliga “Suvi purki!”, kus parima moosimeistri tiitli pälvis Tallinna ülikooli lektor Jaan Keerdo, kes on tuntust kogunud ka haabjameistrina.\nTartus elav ja Tallinna ülikoolis õpetav Jaan Keerdo ütles “Suvi purki!” hoidiste festivali kohta, et “patt oleks seal mitte osaleda!”.\nTänavune võitja tuli moosifestivali esimesel, nn soolasel päeval välja küüslaugu-ebaküdoonia- ja teisel, magusal päeval rabarberi-pamplimoosiga.\nSoolasel päeval ühte võitjat ei selgunudki, sest demokraatlikult, st rahvahääletusel oma sõna öelnud degusteerijad-festivalikülalised laikisid võrdselt Keerdo keedisega ka Marina Domova moosi. Domova loomingut kiitis eriti põhjaõue apteekrist juht Tanel Mazur.\nApteeker tõi välja, et tänavusel moosipeol olid valdavaks trendiks piirideta katsetused, aga Domova paistis silma just kanooniliste, Ukraina köögist pärit retseptidega.\nKonkurentide taidest tõi Keerdo esile peale Domova ka Narva muuseumi vastse teadusjuhi Ivo Posti katsetused ja ajalehe KesKus peatoimetaja Juku-Kalle Raidi sibulamoosi.\n“Maitseelamused ja õhkkond − võimalus näha, kuidas protsess toimub; melu; mida toidutegemise kõrvale räägitakse. Oleme rikutud valmistoidu valikuga. Selverist ostad konservi ega tea, kuidas ja millest see on tehtud. Narva festivalil on kõik mahe ja värske ning sealsetes moosides ei ruuli e-ainete nimekiri,” võttis võidumees festivali “Suvi purki!” olemuse kokku.\nKüsimusele, milline on tema igapäevane side köögiga, vastas Keerdo, et tal on Tartumaal Ülenurme vallas maakodu, tänu millele tal on isegi loorberilehed enda omad − ka Narva etteastes olid vaid suhkur ja pipar poest ostetud.\nMida aed annab\nKeerdo ütles, et tema retseptid valmisid nõnda, et ta hakkas neile mõtlema kevadel ning kuna tänavu oli hea sibula-, kartuli- ja pampliaasta, avaldas see tema taidele mõju.\n“Ühesõnaga vaatasin, mis kasvab. Ma ei otsi retsepte naistelehtedest. Protsess on: juhused, katsetused, läbikukkumised ehk loovus. Mind ei ole ükski kokakool rikkunud. Ega sümfooniaorkestri viiuldaja improviseeri,” rääkis mees.\nKuidas on “Suvi purki!” oma kaheksa-aastase ajaloo jooksul muutunud, pärisime festivali juurutajalt ja hoidjalt Tanel Mazurilt. “Aina põnevamaks läheb − just kulinaarse poole pealt. Sõna “moos” tähendus on laienenud ja täna peetakse selle all rohkem silmas lisandit põhitoidule,” ütles Mazur.\nKa Mazurit suutis üllatada Ivo Posti toodang. Viimane suutis liita sea ja käo. “Välja tuli huvitav asi − ta pani näiteks kokku arbuusi, banaani ja sinepi, kusjuures suhkrut ei pannudki!”\nPõhjaõu ise sai tänavu üheksa-aastaseks. Traditsiooniliselt avatakse hooaeg sada päeva enne “Suvi purki!” festivali, mis toimub juba kaheksa aastat augusti viimasel nädalavahetusel. Tänavu jõudsid hooajal toimuda seppade festival, lastekaitsepäeval “Põhjaõue ajamasin”, mis viis lapsed barokiaega, puupäevad “Puust ja punaseks!”, keraamikafestival “Ahju!”, taimefestival “Ürdi kaks külge” jm.\n“Suvi purki!” on aastatega saanud tõsiselt võetavaks ja armastatud väljakutseks eri alade inimestele. Mullu pälvis Damaskuse terasest võidunoa sinoloog Katja Koort, tunamullu tudeng Getter Krutto ja enne seda Narva kolledži õppejuht Aet Kiisla. Kõik “Suvi purki!” hoidised valmistatakse lahtisel tulel.\nKes see on, kes algul rõõmsalt vilistab, pärast kurjalt vannub?\nNarva kaalub muuseumi rahakärbet\nNarva kindluse müür on hakanud lagunema


Kuusik: Tallinnas on konkurents hõredam kui Rotterdamis - Logistikauudised\nKuusik: Tallinnas on konkurents hõredam kui Rotterdamis\nASi Alexela Oil tegevjuht Ain Kuusik sõnas, et Tallinnas on hulgikütuste alane konkurents pehmelt öeldes hõredam kui Rotterdami sadamas.\nKuusik ütles logistikauudised.net-ile, et esiteks tuleb möönda, et Alexela Oil oli möödunud aastal kahjumis - ka 0,78 kroonine kasumimarginaal liitri pealt, rääkimata kahest kroonist, mis oleks neile suurt rõõmu valmistanud.\n„Kasumimarginaali tuleb ju siiski arvestada kõik teenuse osutamisega seonduvad kulud, nagu kulud töötajatele, tanklatele, logistikale, raha hind, kliendikaardisüsteemile ja muudele turundusinvesteeringutele jne,“ selgitas ta.\n„Hulgihinna vaatlemisel tasuks omakorda realistlikuma pildi saamiseks vaadata Eestisse jõudva kütuse hulgihinda - Tallinnas on hulgikütuste alane konkurents pehmelt öeldes hõredam kui Rotterdami sadamas, mahud väiksemad, logistikakulud suuremad, kokkuvõttes ka hulgihind kõrgem,“ lisas ta.\nNeste Eesti peadirektor Indrek Kaju ei soovinud teemat kommenteerida ja palus analüüsi teinud Tõnis Ojal endal tegeleda kütuseäriga, siis ta tunnetab oma isikliku rahaga, kui ülikasumlik see on.


Kvaliteetse kosmeetika ülesleidmiseks tuleb esmalt toote pakendilt hoolega lugeda koostisosi ja alles seejärel langetada nahasõbralik otsus. Igal kosmeetikatoote koostisosal on üks või mitu funktsiooni kosmeetikatoote retseptuuris. Apteegikosmeetika väärtus ja üks peamine erinevus tavakosmeetikaga tuleneb lähteainetest, tootmisest ja järjepidevatest uuringutest.\nIga kosmeetikatoode, ka apteegikosmeetika, sisaldab kasvõi vähesel määral säilitusaineid, mis võivad olla nii looduslikud kui sünteetilised, et vältida toote riknemist. Säilitusained kaitsevad toodet bakterite, seente või teiste mikroorganismidega saastumise eest ladustamise ajal ja siis, kui tarbija seda kasutab.\nNimelt sisaldavad kosmeetikatooted teatavas koguses vett ja kui nad on avatud, võib toote kokkupuude hapniku ja temperatuurimuutustega tekitada bakterite ja seente paljunemiseks soodsa keskkonna. Niisiis peavad säilitusained kindlasti olema suure veesisaldusega kosmeetikatoodetes, näiteks kreemides, ihupiimades, ripsmetuššides ning vedelates silmalainerites, et tooted püsiksid heas seisukorras ja neid oleks ohutu kasutada.\nKas teadsid, et nahk on meie keha suurim organ ning kuni 60% kehale määritavatest toodetest imenduvad meie organismi. Seega tasub olla väga hoolikas ja kriitiline selles osas, mida me üldse oma kehale määrimine. Kui tekib küsimusi, siis küsi julgelt nõu, omale sobiva apteegikosmeetikatoote leidmisel apteekrilt apteegis või e-apteegi chatis.


