Katsikukink: millal, miks ja milline? - meiemaa.ee\nEesti kultuuriruumis on kombeks lapse sünnijärgselt katsikud korraldada. Kui vanasti käisid küla abielunaised katsikutel juba paar päeva pärast lapse sündi, et sünnitanut esimeste rasketel päeval toetada, siis ajaga on kombed muutunud.\nTänapäeval korraldatakse katsikud tavalised 1-2 kuud pärast lapse sündi, et beebi jõuaks uue keskkonnaga kohaneda. Seejärel on külla oodatud pere, sugulased ning lähedasemad sõbrad, et neilegi uut ilmakodanikku tutvustada. Iseenda külla kutsumine ei ole hea tava, katsikutele tasub oodata värskete lapsevanemate kutset.\nKatsikule minnes võta kaasa kasulik kingitus\nKuigi ajas on mitmed kombed muutunud, siis mis on varasemaga võrreldes samaks jäänud, on katsikule minnes lapsele kingituse viimine. Kui endal lapsi ei ole, võib aga küsimusi tekitada see, mida sobib lapsele kingiks viia, sest kui vanemale lapsele on lihtne kinki valida, siis beebi ei oska enda soove veel väljendada.\nÜldreeglina võib öelda, et katsikukingitus olgu mingil moel kasulik. Lisaks mänguasjadele on sellele sündmusele ka teisi sobivaid kingivariante, millest anname allpool ülevaate.\nGaranteeritud hea kingitus on söödav kingitus. Olgu selleks siis poest ostetud puuviljad, pagariärist toodud tort või ka enda firmaroa tegemine ja selle külakostiks viimine. Värske ilmakodaniku kõrval võib söögitegemine tagaplaanile jääda ning korralik kodune toit on heaks vahelduseks. Igaks juhuks tasuks äsjaselt emalt uurida, kas ta saab kõike süüa või kas lapsel on mõne toiduaine suhtes allergia tekkinud.\nLisaks toidule on kulutus, millest ühelgi vanemal ei õnnestu pääseda, mähkmed, sest beebiga kulub neid üsna suures koguses. Ka siinkohal tasub uurida, mis marki ning mis suuruseid mähkmeid kasutatakse. Kui vanemad eelistavad korduvkasutatavaid mähkmeid, võib küsida, kas neil on vaja ehk lisatarvikuid nagu näiteks pesuvahendid, mähkmepaberid või mähkmete kinnitaja.\nVeel ühe populaarse kingina viiakse katsikule armsaid beebiriideid. Seejuures on hea idee aga ka siinjuures tasub eelnevalt vanematega nõu pidada. Lapsed kasvavad mühinal ning kui kinkida liiga täpses suuruses beebiriided, jäävad need beebile kiirelt väikeseks.\nKingitus võib olla mõeldud tulevikuks\nKuigi päris vastsündinu ise veel leludega ei mängi, ei tähenda, et neid kinkida ei tasuks. Katsikukingiks saadud pehme mänguasi või armas tekike võib kasutust leida ka aastaid hiljem ning olla mõnus meenutus ajast, kui mudilane oli veel päris pisike.\nÜheks klassikaliseks kingiks on ka tegelustekk. Huvitavate lisadega tegelustekk on ideaalne lapsele, kes on nõus kõhuli olema ja seetõttu on see ka üks esimesi mänguasju, mis aktiivset kasutust leiab. Beebile, kes veel selili lamab, sobib aga väga hästi kaartega tegelustekk, kus ta saab jälgida pea kohal rippuvaid mänguasju.\nLapse kasvamisele mõeldes võib aga kinkida ka arendavaid mänguasju. Kõristi, motoorikakeskus, pall, jonnipunn ja sorteerimiskuubik on vaid mõned üksikud näited, mis aitavad lapsel vajalikke motoorikaoskusi arendada ja on samal ajal ka meelelahutuslikud. Olenevalt pere eelistustest, leiab laiast mänguasjade valikust nii puidust kui ka plastmassist lelusid.\nKa lapsevanemad on tunnustust väärt\nLapsele kinki viies ei tasu ära unustada ka värskeid vanemaid. Näiteks võib kinkida emale, või miks mitte ka isale, kinkekaardi lõõgastavasse massaaži. Lapsevanem, kes on saanud korraks aja maha võtta, ennast poputada ja suudab siis uue energiaga oma järeltulijaga tegutsema asuda, on tegelikult kingiks ka lapsele endale.\nKui sobivat katsikukinki ei leidu, võib lapsele kinkida vanemate täielikku tähelepanu, pakkudes ennast appi kas koristama, pesu pesema või süüa tegema. Kodused toimingud võtavad reeglina päris palju aega ning kui vanem saab osa neist muretult kasvõi üheks päevaks kellelegi teisele üle anda, on sellest palju abi.\nPeredes, kus kasvab ka suuremaid lapsi, võib pakkuda end teistelegi lastele lapsehoidjaks. Olgu see siis selleks, et vanemad saaksid hetke puhata ning ainult ühele lapsele keskenduda või selleks, et suuremad õed-vennad end pesamunaga võrreldes kõrvalejäetuna ei tunneks.\nKingivalik on suur ning kindlasti leiab igale perele sobivaima lahenduse. Igasugune abi on väikese lapse peredele hindamatu ning toetuse pakkumine ja ilusate mälestuste loomine on midagi, mida veel ka aastaid hiljem meelde tuletada.


21.02.13 @ 12.25\nViimati muudetud: Kersti Vähi, 21.02.2013 12:29\nEesti Patendiamet andis 15.02.2013 TTÜ teadlaste leiutistele välja neli patenti. Biomeditsiinitehnika instituudi professor Ivo Fridolin’i uurimisgrupi poolt väljatöötatud seadmed ja meetodid võimaldavad kiirelt, mugavalt ja ohutult tuvastada ainete kontsentratsiooni kehavedelikes.\nLeiutise „Meetod ja seade raskesti difundeeruvate ureemiliste retentsiooni soluutide kontsentratsioonide määramiseks bioloogilises vedelikus ja nende eemaldamise monitooringuks UV-neelduvusega neeruasendusravil“ üheks eesmärgiks oli pakkuda praktiline keskkonnasäästlik optiline meetod ja seade keskmiste ning valkudega seotud ureemiliste toksiinide kontsentratsiooni või eemaldamise kvantitatiivseks määramiseks bioloogilistes vedelikes. Määratud väärtusi saab otse ja lihtsalt esitada monitoril või printida ekraanilt. Leiutise kaasautorid on Fredrik Uhlin ja Jana Jerotskaja ja patendi nr on EE05637B1. Leiutisele taotletakse õiguskaitset ka väljaspool Eestit, esitatud on rahvusvaheline (PCT) patenditaotlus.\nProfessor Ivo Fridolin’i teise leiutise „Seade ja meetod bioloogilises vedelikus sisalduvate ainete kontsentratsiooni mõõtmiseks“ üheks eesmärgiks oli luua meetod, mida saab kasutada ka kodustes tingimustes. Leiutise kaasautorid on Jana Jerotskaja, Kai Lauri ja Merike Luman ja patendi nr on EE05622B1.\nProfessor Mihkel Kaljurandi uurimisgrupi leiutis „Kapillaarelektroforeesi ristsisendseade kapillaarelektroforeesi analüsaatorisse proovi sisestamiseks“ kuulub analüütilise keemia lahutusmeetodite valdkond. Eesmärgiks oli luua kiirelt ja mugavalt kasutatav kapillaarelektroforeesi instrumendi proovisisestusseade. Seadet luues peeti silmas seda, et proovi sisestuse saaks teostada minimaalse arvu ühikoperatsioonidega ja samuti on oluline, et proovi sisestus oleks võimalikult mugav ja kiire. Seadme kaasautorid on Merike Vaher ja Andrus Seiman ning patendi nr on EE05638B1.\nProfessor Anti Viikna uurimisgrupi leiutis „Mineraalse täiteainega polümeere materjali komposiit“ on suunatud vähetuntud mineraalsete täiteainete kasutamisele termoplastse polümeere materjali komposiidis. Leiutise eesmärgiks oli välja pakkuda hinnalt kallima kriidipulbri asendamine kiledes, eriti tumedates taaskasutatavates termoplastsetel materjalidel põhinevates kiledes. Uurimistöö tulemusena loodi komposiitmaterjal, mis sisaldab täiteainena peamiselt tööstusjäätmeid, näiteks põlevkivi lendtuhka. Leiutise kaasautorid on Andres Krumme, Anneli Reinok, Rein Kuusik ja Tiit Kaljuvee. Leiutisele anti välja patent nr EE05628B1. Leiutisele taotletakse õiguskaitset ka väljaspool Eestit, esitatud on rahvusvaheline (PCT) patenditaotlus.\nLisainfo: Kersti Peekma 620 3522, Kati Vinter 620 3519.


Vooremaa Jõgeva vald tunnustas aktiivseid noori\nJõgeva vald tunnustas aktiivseid noori\nMöödunud nädalal, 4. detsembril tunnustas Jõgeva vald aktiivseid noori, kes on panustanud oma kodukoha noorsootöösse. Viiest valla noortekeskusest on tunnustuse pälvinuid kokku üheksa.\nValla noorte tunnustusüritus korraldati sel aastal esimest korda ning see otsustati siduda 1.– 7. detsembrini toimunud neljanda üle-eestilise noorsootöö nädalaga, mille teema oli “Noorsootöö kaasab mind”. See oli hea võimalus märgata neid, kes panustavad aktiivselt noorsootöösse, tõsta esile nii kohaliku tasandi otsustajate kui ka laiema avalikkuse silmis.\nEnesekindlus ja omaalgatus\nVallas on viis noortekeskust ning loonud seal mitmekesised võimalused tegutsemiseks. Jõgeva vallavanema Enn Kure sõnul juhivad aktiivsed noored ja noortejuhid omavalitsuste tähelepanu noortekeskuse tegevuse vajalikkusele. Keskuste töös osalemine ning omaalgatus kujundavad noortest aktiivsed otsustajad meie riigis ja kaugemalgi.\nJõgeva valla noorsootöö vanemspetsialisti Monika Maasingu sõnul avaldab noorsootöös osalemine laste enesekindlusele positiivset mõju. Noortel on hea ülevaade kogukonnas toimuvast ning nad oskavad märgata ja võtta vastutust.\n“Tunnustusürituse kandidaadid pakkusid välja noored ise ja noorsootöötajad. Hinnati omaalgatust, kaasalöömist, käitumist, aasta jooksul toimunud arengut. Noorte ettepanekul ei hinnatud välimust ega hindeid koolis. Iga keskus sai välja pakkuda ühe kuni kolm kandidaati,” rääkis Monika. Ta lisas, et mõni noor oli väga üllatunud, et teda aktiivseks ja tubliks peeti – ise ta nii ei arvanudki.\nNoortele ja endistele kolleegidele oli tervituse saatnud ka valla eelmine noorsootöö peaspetsialist Sirle Schneider. Tema hinnangul on valla noored tublid ja hakkamist täis, nad teevad kõike suure huvi ja teotahtega. Noorsootöö on järjepidev protsess, mille tulemusi kohe ei märka, ent tulevikus avalduvad omandatud oskused ootamatult. Pidev noorsootöös osalemine valmistab lapsed tulevikuks ette. Nõnda läks ka Jõgevamaa gümnaasiumi abituriendi, Jõgeva alevikus elava Karoliniga. “Aktiivset tüdrukut võib näha pea kõigil Jõgevamaa noorteüritustel. Ta on alati kohal, valmis kaasa rääkima ja tegutsema,” kiitis Monika.\nKutsus teised kaasa\nKõik sai alguse sellest, et Karolin läks noortekeskusse ja tundis kohe, et sealne õhkkond kutsub tegutsema.\n“Hakkasin üritustel käima ning vaatasin, kuidas asjad käivad – tundsin, et just seda tahangi teha,” sõnas Karolin. Neiu sõnul tiivustab teda veelgi enam tegutsema tunnustus.\nPraegu abituuriumiõpingutega hõivatud tüdruk püüab vähemalt korra nädalas aleviku “noortekasse” jõuda. Viimati sai keskus jõulukaunistused ning kirja sai pandud ka omaalgatusprojekt. “Läheme Rakvere ja Tartu kodutute loomade varjupaika. Viime loomadele süüa ja asju, mida seal vajatakse. Kõik on juba korraldatud, seltskond koos, kokkulepped ning projektitoetus olemas,” rääkis Karolin.\nAktiivsele gümnasistile on oluline, et asjad liiguksid ja teised tuleksid kaasa. “Kahju, et Sirle on nüüd eemal. Tema tahtis teha ja kaasas ka noori. Kuid nüüd on meil võimalus ise teha,” nentis tüdruk.\nKarolini hinnangul on need kogemused tekitanud huvi õppida projektikirjutamist, noorsootööd ja ettevõtlust. “Tahan edaspidigi kohalikus elus osaleda,” kinnitas ta.\nAktiivsete osalejatena on silma jäänud ka Tuuli ja Kätlin. Sirle kirjeldas tüdrukuid kui häid kaaslasi, kellega koos võiks isegi luurele minna.\nTublid ja asjalikud\nLaiuse noortekeskusest pälvisid tunnustuse Heli ja Rauno. “Mulle meeldis, et tunnustamise juures pole oluline, kas tunnustataval on koolis kõik “viied” ja kas ta lõpetab medaliga. Näiteks kui mul oli vaja koolis kauem tööl olla, siis tegi Heli uksed lahti ja tegeles väikestega. Kui oli vaja aga põrandat värvida, siis tuli Rauno appi,” rääkis lapsepuhkusel olev noorsootöötaja Kristin Noormägi Laiuse noorte tunnustamisele esitamise põhjustest.\nPraegu Laiuse noortekeskuses ametis olev Kadri Allas lisas, et kõik noored on Laiusel väga tublid ja asjalikud.\nSiimusti noorsootöötaja Laidi Grauen kinnitas, et tal oli päris keeruline oma noorte hulgast tublimaid valida. “Olen kõige kauem tööl olnud ja tublisid on nii palju. Lõpuks otsustasin, et valin ühe tüdruku ja poisi. Valiku tegemisel lähtusin tänavustest tegemistest,” rääkis Laidi. Siimusti noortekeskusest pälvisid tunnustuse Deymon-Brait ja Kelly. “Deymon on poiss, kes on olemas, teeb kõik ära ja osaleb alati. Kelli puhul hindasin tema aastast arengut, ta on suure positiivse sammu astunud,” selgitas Laidi.\nKuremaa noorsootöötaja Annika Tuvike esitas tunnustamiseks Johanna. Annika sõnul tuli valik kergelt. “Kui ma mõtlesin nende paari aasta peale, mil olen Kuremaal töötanud, siis kõikide tegemiste ja algatuste juures on Johanna käsi mängus.”\nNoorsootöötaja Eveli Leego leidis aga Vaimastvere “noortekast” Sandra, kes on alati aktiivne, südamlik ja aitab väiksemaid.\nJõgeva vald tänas päevakangelasi piduliku õhtusöögiga Kantküla Veski külalistemajas.\nJõgeva valla noorte tänuüritusel tunnustati\nSiimusti noortekeskus: Kelly Tõnisson ja Deymon-Brait Naudre\nJõgeva aleviku noortekeskus: Tuuli Tiidor, Kätlin Raudsepp, Karolin Küngas\nKuremaa noortekeskus: Johanna Murd\nLaiuse noortekeskus: Rauno Lääne ja Heli Ingurova\nVaimastevere noortekeskus: Sandra Merila.