Uurimine ja navigeerimine Outlooki e-posti ekraanilugeri abil - Office'i tugi\nOutlook 2019 Outlook 2016 Outlook 2016 Mac-arvuti jaoks Outlook 2019 for Mac Outlook iOS-i ja Androidi jaoks Outlook Windows Phone 10 jaoks Outlooki meilirakendus Windows 10 jaoks Outlook Web App Rohkem... Vähem\nOutlook abil oma klaviatuuri ja kasutada ekraanilugejat uurimine ja navigeerimine erinevate vaadete ja nende vahel liikuda. Meil on testitud seda Jutustaja ja JAWS, kuid see ei pruugi töötada koos teiste ekraanilugerite seni, kuni see järgib levinud hõlbustusfunktsioonide standardid ja meetodite abil.\nKasutaja parima kasutuskogemuse saamiseks soovitame Lugemispaani väljalülitamine ja e-kirju sõnumeid ja mitte vestlused nähtaval.\nElementide põhikuval vahel liikumine\nVajutage klahvi F6 (suuna või Shift + F6 (tagasi) liikumiseks elementide järgmises järjestuses:\nRiba vahekaardid sisaldavad peamine Outlook tööriistad saata ja vastu võtta meilisõnumeid, sildistamine sõnumeid ja e-posti kaustade haldamine.\nRiba vahekaardid liikumiseks vajutage klahvi Alt. Ma kuulen "Riba vahekaardid,", millele järgneb praegu valitud menüü.\nLindi vahekaartide vahel liikumiseks kasutage NOOLEKLAHVI vasakule või paremale ja menüü valimiseks sisestusklahvi.\nKaustapaanil sisaldab saadaval e-posti kaustu. Enim kasutatud kaustade sisalduvad kausta Lemmikud . Iga e-posti konto on ka oma alamkaustad. Kui fookus muutub paan, loeb Jutustaja parajasti aktiivse kausta nimi.\nLiikumine kaustapaani, vajutage üles-või allanool. Jutustaja loeb kaustanimed, nagu need on esile tõstetud.\nLemmikud ja konto kaustade, Jutustaja loeb kas kaust on ahendatud või laiendatud. Kausta ahendamine, vajutage klahvi vasaknool. Kausta laiendamiseks vajutage paremnoolt.\nEsiletõstetud kausta avamiseks vajutage sisestusklahvi Enter. Kausta sisu kuvatakse sõnumiloendis.\nSõnumiloendi liikumiseks vajutage tabeldusklahvi (TAB).\nSõnumiloendi sisaldab praegu aktiivne kausta sisu. Sõnumite rühmitatud kuupäev. Kui fookus muutub sõnumite loend, loeb Jutustaja saatja, teema, kuupäev ja lühike sisu praegu valitud sõnumi eelvaade.\nSõnumiloendi liikumiseks vajutage üles või alla NOOLEKLAHVI. Jutustaja loeb saatja, teema, kuupäev ja lühike sisu praegu valitud sõnumi eelvaade.\nValitud sõnumi avamiseks vajutage sisestusklahvi Enter.\nKlõpsake sõnumiaknas liikumine\nKlõpsake sõnumiaknas sisaldab täisteksti ja muu teabe meilisõnumi. Sõnumiaknas on eraldi menüülindi ja nende all paani sisaldavad sõnumi päise, mis tahes manused ja sõnumi kehasse. Kui fookus muutub sõnumiaknas, Jutustaja teatab sõnumi teema ja vorming. Liikumine paigutatakse sõnumi kehasse alguseni.\nLindi vahekaartide vahel liikumiseks vajutage NOOLEKLAHVI vasakule või paremale ja menüü valimiseks sisestusklahvi.\nSõnumi päise teabe lugemiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Tab, kuni soovitud päise väli.\nKõik manused sõnumi avamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Tab, kuni te soovite, ja seejärel vajutage klahvikombinatsiooni Alt + allanool nool manuse kontekstimenüü avamiseks manuse nime. Vajutage üles või alla nool kontekstimenüüs käsku Sirvi ja seejärel vajutage sisestusklahvi Enter, et suvand.\nSõnumi akna sulgeda ja sõnumiloendi, naasmiseks vajutage klahvikombinatsiooni Alt + F4.\nOlekuriba sisaldab visuaalse Outlook olekut. Kui fookus muutub olekuriba, teatab Jutustaja "Olekuribal", millele järgneb praegu aktiivne Outlook vaade.\nKuva suvandid vahel liikumiseks vajutage üles või nool. Jutustaja loeb praegu esile tõstetud suvand. Vajutage sisestusklahvi Enter Vaade soovitud suvand.\nKasutage fookustatud sisendkaustas\nKui vaatate sisendkausta sõnumiloendis, avatakse fookustatud sisendkaustas vaikimisi.\nMuude sisendkausta avamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Tab, kuni kuulete "Välja muude nupp" ja vajutage sisestusklahvi Enter.\nTagasiliikumiseks fookustatud sisendkaustas, vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Tab, kuni kuulete "Välja fookustatud nupp" ja vajutage sisestusklahvi Enter.\nMenüü fail saate uue Meilikonto häälestamine, automaatvastuste häälestamine, saate sõnumid printida või Office konto kaudu oma teabele juurde.\nVajutage klahve Alt + F, et avada menüü fail .\nMenüü vahekaartide vahel liikumiseks vajutage üles või alla nool, kuni see ja seejärel vajutage tabeldusklahvi (TAB) liikumiseks klõpsake menüüs üksused.\nAvage Outlooki suvandid\nOutlook suvandite aknas saate muuta meilikonto sätteid nagu sõnumi vorming, sõnumi saabumisel teatised, sõnumite automaatne salvestamine ja jälitussuvandid sõnumi.\nKategooria suvandid vahel liikumiseks vajutage üles või nool kuni kuulete ühe ja seejärel vajutage tabeldusklahvi (TAB) selle valimiseks. Vajutage tabeldusklahvi (TAB) erinevate suvandite kategooria ja vajutage TÜHIKUKLAHVI praegu esile tõstetud suvandi sisse-või väljalülitamiseks.\nOutlooki e-posti ja kalendri vahel liikumine\nOutlooki meilirakenduse liikumiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + 1.\nOutlooki kalendri liikumiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + 2.\nOutlook Androidi jaoks abil TalkBack sisseehitatud Androidi ekraanilugeja uurimine ja navigeerimine erinevate vaadete ja nende vahel liikuda.\nOutlook Androidi jaoksavamisel kuvatakse sisendkausta vaade, kus on kuvatud teie viimatiste. Liikuda kaudu ja sees elementide vaade ja Kuva:\nNipsake paremale või vasakule liikumine läbi ekraanielementide liikumiseks.\nPeamiste piirkondade Kuva ainult (sahtlis navigeerimine nuppu, filtrid nupp, nuppu Koosta ja hüpikakende dialoogiboks, mis võib olla avatud, nagu on konto sisselogimise dialoogiboksi) liikumiseks nipsake ülespoole ühe korra. Ma kuulen: "Juhtelementide." Nipsake paremale või vasakule peamiste piirkondade vahel liikumiseks. Nipsake alla üks kord uuesti aktiveerimiseks navigeerimise vaikesäte.\nMärkus.: Kui te ei kuule TalkBack palub teil kontole sisse logida, kui avate Outlook Androidi jaoks, liikuge hüpikakende dialoogiboksi eespool kirjeldatud. Ma kuulen: "Logige sisse nupp". Koputage ekraani ja seejärel järgige juhiseid oma kontosse sisse logida.\nMenüü pindala ekraani ülaosas. See sisaldab ülemises vasakpoolses nurgas, mille abil saate liikuda meilikontosid, kaustu ja Outlook Androidi jaoks sätted nuppu navigeerimine sahtlis .\nAll olevat menüüd, saate vaheldumisi fookustatud ja muude postkastidesse.\nFunktsiooni fookustatud ja muude postkaste vahel liikumine\nMuude sisendkausta asemel fookustatud sisendkaustas, nipsake paremale või vasakule, kuni te "tumblernupu muude e-post aktiveerimine," ja koputage ekraani. Ma kuulen: "fookustatud sisendkaustas on välja lülitatud, näitab teisi."\nKui soovite uuesti aktiveerida fookustatud sisendkaustas, nipsake paremale või vasakule, kuni te "olekusse fookustatud sisendkaustas, vahetamiseks" ja koputage ekraani.\nNavigeerimise sahtlis avamiseks nipsake paremale või vasakule, kuni te "Ava navigeerimise sahtlis, nuppu" ja koputage ekraani. Ma kuulen "Menüü", millele järgneb kuvatavate üksuste arv.\nNavigeerimise sahtlis on avatud, nipsake paremale või vasakule oma meilikontosid ja iga konto kaustade vahel liikuda.\nSulgege navigeerimise sahtlis ja naase sisendkausta, nipsake alla-siis-vasak.\nSätete menüü avamiseks nipsake paremale või vasakule, kuni te "Ava navigeerimise sahtlis, nuppu" ja koputage ekraani.\nNipsake paremale, kuni kuulete "Settings" ja siis koputage ekraani.\nSulgege menüü sätted ja naase sisendkausta, nipsake alla-siis-vasak.\nSõnumiloendi vaate loetletud oma e-kirju. Liikuge loendis kuvatud sõnumid, nipsake paremale või vasakule. Sõnumiloendi kuvamiseks rohkem sõnumeid kerimiseks nipsake kahe sõrmega üles või alla. Sõnumiloendi vaate sisaldab ka nupp Koosta , mis asub loendis kuvatavate sõnumite pärast.\nSaate lugeda ja sõnumite koostamine sõnumi loendivaates.\nPraegu valitud e-posti avamiseks koputage ekraani. E-posti asendab sõnumiloendi ekraanil. Nipsake paremale kuulamiseks e-posti, ühe pealkirja või lõigu sisu korraga. Sisendkaustanaasmiseks nipsake alla-siis-vasak.\nUue meilisõnumi koostamise alustamiseks nipsake paremale või vasakule, kuni te kuulata "Koostamine nupu" ja seejärel koputage ekraani. E-posti helilooja asendab sõnumiloendi ekraanil. Sisendkaustanaasmiseks nipsake alla-siis-vasak.\nEkraani allosas asub navigeerimisriba. See sisaldab kiirpääsu nuppe meil, Otsinguja Kalender.\nOtsingu või Kalender ja tagasi e-posti, nipsake paremale või vasakule, kuni te "Posti", "Otsi;" või "Kalender" mail teisaldada ja koputage ekraani. TalkBack teatab Praegune vaade. Ma kuulen: "Valitud", millele järgneb vaate nimi.\nSätete menüü avamiseks nipsake paremale või vasakule, kuni te "Rohkemate valikute, ahendatud, nupp" ja koputage ekraani. Ma kuulen: "Veel suvandeid, menüü."\nKlaviatuuri ja ekraanilugeja Outlook Web App abil uurimine ja navigeerimine erinevate vaadete ja nende vahel liikuda. Meil on testitud see Jutustaja, kuid see ei pruugi töötada koos teiste ekraanilugerite seni, kuni see järgib levinud hõlbustusfunktsioonide standardid ja meetodite abil.\nKasutaja parima kasutuskogemuse saamiseks soovitame Lugemispaani väljalülitamine ja e-kirju sõnumeid ja mitte vestlusednähtaval.\nKui avate Outlook Web Appe-posti , kuvatakse põhikuval. Liikumine on sõnumiloendis uusima e-posti. Liikuda kaudu ja sees elementide vaade ja Kuva:\nVajutage tabeldusklahvi (TAB) fookuse läbi ekraanielementide.\nPeamiste piirkondade Kuva ainult (otsinguväljale tööriistaribal Rakendusekäiviti , navigeerimispaani, käsk tööriistariba ja sõnumiloendi) liikumiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + F6 liikuda edasi ja tagasi liikumiseks klahvikombinatsiooni Shift + Ctrl + F6.\nSee peamine vaade sisaldab järgmistes regioonides: horisontaalne navigeerimisriba kohal, navigeerimispaani, vasakul ja sõnumiloendi kuvamine paremal.\nHorisontaalne navigeerimisriba on all URL-i aadress väljale ekraani ülaosas. See sisaldab Rakendusekäiviti ja kinnitatud rakendustel vasakul ja paremal üldist teavet teatiste ja sätteid, nt juurdepääsu.\nKui te üldist teavet, nagu teatised, avatakse see eraldi sõnumi loendivaate paremal paanil.\nNavigeerimispaani sisaldab ülaosas ja e-posti kaustad ja selle all rühmade loendi välja Otsing. Paani allosas leiate nuppude kiire juurdepääsu e-posti, Kalendri, kontaktideja tööülesannetejaoks.\nKaustade ja rühmade vahel liikumiseks vajutage tabeldusklahvi (TAB). Kausta või rühma ala liikumiseks vajutage üles või nool. Näiteks on e-posti mustand avamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + F6 või Shift + Ctrl + F6 kuni kuulete "Navigeerimispaanil" vajutage tabeldusklahvi (TAB) seni, kuni kuulata esimese e-posti kausta nime, vajutage üles või alla nool, kuni kuulete "Mustandid" ja vajutage sisestusklahvi.\nSõnumiloendi vaate loetletud oma e-kirju. Sõnumite loendis sirvimiseks NOOLEKLAHVI alla.\nÜlaltoodud sõnumiloendi, saate valida sisendkausta põhilahenduste fookustatud, muudja kõigi vahekaartide, saate vaadata teavet järgmine Ajastatud sündmus ja eelseisvate päevakord kohta koos, ja filtreerida sõnumite loendis kuvatud. Postkasti sisu vahekaartide vahel liikumiseks vajutage SR klahv + vasakule või paremale NOOLEKLAHVI.\nSõnumiloendi vaate ülaosas on käsk tööriistariba, mis kuvatakse kõige sagedamini tööülesanded seotud praegu näidatud sisu (sõnumiloendi, saadud e-posti või e-posti helilooja). Vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + F6 või Shift + Ctrl + F6, kuni kuulata "Käsk", siis vajutage vasakule või paremale nool tööriistariba üksuste vahel liikumine ja vajutage sisestusklahvi Enter, üksuse valimine.\nE-posti avamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + F6, kuni "Sõnum loendis" Vajutage NOOLEKLAHVI alla, kuni leiate e-posti, mida soovite, ja vajutage sisestusklahvi. E-posti asendab sõnumiloendi ekraanil.\nSkannige režiimis ja liikuge avatud e-posti, vajutage SR + tühikuklahv. Vajutage üles või alla NOOLEKLAHVI skannimiseks e-posti kaudu. Skannige režiimiväljumiseks vajutage SR + tühikuklahv. Sõnumiloendi naasmiseks vajutage paoklahvi (ESC).\nUue meilisõnumi koostamise alustamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + N. E-posti helilooja asendab sõnumiloendi ekraanil.\nE-posti , Kalendri, kontaktidevõi ülesanneteteisaldamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + F6 või Shift + Ctrl + F6, kuni saate kuulata "Navigeerimispaani" ja seejärel vajutage tabeldusklahvi (TAB), kuni te vaate nimi. Vajutage NOOLEKLAHVE vasakule või paremale, kuni te nime vaade, mida soovite, ja vajutage sisestusklahvi Enter.\nPaani sätted avamiseks vajutage tabeldusklahvi (TAB) seni, kuni kuulete "Sätted nupp" ja vajutage sisestusklahvi Enter. Liikuge seade, mida soovite kasutada tabeldusklahvi (TAB) ja vajutage sisestusklahvi Enter.