TÜLI LOKSAL: Swedbanki ja SEB sularahaautomaadid on omavahel pöördumatult tülli pööranud - LUGEJAKIRI\nTÜLI LOKSAL: Swedbanki ja SEB sularahaautomaadid on omavahel pöördumatult tülli pööranud\nTüli on Loksal paisunud nii suureks, et kohalikud ei saa raha kätte enam kummastki masinast.\nAvaldatud16 november, 2019\nLoksa sularahakriis: hiljuti paigaldati Loksal asuvasse Grossi poodi Swedbanki sularahaautomaadi kõrvale SEB automaat. Nüüd on vanad konkurendid omavahel pöördumatult tülis – üks süüdistab teist paksuks olemises, teine väidab, et esimeses on liiga vähe raha. Raha ei anna klientidele välja kumbki masin.\nTüli ja lärm sularahaautomaatide vahel on paisunud juba nii suureks, et segab poe töötajaid ja kliente.\nTüli sai alguse sel nädalal\n„Oleks me seda enne teadnud, et igipõlised konkurendid üksteist silmaotsaski ei salli, siis oleksime SEBi masinale ilmselt mingi muu koha leidnud,“ öeldi Loksa linnavalitsusest.\n„Kõik oli rahulik seni, kuni SEB tuli ja pani oma masina Swedbanki oma kõrvale.“\n„Kohalike rõõm jäi aga napiks, sest automaadid hakkasid üksteist süüdistama ja laimama ning nende peamiseks tegevuseks, raha väljaandmiseks, kumbki masin enam aega ei leiagi üldse,“ selgitatakse Loksa linnavalitsusest.\nPillutakse süüdistusi ja laimatakse\nTüli keskele on kistud ka seinal asuv elektrikilp ja lähedal seisev mänguautomaat, kes mõlemad on vastu enda tahtmist pidanud valima ka poole.\nSwedbanki sularahaautomaat end tagasi ei hoia: „No te ainult vaadake teda (SEBi automaati, toim.) – mingi eelmise põlvkonna kolakas, paks nagu loom!“ põrutab tüli üks pool, Swedbanki automaat.\n„Enne oli siin nii mõnus ja ruumi palju, värske õhk ja korralik sirutusruum. Ja mis nüüd on? Nüüd toodi see paks elukas siia, mis varjab kogu vaate poele ära. Ütle ka talle midagi sitasti, elektrikilp!“ ründab Swedbanki masin SEBi oma. Elektrikilp vaikib targalt.\nLepitust ei paista kuskilt\nSEB automaat vastust võlgu ei jää: „Hakkab jälle peale vana hala – paks ja kole, ei mahu ära, bla blaa blaa,“ sisistab SEBi automaat kõrvalt.\n„Sulle teadmiseks, et suurus tähendab seda, et minus on rohkem raha. Ja mida tähendab pisike ja peenike olemine? Täpselt nii – sinus on vähem raha. On mul ju õigus, mänguautomaat?“ mässib SEBi masin tülisse ka enda kõrval asuva mänguautomaadi. Mänguautomaat põrnitseb vaikides põrandat.\n„Mina ei anna enne sentigi raha välja kui see oranzh tõbras on siit ära viidud!“ esitab SEBi automaat ultimaatumi.\n„Mina olin siin ennem ja minema pead sina, paks roheline kolakas! Hoopis mina ei anna enne raha välja kui sina siit läinud oled!“ ei jää ka Swedbanki masin vastust võlgu. Tüli ja sularahakriisi lõppu ei paista mitte kusagilt ja kohalikud elanikud on sunnitud maksa kaardiga.\nMasinaid on käinud lepitamas Loksa linnavalitsuse delegatsioon, politsei ja isegi kohaliku allilma esindaja, seni tulutult.\nHea lugeja! Mida arvad Sina igipõliste konkurentide tülist? Kummal on õigus ja kumb peaks taanduma esimesena – kas see, kes seal esimesena oli, või see, kelles rohkem raha on? Anna oma arvamusest märku loo all kommentaarides.\n16. nov. 2019 - 16:05\nmõlemad minema ja otto automaat asemele


, Anavar ja rasva poletamine\nAnavar ja rasva poletamine,\nLihtsam on toitumist tervislikumaks muuta siis, kui sul ei ole ebaloomulik koormus peal. Õnneks on praegu täiendab saadaval, et võib aidata mitte ainult suure. Rasva põletamiseks söö korralik hommikusöök pärast mitte enne trenni.\nKas kõht rasva annab teile unetuid öid? Kui teie vastus. Capsiplex Review.\nRasva põletamiseks söö korralik hommikusöök pärast mitte enne trenni. Keharasva vähendamiseks söö rohkem valgurikast toitu, et mitte kaotada lihaseid. Anvarol loodi eesmärgiga vähendada rasva, säilitades samal ajal lahja lihaskoe mass. Hea vähendamiseks tsüklit — lõikab keharasva mõjutamata lihasmassi. Kuna see on lihtsaim viis saada rohkem lihaseid kui ka kaotada lisaks keharasva On mitmeid tipptasemel lihaste hoone ja rasva ja ka kaalu vähendamiseks.\nSee tõstab lihaste tugevust ja suurendab tõstmise vastupidavus aidates vähendada liigset keharasva. Soodustab rasva põletamist koos Karnitiiniga; kui keharasva.\nNagu olen varem teatanud on glutenivabadus väärtuslik kaalu vähendamiseks ja tasub proovida. See tehnoloogia võimaldab eemaldada suurem hulk keharasva võrreldes tavalise meetodiga.\nMis palju kontsentratsiooni pannakse alati kaalu vähendamiseks ja ka kukutades füüsilise keha rasva, Esimeste seas asju tähele osas keharasva on asjaolu. Kui su eesmärk on kaotada rasva, siis kardio ei ole parim lahendus. Niiiet, kui sa teed kardiot keharasva vähendamiseks, lõpeta.\nKui naudingust, jätka. Anavar Või Winny rasva kaotus. Täpselt, mis toimub teie poisid? Sa oled nii ebatavaline.\nKas te tõesti tunnete, et vajate mõnes mõttes olla palju positiivset. Et korjatud ideaalne toote kaalu vähendamiseks, Kui olete suunatud heita keharasva ja ka saada lihasmassi forskoliin on kõige tõhusam valik täiendada. Kõige tõhusam on keharasva vähendamiseks kõrge intensiivsusega anavar ja rasva poletamine tõuseb kortisooli tase ja see paneb keha rasva kõhule talletama.\nSee suurendab lihasmassi kõvadus ja optimeerib tõstes jõudu samas kaasaaitamine vähendada anavar ja rasva poletamine keharasva. Pareto printsiip keharasva minu salendav taimne subjektil on tehtud 5 punktist koosnev kava rasvamassi vähendamiseks.\nOmandada Anavar Šveits Anavar tähistab üks üks eelistatud suulise anaboolseid steroide perpetuiteedi, anavar ja rasva poletamine see on peamiselt tänu oma hästi talutav olemuselt kus omandada parimat Anavar Šveits. Siirup Mangosteen kaalulangus — põletab rasva ilma dieediga ja füüsilise koormuse 7 päevaContents1 Siirup Mangosteen kaalulangus — põletab rasva ilma dieediga ja füüsilise koormuse 7 päeva2 Kuidas3 Osta Mangoosteen siirup Eestis4 Koostis5 Kasutusjuhend6 Vastunäidustused7 Arvustused8 Application tulemused Absoluutselt iga naine.\nSee on sageli kasutatud ravimina kaotada keharasva ja kaal hoides lihaskoest samuti suurendavad tõhusust ravimeid vähendamiseks keha rasva ja edendada. Proactol XS on uhiuus samuti paranenud versioon juba populaarne rasva sideaine Proactol Ja ka ja uuringud siduda keharasva; söögiisu vähendamiseks. Kui sa üritad ehitada lihaskoe ja vastupidavus, kuid puuduvad motivatsiooni see võib olla raske teha ka.\nÕnneks on praegu täiendab saadaval, et võib aidata mitte ainult suure. Keharasva rasva vähendamiseks Lisaks tõstab ainevahetuse ja mobiliseerimise rasva.\nTurul olemas, on lugematuid dieedi anavar ja rasva poletamine, mis on oma konkreetsed toitumine meetodid põletavad rasva, näiteks madala rasvasisaldusega Ornish Dieet.


Kutse andmine Eesti Puhkpillimuusika Ühing on alates 14. 11. 2018 konkursiga valitud taas kutse andja puhkpilliorkestri juhi kutsetele. EPÜ annab kutseid järgmistele kutsetele: Puhkpilliorkestri juht, tase 5; Puhkpilliorkestri juht, tase 6; Puhkpilliorkestri juht, tase 7; Puhkpilliorkestri juht, tase 8. 2019 Kutse andmine\nKutse taotlemise tasu 170.00 eurot (EPÜ liikmetel soodustus 20% tasu 136.00 eurot) tasuda SEB a/a-le EE141010220036949015.\nJärgmine taotlusvoor toimub 2019 aastal dokumentide esitamise tähtajaga 01.02.2019.


3 põhjust miks kõhulihas rasvkoe alt välja ei paista | Naine.fit\n3 põhjust miks kõhulihas rasvkoe alt välja ei paista\nJulgen väita, et tänase teemaga on kindlasti üle poolte naistel murekohti (ja ma olen oma arvamuses pigem tagasihoidlik). Selleks on kõhulihaste treenimine.\nKenad kõhulihased on üks peamiseid eesmärke, mida soovitakse treeningutega saavutada. Olgu siinkohal öeldud, et kõhulihased on Sul tegelikult juba olemas, aga nad on rasvkoe all peidus. Vaatame koos, mis suunas peaksid Sina liikuma, kui soovid sixpacki saavutada.😉\nEttevaatust lühiajalised väljakutsed ja dieedid\nFitnessmaailm on täis lühiajalisi dieete ja väljakutseid. Miks? Sest inimesed on laisad ja tahavad saavutada oma eesmärgi kohe nüüd ja praegu. Oldakse reklaamiohvrid, sest sellist infot nagu näiteks "7 päevaga sixpack" on palju lihtsam müüa ja tarbida, kui "elukestev eluviisi muutus".Selle vastu astusime ka mina ja Toomas paar nädalat tagasi, kui alustasime 7 päevaga sixpack väljakutset\ninstagramis, kus jagame ka oma teekonda. Tegime 7 päeva järjest 606 kõhulihast. Olgu etteruttavalt öeldud, et selle jabura väljakutse eesmärgiks oligi inimestele näidata, kui palju "lihtsaid" ja "kiireid" väljakutseid internetis leidub ning koos analüüsida kas need toimivad ja miks ei toimi.\nAbimees mõõdulint 📏\nToitumine on teisejärguline\nLive - kokkamine instagramis\nSixpacki saamiseks ei piisa, kui oled järjepidev oma treeningutega, sest tervisliku elustiili teine väga tähtis osa on toitumine. Sa võid trenni teha 3-5 korda nädalas ja kella pealt vaadata kulutatud kalorite hulka (mis kusjuures on tihtipeale ülehinnatud), aga kui Sinu toitumisharjumused Sinu eesmärki ei toeta, siis on see justkui ühepoolne armastus.💔 Kui kõhurasv ei kao, siis tuleb kindlasti üle vaadata oma päevane kaloraaž. Saad oma päevase kaloraaži siin mugavalt välja arvutada.\n"Magamine on nõrkadele"\nKui palju Sina päevas und saad? Kas see on igapäevaselt vähemalt 8 h? Mida aasta edasi, seda rohkem ma näen, kui palju selle algtõe vastu naised eksivad. Kui Sa ei lase oma kehal ja mõtetel piisavalt puhata, siis meil tekib stress. Ole palun pai, ja ära alahinda und! Uni on väga oluline, ükskõik missuguse eesmärgi saavutamiseks - olgu selleks siis kõhurasvast lahti saamine või prink tuhar. Lase oma kehal puhata ja siis hakkavad kõik head asjad juhtuma.\nToomas lõunaajal power - napi tegemas 😅\nAndsin Sulle kolm olulist teejuhti, et kõhurasvast vabaneda ja endale ihaldatud kõhulihased saada. Nüüd on see kõige raskem osa - vaja on tegutseda. Kui Sa soovid koos minuga treenida ja toitumisele mitte mõelda (kõik on Sinu eest välja arvutatud ja lihtsateks retseptideks tehtud) siis mina ootan Sind. Samuti, võid Sa ka end ise kokku võtta ja omal käel trenni teha - valik on Sinu. 🙏


Marcalt maailmale: Kuidas solkida ära isegi lihtsaimaid toite\nKõigepealt pean rääkima sellest, et kohas, kus enamasti lõunatan, antakse vahetevahel imehead kreemjat šampinjonisuppi. Tekkis mingi väärmõte, et seda peaks olema võimalik ka kodus järele teha ja no et püreesupiga ei saa ju miskit valesti minna. Ma ei tea, miks ma mõnikord endast nii heal arvamusel olen valdkondades, milles mu ebakompetentsus juba enne kordi ja kordi on ilmsiks tulnud.\nNiisiis, leidsin Internetist säärase retsepti. Tundub ju lihtne? Retseptide üldnimetus "Lihtsad toidud" paistab ka veenev. Nüüd, tagantjärele targana märkan aga kohe üht esmapilgul märkamata jäänud riugast - "silma järgi vett"! Mitte midagi ei tohi olla silma järgi, vastavalt vajadusele või näpuotsaga! Ok, see viimane ehk isegi mööndustega kõlbab. Lisaks tegin veel kaks fataalset viga - üritasin retseptis toodud koguseid muuta (kui piisab kahele, siis mina peaks neljale tehes ju kogused kahekordistama - pealtnäha lihtne, eks) ning kirjutasin retsepti etapiti ümber - no et, saaks jupikaupa teha, panemata tähele seda, et niimoodi toimides on ülilihtne järgmisi etappe ära unustada. Võib-olla mõni imestab, et mis krdi etapid nii kerges retseptis, aga ma veel tulen tagasi selle juurde, miks ja kuidas on võimalik ka siin mööda panna.\nKõigepealt need kogused siis. Mis see siis ära ei ole, praen need seened sibulaga potipõhjas läbi, pärast vesi peale ja keema. 250 g sa ehk tõesti praed potipõhjas läbi, aga vot 500 g enam ei mahu. Pidin eraldi vokipanni plögaseks tegema selle jaoks (lisafrustratsioon, isu hakkas juba kergelt üle minema). Jumal, milline hunnik seeni! Kui juba siis juba eks, teeme ikka head sööki palju. Ei tule ju kõne allagi, et äkki ei tule "hea söök" ja säästaks neid seeni mõneks vanaks läbiproovitud variandiks.\nSeened ja sibul läbi häda praetud, oligi käes aeg saatusliku vea jaoks. Lisasin vett. No olin jah antud tegevusele keskendunud ning läks meelest, et mul on tegemist "koorese supiga" ning 400 ml koort oma järge ootamas. Valasin poti nii umbes vett täis. Siis tuli meelde, et kuhu, krt, ma selle koore nüüd panen...No äkki, kuidagi, midagi, selgineb. Ei selginenud. Võtsin saumiksri ja hakkasin püreestama. Vett oli nii palju, et püreeks tekkinud asja kuidagi nimetada ei saanud. Teadsin juba, et metsa läksid kõik mu seened, sellegipoolest valasin jonnakalt koore peale, veidi vähem kui 400 ml siiski.\nPerele ütlesin, et võtke või jätke, solk, aga kes soovib, see proovib. Jälkusega võideldes (maitsel polnudki viga, konsistents oli võigas) ajasin endale kausitäie sisse. L., keemias (või on see hoopis füüsika?) rohkem kodus inimesena, arvas, et seda suppi peaks nüüd tunde keetma, äkki aurustub üleliigne vedelik ära. Kellel seda aega on? Lapsed ja seened üksteist niikuinii ei salli, seega eeldasin, et nemad ei taha. Võta näpust, Mikro kisas, et miks kuum, kas kiiremini ei saa, ning isegi Mini ja ta sõbranna olid nõus võtma. Kahjurõõmsalt panin kõigile pool kaussi. Suuremad tüdrukud hakkasid üsna kiiresti silmi pööritama ja supiga solgutama, aga Mikro muudkui vohmis endale sisse. Vaatasin veel natuke pealt, kuidas suuremad lapsed piinlevad ning tegin siis suuremeelse žesti, öeldes nagu muuseas ja ülilahkelt, et ega te loomulikult ei pea lõpuni sööma, kui te ei soovi. Plikadel langes kivi südamelt ning nad põgenesid ummisjalu lauast (ilmselt see sõbranna enam meie pool toitu võtta ei julge ka), Mikro seevastu sõi kausi tühjaks ja kui küsisin, kas tahad veel, oli ta täitsa nõus. Hea, et vähemalt üks metsasanitar on, kes teiste ärapõlatu sisse vohmib, ulatasin talle Mini järele jäetud supi. Mõne aja pärast vaatas Mikro mind solvunud näoga ja lausus: "Emme, mul hakkab niimoodi kõht valutama sellest!" Ilmselt oli lihtsalt masinlikult söönud ega osanud punkti panna....\nPool potti ootab kodus veel. Võib-olla peaks jahu sisse segama, aga minu käes läheks see raudselt klimpi.\nLabels: isiklik, koomika, kulinaaria\nKaur 12:28 PM\nToiduretsepte peaks üldse Gantti kaartidena avaldama.\nSisuliselt mitmes paralleelses lõimes käiv töö liht-tekstina ära kirjeldada - see ei olegi lahenduv ülesanne.\nPikajuukseline Ema 5:15 PM\nPäris hea jah, et teil seal metsasanitar on. :)\nMa ükskord tegin retsepti järgi kisselli, nii et igaveseks meelde jäi. Keeva vee sisse paar korda suurendatud tärklisekogus summdi sisse! Ei olnud ju retseptis algajate jaoks kirjas, et lisa tärklist algul külmale veele ja sega läbi - mkmm. Igatahes sai kisselli-hakatisest peaaegu terve poti suurune limapall.\nSeenteta, sellepärast ei aidanud ühegi metsa sanitar ka ja ma pidin selle bussipeatuse taha viskama, prügikasti ei mahtunud.\nhenzen 5:59 PM\nKui cooking ei ole fun, siis kokkamine ei ole sinu rida.\nToidutegemise retseptid, nagu tänapäeval neid avaldatakse,\non mõttetud untsid, grammid ja milliliitrid, ozzidest rääkimata.\nKui sa avastad end näpuga neid numbreid uurimas, lõpeta see...\nKui sa avastad end mõtlemas, mis pirtspersetele maitseb, lõpeta see.\nMiks kokkamine nii frustreeriv on noorte naiste jaoks on?\nÜhinen siin avalikult Kauriga, et toiduretsepte peaks avaldama\nhoopis teisiti (ehkki Google jt juba teisendavad ühikuid veebis),\naga kokkamine ei ole kaalumine - see on protsess, kunst kui tahate.\nKas just Gantt kohe, aga ajatelg on köögis A ja O igatahes.\nKui retsept algab sellega, et keetke valmis pasta.\nSeejärel ajage pann kuumaks ja... siis ongi probleem...\nL., meil ei ole sibulat kodus, viitsid poodi sõita?\nEhk, 99,99% eesti inimestest isegi aima, mis asi on Itaalia pasta :D\nSu jutus on nii palju kahvleid (fork'e nohikute keeles),\net me peame nendest valima ühe, muidu me jäämegi sonkima :D\nMulle tundub, et antud juhul must kass ei olegi köögis?\nKokkamine on kindlasti kunst ja ma ei ütleks, et kõigi noorte naiste jaoks see frustreeriv oleks, mingi osa ikka tõeliselt naudib seda. Eks iga kunstiga ole seda, et ühele on antud, teisele mitte, mulle paraku mitte. Söögitegemisega on ainult see häda, et andetu või ei, kokku pead sellega ikka puutuma. Ilmselt need ülejäänud, kes kokkamiskunsti ei armasta, tegutsevad pelgalt kogemuse baasil ega hakka eksperimenteerima.\nAnded anneteks, mulle jäi lugedes küll mulje, et küsimus on pigem kogemustes. Ma ei usu, et ma näiteks ise söögiasjanduses imeandekas oleks, sest mul ei ole väga peen maitsemeel, ma olen suhtkoht kõigesööja, ja juba see üksi on takistus imekokaks saamise teel, rääkimata sellest, et ma pole käeliselt väga osav. aga kuna lapsest peale on tulnud süüa teha, siis tasapisi tekib ettekujutus, mismoodi mingit toidukategooriat (nagu "supp" või "soust" või "vormikook") üldjoontes teha, isegi kui ma hakin lohakalt ja kasutan poolfabrikaate või konserve tihemini kui tarvis.\nMa arvan, et ma oleks seda suppi tehes näiteks alguses pannud vett kõigest nii palju nagu kastet tehes, seejärel pannud ära kogu koore, seejärel loputanud koorepakki õige natukese veega ja pannud selle koorese vee sinna juurde - ja alles siis hakanud vaatama, kas on üldse vett juurde vaja, selle järgi, kas minu arust on liiga paks konsistents või liiga vähe suppi. ja see on raudselt puhtalt kogemustest. (ainult osalt ehk sellest, et koor maitseb ju paremini kui vesi, nii et puhtalt isu pärast tahaks koort rohkem panna kui vett.)\na kle. ma lingin oma söögipäevikut (kus mu maitsepeenuse puudumine selgelt näha on, iga natukese aja tagant mingi konserv ja puljongikuubik) ja kui sul miski seal piisavalt isu äratab, et tahaks järele teha, ja sul tekib selliseid konkreetseid küsimusi, nagu näiteks kui palju vett on vaja jne, siis seal saab kohe kommentaarides küsida. Need tulevad mulle otse meili peale ja ma vähemalt korra päevas ikka vaatan oma meilid üle.\nnotsu: nõus, enda poolt lisaks selle, et "enne mõtle, siis tee" ka, sest no ma oleks ju ise ka selle peale tulnud, et see vesi pole mitte supi peamine koostisosa vaid lihtsalt selleks, et seened potipõhja kinni ei jääks, aga ma lihtsalt kuidagi mõtlemata tegutsesin, a la kui vesi, siis vesi. Kui mul see supitegemine nö käe sees oleks, ma poleks ilmselt nii lollilt teinud.\nKaur 11:54 AM\nJäin mõtlema selle "noorte naiste jaoks" frustreeriva üle.\nMiks just naiste, miks just noorte?\nVist on nii, et naistelt oodatakse või nõutakse koka-oskusi vaikimisi. St naine PEAB kokkama ja kui eimeeldi/eioska/eitulevälja, on oma SÜÜ. Meestelt ei nõuta selles vallas midagi. Kui mees saab endale võileiva tehtud, on juba tubli. Kui küpsetab lastele pannkooke või putru, on juba super isa ja aplausi väärt.\nNii et järgmine kord pane rahus L suppi tegema.\nNo see on see soostereotüüpsete ootuste teema. Mees on kullatükk siis, kui teeb (vahel) süüa ja tegeleb lastega - kas normaalne oleks siis eeldada, et mees sõimab lapsi, et need tal telekat vaadata ei lase ja nõuab naiselt õhtusööki? Meestelt vist eeldatakse jälle nö "kuldseid käsi" - teeb kodus remonti jne ja kui ei tee ja ei oska, siis on mingi kahtlane hälvik nagu naine, kes ei kokka.\nL. teeb rahus suppi (ok, pigem lihatoite, sest supp ei täida ju kõhtu...) ja on minu rõõmuks isegi paar korda vaielnud mõnega, kes leiab, et naine peab talle süüa tegema, leides, et see võiks ju pigem inimesele alandav olla, kui ta täiskasvanuna eeldab, et keegi teine tema kõhutäie eest vastutama peaks. Samas mul sõbranna väidab, et tema jaoks pole see mees, kes lastega üle miinimumnormi tegeleb või vahel süüa teeb. Sellest ma aru ei saa ja eeldan, et pigem on viinamarjad hapud, kuid no mine sa tea. Masohhism ka eluviis.\nwdym või õigemini wdlm "supp ei täida kõhtu"! Vii see L guljašši sööma. Üleüldse, iga rahvuse "talupoja" köögis on mõni supp, mis töömehe energiavajaduse ära katab.\nMarca 2:09 PM\nSee "töömehe energiavajadus" on ka mingi hirmus strereotüüpide ajast pärit rudiment ju. Mõned töömehed muidugi veel on ka, aga enamus arvuti taga töötunde täis istujaid tahab ikka samamoodi süüa nagu metsalangetajad.\nnotsu 3:57 AM\nmul paistab ikka maru ebatüüpiline mees olema - ta otsustab siis, kui me arutame, mis sorti toitu teha, iga kord supi kasuks, kui selline variant üldse laual on.


Psühholoogia Teadur Uku Vainik: „Geneetika laeb püssi aga keskkond vajutab päästikule“ | Elisa Eesti\nElisast Uudised Psühholoogia Teadur Uku Vainik: „Geneetika laeb püssi aga keskkond vajutab päästikule“\nElustiili äpiga paremasse vormi\nPsühholoogia Teadur Uku Vainik: „Geneetika laeb püssi aga keskkond vajutab päästikule“\nTeises Elustiili Stuudio otsesaates käis külas Tartu Ülikooli psühholoogiateadur Uku Vainik, kes oma teadustöös uurib inimeste söömiskäitumist. Seekordse saate peateema oli geneetika ja inimpsühholoogia mõju ülekaalu tekkele. Saates proovisime leida vastust küsimusele – miks on vaatamata terviseteadlikkuse tõusule ülekaalulisus endiselt probleemiks? Lisaks arutlesime, kuidas inimesed, kellel on geneetiline soodumuse ülekaalu tekkele, saaksid püsida õigel teel.\nÜlekaalulisus ja rasvumine on Eestis järjest suurenev probleem. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on täiskasvanud inimestest 39%, ehk 1.9 miljardit, ülekaalulised. Eestis on 2018. aasta seisuga ülekaalulised 40% meestest ja 26% naistest. Tegu on murettekitavate andmetega, kuna ülekaalulisus on võtnud Eestis pandeemia mõõtmed. Ülekaalulisusest, rasvumisest ning elustiilist tulenevad haigused on nüüdseks peamine surmade põhjus üle terve maailma. Rasvumine on teaduslikult tunnistatud üheks peamiseks kehakaaluga seotud haiguseid soodustavaks teguriks. Kehakaaluga seotud haigused on näiteks kardiovaskulaarsed haigused ja 2. tüübi diabeet.\nMitmetele teistele probleemidele, nagu näiteks õhusaaste ja suitsetamine, on ühiskond suutnud leida lahenduse. Miks on ülekaalulisuse probleem siiamaani lahenduseta jäänud? Inimesed on viimase saja aastaga jäänud olemuselt samaks, kuid muutunud on ümbritsev keskkond. Teaduse võidukäik ja põllumajanduse tootlikkuse kasv on mitmekordselt toidu hinda vähendanud. Kui sada aastat tagasi kulutas Ameerikas üks leibkond oma sissetulekust toidule 50%, siis täna on selleks vaid kaheksandik. Toidu ja toitainete kättesaadavuse paranemisel on olnud positiivne mõju inimeste arengule ja produktiivsuse kasvule, kuid seisame silmitsi uute probleemidega. Toidu odavusest tingituna on väga lihtne palju kokku osta ning üle süüa – sellest tulenevalt võib väita, et ülekaal on loomulik reaktsioon meie toiduküllale keskkonnale.\nToidu liigtarbimine põhjustab paraku terviseprobleeme. Paljud inimesed ei oska seostada liigse kehakaaluga raskeid haigusi, nagu näiteks 1. ja 2. tüüpi diabeet, sapikivitõbi, kilpnäärme alatalitus, kubemesong, unetus, neerupuudlikkus, krooniline bronhiit, tursed ja muidugi erinevat liiki vähid. Kuigi mõni ülekilo ei pruugi inimestele emotsionaalseid ja füüsilisi probleeme valmistada, siis pikas perspektiivis vähendab ülekaalulisus kvaliteetselt elatud aastate hulka. Ülekaalulisus võib mõjutada meid ka sotsiaalselt. Liigse ülekaaluga inimesi kiputakse tihti halvustama, mis ei mõju probleemiga kimpus olevale inimesele motiveerivalt. Vastupidi - selline kohtlemine võib vähendada enesehinnangut ja tõsta ärevust. Nii võib keskkonna negatiivne tagasiside muuta meie iseloomu. Varem arvati, et inimese isiksusejooned, nagu kõrge ärevus ja madal meelekindlus aitavad ülekaalu tekkele kaasa. TÜ psühholoogiateaduri Uku Vainiku läbi viidud uued uuringud näitavad aga, et ülekaaluga seotud isiksusejooned on pigem kaasuvad nähtused ning meie kaalunumber mõjutab meie isiksust nii kaalu alanedes kui ka tõustes.\nÜlekaalulisuse tekke perspektiivist loeb väga palju just see, kui palju me sisse sööme, mitte niivõrd mida me sööme. Spordi tegemine on tervislikuks elustiiliks küll vajalik, kuid kaalulangetuse seisukohalt peab arvestama, et inimene on väga energiatõhus. Inimese energiatõhusus tähendab, et sissesöödud kaloreid on väga raske kulutada. Näiteks 100 kalorit on lihtne tarbida (söö üks banaan või kaks Kalevi kommi), kuid selle kulutamiseks tuleb kõndida 3 km või joosta 1,5 km. Sellest olenemata on oluline süüa võimalikult palju vähetöödeldud toitu ja võimalikult minimaalselt ülitöödeldud toitu. Ülitöödeldud toitude hulka kuuluvad burgerid, vorstid, valmistoidud, maiustused, magusad joogid ja muu üle viiest koostisainest koosnev toit. Ülitöödeldud toidud on tihti energiatihedamad ja neid on lihtne (üle)tarbida.\nSamuti võivad mõjutada ülekaalu tekkimist või mitte tekkimist meie geenid. Tavaliselt on kaksikuid uurides näha, et 40-70% inimeste vahelistest kaaluerinevustest on geenidega seletatavad. Uku Vainiku uurimused on näidanud, et ülekaaluga seotud geenid on seotud ka aju struktuuri ja käitumisega. Uurides 1200 ülekaalulise inimese kognitiivseid võimeid, leidis Uku oma teadustöös, et kõrgema kehamassiindeksiga inimestel on väiksem kognitiivne paindlikkus ning vähenenud võime panna vastu ahvatlustele. Kahjuks ei võimaldanud andmestik öelda, kas vähene kognitiivne paindlikkus on ülekaalu põhjus või tagajärg, kuid sellegipoolest on hea teada, et isegi kui meil on geneetiliselt soositud ülekaalu tekkimine, siis saab kaalu kontrolli all hoida elustiili ja keskkonna mõjutamisega. Näiteks tervisliku kodukeskkonnaga kaksikutel on ülekaalu geneetiline mõju peaaegu kadunud.\nElustiilihaigused on väga suur koorem meditsiinisüsteemile nii rahaliselt kui ka ressursside kasutamise osas. Arvestades, et tegu on haigustega, mida on võimalik ennetada elustiili valikutega, tekib küsimus, miks on tervislike soovituste jälgimine endiselt nii raske. Meid aitaks kõige rohkem tervislikke valikuid soosiv keskkond. Näiteks kui Eestis keelustati 2007. aastast suitsetamine toitlustus- ja vaba aja veetmise asutustes, vähenes suitsetamine inimeste seas. Ühendkuningriikides vähendati seadusega soolasisaldust toitudes, mis tõi kaasa südame- ja veresoonkonnahaiguste esinemissageduse languse. Kahjuks võtavad kõik ühiskondlikud muudatused aega, ja seni peame me ise oma keskkonda muutma. Enda kodust saab luua tervisliku minikeskkonna, kasutades e-toidukaubandust, mis võimaldab edukalt vältida ebatervislikke toidukategooriaid ja keskenduda oste tehes tervislikele toiduainetele.\nKokkuvõtteks võib öelda, et ülekaalulisus on suur probleem nii globaalsel kui kohalikul tasandil. Seni kuni me keskkonda tervikuna muuta ei saa, on meil võimalus luua endale koju tervislikud minikeskkonnad. Saame edukalt otsustada, millist sööki ja kui palju koju ostame ning mida poodi jätame. Väga hea abimees enese joonel hoidmiseks ja toidukordade planeerimiseks on Elisa Elustiili toitumisäpp.\nSaatejuht oli Tiina Üürike, meie partnerettevõttest Geneto\nKülaliseks oli Uku Vainik, PhD, TÜ psühholoogia instituut\nSaadet on võimalik järele vaadata Elisa Elustiili Facebooki lehelt SIIT.\nKaalulangetamise A&O: Valkude tarbimine\nKaalulangetamise A&O: Valkude tarbimine Käes on kaalulangetamise A ja O neljas ja ühtlasi viimane osa. Kui oled endale kõik need neli osa selgeks teinud, siis…\nJõululaua soovitused: kõige figuurisõbralikumad verivorstid, pohlamoosid ning kapsad\nÜks on kindel, verivorstideta jõululaud ei ole õige jõululaud. Küll aga, kui kartuli ja köögiviljade puhul teame, et need esindavad meie laual süsivesikute gruppi…\nLembitu suur elumuutus: „purgisupidieediga“ 15kg kergemaks!\nLembit on 56-aastane Väike-Maarja mees, kes on suurema osa oma elust tegelenud põllumajandusega ja pidanud veskit. Seoses ettevõtte laienemisega ei pidanud Lembit enam ise…