Kuidas osta uusi rehve Toyota sõidukite - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas osta uusi rehve Toyota sõidukite\nRehvid mängivad olulist rolli nii oma auto jõudlust ja ohutuks kasutamiseks.Toyota omanikud, kes on vaja panna uued rehvid oma sõidukile peaks seisma vastu igasugusele kiusatus lihtsalt osta kõige vähem kulukas rehvi saadaval.Oluline on astuda vajalikke samme, et leida õige rehvid oma Toyota ja tüübist sõidu te teete.\nUuri välja, mida õige suurusega rehv on autos.Vaata ka Toyota kasutusjuhendist autos esimene.Võite lugeda seda teavet, mis asub küljel rehvid oma sõidukile, kui nad rehvide algselt tuli sõidukist tehases.Võite ka helistada rehvi poodi ja küsida professionaalne seal otsida soovitatud rehvimõõt autos.Teades rehvimõõt punkt teil teatud grupp rehvid ja lihtsustada oma valikuid.\nkindlaks, mis tüüpi rehvi vajate põhineb tüüpi Toyota sõidukite pead.Sõiduautod on rehvi koodid, mis algavad tähega "P" ja kergete veokite ja sport / tarbesõidukeid on rehvi koodid, mis algavad tähtedega "LT".\nPiira valikuid rehve veelgi keskendudes rehvid, mis sobivad tü\nüpi sõidutingimused siis enamasti kokku puutuvad.Arvestama ajalt ekstreemsetes tingimustes;see on siis rehvide omadus on kõige kriitilisem.Kui muda ja lume midagi vaja ette valmistada, vali rehvid, mis on rehvi kood, mis sisaldavad tähti "M + S".Siis on juhitavuse lühike nimekiri rehvi valikuid.\nPood ümber kohaliku rehvi kauplustes hinnad rehvid oma nimekirja.Võrdle hindu rehvide ja nende teatatud vastupidavust.Näiteks, kas rehvid on hinnatud kestab 30.000 miili, 40000 miili, 50000 miili ja nii edasi.\nteha valik, mille alusel mudel annab teile kõige rohkem väärtust.See ei pea olema vähemalt või kõige kallim rehv, kuid üks, mis annab teile parim hind, vastupidavus ja jõudlus.\nKirjutage meeldetuletus pööra oma uued rehvid vinüül kleebis, mis tuleb teie esiklaasile, kui muudad õli.\nKasvav American kastanipuud alates Seed


AAKG ornitiin lüsiin 120 kapslit Ostrovit osta siin\nOstrovit AAKG ornitiin lüsiin 120 kapslit\nOstroVit SUPREME CAPSULES AOL on pulbriline toidulisand, mis täiendab dieeti kolme sünergistlikult toimiva aminohappega: L-arginiini alfa-ketoglutaraadiga (AAKG), L-ornitiiniga ja L-lüsiiniga. Kolme aminohappe segu aitab teil suurendada lihaste anabolismi, suurendada loomulikult kasvuhormooni (GH) sünteesi, mis parandab vastupidavust ja tugevust rasketel treeningutel.\nÜLEMAAJALISED KAPSUUDID Line\nKolm sünergistlikult interakteeruvat aminohapet\nOstroVit ÜLEMAKS KAPSULID AOL\nAAKG - L-arginiini alfa-ketoglutaraat\nArginiini alfa-ketoglutaraat on glutaarhappe ja arginiini keemiline ühend. Glutaarhape on sidrunhappe tsükli toode, mis on kõigi hapnikku hingavate organismide metabolismi viimane etapp, mida sageli nimetatakse Krebsi tsükliks. Arginiin on üks aminohapetest, mis esinevad meie kehas, osaledes aktiivselt kõige olulisemates eluprotsessides. Nende kahe molekuli kombinatsioon loob sünergilise ühendi (need kaks ühendit toimivad koos tõhusamalt kui üksi).\nOrgaaniline keemiline ühend (valguvabad aminohapped, aluseline alarühm) - L-ornitiin on L-arginiini ja L-tsitrulliini kõrval üks kolmest uurea tsüklis osalevast aminohappest, mis muudab selle täiusliku toimimise jaoks äärmiselt oluliseks meie kehast.\nL-lüsiin on orgaaniline keemiline ühend, mis kuulub eksogeensete, st. asendamatud aminohapped. Nende põhiolemus on see, et keha nõuetekohaseks toimimiseks peame neile lisaainete või toiduga andma õige koguse. Meie keha ei suuda neid ise sünteesida. Lisaks on see üks peamisi ühendeid, mis ehitavad meie kehas kõiki valke. Siit ka rühma nimi, valguaminohapped. L-lüsiin mängib olulist rolli kaltsiumi imendumisel, lihaskoe ülesehitamisel, pärast raskeid vigastusi taastumisel ja paljude hormoonide või ensüümide tootmisel.\nKõik kolm aminohapet on tõeline "esmaabikomplekt" igale kulturismi ja jõusaali liikmele. Kolm aminohapet töötavad aga veelgi paremini. See on sünergiline "pomm", mis toob teie treenimise ajal välja uskumatut jõudu, energiat ja jõudu. See tõstab kasvuhormooni taset, tagab anabolismi ja paneb teid end treenimise ajal kunagi paremini tundma.\nAtribuudid OstroVit SUPREME CAPSULES AOL\nSuurendab anabolismi ja kiirendab treeningjärgset taastumist\nLooduslikult suurendab kasvuhormooni sünteesi\nToetab lipolüüsi protsessi, s.t. rasva põletamine\nToode, mis parandab unekvaliteeti\nL-arginiini alfa-ketoglutaraat, L-ornitiin HCL, L-lüsiini HCL, kapsli kest (želatiin, puhastatud vesi).\nAAKG ornitiin lüsiin 120 kapslit arvamused