ENTROOPIA - FÜÜSIKA - 2021\nPõhiline - Füüsika - Entroopia\nSelgitame teile, mis on entroopia, mis on negatiivne entroopia ja mõned näited süsteemi selle tasakaalutaseme kohta.\nEntroopia ütleb, et piisava ajaperioodi jooksul kipuvad süsteemid häireid tegema.\nFüüsikas räägitakse entroopiast (tavaliselt sümboliseeritakse tähega S), et viidata termodünaamilise süsteemi tasakaalusüsteemile või pigem selle tasemele häiretele kalduvus (entroopia variatsioon). Seega, kui ilmneb positiivne entroopia variatsioon, kalduvad süsteemi komponendid rohkem häireid tegema, kui siis, kui ilmneb negatiivne entroopia.\nEntroopia on termodünaamika teise seaduse võtmekontseptsioon, mis ütleb, et entroopia hulk universumis kipub aja jooksul suurenema. Või mis on sama: piisava ajaperioodi jooksul kipuvad süsteemid häireid tegema . Ja see häirehäire potentsiaal on suurem, kui süsteem on tasakaalule lähemal. Mida suurem on tasakaal, seda suurem on entroopia.\nVõib ka öelda, et entroopia pole midagi enamat kui süsteemi sisemise energia arvutamine, mis ei ole kasulik See on küll töö, kuid see on olemas ja akumuleerub antud süsteemis, st liigne energia on ühekordne.\nSeega, kui süsteem läheb algseisundist sekundaarsesse olekusse, muutub isotermilises protsessis (võrdse temperatuuriga) entroopia võrdseks soojushulgaga, mis vahetage süsteem keskkonnaga, jagatud selle absoluutse temperatuuriga. Seda väljendatakse järgmise võrrandi abil:\nSee näitab, et süsteemis saab arvutada ainult entroopia variatsioone, mitte absoluutväärtusi. Ainus punkt, kus entroopia on null, on absoluutse nulli juures (0 K või -273, 16 ° C).\nNegatiivne entroopia, sintrop a enguentrop a, on mehhanism, mille abil süsteem hoiab oma paratamatu entroopia taseme stabiilsena, see tähendab lagunemise, et teatud entroopia marginaalide ekspordi kaudu teistesse seotud alamsüsteemidesse.\nSee tähendab, et süsteem võib vähendada oma ebakindluse taset, kuni see muudab omaenda struktuuri.\nSelle kontseptsiooni töötas välja füüsik Erwin Schr dinger 1943. aastal ja hiljem rakendasid seda mitmesugused teadlased.\nFüüsika hoiatab universumi lõpu eest, kuna entroopia aja jooksul kuhjub.\nMõned igapäevased näited entroopia kohta on järgmised:\nPlaadi purunemine . Kui mõistame tassi kui korrapärase ja tasakaalustatud, suure entroopilise potentsiaaliga süsteemi, näeme, et selle tükkideks killustumine on loomulik, ajutine sündmus, mis ei toimu spontaanselt vastupidises suunas.\nRadioaktiivne lagunemine See protsess, ka pöördumatu, põhjustab ebastabiilseid aatomeid ja kõrge entroopilist laengut, muutudes iseenesest (muutuvate elementide) palju stabiilsemaks versiooniks. Selleks peavad nad kõigepealt vabastama universumile suures koguses energiat, mida me kutsume kiirguseks.\nVanadus ja surm . Meie olemasolu vältimatut reaalsust esindab entroopia järkjärguline suurenemine süsteemis, mis on meie inimkeha. Lõpuks saavutavad need entroopia tasemed maksimaalse võimaliku ja meie keha ebaõnnestub: oma kulumise, haiguste, tehtud vigade jms tõttu. Ja nende sündmuste juurde tuleb surm, meie süsteemi lõpp.\nUniversumi lõpp Kaasaegne füüsika on hoiatanud universumi lõpu teooria eest, kuna entroopia akumuleerub ja akumuleerub aja jooksul, kuni see töötab kaootiliselt ning viib liikumise ja ebastabiilsuse lakkamiseni: universumi täieliku surmani soojuskadu


Tänane kuupäev 17.07.2018 17:09\nPostitatud: 30.10.2007 19:48\nÜks võimalustest oleks tellida posti teel.\nPostitatud: 22.03.2008 14:19\nLiitunud: 28.02.2008 12:18\nSorasin terve foorumi läbi aga oma küsimusele, mis kummitab juba tükk aega peas, ei saanud vastust.\nOskab keegi nõu anda või soovitada treeningu jaoks ratsasaapaid? Või teab keegi näiteks mingit poodi, kust võiks leida mõistliku hinnaga saapaid. Igasugune info on teretulnud. Ma tõepoolest ei kipu poodi ca 6000 krooniseid jalavarje ostma eriti veel treeningu jaoks.\nPostitatud: 22.03.2008 21:33\nOdava raha eest saab ainult ratsakummikud. Realiseerimiskeskuses oli 39 nr kuskil 300 eegu kandis. Hipus ka saadaval, hinda ei tea, kuna ise ei kasuta. Odavalt saab trenni jaoks kokku komplekti tsapsudest ja tossudest nt.\nPostitatud: 22.03.2008 21:36\nEhee... kummareid ei taha kindlalt. Ma ei pidanud silmas, et odava raha eest saaks saapad. Pigem ikka, et hind ja kvaliteet ok oleks.\nSäärised ja poolsaapa kooselu on järgi proovitud.\nPostitatud: 22.03.2008 21:46\nKõige odavamini saab ilmselt normaalseid ratsasaapaid internetist tellides.\nPostitatud: 22.03.2008 21:58\nKas selline odavus ka mõistlik on? Mina vähemalt proovin alati saapaid enne ostmist jalga. Mudelid ja jalad on ju nii erinevad.\nPostitatud: 22.03.2008 22:09\nMulle maitseb üks üdini hea vanarahva tarkus: Ma ei ole nii rikas, et odavaid asju osta!\nKohe laraki muidugist 6000.- saabast osta on pisut karm aga kui midagi muud ei ole või ei kõlba - ei sobi, siis mis sa hing ikka teed onju.\nSeepärast ma uuringi, et on keegi ehk omal nahal midagi järgi proovinud? Ja tean, et Viljandis on pood. Pole seal ca aasta käinud, ei tea midagi praegusest kaubavalikust. Pärnakad ostavad oma varustuse Dietzi poest, selge. Tallinnas on käimata - tuhnimata mul ainult Veska pood. Kodulehtedega on üsna kitsas, mingit infi ei ole kusagil. Selline tunne, et leiutan jalgratast.\nPostitatud: 22.03.2008 22:16\nViljandis on arvatavasti ühed müüdavamad USG saapad ja on nad kuskil 3500.- ringis. Ega odavamalt vast kvaliteetseid naljalt ei leia.\nPostitatud: 22.03.2008 22:26\nPostitatud: 22.03.2008 22:29\nNo nii, infot tilgub juba väga hea.\nJätan siis seekordse velo monteerimise katki.\nPostitatud: 23.03.2008 9:48\nMul Viljandist ostetud saapad 3500 eeki maksid.On oma hinda väärt.Odavamad on juba kasutatud saapad,mis on kellegi jala järgi ära vajunud ja pole jalas mugavad.Viljandist saab ka tellida ja müüjaga nõu pidada.\nPostitatud: 23.03.2008 13:55\nohjummel küll, mina olen küll mingi õnnelik inimene.\nmul on mingid euroridingu poolsaapad ja kõvast nahast säärised (no teate küll, sellised, mis pikkade saabaste moodi välja näevad), pole küll kindel, midagi euroga oli. tellisin, polnud varem proovinud. puhastan neid heal juhul korra kahes nädalas, sellel kuul pole veel puhastanud (olen laisk, olen) ja muud pole juhtunud, kui veits tumedat värvi külgedel sääristel. aga see ongi loomulik, pruunid säärised ju. ja ei ole vaja mingit spetsiaalset kreemi vms. saapad ja säärised olnud mul oktoobrist.\nsorri, ma lihtsalt pidin selle siia kirjutama, lugedes, et saabastele tulevad augud sisse ja peab igasuguste kreemidega määrima.. äkki peabki?\nminu arvamus on muutunud, et kallim on alati parem.\nPostitatud: 23.03.2008 14:47\nKüsiti rohkem nagu saabaste kohta.\nSusannale-paistab ,et ölla õnnelik on mõnele väga vähe vaja.... ja tegelt pole kellegi asi, kas mul jalas korralik puhastatud ratsasaabas või porised hooldamata käkerdised.\nPostitatud: 23.03.2008 17:23\nSusanna, ma hooldasin oma poolsaapaid 2x vist 1,5aasta jooksul. Siis tulid tallad alt lahti ja viskasin minema Nii, et kui nad hooldamata 1,5aastat vastu pidasid (kasutan ca 6 päeva nädalas, vahest hommikust õhtuni), siis ma olen ka nii laisk, et ei viitsi uute rasvatamisega vaeva näha.\nPostitatud: 23.03.2008 22:25\nMina olen siis eriti korralik. Üldiselt peale iga trenni tõmban kuiva nuustikuga lihtsalt tolmu maha, aga kui mingi mustusejälg juba on, siis ikka seep ja kreem jne.


Erinevus lehekülje "Austria koolkond" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Austria koolkond" redaktsioonide vahel\nAustria koolkond (muuda)\nRedaktsioon: 21. juuli 2014, kell 17:23\nRedaktsioon: 21. juuli 2014, kell 17:22 (redigeeri)\nRedaktsioon: 21. juuli 2014, kell 17:23 (redigeeri) (eemalda)\n#Hinnasüsteemi roll majanduses. Austria koolkond väidab, et ettevõtjad ja tarbijad vajavad hinnamehhanismi, mis annaks neile ebaisikulisi signaale kuidas käituda. Sotsialistlik majandussüsteem, mis püüdis hakkama saada ilma ebaisikulise hinnasüsteemita seisis Austria koolkonna arvates lahendamatute probleemide ees. Näiteks on [[Eugen von Böhm-Bawerk]] on oma kirjutistes toonud esile [[ressurss]]ide piiratuse ja [[Friedrich von Wieser]] täiendanud seda väitega, et ka sotsialistlik majandussüsteem ei saa ilma subjektiivsete väärtushinnanguteta, mis tulenevad ressursside piiratusest.\n[[Ludwig von Mises]]e kriitika baseerub aga omandiõigusel, mis võimaldab indiviididel toimida ja käituda ratsionaalselt. Täpsemalt rääkides väitis ta juba []. aastal avaldatud kirjutises ("Economic Calculation in the Socialist Commonwealth"), et [[sotsialism]] on teoreetiliselt teostamatu kuna olukorras, kus riik on samaaegselt nii tootmissisendite pakkuja kui ka tarbija, ei väljenda hinnad ressursside piiratust. Kuna aga ratsionaalse majandusliku kalkulatsiooni asemel saab antud tingimustes kasutada vaid poliitilisi eelistusi, siis ei saa von Mises’e arvates rääkida ratsionaalsest majandustegevusest sotsialismi tingimustes.\nkirjutises (Economic Calculation in the Socialist Commonwealth), et [[sotsialism]] on teoreetiliselt teostamatu kuna olukorras, kus riik on samaaegselt nii tootmissisendite pakkuja kui ka tarbija, ei väljenda hinnad ressursside piiratust. Kuna aga ratsionaalse majandusliku kalkulatsiooni asemel saab antud tingimustes kasutada vaid poliitilisi eelistusi, siis ei saa von Mises’e arvates rääkida ratsionaalsest majandustegevusest sotsialismi tingimustes.\n[[Friedrich von Hayek]] on seevastu öelnud, et isegi, kui [[sotsialism]] oleks teoreetiliselt võimalik, ei oleks seda võimalik praktiliste probleemide lahendamatuse tõttu rakendada. Selle väite selgitamiseks tõi ta esile teadmiste probleemi, mis lihtsustatult väljendatuna väidab, et kesksed planeerijad ei oma kunagi täiuslikku informatsiooni, mis oleks vaja tsentraalse planeerimise läbiviimiseks. Essees nimega "Teadmiste kasutamine ühiskonnas" väidab von Hayek, et teadmised ([[informatsioon]]) on ühiskonnas küll olemas, kuid jaotatud kõigi ühiskonna liikmete vahel nii, et neist igaühel on teiste ees eelis mingi spetsiifilise teadmise osas antud ajas ja ruumis. Ainus võimalus sellest laialipillutatud informatsiooni hulgast kasu saada on von Hayeki arvates detsentraliseeritud majandussüsteemi ehk [[turumajandus]]e kasutuselevõtt.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/3952320"