Kuhu kuhjuvad nitraadid?\nToiduga on lämmastikhappesoolad ehk rahvapärases kõnepruugis salpeetrid (sal petrae – ld k “kivistunud\nsool”) mitmeti seotud. Neid kasutatakse toidutaimede väetistena ja lisaainetena lihatoodetes. Nitraadid satuvad meie kehasse igapäevase toiduga. Nende põhiallikaks pole aga mitte punaseks timmitud vorstid-singid, vaid hoopis palju suuremas koguses tarbitud lehtköögiviljad.\nToiduga võivad nitraadid inimorganismi sattuda põhiliselt kolmel viisil: taimi süües, säilitusainetega lihatooteid pruukides ning saastunud joogiveest või sellest tehtud jookidest. Suurima panuse meie keha nitraadibilansi tulemisse on andnud taimed. Taimse toidu osakaal inimese igapäevases toitumises on üsna suur ning mitme tingimuse kokkulangemisel võivad söögitaimede toiduks tarbitavad osad sisaldada nitraate vägagi arvestatavates kogustes. Nitraatide hulk taimedes sõltub eeskätt taime liigist. Aktiivsed nitraatide talletajad on lehtköögiviljad, nagu lehtnaeris (meil tuntud kui Hiina kapsas), spinat, salatite eri vormid, petersell, seller. Arvestatavalt võib nitraate kuhjuda ka redistesse, peetidesse, rõigastesse, nuikapsasse, rabarberisse, porrulauku, varasesse peakapsasse. Kui loetelusid silmitseda, leiame neist piisaval hulgal varajasi köögivilju, mida kasvatatakse katmikaladel. Nende taimede suurt nitraadisisaldust põhjustavad muu hulgas viletsam ja lühem valgusperiood, kasvamine turvasmullas ning otse loomulikult ka lämmastikväetiste kasutamine. Nitraadisisaldust tõstvalt mõjuvad ka taimehaigused ja -kahjurid, mida kemikaalidega peletatakse.\nRood ja rootsud\nLohutavaks asjaoluks on see, et taime erinevad osad sisaldavad nitraate erineval hulgal. Järelikult tasub teada, millistesse taimeosadesse nitraadid koonduvad, ning püüda neid toidulaual vältida. Näiteks varajaste kurkide ja rediste koorealune kiht sisaldab mitu korda rohkem nitraate kui sisu. Väljapääs olekski nende köögiviljade koorimises. Viimasest aga sugenevad jälle teised probleemid: see tegevus on aeganõudev, kaod on suured, kooritud osa satub kohe õhuhapniku oksüdeeriva toime meelevalda ning selline köögivili kipub kiiresti kuivama. Tükeldatud ja kooritud köögiviljas tõuseb hoopis nitritite sisaldus ning koos koorealuse kihiga läheb kaotsi ka hulk vitamiine. Seevastu varastel porganditel ja kapsastel koonduvad nitraadid toiduks tarbitava osa keskele. Kui kapsapea südamikku on tehnoloogiliselt ja toiteväärtust arvestades lihtne eemaldada, siis varajase porgandi puhul oleks see mitmes mõttes veider.\nLehtköögiviljadel on nitraadivaramuteks aga leherootsud ja -rood. On ka selliseid toidutaimi, millesse kasvuperioodil koguneb vähe nitraate – sellised on teraviljad, puuviljad, marjad, kaunviljad, paprikad, tomatid, mugulsibulad, küüslaugud ja kartul. Ehkki kartulimugulates on nitraate vähe, peab kartuli puhul arvestama, et juurikat süüakse väga tihti ning arvestatavates kogustes.\nNitraatide mõju soolatud lihale meeldiva värvuse andmiseks avastati arvatavasti juhuslikult seoses vähese nitraadilisandiga soola kasutamisega. Soolale lisatud nitraat muutub lihatootes esmalt nitritiks, millest omakorda tekib lämmastikmonooksiid. Viimane reageerib lihas leiduvate globiin-tüüpi valkudega (kas müo- või hemoglobiiniga) ja lõpptulemusena tekibki punaka tooniga nitrosomüoglobiin. Alles palju hiljem leiti, et nitraadilisand aitab ka soolatud lihatoodetel paremini säilida, vähendades rääsumisriski ja surudes alla roiskumist tekitavate bakteri arengut. Lisaainete registrisse on kantud kaks nimetust nitraate: naatriumnitraat (E251) ja ka vastav kaaliumsool (E252). Mõlema ametinimetusteks märgitakse konservant ja värvuse säiliti. Soolamissegule lisatud nitraadid parandavad ka lihatoodete maitset.\nBiokeemilised muundamised kehas\nErinevalt taimedest on naturaalsetes loomsetes saadustes (värske liha, piim jne) nitraate tunduvalt vähem. Ka soolatud lihasaadustes, kuhu nitraate tahtlikult lisatakse, jääb nende esinemiskogus oluliselt väiksemaks kui enamikus toidutaimedes. Toidu ohutusest lähtuvalt on nitraatide tarbimisele kehtestatud ka ööpäevane ülempiir, mis täiskasvanul küünib 3,7 milligrammini iga kehakaalu kilo kohta. Kui taimedes ja lihatoodetes leiduvatest nitraatidest on inimesed teadlikud, siis üleväetamise tagajärjel saastunud joogivee suur nitraadisisaldus tuleb paljudele ebameeldiva ja tervisele ohtliku ootamatusena.\nJoogivette satuvad nitraadid tavaliselt liigväetamise tagajärjel ja enim on ohustatud salvkaevud. Nitraatide biokeemiline paradoks seisneb selles, et ise nad otseselt inimorganismile eriti kahjulikud polegi. Ohtlikud on nende biokeemilise muundamise käigus tekkinud ühendid, kusjuures probleeme põhjustavad nii nitritid kui ka erinevad nitrosoühendid. Esimesed on teatud kogustest alates toksilise toimega ja häirivad organismis hapniku sidumist ja transporti, viimastest aga võivad moodustuda rakkudele mutageensed ühendid, mis teatud tingimustel võivad põhjustada kasvajate teket.


Kuidas saab EAS aidata ettevõtjatel kriisiga toime tulla? - EAS\nKoroonaviiruse leviku tõkestamiseks välja kuulutatud eriolukord paneb proovile paljude ettevõtete ja ka kogu riigi toimimise tervikuna. Täpseim ja ajakohaseim info riigipoolsete toetusmeetmete kohta on alati leitav EASi erilehel.\nKriisiolukorras on oluliselt suurenenud nõudlus isikukaitse- ja desinfitseerimisvahendite osas. EAS on MKMi palvel kaardistanud Eesti tootjaid, kellel on täna juba olemasolev suutlikkus või potentsiaalne võime toota vajalikke abivahendeid. Vastav info on koos tootevaliku ja tootjate kontaktidega koondatud EASi kodulehele (aadressil https://www.eas.ee/isikukaitsevahendid/). Hetkel on nimekirjas üle 60 tubli ettevõtte, kuid kindlasti ei ole praegune loetelu ammendav, seega võiksid teisedki isikukaitsevahendeid tootvad ettevõtted endast märku anda lehel asuva registreerumisvormi kaudu.\nKõiki pooleliolevate toetusprojektidega seotud ettevõtteid julgustab EAS ühendust võtma oma kliendihalduriga, et üheskoos leida lahendus kulude abikõlblikkuse ning projekti tähtaegade ja eesmärkide osas. Samuti tasub kontakti hoida ka EASi ekspordinõunikega, sest just nemad saavad aidata väärtusliku infoga olemasolevate partnerite või uute ärivõimaluste leidmise kohta. Näiteks ekspordipartneri otsingu teenus on nüüdsest 50 protsenti väiksema omaosalusega, samuti on oluliselt soodsamad ka teised ettevõtete arendamiseks mõeldud EASi teenused.\nKuigi paljud messid üle kogu maailma on tühistatud, võib aasta teises pooles siiski oodata mitmete ekspordi edendamiseks mõeldud ürituste toimumist. Sel aastal saavad ettevõtted osaleda ühisstendiga ärimessidel ilma omaosalustasuta. Muutuva messikalendri kohta leiab täpseimat teavet messide veebilt. Seni näost-näkku toimunud populaarsed koolitused on kolinud internetti ning toimuvad veebiseminari formaadis, seega tasub silma peal hoida ka koolituste kalendril.\nKiiresti muutuva informatsiooni ajastul on oluline kursis olla sihtturgudel toimuvaga, selleks on EAS koondanud ülevaated kõigi olulisemate eksporditurgude kohta eraldi lehele. Eesti ettevõtjate hea maine erinevatel eksporditurgudel loob soodsa pinnase uuteks ärivõimalusteks. Erilist edu tõotavad tuua lahendused, mis aitavad ka teistel riikidel uue normaalsusega paremini kohaneda. Kindlasti tasub ekspordi osas silmad lahti hoida IT-, meditsiini- ja keskkonnatehnoloogiaga tegelevatel ettevõtetel. Näiteks Norras võib oodata senisest suuremat tormijooksu ettevõtete digitaliseerimist toetavatele rakendustele, samas kui Jaapanis tuntakse suurt huvi nutika linna lahenduste vastu. Kui Eestil õnnestub kriisist väljuda esimeste seas, võib Eestist saada võtmetegija ka tarneahelate järjepidevuse kindlustamisel.


Jõulud on jõudnud, Kristus on sündinud (nr 159/ 26.12.2014) | K&T\nKose Püha Nikolause kirik. Foto: Gunnar Masing\nJõulud on kätte jõudnud. Meenutama valguse võitu pimeduse üle ja suure Jumala vaikset tulemist meie sekka. See, et Jumal tuli ilma peale väikese lapsena ja õige tähelepandamatult, näitab Tema tõelist suurust. Ta ei raja teed inimeste juurde neile oma võimu näidates, sest nii ei jõuta südame, vaid kartliku alistumiseni. Ta rajab teed väikese lapsena, kes suudab inimeste südametes äratada armastust ja poolehoidu.\nJohannese evangeeliumi jõululaulust kirjutab Kirik & Teoloogia toimetuskolleegiumi liige Jaan Lahe artiklis „Verbum caro factum est: Hümn Kristusele, inimeseks sündinud jumalikule Sõnale (Jh 1:1–14)“. Johannese evangeeliumi algushümn „on üks paljudest Uues Testamendis leiduvatest algkristlikest lauludest, mille algne koht koguduse elus oli algkristlik jumalateenistus. Jh 1:1–14 on osa suuremast tervikust Jh 1:1–18, mida tavaliselt nimetatakse Johannese evangeeliumi proloogiks. Ometi erineb evangeeliumi proloog oluliselt Luuka evangeeliumi proloogist (Lk 1:1–4), mis on antiikse ajalookirjutuse traditsioone järgiv sissejuhatus Luuka kaksikteosele (Lk ja Ap), ja Johannese 1. kirja proloogist (1Jh 1:1–4), mis on sissejuhatus kirja esimesse teemasse („Elu Sõna ilmumine“). /…/ Nagu Matteuse ja Luuka Jeesuse sünnilood, kõneleb ka Johannese proloog Jeesuse sündimisest, ent teeb seda viisil, mis erineb oluliselt sünoptilistest evangeeliumidest, haakudes samas hästi Johannese eripärase keelekasutuse ja teoloogiaga.“\nTänases jõulupüha mõtiskluses kõneleb toimetuskolleegiumi liige õpetaja Kerstin Kask sellest, kui raske on meil oma inimlike mõõdupuude järgi otsida midagi või kedagi tähtsat ja suurt nende tagasihoidlike tingimuste keskelt, kuhu Jumal sündis.\nEELK Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja Mihkel Kukk meenutab oma jutluses tuntud jõululaulust „Oh sa õnnistav“ ajendatult seda, miks Jumal Kristuses siia ilma sündis ja leiab, et vastus on kahetine. Kristus sündis ühtaegu nii seepärast, et ilm oli hukas, kui ka sellele vaatamata.\nKuigi Vene Õigeusu Kirik tähistab jõule alles uue kalendriaasta algul, langeb mitmes õigeusu kirikus jõulupühade pidamine ajaliselt kokku lääne kirikuga. Õigeusu rikkalikus ikoonitraditsioonis on olulisel kohal jõulupühade ikoon. Teoloog Evely Timuska analüüsib oma loos Andrea di Bartulo Jeesuse sünnitriptühhonit. „Sünnitriptühhonit peetaksegi Andrea silmapaistvamaks tööks just selle viimistletud ja pisut melanhoolse alatooni tõttu Kristuse sünniloo edasiandmisel, figuuride vaoshoitud elegantsuses, mis ühtlasi on nii iseloomulik Bütsantsi ikoonimaalile.“\nTänast Kiriku & Teoloogia jõulunumbrit kaunistavad toimetuskolleegiumi liikmete laste joonistused, mis on täis lihtsat ja siirast jõulurõõmu. Head lugemist, rahulikku jõuluaega ja õnnistatud lähenevat uut aastat!\nJaan Lahe, Verbum caro factum est: Hümn Kristusele, inimeseks sündinud jumalikule Sõnale (Jh 1:1–14).\nEvely Timuska, Andrea di Bartulo „Kristuse sünni” triptühhonist: Bütsantsi ikoonimaali mõjusid läänekiriku maalikunstis.\nMihkel Kukk, Ilm oli hukas, Kristus on sündind. Ristirahvas, ristirahvas, rõõmusta! (Lk 2:1-14).\nKerstin Kask, Jõulumõtisklus (Jh 1:14).\nPäkapikk Häärbert Lepi, ingel Pingelingelo ja põhjapõder, autor: Olev-Martin Põder, 5-aastane


06.10 kl 19.00 “Ma olen iseenda naine”. Ameerika näitekirjaniku Doug Wrighti tõsielul põhinev näidend “Ma olen iseenda naine” (“I Am My Own Wife”) räägib uskumatuna tunduva loo saksa päritolu transvestiidist Charlotte von Mahlsdorfist (1928–2002), kes pidas Berliinis 19. sajandi lõpul mööbli ja antiikesemete muuseumi, püüdes selle kaudu säilitada kollektiivseid minevikumälestusi ning endasugustele inimestele salajast kogunemiskohta pakkuda. Charlotte von Mahlsdorf oli fenomen: ta sattus 20. sajandi poliitiliste keeriste keskele, ent elas üle nii natsivõimu, kommunistliku režiimi kui ka külma sõja, kaotamata samal ajal oma sisemist vabadust, unikaalset identiteeti ning hinnalist sajandivanuste antiikasjade kollektsiooni.\n06.10 kl 19.00 “Lumivalgeke”, muinasjutt-muusikal. Lumivalgeke – Hele Kõre, kuri kuninganna – Tanja Mihhailova, kuninganna-ema – Janika Sillamaa, jutustaja-nõunik-kütt – Virgo Jaani, kuningas – Freddy Tomingas, prints – Mikk Saar; Kaari Sillamaa LASTE- JA NOORTETEATRI õpilased.\n06.10-07.10 kl 19.00 R.A.A.A.M: “Võlg”. 1939. aasta nn baaside lepingu põhjal laseb Eesti Vabariigi valitsus paigutada oma territooriumile 25 000 punaarmeelast. Liidulepingud naabritega ebaõnnestuvad. Konstantin Päts avab Tahkuranna ninal endale monumendi. Algab II maailmasõda.\n1940. aastal toob Nõukogude Liit juurde 90 000 relvastatud punavõitlejat. Juunipööre viib president Pätsi Siberisse, nagu ka töösturid, majandustegelased, kõrgemad sõjaväelased, pangategelased… Samal aastal on Saksa väed juba Eestis. 1945. aastal kuulutab NL end sõja võitjaks ja Molotov-Rippendropi pakti salaprotokolli järgi saab Eestist selle suurriigi osa. “Kohaldatakse tõkendid” haritlastele. Heiti Talvik arreteeritakse ja sureb Siberis 1947. Betti Alver jääb, kuid 1950 heidetakse välja kirjanike liidust, st kirjanikult “võetakse litsents”.\n1956 kutsutakse Alver kirjanike liitu tagasi. 1956 sureb Konstantin Päts Kalinini psühhoneuroloogiahaiglas. 1966 vabastatakse Heiti Talvik süüdistusest “kuriteo koosseisu puudumise tõttu”.\n1989 jätab Betti Alver jäädavalt meiega hüvasti. Samal päeval on Tahkurannas Konstantin Pätsi monumendi taasavamine. Kuhu eesti inimene läheb – Tartusse või Pärnu?\n07.10; 08.10 kl 11.00 “Jussikese seitse sõpra”. Kes meist ei teaks heledapäist ja rõõmsameelset Jussikest? Ta näeb välja täpselt nagu Telepoiss ja armastab üle kõige maailmas Pühapäeva. Ühel õhtul, kui Päike jälle metsa taha uue päeva järele läheb, otsustab Jussike Päikesega kaasa minna ja Pühapäevamaa üles otsida, et Pühapäev oleks alati tema juures. Sellele teekonnale läbi nädalapäevade kutsub nukuteater kaasa suuri ja väikeseid. See kevadiselt särav ja värviline nukulavastus sobib eriti koolieelsele eale ja algklasside õpilastele.\n07.10-09.10 kl 18.00 “Klammi sõda”. Saksa näitekirjaniku Kai Henseli lugu räägib koolist – õpetajatest ja õpilastest. Saksamaal viimastel aegadel enimmängitud näidend on koolisuhteid õpetaja-õpilase tasandil analüüsiv karm tekst, kus ühte äärmuslikku juhtumit lahatakse süvitsi läbi õpetaja rolli. Näidendi juurde kuulub interaktiivne osa, mis sünnib publiku ja näitlejate koostöös igal etendusel uuesti. Etendus on kahes osas ilma vaheajata: I osas näeme õpetaja Klammi klassi ees. II osas pöördub vaatajate poole koolipsühholoog, kes lahkab Klammi juhtumit interaktiivse teatri vahenditega. Sihtgrupp: elluastujad ja õpetajad.\nMauritiuse Instituut, Müürivahe 33\n08.10 kl 15.00; 19.00 Tantsuteater Zick: “Reisijuht. Attention: Flexible”. Tantsuetendus, mis on ka väikestviisi hariv. Kui paljud meist teavad Müürivahe tänaval asuvat dominiiklaste kloostri ajaloolist klausuuri? Ja näiteks sealset kapiitlisaali, keskaegsete kloostri- ja konvendihoonete tähtsaimat ühisruumi, mille “avarus, võlvide lamedus ja kõige selle juures kesktoe puudumine reedavad julget, võiks isegi öelda, isekat konstruktsiooni?” Vähesed?\n09.10 kl 19.00 “Viini veri”. Osades Alar Haak, Mati Kõrts, Sirje Puura, Voldemar Kuslap, Rene Soom, Urmas Põldmaa, Janne Ševtšenko, Heli Veskus, Väino Puura, Tiiu Laur, Margit Saulep.\n08.10-09.10.08 kl 19.00 “NO 85 rambo”\n06.10 kl 19.00 Dima Bilan (Tallinna Linnahall)\n07.10 kl 19.00 Ella Sevskaja ja Marju Riisikamp. 18. sajandil saavutas klahvpilliduode traditsioon oma kõrgpunkti. Kirikutes mängisid sageli koos kaks organisti – üks suurel orelil, teine altariorelil. Teisi klahvpilliansambleid, kus koos kõlasid klavessiinid, positiivorelid või haamerklaverid, võis sageli kuulda muusikute-luuletajate ühistel koosviibimistel või ka lihtsalt koduses ringis. (Estonia kontserdisaal)\n07.10 kl 19.00-20.20 Johann Strauss – valsi- ja operetikuningas (Rahvusooper Estonia)\n06.10 kl 19.00 Jazzmuusika salong. Hr Guido Kanguri eestvedamisel kaks korda kuus esmaspäeviti jazzmuusika õhtu. Laudade ettetellimine telefonil 699 0590 või info@puhvet.ee. Musitseerivad Tõnu Naissoo, Laura Põldvee ja Taavo Remmel. (Teatri Puhvet)\n08.10 kl 19.00 KontsertJazz: Karamazov Brothers. Karamazov Brothers tekkis spontaanselt 2002. aastal Peterburis ühes suurepärase atmosfääriga džässikohvikus Cafeclub Che, mis oli kohtumispaigaks muusikutele, kes ei olnud seotud tööga orkestrites. Ansamblis kaasalöövate mängijate nimistu on pikk ja vahelduv, neid kõiki seob oskus improviseerida mis tahes stiilis. (Estonia talveaed)\n09.10 kl 19.00 Tartu Jazz esitleb: Tantsuetendus “Changing Images”. Lennart Simonsson (klaver), Per V. Johansson (kontrabass), Joakim Ekberg (löökpillid); TRIO X (Rootsi), RUSSELL LEON ADAMSONI TANTSUTRUPP (Jamaica/USA/Soome). (Estonia kontserdisaal)\n10.10 kl 19.00 Silver Ainomäe (tšello) ja ERSO, dirigeerib Paavo Järvi. Eesti üks noorema põlvkonna esitšelliste Silver Ainomäe alustas tšelloõpinguid 6aastaselt Tallinna Muusikakeskkoolis, kuid suurem osa õpingutest on kulgenud Soomes: juba 8aastasena algul Turu konservatooriumis, seejärel Sibeliuse Akadeemia noorteosakonnas ja hiljem solistiõppes. Nüüdseks on tal Sibeliuse Akadeemiast käes magistrikraad ning lisaks on ta jõudnud end täiendada ka Londonis kuulsas Guildhalli muusika- ja draamakoolis ja Razumovsky Akadeemias. ERSOga on Silver Ainomäe varem esitanud 20. sajandi muusikat, seekord aga tuleb ettekandele Viini klassiku Joseph Haydni 1765. aastal valminud tšellokontsert C-duur. (Estonia kontserdisaal)\n10.10 kl 19.00 Meesansambli Vikero sügiskontsert. Kaastegev Voldemar Kuslap. (Nõmme kultuurikeskus)\n11.10 kl 17.00 Horre Zeiger BigBand, 54. sünnipäeva kontsert (Nõmme kultuuri-keskus)\n11.10 kl 18.00 Suur Muusikaakadeemia: Andres Mustonen, Ivo Sillamaa (Tallinna Raekoda)\n11.10 kl 18.00 Tähevabrik 7. Esinevad vennad Meladzed (Tallinna Linnahall)\n12.10 kl 17.00 Maria Espada ja vanamuusikaansambel Armoniosi Concerti. Kontserdiga tähistatakse Hispaania iseseisvuspäeva. Koostöös Hispaania Suursaatkonnaga (Estonia kontserdisaal)\n09.10-26.10 Wim Lamboo: Portreed eesti kunstnikest 1998–2008. Wim Lamboo meetod on süvenemist ja aega nõudev. Ta vestleb portreteeritava kunstnikuga, tutvub tema loomingu ja töökeskkonnaga ning laseb lõpuks kunstnikul valida sobivaima paiga ja oma isiksust avavad teosed või esemed.\n03.09-12.10 Andrei Monastõrski (Moskva), video ja installatsioon\n06.10 kl 11.00 “12”\nkl 14.00 “12”\nkl 17.00 “12”\nkl 20.00 “Elu ilma Gabriella Ferrita”. Dramaatiline lugu armastusest, lukus ustest, näotust vargast, haavatud kurest, kadunud laptop’ist ning õdedest O’Keydest, kes on virtuaalsed prostituudid… Filmis ei ole Gabriella Ferrit, kuid on peaaegu happy end.\n07.10 kl 11.00 “12”\nkl 20.00 “Elu ilma Gabriella Ferrita”\nkl 21.00 “12”\n08.10 kl 11.00 “12”\n09.10 kl 11.00 “12”\nkl 18.00 Esilinastus: ”Admiral”\n08.10 kl 15.00-18.00 Siseseinal ronimise õppus (Männiku noortekeskus)\n08.10 kl 9.30-17.00 Noor Ettevõtja konverents “Täna pole liiga vara!” Sellel üritusel osalejad saavad tõsise motivatsioonisüsti oma ettevõtte asutamiseks. Kohale tulevad tipptasemel koolitajad, silmapaistvad poliitikud, rahvusvahelise ärikogemusega ettevõtjad ning paljud teised. Päeva sisustavad lisaks ettekannetele diskussioonid, huvitavad vahepalad, toredad auhinnamängud ning teemakohased ennustused tulevikuks. (Sokos Hotel Viru konverentsikeskus)\n12.10 kl 12.00-13.30 Lastehommik. Pelgulinna Päntu ootab lapsi kannatamatult hooaja esimesele lastehommikule, sest tal on kindel plaan avada Pelgulinna Päntu nim Kool, kus saab lisaks lugemisele ja kirjutamisele õppida ka parimaid ning peenemaid koerustükke. Soovijaile korraldab Päntu sisseastumiskatsed (mängud). (Pelgulinna rahvamaja)


Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Leslie Nielsen\nPostitas Cochrane » 21. Mai 2005, 02:26\nRegina, Saskatchewan, Kanada (11.02.1926 – 28.11.2010)\nLeslie William Nielsen sündis Kanadas ja veetis oma varase nooruse Arktiliste alade läheduses. Kui tema ja tema vennad kooli pidid minema, kolis pere Edmontoni. Pärast lõpetamist teenis ta Kanada Kuninglikes Õhujõududes. Esimesed katsed meelelahutusäris tegi ta ühes Calgary raadiojaamas, kus ta töötas inseneri, DJ ja teadvustajana. Siis asus õppima näitlemist Toronots Lorne Greene Raadiokunstide Akadeemias (Lorne Greenes Academy of Radio Arts), kus sai stipendiumi õppimaks edasi New Yorkis. Tema telekarjäär algas aastal 1950, kui teda võis näha saates "Studio One" koos Charlton Hestoniga ja sealt jätkas ta esinemist 46 televisiooni otsesaates. Kuigi seda ajastu kutsutakse ka televisiooni kuldajastuks oli tema enda sõnade järgi seal väga vähe kulda ja ühe saate eest saadi vaid 75 või 100 dollarit. Hollywoodi viis tema tee aastal 1954, kus ta osales filmis "The Vagabond King". Sellele järgnes pika tähtajaga leping MGM stuudioga. Kuuekümnendatel ja seitsmekümnendatel võis teda tihti seriaalides külalisesinejana näha, kuid ta osales seitsmes seriaalis ka regulaarse osatäitjana. Näiteks "The New Breed" ja "Peyton Place". Tema tõeline edu algas aga 30 aastat pärast karjääri algust, filmis "Airplane!" (1980), kus ta osales mitme teise tuntud näitlejaga. Sellest innustatult nõustus ta osalema peaosas komöödiaseriaalis "Police Squad!" (aastal 1982 nomineeritud Emmyle peaosa eest). Tema ühtedeks tuntumateks filmideks on ja ilmselt ka jäävad sellest seriaalist välja kasvanud "Naked Gun" triloogia filmid.\nPostitas Edvard » 05. Juuni 2005, 19:33\ntemast paremat naljameest annab leida.Veteran\nPostitas Forzelius » 06. Juuni 2005, 09:17\nhuvitav, kas ta tegelikult on ka naljavend või mitte, me oleme ju teda näinud ainult jaburates paroodiates\nPostitas Monk » 31. Märts 2006, 20:27\nVot see mees on nüüd küll tõeline naljahammas ja jube hea koomik :lol: .\nPostitas Priit » 31. Märts 2006, 22:43\nOlen väga paljusi filme tast näinud, ei mäletagi. Kindlasti oli see film, kus ta Magoo'd mängis väga naljakas. Hea koomik, kuid mitte vapustav. Kui ikka mitu korda vaadata, siis hakkab igav. Aga täitsa tip-top mees, 7 punkti.\nPostitas Pixie » 07. Mai 2007, 22:19\nTore! Meeldisid ta filmid "The Naked Gun". Naerda sai kõvasti!\nPostitas thebestB4 » 10. Märts 2008, 21:49\nKõik tema filmid on naljakad. Aga kuna ta on juba 82 siis peaosas teda enam eriti ei näe. Scary movie 3ndas ja 4ndas filmis mängis väikest aega ja kahju sellest. Spy hard meeldis kõige rohkem tema filmidest ja muidugi ka Naked Gun aga tema uus film "Superhero movie!" peaks varsti kinodesse jõudma. VB tema viimane?\nPostitas Lowra » 10. Märts 2008, 22:41\nNeed labased filmid kus ta neid labaseid osi mängib on isegi labaselt naljakad\nPostitas Shotgun » 11. Märts 2008, 00:50\nTema filmide puhul ma võin rahulikult mainida, et ma olen tegelikult ka laginal naernud. Paljud komöödiad on, kus niisama muigad jne, aga vot Leslie ja Steve Martini puhul on korralik naer üsnagi soolas. Totter olemine ta filmides on viimase peal, see idiootne näoilme jm. Ja see lugu: minu arust hakkab igat asja piisavalt kaua vahtides igav või ära tüütama. (Priidu jutu jätkuks)\nPostitas Reinuvader Rebane » 12. Märts 2008, 01:29\nei ta ikka on väga naljakas, ja tal pole sugugi ainult jalaga tagumikku naljad nagu paljudel vaid väga palju sellist kuiva verbaalset huumorit. peaaegu nagu eesti huumor. Dracula - Dead and Loving It üks näide. "See on riidekapp, mine teise ukse juurde!"\ntegelikult mis mind huvitab, ma olen kuulnud et tal on hästi vinge aed, nahkhiiremajade ja millegaiganes. näeks kuskil paari piltigi sellest. pidi igasugu parkidele silmad ette andma.\nPostitas LauraOlen » 22. Märts 2008, 02:57\n''Dracula - Dead and Loving It'' on super. LOVE it.\nScary Movie 4'jas meeldis ka see osa, kus mingid tulnukad vist hävitasid riiki ja ta oli väga rahulik kuskil lastega ma ei mäletagi kus. Hästi raske meenutada, nägin väga ammu.\nEi üldse, hea näitleja.


Jõhvis peeti eakate päeva - Uudised - Põhjarannik\nJõhvis peeti eakate päeva\n10. oktoober 2019, 0:00\nKolmapäeval tähistas Ida-Virumaa pensionäride ühendus ülemaailmset eakate päeva suure aastapeoga Jõhvi kontserdimajas. Nagu ikka, vaadati tagasi möödunud aastale ja pensionäride ühistele reisidele ning tänati aktiivsemaid nii ühenduse kui ka omavalitsuste poolt.\n"Omavalitsustega on meil head ja paljudega veel paremad suhted. Mõni toetab eakaid ja nende ettevõtmisi rohkem, teine vähem," ütles Ida-Virumaa pensionäride ühenduse esimees Kaarel Pürg. "Meie töö teeb omavalitsuste hulga vähenemine ühelt poolt lihtsamaks, kuid samas mõnes vallas ka keerulisemaks."\nPidupäeval püüti muredest võimalikult vähe rääkida, kuid päris ilma selleta ei saanud. Suurimaks probleemiks on see, et osa eakaid on sulgunud nelja seina vahele, kuna need, kellega aastakümneid suheldi, on läinud igavikuteele. Aga siingi tuleb tehnoloogia appi, nagu rõhutasid mitmed sõnavõtjad. Pensionäride ühendus on tänapäeval olemas ka sotsiaalmeedias, nii et hinge noorena hoidmiseks ja oma suhtlusringi laiendamiseks võiksid eakad rohkem Facebooki kasutada.


Mis vahe on mikroprotsessori, mikrokontrolleri ja mikroarvuti vahel vastavalt nende rakendustele?\nHei, vaatame selles asjas näiteid rpi ja Arduinost. Iga Arduino keskmes on must mikroskeem, mida nimetatakse mikrokontrolleriks. See väike kiip sisaldab kõike, mis on vajalik asjade arvutamiseks: seal on mikroprotsessor, taimer, mälu ja I / O-pordid, mille kaudu MCU suhtleb välismaailmaga. See komponent teeb tegelikult Arduino tööd; ülejäänud tahvel ja Arduino tarkvara on seal, et aidata teil sellega liidestada.\nRaspberry Pi töötab väga erinevalt ja jagab lauaarvutiga palju ühist. Selle keskmes on Broadcomi keskseade, mis on mujal tahvlil ühendatud RAM-i, välise mäluseadme ja sadamatega. See töötab opsüsteemiga, mis tegeleb arvuti põhifunktsioonidega, käivitab programme, juhib HDMI-, USB- ja RJ45-porte ning muudab kasutajale kuvamiseks graafilise liidese.\nSee arhitektuur võimaldab Raspberry Pi-l teha asju, mida Arduino ja tema mikrokontroller ei saaks kunagi teha. Kuid mõne rakenduse jaoks oleks selline täieõiguslik arvuti tülikas ja tarbetu. Mõelge arvuti klaviatuuri lülitusele. See on seal tegevuste lülitite komplekti jälgimiseks ja klahvivajutuse sündmustest arvutisse teatamiseks. Leiate hulgaliselt kodus kodu lähedal asuvaid seadmeid, mis sisaldavad pisikesi mikrokontrolleri seadmeid, mis on koormatud ressurssidega näljaste funktsioonide, näiteks opsüsteemide või GUI-de (või isegi buutimislaadurite) abil, oma tööga odavalt ja tõhusalt.\nKui soovite lisateavet, siis siin on selle teema blogi postitus, mille me selle teema kohta kirjutasime - Arduino vs Vaarika Pi: milline tahvel on parim?\nMis vahe on JIRA ja Jira Agile vahel?Mis vahe on kontinentaalne hommikueine ja täielik inglise hommikusöök?Mis vahe on protsentiilne kvartiil ja mediaan?Mis vahe on "vanem" ja "vanem"?Mille poolest erinevad psühholoogias situatsioon ja dispositsioon?Mis vahe on „chiamare” ja „telefonare” vahel ja millal itaallased neid kasutavad?Mis vahe on OKH ja sõltuvus?


Teisenda C mõõtühikuks MC (Kulon mõõtühikuks Megakulon)\nKulon to Megakulon\nTeisenda Kulon mõõtühikuks Megakulon (C mõõtühikuks MC):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '379 Kulon'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kulon' või 'C'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Elektrilaeng'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '61 C na MC' või '69 C to MC' või '39 Kulon -> Megakulon' või '1 C = MC' või '63 Kulon na MC' või '36 C na Megakulon' või '1 Kulon to Megakulon'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(91 * 24) C'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '379 Kulon + 1137 Megakulon' või '31mm x 17cm x 1dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Megakulon ühes Kulon?\n1 Kulon [C] = 0,000 001 Megakulon [MC] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kulon mõõtühikuks Megakulon teisendamiseks.