„LOOMAARST TASKUS“ | Lemmikute närvihaigused, krambilaadsed episoodid. Keda ja kuidas aitab veterinaarneuroloogia?\nTiina Toomet, 6. mai 2022 12:18\nKrambilaadsed episoodid võivad tekkida väga erinevatel põhjustel: mürgistused, neeru- ja maksahaigused, elektrolüütide tasakaalu häired, madal veresuhkur, südamehaigused, aga ka erinevate aju haiguste tagajärjel nagu peatraumad ja kasvajad või idiopaatiline epilepsia. Külas on veterinaar Ranno Viitmaa, kes räägib lemmikute närvihaigustest. Dr. Ranno Viitmaa on Eesti Kennelliidu ametlik neuroloogiliste haiguste usaldusarst . Saadet juhib loomaarst Tiina Toomet.\nIlmselt sagedasemaiks krampide põhjuseks koertel on idiopaatiline epilepsia, mille eeldatavaks põhjuseks on enamasti pärilikkus. Idiopaatilist epilepsiat põhjustavad geenid on siiski kindlaks määratud vaid harvadel juhtudel ja pärilikkusele viitab näiteks haiguse sage esinemine tõus või selle ilmnemine lähisugulastel. Osadel patsientidel jääbki täpne epilepsia põhjus välja selgitamata.\nEsmakordselt krambihoo saanud looma ei pea viivitamatult arsti juurde viima, kui krambihoog on lühike ja loom taastub sellest täielikult. Mõistlik oleks siiski lasta enda loomaarstil loom üle vaadata ja lasta võtta vajaduse korral vereproovid.\nKui loom saab kodus esmakordselt krambihoo, ei saa omanik tema abistamiseks suurt midagi ette võtta. Rahustamisest ja silitamisest ei ole enamasti abi. Pigem peab proovima säilitada rahu ja jälgima, et kramplev loom kogemata ennast või omanikku ei vigastaks. Kindlasti ei maksa hakata suud lahti kangutama või midagi hammaste vahele toppima. Lihtsalt tagada loomale krambihoo ajal turvaline keskkond, vältimaks ohtu vigastuste tekkeks.\nHämarus ja vaikus võib kaasa aidata, et krambihoog mööduks kiiremini/kergemalt.\nLoom ei pruugi peale krambihoogu koheselt täielikult taastuda, ta võib olla segaduses, osavõtmatu, väsinud, raskematel juhtudel võivad epileptilise hoo järgselt esineda ka koordinatsioonihäired, halvenenud nägemine või käitumishäired nagu agressiivsus.\nOmanikul tasuks krambihoogu filmida. Siis on loomaarstil võimalik hiljem hinnata detailselt krambihoo üksikuid sümptomeid ja tabada paremini hoo olemust, ühtlasi annab video informatsiooni hoo kestvuse osas.\nKui krambihoog kestab kauem kui 5 minutit või esineb ööpäeva jooksul rohkem kui üks krambihoog, tuleks loomaga siiski viivitamatult pöörduda erakorralisele loomaarsti vastuvõtule.\nPaljudel juhtudel (nt. idiopaatiline eepilepsia) määratakse patsiendile krampide kontrollimiseks eluaegne ravi. Suuremal osal patsientidest suudetakse raviga tagada üsna hea kontroll hoogude esinemise üle ja mõistlik elukvaliteet. Samas esineb ka patsiente, kelle puhul vajavad krambihood keerukaid raviskeeme ja haigus võib olla nö. ravimitele mitte alluv. Väga oluline on siiski täpsem teadmine, millist haigust ravitakse, sest eduka hoogude kontrolli saladuseks võib osutuda hoopis hoogude tekkepõhjuse ravi (näiteks aju põletikuliste või kasvajaliste haiguste korral).\nDr. Ranno Viitmaa on omandanud Helsingi Ülikoolis veterinaarteaduste doktori (PhD) kraadi ning läbinud Soomes veterinaarneuroloogia spetsialiseerumise. Ta on viimase 15 aasta jooksul pühendanud end erialaselt jäägitult veterinaarneuroloogiale. Lisaks põhikohaga tööle EriVet loomakliinikus, on ta Eesti Maaülikooli veterinaarneuroloogia dotsent, õpetades loomaarstitudengitele veterinaarneuroloogia põhitõdesid.\nLoomaarst taskus · Episood 30: lemmikute närvihaigused\nLemmikloom 22. aprill 2022 14:40\nLemmikloom 28. jaanuar 2022 14:37\nEelkõige peaks olema ühiskond inimesekeskne, 6. mai 2022 13:35\net hoolitsetakse laste, vanemate, vanavanemate ja veel eelnevate põlvkondade inimväärse elu eest ja lemmik-mänguloomad alles seejärel.


20 elujaatavat ideed uusaastalubadusteks - Ema - Emmede Klubi\n02. Jan 2020, 16:02 Emmede Klubi\nKas Sulle meeldib ka jaanuari alguses kirja panna, mida sooviksid alagnud aasta jooksul teha või saavutada? Tore! Juhuks, kui vajad inspiratsiooni, panime kirja 20 ideed uusaastalubadusteks.\nPüüan vähendada klatšimist.\nÄra ole see inimene, kes kommenteerib iga kolmandat Instagramis nähtud pilti oma sõbrannadele: millise turvatooli keegi oma lapsele ostis, kuidas ta oma beebit toidab, kui võltsid tema kirjeldused paarisuhtest tunduvad, milline lollpea oma lapsi vaktsineerib või ei vaktsineeri, ega muud sellist. Ole sel aastal maailma, iseenda ja teiste vastu natuke lahkem!\nTeen regulaarselt midagi mulle mõnusat.\nTee tänavu vähemalt kord nädalas midagi sellist, mis on sinu jaoks täielik nauding. Selleks võib olla lõunauinak, massaaž, masturbatsioon, klaas veini, üksi jalutamas käimine... Mida iganes. Sea konkreetne eesmärk ja ära las kellelgi end takistada.\nEmad kipuvad tihti ekslikult arvama, et neil ei olegi enda jaoks aega, sest lapsed tahavad kasvatamist, toit tegemist, kodu koristamist. Kuid enda jaoks on aega siis, kui seda teadlikult võtta, sealhulgas ka näiteks lähedastelt teadlikult abi paludes. Mõnusat, nauditavad aega on väärt absoluutselt iga inimene, ka pisikese beebi emme. Sellepärast ongi beebil ka issi, vanaema, tädi... jne.\nLoen ühe raamatu kuus.\nMuidugi on palju neid inimesi, kes loevad alati enam kui ühe raamatu kuus, kuid olgem ausad - emade seas kipub domineerima olukord, kus viimase aasta jooksul polegi ühtegi raamatut lõpetada jõudnud...\nLuba endale, et loed iga päev enne uinumist viis minutit või ühe peatüki, nii ei kulu lugemisele peaaegu üldse aega, kuid kuu lõpuks saab ikkagi raamat läbi!\nTeen oma elu nutikate e-teenustega lihtsamaks.\nOled üks neist, kes on juba terve igaviku plaaninud Smart-ID tööle saada, igakuiste manuaalsete ülekannete asemel e-arved ja püsimaksed vormistada jne? Tee need liigutused tänavu ära! Nii tõesti säästad asjatult erkaanitaga veedetud aega.\nKäin hambaarsti juures.\nEestlased ei käi kaugeltki piisavalt hambaarsti juures ning kahetsevad seda ebasoodsal hetkel raskesse juurepõletikku jäädes kangesti. Kummatigi mõjutab hammaste tervis päris palju ka inimese üldtervist! Käi sel aastal kindlaati hambaarsti juures kontrollis, ka siis, kui otseseid kaebuseid ei ole. Parimal juhul ei maksa see midagi, sest kontrollvisiidi ja väikse augu parandamisegi korvab ju kord aastas haigekassa.\nTegelen iga päev tund aega oma lapsega/partneriga, vaatamata selle aja jooksul kordagi ekraane.\nSee võib olla tund, või 20 minutit, või üks päev nädalas... Pea kõigile meist tuleks kasuks veidi vähem tehnoloogiat, veidi enam teadvelolekut suhetes lähedastega.\nTeen korra kuus head.\nMuidugi, teiste inimeste vastu võiks hea olla absoluutselt iga päev, aga püüa sel aastal kord kuus teha üks täiesti ootamatu ja juhuslik heategu, millest sa ei pea isegi teistele rääkima. Aita naabritädil lund rookida, käi loomade varjupaigas koertega jalutamas, vii viimasel ajal üksikuna tundunud tuttavale õhtul tahvel šokolaadi, vms. Ning proovi vähemalt korra ka nii, et ei riputa oma tegu sotsiaalmeediasse üles. "Oma tegu Instagramis jagades innustan ka teisi annetama" on peamiselt vabandus heateo eest krediidi saamiseks...\nAlustan päeva seksiga.\nLeppige partneriga kokku, et ärkate sel aastal tööpäevahommikuti kümme minutit varem ja seksite. Kui mitte iga päev, siis vähemalt korra nädalas!\nMediteerin 10 minutit päevas.\nMediteerimine pole tegelikult sugugi raske! See ei tähenda, et pead istuma vaikses ruumis rätsepaistes sirge seljaga ja suutma mõelda absoluutselt mitte millelegi. Mediteerimine on ka see, kui pikutad voodis ja mõtled järjest igale oma kehaosale - viid esmalt mõtted oma pea ja kõrvade, siis kaela, lõpuks varvasteni. Mõte on selles, et olla kasvõi mõnigi minut päevast käesolevas hetkes kohal, mitte uidata mõtetes minevikus, tulevikus, unistustes ja kohustustes. Mediteerimine on päris kasulik nii kehale kui ka vaimule.\nAlustajat aitavad juhendatud meditatsioonid tasuta mobiiliäppides - näideks Calm või Insight Timer.\nLiigun 1000 sammu rohkem.\nKui liigud tavaliselt umbes 7000 sammu, siis püüa nüüd 8000. Kui 15 000, siis püüa nüüd 16 000.\nLoobun ebavajalikest asjadest.\nIgasugune nodi, ebavajalikud esemed tekitavad inimestes stressi, raskendavad koristamist ja mõjuvad isegi tervisele halvasti. Alusta näiteks maailmakuulsast KonMari meetodist.\nKäin vähemalt ühes kohas, kus ma pole kunagi käinud.\nSee ei pea olema Pariis või New York. Kuidas oleks Ida-Virumaa või Ruhnu?\nTeen iga päev ühe keskkonnasõbraliku valiku.\nSul on janu, aga jätad plastpudeli ostmata ja ootad joomisega 30 minutit kojujõudmiseni. Sul on valida, kas osta kilesse pakendatud või pakendamata ajakiri ja valid viimase. Vajad uut kirjutuslauda, kuid lihtsama vastupanu teed minemise ja laua poest ostmise asemel otsid järelturult vana laua ja teed ise korda. Sind kutsutakse peenele peole, kuid uue kleidi ostmise asemel lähed teadlikult mõne juba olemasolevaga. Väikesed sammud loevad!\nPane iga kuu oma sissetulekust teatud summa või protsent kõrvale hoopis teisele arveldusarvele ning ära puutu seda muidu kui hädavajadusel. Uued riided ja esemed pole peaagu kunagi hädavajaduseks.\nTänapäeva inimesed on suured rööprähklejad: me vaatame korraga telekat ja Instagrami, toksime midagi tööarvutis teha ja räägime nagu möödaminnes pereliikmetega. See on ajule ja vaimsele tervisele kahjulik. Harjuta teadvelolekut, lõpeta tööl üks ülesanne ja asu siis järgmise juurde, ära kontrolli keset ülesande täitmist e-maile või Facebooki. Vaata ühte ekraani korraga. Kui räägid lapsega, siis ära tee samal ajal süüa ega kontrolli telefoni. Jne.\nOlen sotsiaalmeedias lahke.\nIga kord, kui mõnda teemat Facebookis kommenteerid, siis mõtle enne postitamist järgi - kas selle sisu on ikka lahke? Kas sa ütleksid inimesele nüüd ja praegu, päevavalges, näost näkku, samamoodi? Tihti kommenteerime internetis võõraste inimeste elu nii, nagu me tänaval kohtudes taktitundest ja viisakusest ilmaski ei teeks.\nReisin kuskile nii, et ei postita selle kohta ühtegi pilti.\nOle lihtsalt kohal. Ühe korra sel aastal. Ning ei, see ei loe, kui pildistad terve puhkuse, kuid laed pildid üles alles koju jõudes. Mis oleks, kui prooviks ühe korra päris ilma sotsiaalmeediata....\nEi hädalda terve nädala.\nVali üks nädal ja proovi saada seitse päeva hakkam nii, et sa ei hädalda, kirjalikult ega suuliselt, mitte ühtegi korda, mitte millegi üle!\nSöön iga päev ühe korra lihavabalt.\nNäiteks hommikune võileib singita, lõunane salat kanata või õhtune ühepajatoit lihata. See on kasulik nii sinu kui ka keskkonna tervisele, eriti kui asendad liha toidus köögiviljadega.\nKirjutan korra kuus vanale sõbrale.\nMe kohtame oma elus palju toredaid inimesi, kellega kaotame kontakti töö- või elukohavahetuse või muu sellise tõttu. Võta kord kuus minutike ja kirjuta ühele vanale tuttavale või sõbrale teade. Kes teab, võib-olla viib see peatselt toreda ühise õhtuni veiniklaasi ja koogitükiga! Kindlasti teeb see aga kaugel teise ekraani taga istuva inimese tuju rõõmsaks, et tema peale on ootamatult mõeldud.\n2020 aastavahetus uus aasta uusaastalubadused


Hiina Flat Drip Tape Tarnijad ja tootjad - hulgimüük Odava Flat Drip Tape Factory - Huaxushengtai\nKodu > Tooted > Niisutus lint > Lame libisev lint\nFlat Drip Tape sisaldab filtrit, hea blokeerivat jõudlust ja turbulentsi voolu projekteerimist, nii et niisutamine on ühtlane, driptid on integreeritud torudesse ja kauguse betweet drippers saab paindlikult reguleerida. Sellel on väga palju rakendusi.\nLameda tilgutiga lint on integreeritud tilgutiga lint, millel on toru siseseina külge kinnitatud lamedate tilgutite komplekt. Tõmbur on integreeritud torusse ning seda on lihtne paigaldada ja kasutada, kulude kokkuhoidu ja investeeringute vähesust. Dripperil on isepõhise filtreerimise aken, mis tagab hea ummistumise. Labürindi voolukanalis on teatav rõhu kompenseerimise efekt. Vedelpeade vahekaugust saab määrata vastavalt kasutaja nõuetele.\nSisemise inkrusteeritud tasapinnaliste tilgutitega tilgutiga lint on uut tüüpi niisutussaadus, mis on välja töötatud silindriliste tilgutitega tilgutiga lindil. Toode vastab täpse põllumajanduse nõuetele.\n1. Kasutatakse kasvuhoones, tasandikel, viljapuudel mägisalal, aias, kasvavad seemikud lilled, rohi, köögiviljad jne\n2. Sobib suurtele mikroerosioonidele arbuusikile, köögiviljad, nisu, ravimtaimed, lasteaed jne.\n3. Kohaldage golfiväljakut, avatud õhu põllumaad\nHuaxushengtai on üks Hiina juhtivaid lamedapuhastusega lint tootjaid ja tarnijaid, kellel on kümneaastane kogemus. Kõik meie tehases pakutavad korter libisevad lindid vastavad kõrgeima kvaliteedi standardile. Tere tulemast hulgimüügi meie odavad tooted ja nautida meie madala hinnaga ja professionaalne müügijärgne teenindus.