18. Rakke Rattamaratonil näitasid ülemvõimu Markus Pajur ja Greete Steinburg – Jooksja\n18. Rakke Rattamaratonil näitasid ülemvõimu Markus Pajur ja Greete Steinburg\nMarkus Pajur. Foto: Riho Lüüs\nTäna 27-kraadises leitsakus sõidetud Škoda Laagri 18. Rakke rattamaratonil näitas oma tehnilist üleolekut Team Antsla rattur Markus Pajur, kes edestas teisele kohale tulnud Veloplusi ratturit Gert Jõeäärt täpaselt kahe minutiga. Võitja läbis 49 km pikkuse distantsi ajaga 1:58.12,2. Kolmandaks võitles end ajaga 2:01.54,9 RR Siplased / Laada Cafe rattur Mirko Põldma.\nTeam Antslale tõi kõrgeid punkte ka neljandal kohal platseerunud Taavi Kannimäe (2:02.08,7). Viiendana lõpetas MTB School rattur Andrey Panteleev ja kuuendaks tuli Team Amps sõitja Alges Maasikmets (2:04.17,5), kes kindlustas endale ühtlasi parima tulemuse M50-võistlusklassis.\nMarkus Pajur sõitis üle poole distantsi uhkes üksinduses. „Umbes 20. kilomeetril Emumäel õnnestus eest ära saada, Kuulsin, kuidas Gert Jõeäär seal rabistama hakkas, panin tempot juurde ja sain vahe sisse. Otsustasin täiega lõpuni panna. Kuna sarja esimesel etapil küpsetasin end enne lõppu ära, sest polnud piisavalt joonud ega söönud, siis täna sai seda viga tublisti parandatud,“ muljetas Pajur. Maastikurattasarja viimasel etapil 19. augustil Rõuges on Pajuri eesmärgiks oma meeskonnale võidu toomine. „Loomulikult lähen ka enda sõidus esikohta püüdma, aga Team Anstla üldvõit on märksa olulisem.“\nGert Jõeäär võttis sõitu rahulikult. „Rada oli täitsa äge, polnud siin ammu käinud. Emumäel õnnestus mingisse juurikatest tehtud kännuonni sisse sõita. Nii palav oli, veidi vist „katus“ juba sõitis. Lootsin, et eest ära saanud Pajur kustub enne lõppu ära, aga tegelikult oli endalgi keeruline vastu pidada. Sellise palavaga ei tohi ennast nö punasesse tõmmata,“ ütles Jõeäär ja lisas „Täna läks tiimi arvestuses punkte kaduma, Tarvis ei saanud osaleda. Rõuges peab kogu meeskonnaga kõvasti pingutama. Õnneks võtab pingeid maha see, et meeste üldvõit peaks mul nüüd taskus olema.“\nNaiste kiireimana üldjärjestuses 41. kohale tulnud Rakke / Purustaja Naiskonna ratturi Greete Steinburgi (2:16.24,1) jaoks oli sõit sündmusterohke, finišisse jõudis ta verise küünarnuki ja rajal remonti vajanud rattaga. „14 km enne lõppu hakkas kassett loperdama, oli lahti tulnud. Raja ääres seisis üks tuttav, kellel palusin oma isa Lammaskülasse appi kutsuda. Meil läks alla kahe minuti, et ratas taas sõidukorda seada. Küünarnuki tegin katki ühes kurvis, mida liiga hoogsalt võtma läksin, kaotasin kruusal oma sõiduvahendi üle kontrolli,“ selgitas võidu üle rõõmustanud Steinburg.\nNoorte- ja matkadistantsi parima aja 50.08,2 tegi vanuseklassis M14 võistelnud Joosep Veelmaa (Spordiklubi Rakke Meeskond). Kiireim tüdruk oli N16 klassist Anet Sirvel (Spordipartner Racing Girls) ajaga 52.00,4. Meeskondade arvestuses võttis Škoda Laagri 18. Rakke rattamaratonil esikoha Team Antsla, parim naistiim oli Rakke / Purustajad Naiskond. Kokku läks põhidistantsile 385, noorte- ja matkasõidule 112 ratturit ning lastesõitudel lustis 104 noort rattasõpra.\nRakke Rattamaratoni tulemused


Ettevõtte juht Indrek Kajak ütleb tagasihoidlikult, et selline pikaealisus paneb ennastki imestama, kuid järele mõeldes ei olegi selles midagi erakordset. Kui ettevõte 1993. aastal loodi, oli seis soodne: tühi turg ootas tegutsejaid. Nüüdisaegset metallisaagimistehnikat tol ajal Eestis ei müüdud. Eesmärk oli panustada maksimaalselt: tuua maale seadmeid ja tarvikuid, pakkuda hooldust ja remonti. Alustati metallilintsaagide, saelintide ja metallitöötlusemulsioonidega. Ajapikku lisandusid keevitusseadmed, elektromagnetkinnitusega puurmasinad, tööstuslikud puurpingid, gaasilõikus- ja kuumutusseadmed, faasimismasinad ja mitmesugused kulutarvikud.\nBomari rajasid Austria insenerid Tšehhis Brnos ČZ tehases. Omal ajal oli kogu tootmist seal muidugi odavam üleval pidada, kuid praeguseks on hinnad kogu Euroopas ühtlustunud. Keevitusseadmed tulevad Soomest, Prantsusmaalt ja Itaaliast (Wallius, GYS ja Sincosald). Magtroni puurimisseadmed on pärit Inglismaalt, Strandsi puurpingid Rootsist. Keevitusfaasi tegemise masinad N.K.O. on Tšehhist, gaasilõikus- ja kuumutusseadmed Harris aga USAst, Lenoxi saelindid tulevad USAst ja Honsbergi omad Saksamaalt.\nIndrek Kajak on kindel, et oluline on oma tööd hästi teha, olla aus ning pakkuda kvaliteetset teenust ja toodet. Stabiilsuse aluseks on oma tegemiste ja jõudude optimeerimine, tänu millele pääsed ka buumijärgsetest koomaletõmbamistest ja muudest tõmbetuultest. Klassikalise kapitalismi seisukohast pole see ehk kõige õigem, aga nii on toimetatud. Palju ettevõtteid läheb liiga kiire kasvu nahka, sest paljusid asju ei osata ette näha.\nOdav Aasia on paljude jaoks justkui müstiline võlusõna – täna müüd kümme asja, homme tahaks müüa 100, aga kas oled suuteline kogu kupatust haldama? Ja kvaliteetset kaupa ei saa ka Aasiast odavalt. Müügi kümnekordne kasv tähendab sellisel juhul tihti ka rahulolematute klientide arvu kümnekordistumist. Eesti on väike riik ja uusi potentsiaalseid kliente eriti juurde ei tule. Kaotatud usaldusväärsust on raske, kui mitte võimatu taastada. Nii võtab Kajak jutu kokku.\nEsimese tehingu sõlmis Merec-Tööstus 1993. aastal, mil müüdi esimesed seadmed. Algul tulid õpetused ja tugi Soome partneritelt, aga üsna pea saadi ise kenasti hakkama. Nüüdseks on jõutud nii kaugele, et „suur vend” küsib nii mõnigi kord ise väiksemalt abi. See on suur ja inspireeriv tunnustus!\nVaata ka veebilehte www.merec.ee


Opera looja Jon von Tetzchner: ajad on muutunud. Igaüks tahab personaliseeritud brauserit | AM.ee\nOpera looja Jon von Tetzchner: ajad on muutunud. Igaüks tahab personaliseeritud brauserit\n25. Mai 2017 - 23:29 Autor: Kaido Einama\nArvutimaailm tegi Latitude59 konverentsil intervjuu Opera veebibrauseri looja ning praegu Vivaldi brauserit arendava islandlase Jon von Tetzchneriga, kes usub, et veebi eksisteerimise ajal on muutunud inimeste vajadused nii oluliselt, et vaja on igaühele personaalset brauserit.\nAllpool on intervjuu läbisegi Vivaldi testimisest tehtud märkmetega. Mõned intervjuu vastused täiendavad brauseritesti.\nVivaldi on miljoni kasutajaga nišibrauser, millest paljud pole kuulnudki. See on arendatud Chromiumi lähtekoodi põhjal ning tänu sellele töötavad seal ka kõik Chrome´i lisandprogrammid, sealhulgas ID-kaardi tarkvara. Miks küll on vaja meile veel üht brauserit? Aga sellepärast, et ükski senine ei arvesta iga kasutaja isiklike vajadustega, vastab Tetzchner.\nOpera kunagi 1990ndate keskel loonud Tetzchner selgitab: teised jälgivad kasutajate harjumusi ja uurivad, milliseid funktsioone kasutatakse rohkem ja milliseid vähem. Tehakse statistikat. See on aga viga, sest statistika põhjal otsustatakse, millised vähem kasutatavad funktsioonid uutest tulevatest versioonidest välja visata ja millised enamkasutatavad funktsioonid sisse jätta. Brauser luuakse nö keskmise kasutaja järgi.\n"Kuid pole olemas keskmist kasutajat," hüüatab alternatiivse brauseri looja, "lõpuks tehakse brauser, mis pole kellegi vajaduste järgi."\nSiin tulebki mängu Vivaldi - veebilehitseja, mida igaüks saab sättida oma käe järgi ja kasutada just neid nišiomadusi, mida tahab. Vivaldil on selleks foorum, kuhu saab postitada oma soove mõne uue lisaomaduse kohta. Arendajad arvestavad sellega ja teevad valmis. Mis siis, et seda võidakse vähe kasutama hakata, igaüks valib oma ja lülitab sisse, kui meeldib.\nMõned aastad tagasi lahkus Opera looja Operast. Miks?\nSest uus suund tahtis teha Operast ülilihtsa brauseri, kust kõik vähegi nö ebavajalik oleks minema visatud, isegi järjehoidjad, põhjendab ta. Enne Arvutimaailma intervjuud on Jon von Tetzchner Kultuurikatlas toimuval Latitude59 konverentsil pooleks tunniks laval koos Tarmo Virkiga ajakirjast Cofounder, kes usutleb Islandi tehnoloogiavisionääri, kes omakorda küsib saalist, mitu inimest kasutab oma arvutis veebibrauserina Vivaldit. Tõuseb kaks kätt. Ja need kaks kätt jäävad üles, kui küsitakse, kas nad arvavad, et kasutavad kõige paremat brauserit.\nMiks see on kasutajate arvates kõige parem?\nAlguses on juba natuke selgitatud, aga Vivaldi looja soovitab seda ise kasutama hakata, see on ainus võimalus vastust teada saada.\nVivaldis näeb Arvutimaailma koduleht välja selline:\nMiljon aktiivset kasutajat võivad igaüks Jon von Tetzchnerile ise kirjutada, kui neile midagi ei meeldi või kui nad midagi juurde tahaks. Tetzchner lubab vastata, kõigile. Või peaaegu kõigile.\nKui Vivaldi möödunud aasta aprillis välja tuli, tabas seda Linuxi fenomen: ilmus ootamatult palju vabatahtlikke fänne, kes tahtsid toodet paremaks teha ja oma osa sellesse anda. Palju oli nende seas ka Opera fänne. Kuid see pole äri, brauser on tehtud nö sõpradele, lisab Tetzchner. Hoobilt tõlgiti uus veebilehitseja mitmekümnesse keelde.\nAga tahate ikka raha ka teha?\nJon von Tetzchner vastab: "Me tahame just nii palju raha teha, et arved maksta. Kui on kolm miljonit kasutajat, siis saame hakkama. Sellepärast ei otsigi ma siit Latitude59 konverentsilt ei investoreid ega plaani siin ka ise investeerida."\nOn mitusada vabatahtlikku, kes aitavad tõlkida brauserit ja abistavad muul moel arendamises. 50 keele seas on ka eesti keel. Kui brauser Eestist alla laadida, siis on eesti keel kohe kasutajaliidese keelena vaikimisi olemas.\nKui saalist küsitakse Vivaldi mälutarbimise ja protsessoriressursside kulutamise kohta, siis Tetzchner ei loo illusioone: see on nagu kõik teised, väga palju ei erine ei paremuse ega halvemuse poolest. Tuum on ju Chromiumilt. Kuid samas on optimeeritud kasutamist nii, et 100 brauseriakent võib korraga lahti hoida ja mitteaktiivsed lehed vajadusel hiberneeritakse, et need vähem resurssi võtaks. Seda saab parema hiireklõpsuga käsitsi teha kas ükshaaval või korraga.\nArvutimaailma jaoks toob Tetzchner välja ka mõned omadused, mis võiks ärikasutajatele meeldida. "Näiteks võib igaüks teha omale vajalikud kiirvalikuklahvid mõne funktsiooni jaoks," pakub ta, "kiirklahv on alati kiirem kui hiirega klõpsamine."\nKa surfamise ajalugu on Vivaldis teistmoodi. Mitte nimekiri, kust kasutaja peab hakkama lappama, et kunagi ma läksin mingile lehele, aga rohkem ei tule meelde. Alternatiivbrauser pakub ajaloo välja kalendrina: siis ikka tulevad meelde mingid seosed, et sel päeval ma tegin midagi ja samal ajal ka otsisin miskit. Kalender näeb välja selline, päris efektne:\nVõrreldes eelmise ekraanipildiga on see tumedam - miks?\nAga seegi on brauseri seadistustes võimalik määrata nii, et õhtusel ja öisel ajal on tume kujundus, päeval hele. Miks aga on päiseosa punane? Sellepärast, et (kunagise Internet Exploreri omadusena) Vivaldi kasutab päise värvides alloleva veebilehe nö dominant-tooni. Kui Arvutimaailmal on see punane, siis Reisijutud.com värvub näiteks siniseks:\nKõike seda saab muidugi sisse ja välja lülitada, valida oma värve, lisapaneelide paigutust ja nähtavust jne.\nTetzchner soovitab ajakirjanikele ja analüütikutele veel üht kasulikku lisavõimalust - teha märkmeid brausitava veebi kõrvale. See on enam kui bookmark ehk järjehoidja - saad kirjutada oma kommentaare, valida veebist välja teksti ja selle märkmesse lisada, teha veebi osast või kogu veebist ekraanipildi ja selle märkmele lisada jne. Pärast võib märkmeid kategoriseerida kataloogidesse ja otsida nii märksõnade kui ajalise järjestuse järgi. See omadus on näiteks Microsofti Edge brauseris samuti esindatud.\nKa järjehoidjad saab kataloogidesse panna ja avada kõik salvestatud järjehoidjad samast kataloogist korraga - seda teevad muud brauserid ka.\nKui avad hulga aknaid (Tab´e) näiteks mingi töö jaoks, kuid ei taha neid järjehoidjatesse salvestada, saab ka hetkel avatud sessioonid salvestada ja hiljem taasavada täpselt samast kohast, kus töö pooleli jäi.\nKui küsida Tetzchnerilt, mis on selle viimase vähem kui veerandsajandi jooksul muutunud World Wide Webis, siis Tetzchner ohkab ja arvab, et privaatsus on kadunud ja isiklikke andmeid antakse liiga kergekäeliselt ära. Ei tohi olla olukorda, et isiklike andmete eest saan ma tasuta teenuseid. Peab olema valikuvõimalus. Tahan, ei anna isiklikke andmeid ära. Just selline isiklike andmete eest tasuta teenuse saamine on Opera brauseri looja arvates tekitanud sellised nähtused nagu fake news ja veebi kaudu propaganda levitamine.\n"Privaatsuse ja isiklike andmete kasutamise kohta olid ju ranged seadused - mis nendest nüüd on saanud?" imestab Tetzchner. Internet ei tohiks olla tema arvates ka liialt tsentraliseeritud. Kui paljud veebikeskkonnad pakuvad võimalust sisse logida Facebooki ja Google´i teenustega, seega tehakse kõik panused ühele-kahele kaardile - aga mis siis saab, kui need kohad kunagi ära häkitakse?\nVivaldil on ka tasuta e-posti teenus. See ei jälgi kasutajaid ega paku sisule vastavaid reklaame - mida kasutaja kirjutab, seda ei jälgi ei inimesed ega analüütikamasinad. Kõik jääb vaid postkasti kasutaja enda teada. Samuti on plaanis brauseri mobiiliversioon, aga kuupäeva veel pole määratud, millal see peab ilmuma.\nMis saab brauseritest tulevikus?\nVivaldi looja arvab, et brauser on tulevikus paindlik info esitamise tööriist. Virtuaalmaailm, Asjade Internet ja meie uued harjumused muudavad seda, kuidas brauser infot esitama hakkab.


Kruusatee: Märtsipudemed – 3. Südamlikest kirjadest Kreeka müütideni\nTeemad: Mõtisklus, Pildihetked, Tervis, Ühiskond\nNataly 21 March 2020 at 13:27\nOi oi oi , see oleks nii jube kui nüüd üldse välja minna ei saaks. Minul on suur rõdu nii unmbers 8m x 2,5m ja ma saan seal ka jalutada oma küünarsauvadega …. aga need inimesed kes on harjunud iga ilmaga hommikul ja õhtul tiirutada õues appi nemad seda üle ei ela … . No Kui asi äga karmisk läheb ehk siis keelatakse ka ja perab aru saama aga see on siis ka päris hull … Aga see et Facebookis vöid oma närvidega hüvasti jätta siis see on tõsi , sina kirjutad üht ja vastatakse alati mingit muud asja …. ja siis hakatakse kaklema kellel on õigus ja siis hakatakse süüdistama .. Mul saab esmaspäeval nädal aega kui ma sinna facebooki ei vaata . Tunnen ennast paremini ka . Kui juba näed et jagatakse nii mõttetuid asju …. Aga loomulikult peaks see kella keeramine ära jääma , alati on inimesi kes kannatavad selle keeramise pärast ... ja nüüd veel oleks see kahekordne kannatus ,, seda peaks Markole Ringvaatesse kirjutama. Tema Ringvaadet vaatavad peaaegu kõik ja siis ehk liiguks see info kiiremini edasi … kõrgematesse distantsidesse … . see oleks nii hea algatus … mõistlik .. Kevade algus … jaaaaaa mulle tuli ka sinilille pilte , üks sõbranna kirjutas luuletuse kevadest ja teine joonistas akvarellidega ilusa Kevad-kübaraga neiu sinililledega … ma panen oma blogisse …. Vahva et sõpradega saab Watsapis suhelda .. .. head ilusat kevadet , ilma muredeta ja haigusevaba ….\nNataly 21 March 2020 at 13:28\nIssand, kui palju kirjavigu tuli sisse, ma nii vabandan … tavaliselt kontrollin üle aga nüüd … oh jeerum …\nLinda Järve 22 March 2020 at 07:31\nAitäh pika kommentaari eest ja mis neist vigadest ikka nii väga :)\nLoen aeg-ajalt ka "Ma tahaksin kodus olla" blogi ja näen neid pilte. Soovin minagi kõigile ilusat kevadet ja püsimist!\nRents 22 March 2020 at 01:28\nMinu suguvõsas on naised (sest mehed joovad ja surevad vara) kogu aeg kartnud kojujäämist ja töötanud võimalikult kaua - kardavad, et koju jäädes hakkab vaim kohe alla käima, sest pole enam kohustusi ja harjumuspärast stimulatsiooni. Vanatädil väga sedamoodi tundus küll. Mina isegi läheksin praegu hulluks, kui isegi parki jalutama ei saaks - ja mul on elukaaslane ning kohustused, mis igapäevaselt tegevuses hoiavad. Kardan, et 70aastaste neljaks kuuks koju sundimine tähendaks, et mitmed neist ei saagi enam välja.\nLinda Järve 22 March 2020 at 07:34\nSeda viimast kipun minagi kartma. Hing väsib ja see on vist kehalisest väsimusest hullemgi. Meie suures majas elab üks naine, kes on üle 90 aasta vana ja käib (käis enne karantiiniaega) iga päev jalutamas, ise ütles, et kardab paigalejäämist, sest siis saab surm ta kätte.\nkilluke 25 March 2020 at 02:22\nMuide statistika ütleb, et kevadise kellakeeramisega kaasneb rohkem surmasid. Ma ei tea, millises vanuses küll. Kuid kui veel kuri haigus juurde tuua, siis ei mõjuks see üldse hästi. Meie keerasime juba kaks nädalat tagasi.\nLinda Järve 25 March 2020 at 08:24\nMulle on varasematel aastatel just kevadine kellakeeramine kergem olnud, aga talveaja peale tagasi minek raskem. See on kummalinegi, sest oma elukorralduse poolest ma kellaaegadest koleväga ei sõltu, aga ju mõjub üldine taust ja mõned asjad, mida just kellaajaga seoses on vaja teha.\nAga ajutist loobumist kellakeeramisest sel aastal ilmselt ei tule, sest juba teatatakse, et pühapäeval on see keeramise päev, pealegi ju naaberriigid keeravad ka.\nSulle tuleb vist head tervenemist soovida ja oli tore jälle avalikumast blogist lugeda Su Toronto-elust.