Riigi Ilmateenistus | Pilguheit otsing\nUSA ilmateenistus hoiatab «iguaanisaju» eest\nmaailm.postimees.ee · 1p · Miami ilmateenistus väljastas hoiatuse, mille kohaselt võib Florida osariigi lõunaosas minna täna külmaks ja puudelt hakata alla kukkuma iguaane.\nUSA ilmateenistus hoiatas, et puudelt hakkab kukkuma külmunud sisalikke\nÕhtuleht · 1p · USA idaosas on hooaja jahedaimad ilmad võimust võtmas. Seetõttu avaldas riiklik ilmateenistus kummalise hoiatuse – puudelt võivad alla kukkuda iguaanid, teatab CNN.\nwww.pealinn.ee · 3n · Ilmateenistus on tänaseks andnud tormihoiatuse. Sellega seoses edastas Päästeamet tegutsemisjuhised tormiks valmistumiseks ning ka tormi ajal tegutsemiseks.Enne tormi: - Korja õuest kokku tuulega lendu tõusta võivad esemed. - Pargi sõiduk lagedale või garaaži. - Arvesta võimalike elektrikatkestuste...\nilmajaam.postimees.ee · 3n · Ilmateenistus hoiatab, et pühapäeval püsiv tugev tuul võib kaasa tuua elektrikatkestusi, murda puid ja häirida laevaliiklust.\nPostimees · 26 dets 2019 · Ilmateenistus hoiatab, et täna õhtul hakkavad õhutemperatuuri languse tõttu teed jäätuma.\nDelfi · 2n · Vabariigi valitsus nimetas tänasel istungil Andres Parmase riigi uueks peaprokuröriks.\nÕhtuleht · 31 dets 2019 · Päästeamet juhib aasta viimasel päeval tähelepanu pürotehnika kasutamisele. Eriti seetõttu, et ilmateenistus lubab täna tugevat tuult, mis võib saartel ja rannikul ulatuda puhanguti kuni 22 m/s, sisemaal kuni 15 m/s.\nwww.rmp.ee · 1p · Valitsus kinnitas riigi osaluspoliitika põhimõtted, millest riik lähtub riigile kuuluvate äriühingute osaluste valitsemisel ja seda reguleeriva õigusloome kujundamisel. “Osaluspoliitika põhimõtete sõnastamine on vajalik riigile kuuluvate äriühingute osaluste läbimõeldud valitsemiseks ning äriühingut...\nPostimees · 2n · Vabariigi valitsus nimetas tänasel istungil Andres Parmase riigi uueks peaprokuröriks.\nIga riigi populaarseimad turismiatraktsioonid\ntrip.ee · 29 dets 2019 · Missugused on iga riigi populaarseimad turismiatraktsioonid Tripadvisorist leitavate soovituste edetabeli põhjal – allolev kaart annab ülevaate. Võimalik, et nii mõnegi justkui tuttavana tundunud riigi puhul pole sa populaarseimast kohast teadlikki – piisab kasvõi pilgust Saksamaale, Ühendkuningriig...\nAeg teeb valitsusele ettepaneku nimetada Parmas riigi peaprokuröriks\nPostimees · 3n · Justiitsminister Raivo Aeg teeb neljapäeval valitsusele ettepaneku nimetada uueks riigi peaprokuröriks Andres Parmas.\nwww.pealinn.ee · 3n · "Usun, et Parmas suudab rakendada võrdse kohtlemise põhimõtet ning juhtida prokuratuuri kindlakäeliselt ja erapooletult," märkis justiitsminister Raivo Aeg. Aeg teeb homme valitsusele ettepaneku nimetada uueks riigi peaprokuröriks Andres Parmas, vahendas BNS. Riigi peaprokuröri nimetab justiitsmini...\nwww.rmp.ee · 2n · Alates 15. jaanuarist kvalifitseeruvad riigi toel tasuta ning soodustingimustel õigusabile kuni 1700eurot brutokuutasu teenivad inimesed. Muud tingimused õigusabi osutamiseks jäävad samaks. The post Riigi kulul saavad õigusabi kuni 1700 eurot kuus teenivad inimesed appeared first on RMP.ee.\nTartu Ülikool · 2n · 10.01.2020 Vabariigi valitsus nimetas neljapäevasel istungil Tartu Ülikooli õigusteaduskonna õppejõu Andres Parmase riigi uueks peaprokuröriks. Parmas astub ametisse alates 3. veebruarist 2020. Andres on ise uue väljakutse ootuses põnevil: „Prokuratuur on väärikas, aga kindlasti keeruline organisats...\nPostimees · 2n · Rahvastikuregistri andmetel elab Eestis lisaks Eesti kodanikele ning määratlemata kodakondsusega inimestele veel 146 riigi kodanikke.\nÄripäev · 2n · Valitsus nimetas riigi uueks peaprokuröriks Andres Parmase.\ntehnika.postimees.ee · 2n · Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) hallatava serveri rikke tõttu jäid koguni kolm nädala vältel rahval saamata riigi poolt e-kirja teel elanikele ja ettevõtetele saadetavad ametlikud teated.\nSaksamaa otsis üle riigi taga rünnakut kavandanud tšetšeene\nmaailm.postimees.ee · 2n · Saksa politsei korraldas täna üle riigi haaranguid arvatavate tšetšeeni islamistide tabamiseks, sest kahtlustab neid vägivaldse rünnaku kavandamises.\nDelfi · 25 dets 2019 · Venemaa teatas jõululaupäeval, et katsetas edukalt riigi väljalõikamist ülemaailmsest veebivõrgust ja selle ühendamist n-ö alternatiivsesse internetti.\nPostimees · 2n · Inimesed soovivad tagasi saada Mart Laari aegset entusiasmi riigi ehitamisel ja usku tulevikku, pakub Eesti 200 juht Kristina Kallas üheks põhjuseks, miks tema koduerakonna toetus on nii kõrge.\nSegadus riigi peaprokuröri isiku osas saab homme läbi\nDelfi · 3n · Justiitsminister Raivo Aeg on küll puhkusel, kuid valitsuse homse istungi päevakorras on punkt Andres Parmase nimetamisest riigi peaprokuröriks ning tundub, et lõpuks saab uus inimene ka ametisse nimetatud.\nAmetlik: 2019 tõusis Eesti kuumemate aastate esikohale\nheureka.postimees.ee · 3n · Möödunud aasta keskmine temperatuur 7,6 kraadi on üle pooleteise kraadi kõrgem kui pikaajaline norm, teatas Riigi Ilmateenistus.\nuueduudised.ee · 2n · Niipea kui Eesti 200 toetus mõne protsendipunkti võrra tõusis, on Kristina Kallas taas väljas ühtesid kritiseerimas ja teistele midagi lubamas. “Inimesed soovivad tagasi saada Mart Laari aegset entusiasmi riigi ehitamisel ja usku tulevikku. Riigi lammutamine ei ole inimeste seas populaarne, tuleviku...\nwww.pealinn.ee · 2n · Riigi uus peaprokurör Andres Parmas ei välista koostöö jätkumist endise riigi peaprokuröri Lavly Perlinguga.Andres Parmas ütles BNS-ile, et antud hetkel on veel vara rääkida, mil moel võiks jätkuda koostöö Perlinguga. "Sooviksin esmalt rahulikult maha istuda ning arutada, arvestan loomulikult tema s...\nheureka.postimees.ee · 2n · Riigi teaduspreemiate komisjon kinnitas hiljuti ettepanekud 2020. aasta teaduspreemiate määramiseks.\nValitsus nimetas Andres Parmase riigi peaprokuröriks\nwww.pealinn.ee · 2n · "Andres Parmasel on töökogemus erinevate tasandite kohtutest. Tema kandidatuuri toetavad kindlasti nii kõnekas akadeemiline taust kui ka aktiivne panustamine kriminaalõiguse arendamisse rahvusvaheliselt," ütles justiitsminister Raivo Aeg. Valitsus nimetas neljapäevasel istungil riigi uueks peaprokur...\nwww.rmp.ee · 2n · IGASUGUST Tarbijakaitseseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus Jõustub 17.01.2020 Seadusega tugevdatakse tarbijate huvide kaitset e-kaubanduses ning parandatakse asutuste vahelist koostööd piiriüleste rikkumiste avastamisel ja lahendamisel. Seadusega tehakse täiendused...\nuueduudised.ee · 2n · Rahvastikuregistri andmetel elab Eestis lisaks Eesti kodanikele ning määratlemata kodakondsusega inimestele veel 146 riigi kodanikke. Rahvastikuregistri andmetel elas käesoleva aasta 1. jaanuari seisuga Eestis 1 337 039 inimest. Neist 1 132 022 on Eesti kodanikud. Määratlemata kodakondsusega inimes...\nwww.pealinn.ee · 3n · Püsiv tugev tuul võib kaasa tuua elektrikatkestusi, murda puid ja häirida laevaliiklust. Loode- ja põhjatuul puhub saartel ja rannikul 12-15, puhanguti kuni 22 meetrit sekundis.Lisaks Soome lahe lääneosale ja Läänemere põhjaosale on esimese taseme hoiatuse saanud ka kõik rannikumaakonnad, kus võib t...\nmaailm.postimees.ee · 24 dets 2019 · Hispaania kuningas Felipe VI kutsus teisipäeval jõululäkituses rahvuslikule ühtsusele ja kaitses riigi põhiseadust, mis on sattunud surve alla seoses Kataloonia iseseisvuspüüdlustega.\nE-riigi Akadeemia SA pakub tööd RAAMATUPIDAJALE\nwww.rmp.ee · 3n · Raamatupidaja tegeleb igapäevase raamatupidamisega, sisestab raamatupidamiseks vajalikke andmeid vastavatesse programmidesse ja dokumendihaldussüsteemi, peab raamatupidamisregistreid, koostab aruandeid.--Asukoht: TallinnKonkursi tähtaeg 10.01.2020 The post E-riigi Akadeemia SA pakub tööd RAAMATUPIDA...\nRMP.ee leiud Riigi Teatajast – 1. nädal 2020\nwww.rmp.ee · 3n · MAKSUNDUS Rahandusministri 29. novembri 2010. a määruse nr 60 “Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad” muutmine Jõustus 03.01.2020, rake...\nuueduudised.ee · 7p · Üks uuring on taas andnud kummalisi tulemusi, mis annavad aimu teatud poliitilisest tellimusest. BNS vahendab: “Euroopa Liidu (EL) liikmesriigid hindavad kõrgelt Eestit kui partnerit, kes seisab küll oma huvide eest ja pingutab otsuse saavutamise nimel, kuid arvestab ka ülejäänud 27 riigi arvamusega...\nwww.rmp.ee · 2p · TOETUSED 2020. aastal antavad tootmiskohustusega seotud otsetoetused ja väikepõllumajandustootja toetus Jõustus 19.01.2020 2020. aastal maaelu ja põllumajandusturu korraldamiseks antavad toetused Jõustus 19.01.2020 Kagu-Eesti spetsialistide eluasemete toetusmeede Jõustus 17.01.2020 The post RMP.ee l...\nilmajaam.postimees.ee · 2n · Lisaks Mandri-Eestile antud esimese taseme hoiatusele sai Läänemeri ilmateenistuselt teise taseme tormihoiatuse.\nHead teed on riigi jõukuse näitajad\nuueduudised.ee · 3n · Eestis on põh imaanteid umbes 1610 kilomeetrit, neljarealised 1. klassi teed moodustavad sellest parimal juhul umbes 150 kilomeetrit. Teiste riikidega võrreldes oleme sellise näitajaga popsid. Isegi omaaegsed saatusekaaslased Ida-Euroopas on jõudnud oluliselt kaugemale. Reformierakond tuli 1996. a...\nPostimees · 2n · Vandeadvokaat ja endine riigi peaprokurör (aastatel 2005–2014) Norman Aas arvas saates «Otse Postimehest», et kurikuulus Savisaare protsess peaks saama usutavasti lahenduse aasta jooksul. «Kui see jõuab Ringkonnakohtusse ja eeldatavasti ka Riigikohtusse ning seal lõpeb, siis ma arvan, et järgmise aa...\n«Otse Postimehest» stuudios on riigi peaprokurör Andres Parmas\ntv.postimees.ee · 2n · Kell 11 algavas Postimehe otsestuudios lahkame riigi peaprokuröri Andres Parmasega prokuratuuriga seoses üles kerkinud probleeme - kuidas võidelda poliitiliste rünnakutega, kuidas vähendada kaadrivoolavust ja lühendada kohtueelset menetlusaega, kuidas kaitsta kahtlustatavaid avalikkuse ees risti löö...\nilmajaam.postimees.ee · 3n · Paukuvat pakast pole oodata ka jaanuaris ja keskmine õhutemperatuur peaks kujunema normist kõrgemaks, prognoosib ilmateenistus. Kuu esimene pool kulgeb valdavalt plusskraadidega, seejärel ilm pisut külmeneb.\nuueduudised.ee · 31 dets 2019 · EKRE liige ja kristlane Eda Rüütel kirjutab oma mõtetest mööduva aasta viimastel päevadel. „Olge kained, valvake, sest teie vastane, kurat, käib ümber nagu möirgaja lõukoer otsides, keda neelata. (1Pe5:8) Aastaid tagasi ühel miitingul küsis reporter, kas Eesti on vaba ja iseseisev. Minu eitav vastus...


11:47 08. August 2020\n21:10 17.07.2019 lühendatud link\nTALLINN, 17. juuli — Sputnik. Ühe NATO funktsionääri liiga detailne ettekanne kinnitas juhtumisi ka USA tuumarelvade olemasolu Belgia territooriumil.\nPliiatsiga kirjutatut ei saa ka kirvega küljest raiuda\nVastavalt Belgia väljaande De Morgen teatele avaldati NATO Parlamentaarse assamblee kaitse- ja julgeolekukomisjoni Kanada liikme Joseph Day aprillikuu aruandes 150 Ameerika tuumarelva ladustamiskohta käsitlev teave ettekandes "Tuumaheidutuse uus ajastu? Liitlasvägede relvastuskontroll ja tuumajõud."\nJuunis oli raport arutlusel NATO parlamentaarse assamblee täiskogu istungil Bratislavas.\nKahtlustamata, et ta avaldab oma võimsa naaberriigi saladuse, mainis kanadalane oma ettekandes, et Ameerika tuumapomme B61 ladustatakse kuues Euroopa baasis: Belgia Kleine–Brogelis, Saksamaa Büchelis, Itaalia Avianos ja Ghedi-Torres, Hollandi Volkelis ja Türgi Incirlikis."\nPärast seda, kui apsakat märgati, puhastati aruanne kiiresti konkreetsetest säilituskohtadest, kuid dokumendi algversioon jõudis maailma netiavarustesse valguda, kus kõikjale jõudvad ajakirjanikud selle avastasid.\nKinnita ja lükka ümber\nAsjaolu, et Belgia Kleine-Brogelis on kümme kuni kakskümmend tuumapommi B61, ei ole juba ammu kohaliku meedia jaoks saladus, kuigi kuningriigi võimud seda ise ei kommenteerinud. Näiteks kulutasid ameeriklased 2015. aastal üle miljoni dollari uue tuumarelvahoolduskompleksi ja maa-aluste punkrite turvaüksuse komandopunkti ehitamiseks.\nDe Morgeni ajakirjanike sõnul ilmusid tuumarelvad riiki juba külma sõja ajal "NSV Liidu heidutamiseks" ning sellest ajast peale on valitsus ja Belgia Kaitseministeerium kasutanud "kinnitamise ja eitamise" taktikat.\n"Lõppude lõpuks allkirjastas meie riik 1968. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, mis piirab ka tuumarelvade valdamist. Üks on teisega vastuolus", rõhutati väljaandes. On iseloomulik, et De Morgeni artikkel Kanada raportis sisaldunud infolekke kohta sai pealkirjaks: "Lõpuks ometi – must-valgel: Belgias hoitakse Ameerika tuumarelvi".\nUSA tuumabaasid Euroopas - avalik saladus\nAjakirja "Riigikaitse" peatoimetaja ja Vene Föderatsiooni Kaitseministeeriumi Ühiskondliku nõukogu liige Igor Korotšenko on kindel, et Vene sõjaväeluure teab ka ilma aruanneteta täpselt, kus täpselt Ameerika Ühendriigid oma taktikalisi tuumarelvi Euroopas hoiavad.\n"Need andmed ei ole Venemaa kindralstaabi jaoks mingi saladus. Peavalitsus (GUGŠ/GRU – Toim.) tegeleb nende küsimustega professionaalsel tasemel. Nad teavad, millistes baasides ja millistes kogustes taktikalisi tuumarelvi Euroopas ladustatakse ja kuidas neid kasutada võidakse," selgitas Korotšenko RIA Novostile.\nEkspert usub, et ajalehes avaldatud teave hakkab pigem Euroopa elanikele närvikõdi tegema. "Võib-olla kasutavad seda Euroopa keskkonnaparteid ja ka parempoolsed selleks, et kritiseerida Ameerika Ühendriike ja selle valitsust, mis lubab niisuguseid relvi Euroopas säilitada," ütles ta.\nUSA, Belgia, Euroopa Liit, tuumavaba, tuumarelv, tuumajõud, tuumarelv, tuumapomm, tuumasõda, tuumalöök


Alice'i võrgustik. HETKEL OTSAS\n- Autor: Quinn, Kate\n- Autor: Kate Quinn\n- Saadavus: 75\n19.30€\tKäibemaksuta: 19.30€\n1947. aasta kaootilisel sõjajärgsel ajal ootab Ameerika kolledžitüdruk Charlie St Clair last, kuid on vallaline ja seetõttu ähvardab perekond ta endast ära tõugata. Tal on ka meeleheitlik lootus leida üles oma armastatud täditütar Rose, kes läks sõja ajal kaduma natsidest okupeeritud Prantsusmaal, aga võib siiski olla elus. Kui Charlie vanemad ajavad ta Euroopasse, kus ta peab lahti saama oma „väikesest probleemist“, sööstab tüdruk vabadusse ja suundub Londonisse, võtnud kindlalt nõuks saada teada, mis on juhtunud ta täditütrega, keda ta armastas nagu õde.\n1915. Kui esimene maailmasõda on kestnud aasta, põleb Eve Gardiner soovist võidelda sakslaste vastu ja saab selleks ootamatult võimaluse, kui ta värvatakse tööle spioonina. Saadetuna vaenlastest anastatud Prantsusmaale, õpetab teda seal välja vastupandamatu spioonide kuninganna Lili, kes juhib suurt, otse vaenlase nina all tegutsevat salaagentide võrgustikku.\nKolmkümmend aastat hiljem, kui teda kummitab reetmine, mis hävitas Alice’i võrgustiku, veedab Eve päevi end oma lagunevas majas täis juues, kuni noor ameeriklanna ta koju sisse tungib ja nimetab nime, mida Eve pole enam aastaid kuulnud ning saadab nad koos tõe väljaselgitamise missioonile ... kuhu see ka ei viiks.\nEsimese maailmasõja naisluurajad on tänapäeval suurel määral unustatud. Kuidas ka ei hinnatud nende sõjaaegset tegevust, oli neisse suhtumises pärast sõda teatud segadust. Naistesse, kes olid andnud oma panuse sõjakoldes, suhtuti rahva seas üldiselt kahte moodi: nad olid kas oma naiselikkusest täielikult loobunud, sõja tõttu kalestunud ja omandanud mehelikud jooned, või olid nad vaprad väikesed naised, keda kohusetunne oli pannud sooritama ohtlikke tegusid, kuid kes olid südames jäänud ikka õrnadeks lillekesteks.\nUSA menukirjaniku Kate Quinni kütkestavas ajaloolises romaanis tuuakse vaprust ja lepituse otsimist täis haarava süžee käigus kokku kaks naist: esimeses maailmasõjas tegelikult eksisteerinud Alice’i võrgustikku värvatud naisspioon ja USA rikkast perest pärit tüdruk, kes otsib 1947. aastal oma täditütart.\nKate Quinn (snd 1981) on pärit Lõuna-Californiast. Ta õppis Bostoni ülikoolis, kus kaitses bakalaureuse- ja magistrikraadi klassikalises filoloogias. Tõsise ajaloohuvilisena on ta kirjutanud neljast romaanist koosneva saaga „Empress of Rome“ ning kaks raamatut, mille tegevus toimub renessansiaja Itaalias ja milles ta süveneb kurikuulsa Borgiate klanni varastesse tegemistesse. Kõik tema raamatud on tõlgitud paljudesse keeltesse. Quinni järgmine ajalooline romaan „The Huntress“, mille peategelasteks on Inglise ajakirjanik ja Vene pommitaja naispiloot, ilmub 2019. aastal.


28. veebruaril kokku kutsutud Koeru koguduse täiskogu valis koguduse nõukogusse 11 liiget, kellest enam kui pooled olid uued. Juhatus sai uueks esimeheks Lembit Kallasaru, juhatuse liikmetena jätkavad Õilme Liin, Ants Pottmann ja Mati Tatrik.\nKoeru koguduse abiõpetaja Elve Bender hindas juhatuse tööd kõrgelt: «Juhatus on olnud tubli ja oma ülesannetesse suhtunud suure kohusetundega. Õilme Liin korraldab kantselei asjaajamist ja raamatupidamist, Ants Pottmann on panustanud palju heakorra ja remontide edenemisse, Mati Tatrik on korraldanud koguduse maade, metsa ja kalmistute haldamist. Juhatuse esimees Lembit Kallasaru on ustava koguduseliikmena juba aastaid olnud koguduse tegemiste juures nõu ja jõuga.\nKoeru koguduse vastvalitud nõukogul seisab ees palju tööd – kiriku põrand ootab väljavahetamist, kirikuaia kivimüüri taastamine on lõpusirgel, remonti ootab kogudusele kuuluv köstrimaja. Käesoleval aastal võõrustab Koeru kogudus ka Järva praostkonna laulupäeva maikuus ning septembris EELK lastepäeva.»\nKa Kõpu koguduses valiti vahetult pärast nõukogu nimetamist koguduse juhatus. Valimised toimusid pärast vabariigi aastapäeva tänujumalateenistust ja mälestushetke Vabadussõja ausamba juures, mille jalamile asetati lilled ja küünlad.\nTäiskogu valis nõukokku 10 liiget, juhatuses on koos õpetajaga neli inimest. «Koguduse arengukava kinnitati 2008. aasta detsembri algul ning selle järgi on meil konkreetne ja läbimõeldud tegevuskava olemas. Osas sellest on ettevalmistused tehtud ja mõne tööga ka alustatud, projektid esitatud või esitamisel.\nNäiteks võib tuua omaaegse köstri M. Juhkami mälestustahvli paigaldamise, koostöölepingute sõlmimise Soome sõpruskoguduse ja Kõpu vallaga, vara inventeerimise, kogudusele kuuluva maja akende vahetamise, kiriku küttesüsteemi osade korrastamise, Vabadussõja ausamba puhastamise, kirikupargi kõrghaljastuse korrigeerimise jms,» loetleb õpetaja Hedi Vilumaa tööde nimistut.\nTa lisab, et nõukogu on vastu võtnud ja kinnitanud 2009. aasta eelarve ja praegu ollakse üsna optimistlikud: «Kirik ja meie väike kogudus on pidanud alati rasketes ja nappides oludes hakkama saama, saame ka nüüd!»\nValga Peetri-Luke koguduse nõukogu valimised viidi läbi 22. veebruarist 1. märtsini. Valimistel osales ligi kolmandik täiskogu liikmetest. Koguduse nõukogusse valiti kaheksa liiget: Denise Alasoo, Linda Elmend, Jüri Goltsov, Margarita Jantsikene, Ene Kirschbaum, Ellen Muru, Helle Tromp, Vaike Visnapuu. Samuti valiti kaks asendusliiget: Agnes Kõiv ja Maimu Rannik.\n«Uus valitud nõukogu sai lisaks vanadele, järjekindlalt ja ustavalt kogudust teeninud liikmetele täiendust kahe noore näol. Koguduseelu jätkub oma tavalises iganädalases rütmis, samuti tehakse ettevalmistusi kiriku avamiseks suveperioodil ja muusikahooaja läbiviimiseks. Oluline on jätkata Valga linna kristlike koguduste vahelisi sidemeid, mis said alguse möödunud aasta misjonipäevade ettevalmistamisel,» lausus Valga koguduse juures tegutseva MTÜ Domus Petri Kogu tegevjuht Ester Liinak.


Pärast läinud nädala rallit osutus päev nii Euroopa kui USA börsidel eile suhteliselt vaikseks, kuigi pealispinna all oli näha suuremat kasumivõttu momentumaktsiates nagu näiteks Tesla, Facebook, Google. S&P 500 indeks sulgus ilma muutuseta, Stoxx 600 kerkis 0,3%.\nEuroopas jäi ainsaks makrouudiseks Itaalia tehaste augusti müük ja tellimused. Mõlemad peegeldasid aasta baasil halvemat pilti võrreldes juuliga, kui müügi langustempo kiirenes -3,6% pealt -4,8% peale ja saadud tellimuste mahu langustempo -2,2% pealt -6,8% peale. Kuid hooajaliselt korrigeeritud näitajad osutusid kuu baasil paremaks, kerkides vastavalt 1,0% ja 2,0%.\nUSA olemasolevate majade müük kahanes septembris eelmise kuuga võrreldes -1,9% 5,29 miljoni peale (annualiseeritud), mis oli üsna ootuspärane, kuid augusti näitaja revideeriti tagantjärgi pisut negatiivsemaks 5,48 miljoni pealt 5,39 miljonile. Aastatagusega võrreldes kasvas müük siiski jätkuvalt üsna korralikud 10,7% (augustis YoY 11,4%).\nChicago Fedi presidendi Charles Evansi arvates on keskpanga jaoks üsna keeruline oktoobris oma võlakirjade ostuprogrammi mahtu vähendada ja ka detsember on küsitav, kuna selleks läheb vaja mitme kuu jagu julgustavaid majandusnäitajaid. Paraku on valitsuse töö seisak seda kindlustunnet vähendanud ning kuigi julgustav pole ka tõenäoline risk, et sama olukord võib korduda tuleva aasta alguses.\nTäna on turuosalise fookus suunatud USA septembri tööjõuraportile, mis pidanuks avalikuks muutuma juba üle kahe nädala tagasi, kuid valitsuse osalise tööseisaku tõttu polnud aruannet võimalik kokku panna. Tundub, et investorid on oma ootused QE vähendamise osas lükanud juba järgmisesse aastasse, mistõttu oleks vaja üsna tugevat septembri tööturu statistikat, et FOMC võiks detsembris pigem rahatrüki aeglustamist kaaluda.\nOma kvartali majandusnäitajad avaldab 30 S&P 500 ettevõtet, teiste seas DuPont, Lockheed Martin, Kimberly-Clark ja STMicroelectronics. Nii Apple kui Nokia korraldavad pressiürituse, mille raames oodatakse mõlemalt uusi tooteid.\n09.00 Soome tööpuudus (september)\n17.00 USA Rihmond Fedi töötleva tööstuse küsitlus (oktoober)\nUSA indeksite futuurid kauplevad ilma muutuseta.\nUSA mänguasjade tootja Hasbro aktsia reageeris +5,25% tõusuga kolmanda kvartali tulemustele, kuna ettevõtte kasum kasvas 17% ehk 193 mln dollarini (1,46 dollarit aktsia kohta) aastataguse 164,9 mln dollari pealt (1,24 dollarit aktsia kohta). Kasumi kasvu toetas maksudega seotud korrigeerimine, tänu millele paranes kasum aktsia kohta 0,18 dollari võrra. Hasbro korrigeeritud kasum ulatus 1,31 dollari peale aktsia kohta, ületades analüütikute 1,29 dollari suurust ootust. Käive kasvas kvartalis 1,9% ehk 1,37 mld dollarini ning tulemus ületas analüütikute 1,34 mld dollari suurust ootust. Üksuste lõikes vähenes kvartalis poiste kategooria käive 17% ehk 392 mln dollarini ja eelkooli üksuse käive 2% ehk 202 mln dollarini, tüdrukute üksuse käive kasvas samal ajal 29% ehk 389 mln dollarini ning mängude üksuse käive 6% ehk 387 mln dollarini. Hasbro käive ja ärikasumi marginaal 2003 - 2012:\nSoome töötuse määr kerkis septembris 0,5 protsendipunkti võrra 7,6%ni, kui analüütikud ootasid 7,2%.\nPäikesepaneelide tootja First Solar aktsia rallis +7,8%, kuna J.P. Morgan teatas, et ettevõte on nende üheks peamiseks valikuks taastuvenergia sektoris koos ettevõtetega EnerNOC +0,88 ning SolarCity -3,26%. Analüüsimaja on pärast hiljutist analüütikute päeva kindel, et FIrst Solar suudab saavutada oma 2014-2015. aasta eesmärgid. JPMorgani hinnangul on First Solari tulevik optimistilikum tänu hiljutistele uutele tellimustele ning pikematele projektidele, mis väljenduvad kõrgemates marginaalides. JPMorgani soovitus First Solar aktsiale on „overweight“. Lisaks andis Bank of America 57,5 dollari juures kauplevale SolarCity aktsiale 70 dollarilise hinnasihi. First Solari aktsia viimase 12-kuu graafik:\nGoodyear Tire & Rubber aktsia tegi -6,7% kukkumise, kuna Deutsche Bank langetas rehvitootja aktsia soovituse „hoia“ peale varasema „osta“ pealt. Analüüsimaja hinnangul on USA suurima rehvitootja kasumimarginaalid oma tipu saavutanud. Kuigi analüüsimaja hinnangul on ettevõtte aktsia lühiajalises perspektiivis endiselt atraktiivne, võtavad nad keskpikas perspektiivis neutraalse väljavaate.\nMaailma suurim kaevandaja BHP Billiton tõstis 2014. aasta rauamaagi tootmisprognoosi tulenevalt rekordilisest toodangust laiendamisjärgus olevas Pilbara regioonis. BHP tõstis juunis lõppeva majandusaasta tootmisprognoosi 2,4% võrreldes varasemaga ehk 212 mln tonni peale. Peamiselt läheb Austraalia rauamaak Hiina, kus septembris kasvas rauamaagi import rekordilise 74,6 mln tonnini ehk 15% võrreldes aastatagusega. Maikuus põhja teinud rauamaagi hind on veel 7% madalam kui aasta alguses, kuid põhjast juba 22% kõrgemal, kaubeldes 134,4 USA dollari juures tonni kohta.\nSeptembris võtsid USA investorid oma portfellide tagatisel rekordilises mahus laenu, täpsemalt 401,2 miljardit dollarit, mis märkis 4,8% kasvu augustiga võrreldes. Ühest küljest näitab see küll kasvavat kindlustunnet, kuid teisalt suurendab spekulatiivsust ja kui mingi paanika peaks tekkima, siis margin callid võivad müüki võimendada.\nUSA investorite väärtpaberite tagatisel võetud laenumaht (valge joon, triljonit dollarit) ja S&P 500 (oranž)\nTööturu raport oodatust nõrgem, seega FED ilmselt niipea QEd ei vähenda, mida peegeldab ka dollari edasine nõrgenemine euro suhtes 1,3745 dollari tasemele\nSeptember Nonfarm Payrolls 148K vs 183K Briefing.com consensus; August revised to 193K from 169K\nSeptember Nonfarm Private Payrolls 126K vs 183K Briefing.com consensus\nSeptember Unemployment Rate 7.2% vs 7.3% Briefing.com consensus; August 7.3%\nSeptember Hourly Earnings +0.1% vs +0.2% Briefing.com consensus; August +0.2%\nSeptember Average Workweek 34.5 vs 34.5 Briefing.com consensus; August 34.5\nCaterpillari viimase kolme kuu müügist võib septembri seisuga lugeda marginaalselt vähemhalvemat pilti globaalse majanduse kohta. Nõrgemana paistab silma Ladina-Ameerika.\nUSA ehituskulude muutus ületas ootusi, tõustes augustis 0,6% vs oodatud 0,4%.\nAugust Construction Spending +0.6% vs +0.4% Briefing.com consensus\nSoome liftitootja Kone -3.42% tegi Helsingi börsil läbi viimase kolme kuu suurima languse, kuna ettevõtte tellimuste kasv jäi ootustele alla. Kone III kvartali müügitulu kasvas aastaga 6.5% võrra €1.739 miljardini ja ärikasum suurenes läinud aasta €226.4 miljoni pealt €257.5 miljonini. Uute tellimuste maht kasvas kolmandas kvartalis 2.4% võrra €1.327 miljardini ning selle tagajärjel aeglustus aasta esimese 9 kuu uute tellimuste kasv 12.0% peale. Puhaskasum suurenes 13% võrra €203 miljonini, ületades analüütikute ootusi 2.8% võrra. Lisaks käis ettevõte välja pakkumise maksta erakorralist dividendi €1.30 B-klassi aktsia kohta.\nTäisaasta müügitulule prognoosib Kone 11-14% suurust kasvu mulluselt tasemelt ning amortisatsioonieelseks ärikasumiks oodatakse €920 - €955 miljonit.\nTelekomifirma Tele2 aktsia odavnes Stockholmi börsil -13.90%. Ettevõte teenis kolmandas kvartalis 171 miljonit Rootsi krooni kahjumit, kui analüütikud ootasid 518 miljoni krooni suurust kasumit. Läinud aasta samal perioodil teeniti 980 miljonit krooni kasumit. Kolmanda kvartali müügitulu kahanes aastaga 7.65 miljardi pealt 7.53 miljardi peale.\nTele2 alandas ka 2015. aasta väljavaateid. Uute prognooside kohaselt ulatub 2015. aasta müügitulu 32.5 - 33.5 miljardi kroonini eelnevalt prognoositud 35.6 miljardi asemel. Amortisatsioonieelse ärikasumi prognoos alandati 8.3 miljardi pealt 6.7 - 7.3 miljardi krooni peale.\nBriti tarbekaupade tootja Reckitt Benckiser kallines Londonis +5.42%. Ettevõtte kolmanda kvartali käive kasvas aastaga 5% võrra £2.55 miljardini, ületades analüütikute ootusi 4.7% võrra. Suurimat kasvu naudib ettevõte Hiina turul, kus Durexi nimelise kondoomibrändiga 30% suurust turuosa omatakse. Durexi brändi abil suudeti tervisekaupade äriüksuse kolmanda kvartali käivet aastaga 27% võrra kasvatada. Täisaasta müügitulule prognoosib ettevõte 5% - 6% suurust kasvu. Lisaks kirjutasid täna mitmed allikad, et firma võib oma ravimiüksuse kuni £2 miljardi eest maha müüa.\nKiibitootja ARM Holdings odavnes -2.98%, kuigi ettevõtte kolmanda kvartali käive kasvas aastaga 27% võrra £184 miljonini ja puhaskasum tõusis samal perioodil £41.3 miljoni pealt £48.5 miljoni peale. £184 miljoni suurune müügitulu ületas ka analüütikute ootusi, milleks oli £179.9 miljonit.\nEuroopa suurima ravimifirma Novartise aktsia tõusis +2.58% võrra, kuna ettevõte tõstis täisaasta müügitulu kasvuprognoose. Kui eelnevalt oodati müügitulule madalat ühekohalist kasvu siis nüüd oodatakse madala kuni keskmise suurusega ühekohalist kasvu.\nEttevõtte kolmanda kvartali müügitulu kasvas aastaga 4% võrra $14.34 miljardini, ületades analüütikute $14.31 miljardi suurust ootust. Puhaskasum kahanes samal perioodil 3% võrra $3.1 miljardi peale, jäädes analüütikute ootustele alla.


mirelasilver profiil | rogatki.com\nViimase sisselogimise aeg: 03.04.20 5:11:09\nKlõpsates nupul, tõstad mirelasilver esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. mirelasilver hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja mirelasilver kohta\nKasutaja mirelasilver tööaeg


keeleteadus — Kuukiri | Mind the Meaning\nTagged: keskmine inimene, mõistlik inimene, kohtusemiootika, keeleteadus, kompetentne inimene\nKummalisel kombel ei saanud kohtupingis istuda, vaid tuli seista. Tuleb välja, et tegemist ei olnud üldse pingiga, vaid ‘kohtupink’ on sarnasem sõnaga ‘treipink’, sest kumbki neist pole tegelikult pink, vaid lubab enda abil midagi teha.\nTagged: keeleteadus, kohtulingvistika\nUsaldus Eesti kohtusüsteemi vastu langes rekordmadalale pärast menetluse lõpetamist Edgar Savisaare suhtes tema tervise tõttu. Valukohaks sai kohtuniku ekspertarvamuste käsitlus, kus arvesse võeti üht seitsmest. Järgnevalt vaatan keeleteadlase pilguga, kuidas saaks kaotatud usaldust tagasi võita.\nTagged: keeleteadus, õiguskeel, kohtulingvistika\nKeelest rääkimine on tavaliselt tänamatu töö. Me kõik räägime mingit keelt emakeelena ja vaatamata võimalikele emakeeletunni kahtedele oleme ikkagi keele kompetentsed kasutajad. Sellest tõest järeldatakse tihti, et me kõik oskame samaväärselt keelt analüüsida ja selle tähendust lahti mõtestada. Kahjuks näitavad igapäevased valestimõistmised ja vaidlused, et selline järeldus on ekslik.


Majandusuudiseid - Lehekülg 14\nNäidatakse tulemusi 261 kuni 280, kokku 291\n24.03.20, 17:45 #261\nEnda loogika ütleb, et 2.sambast oleks mõtet lahkuda ainult neil, kes suudavad ise suuremat tootlust omale luua kui 2.samba fondid seda suudaksid. Ehk siis seltskond, kes jagab ise investeerimisest, üldjuhul siis jõukam seltskond.\n24.03.20, 17:50 #262\nteise samba süsteem ei ole ka nii lollikindel, et selle seljas saaks investeerimisest ise taipamata ratsutada.\n26.03.20, 16:29 #263\nVõtan ära 20 euri. 7274.17 ja alla minu oma siis.\nRahvaspordipäev, lisame veel 20 eur diilile?\nMuide, ma ei mâleta kas Composite või 100 oli mõõdupuu meil...\n26.03.20, 20:20 #264\nEi taha vist, turg on kuidagi liiga optimistlik endiselt arvestades tänaseid uudiseid ajaloo töötuhüvitiste nõuete rekordi 5kordsest ületamisest. Ega me otseselt ei täpsustanudki, eeldasin, et composite.\n26.03.20, 22:28 #265\nkas neid meditsiinis kasutatavaid inimkaitsevahendeid ei oleks mõtekas meil edaspidi endal toota? või Hiina odav hind muudab selle täiesti mõtetuks?\n26.03.20, 22:41 #266\n26.03.20, 23:10 #267\nkapitalistliku vaate kohaselt - kui seda oleks mõistlik Eestis toota, siis toodetaks. Aga mingitel põhjustel ei toodeta. Ma tahaks arvata, et siin on vähe seost meie sissetulekutasemega või elukallidusega vms - näiteks Hispaania, Prantsusmaa, Tšehhi jm suudavad edukalt neid riigisiseselt ka toota (teatud koostöö muidugi ka India/Hiina tehastega jm). Pigem aga meditsiinitoodete turuga tervikuna, kus suurema riigi tehased suudavad ilmselt riigisiseselt toota. Tavapärase kasutusmahu juures see aga lihtsalt ei tasu ära.\nEesti tavapärane vajadus on aga koondina niivõrd väike, et vajaks vast kogu turgu ning ilmselt ei piisaks sellestki, et äriliselt ära tasuda. Ja kui piisakski, siis konkureerid sa turul a la mölnlyckega, kes toodab ikkagi Hiinas ja pakub vb 0,01 senti per 10 toodet odavama hinna hankel kui sina. Ja siis ongi kaputt.\nEt kui me räägime seda juttu majandusteema all ja kontekstis, siis see on veidi küll kastist välja uitmõte, kuid kas ei oleks teatud toodete puhul teatud gruppides mõistlik riigi tasandil kokku leppida, et kodumaine tootmine tagab hangetel eelise - ise küsin, ise vastan, ilmselt seda ei luba EU vaba turu reeglid. Ma ei usu, et seaduslik oleks ka riiklik dotatsioon konkreetse sektori ettevõtetele.\nKui juriidika aga kõrvale jätta, siis teatud kriitilise tähtsusega sektorite toodete tootmisvõimekusse tagamisele peaksime küll riigi tasandil selgemalt mõtlema. Ega neid igas sektoris ju ülipalju olla ei saa.\n27.03.20, 00:35 #268\nselle Sillamäe ettevõtte teemaga olen kursis. ma just peangi silmas seda, et kas näiteks meditsiinis toimuvad sisseostud tehakse kõik läbi mingite avalike hangete odavpakkumistena või saaks siin riik ka ise otsustada kust mis kriteeriumitele vastavalt ostab. ses suhtes see kriis näitab otse kätte kus on kitsaskoht ja kus oleks nõudlus. Ja see nõudlus oleks ju pidev tegelikkuses, sest neid maske jt. vahendeid vajab meditsiin ju igapäevaselt mitte ainult praegu.\n27.03.20, 01:45 #269\nKui maski valmistamisel jääb kohaliku tehase ainsaks lisandväärtuseks koostamine/õmblemine, siis pole asjal ju eriti pointi. Jäädakse ikka sõltuvusse globaalsest tarneahelast filtrikangaste jms jubinate osas.\nTäieliku tarnekindluse suudaks tagada ainult ka sisendamterjalide riigisisene tootmine. Eksin?\n27.03.20, 08:01 #270\nJah, odavaim peab võitma. Kui sa natukenegi tahad paremat saada, kaevatakse kohtusse ja pannakse kinni, sest oled korruptant.\n27.03.20, 08:28 #271\nmeditsiinisektori hangetes see küll tõele ei vasta.\n27.03.20, 14:27 #272\nHiinas toodetud N95 maskide hinda arvestades on kohalik tootmine ikka väga palju kallim.\nTeine probleem kindlasti maht, sest näiteks Sillamäe kuni 10000 on nõudlust arvestades ikka võrldemisi vähe.\n28.03.20, 10:50 #273\nKõige suurem pudelikael on hoopis tooraine ehk millest toota. Seadmeid ja inimesi saaks muretseda, aga toorainega ollakse alguses tagasi, kui masstootmiseks läheb.\n29.03.20, 22:37 #274\nMart Helme hakkas rääkima täna euro devalveerimise võimalusest. Mis selle loogiline mõte oleks? Euro on iseseiseisev, Euroopa Keskpanga kontrolli all ja pole seotud millegagi peale usalduse süsteemi vastu. Kui devalvaarimise all mõelda raha juurdetrükkimist, siis seda tehakse pidevalt. Euroopa keskpank saab majanduse turgutamiseks teha kvantitatiivset leevendamist, mis siuliselt ongi rahatrükk. Üldiselt töötab skeem sedasi: https://www.ecb.europa.eu/explainers...raphic.et.html\n30.03.20, 21:43 #275\nLugedes kuidas Äripäev koondab ning palka vähendab ning teised ajakirjandusväljaanded juba kas sama teinud või tegemas taban end mõttelt et ma olen teist nädalat kodus, väga väljas ei käi ning ei tee muud kui poole silmaga tööd ja teise poole silmaga pidevalt uudiseid lugedes.\nEhk siis, kas see inimeste kodus istumine ei peaks mitte suurendama käidavust ja lugemust?\n30.03.20, 21:45 #276\nMis sellest käidavusest kasu, kui reklaamida suurt midagi pole.\n30.03.20, 23:42 #277\nloogiliselt võttes kui on vajadus, nõudlus, siis on ka võimalik teenida. küsimus on teenimismudelis\n31.03.20, 08:53 #278\n31.03.20, 09:41 #279\nÄripäev on veidi müstiline leht. Kui Ekspress Meedia ja Postimees grupp pakkusid kasutajatele, et hakka lugejaks pakume kõiki grupi väljaandeid 1€ eest esimene kuu ja dasipidi 5€, siis Äripäev küsib oma ühe lehe eest esimesel kuul 3.90€ ja edaspdi 25€.! Jah, nende nišš on spetsiifiline kuid erinevalt muudest väljaannetest nad väga ei pinguta, et lugejaid juurde saada.\n31.03.20, 10:09 #280\nSee on päris julge väide. Ma julgen öelda, et Eestis mõõdab seda Äripäev praegu ehk kõige paremini, et kuidas lugejaid juurde saada. Ehk ma ütleks, et nad teavad, mis nad teevad.