13 LIIKLUSOHUTUS – www.liikluskool.ee\n§ 24. (2) Kui käigusillale või -tunnelisse mineku koht, ülekäigurada, ülekäigukoht või ristmik ei ole kaugemal kui 100 meetrit, peab jalakäija sõiduteed ületama ainult nende kaudu. Nimetatud kohtadest kaugemal kui 100 meetrit tohib jalakäija sõiduteed ületada ainult siis, kui sõidutee on mõlemas suunas hästi näha ja sõidutee ületamisega ei tekitata liiklusohtu.\n(6) Kui lapse pikkus ei võimalda teda nõuetekohaselt kinnitada auto turvavööga, tuleb lapse sõidutamisel autos, millel on turvavööd, kasutada tema pikkusele ja kaalule sobivat turvatooli, -hälli või muud nõuetekohast turvavarustust. Sõiduauto esiistmel tohib last sõidutada ainult siis, kui ta on turvavarustuse abil nõuetekohaselt kinnitatud. Seljaga sõidusuunas paigaldatud turvavarustust ei tohi lapse sõidutamisel kasutada istekohal, mis on varustatud rakendusvalmis esiturvapadjaga.\n3) kui tal on kaasas arsti kirjalik otsus temal turvavöö kasutamise vastunäidustuse kohta.\nJalakäija sõidutee ületamisega ja vajadusega vältida otsasõitu.\n§ 33. (1) Juht peab olema tähelepanelik teel ja teeservas seisva või liikuva vähekaitstud liikleja (jalakäija, jalgrattur ja muu selline) suhtes ning vältima tema ohustamist ja talle kahju tekitamist.\n§ 24. (2) Kui käigusillale või -tunnelisse mineku koht, ülekäigurada, ülekäigukoht või ristmik ei ole kaugemal kui 100 meetrit, peab jalakäija sõiduteed ületama ainult nende kaudu. …\nEhk juht peab arvestama ka sellega, et jalakäijal on teeandmise kohustus.\nPöördel võib bussi tagaosa ületada sõidurada tähistavat teekattemärgist ja ohustada sellega naaberrajal sõitvaid liiklejaid (LS § 48 (3)). Sõiduautode vaheline pikivahe peab olema piisav, et vältida otsasõitu ees ootamatult pidurdanud või peatunud sõidukile (LS § 46 (1)).\n(2) Nähes teel või tee ääres last või seisvat bussi, millel on lasterühma tunnusmärk ja põlevad ohutuled, peab juht olema eriti tähelepanelik ja sõitma kiirusega, mis võimaldab ohtu vältida.\n(5) Juht peab andma teed sõiduteed ületavatele lastele lasterühma saatja märguandel.\nEhk juhi kõrvalolev turvapadi tuleb välja lülitada.\nEuroopa Liidus kasutataval turvavarustusel peab olema märgis „E“, mis tagab vastavuse Euroopa Liidus kehtivatele turvanõuetele.\nAutos tohib olla sõitjaid niipalju kui on registreerimistunnistusel kohti ettenähtud. Süles võib sõita vaid seaduses lubatud erandjuhtumitel:\n(7) Auto esiistmel ei tohi last süles hoides sõidutada. Auto, välja arvatud sõiduauto tagaistmel tohib täiskasvanud sõitjal süles olla üks alla 12-aastane laps tingimusel, et last süles hoidev sõitja on turvavööga nõuetekohaselt kinnitatud ja kõik autos olevad istekohad on hõivatud. Erandina tohib bussi ja trolli istmel, välja arvatud esiistmel, täiskasvanud sõitjal süles olla üks alla seitsmeaastane laps.\n(5) Hoiatusmärguande andmine ei anna juhile eesõigust.\nLM § 15 Osutusmärgid ja nende tähendused\n16) märgid 53 „Sõidurajad ja -suunad” näitavad … Kui märk 53 osutab vasakpöördele äärmiselt vasakpoolselt rajalt, tohib sellelt rajalt pöörata ka tagasi.\nLM § 9 Keelumärgid ja nende tähendused\n§ 66. Liiklus kiirteel\nKiirteel ei tohi:\n1) liigelda jalakäija, loomaga, jalgrattaga, mopeediga või niisuguse sõidukiga, mille valmistajakiirus on alla 40 kilomeetri tunnis;\n3) sõita kaugemal teisest sõidurajast C-kategooria mootorsõidukiga ning üle seitsme meetri pikkuse autorongiga;\n4) pöörata tagasi, sõita eraldusribale ja eraldusriba katkestuskohale;\n(5) Tunnelis ei tohi:\n3) peatuda ega parkida väljaspool selleks määratud kohti;\n4) lasta sõiduki mootoril töötada kestva sõidutakistuse ajal.\nSuurim sõidukiirus kehtestatakse arvestades parimaid ilmastiku ja teeolusid. Juht peab vastavalt tee- ja ilmastikutingimustele hoidma sellist kiirust, mis võimaldab vältida otsasõitu ees ootamatult pidurdanud või seismajäänud sõidukile.\n(5) Juht ja sõitja peavad olema turvavööga kinnitamata.\n(8) Jääteel seisma jäämine on lubatud ainult hädaolukorras. Hädapeatatud sõiduk tuleb jäält võimalikult kiiresti eemaldada. Kui see osutub võimatuks, tuleb sellest teavitada jäätee valvetalitust.\n(6) Sõidukite jääteele sõitmise ajavahe peab olema vähemalt kaks minutit.\n(7) Sõidukite pikivahe jääteel sõites peab olema vähemalt 250 meetrit. Eesliikuvast sõidukist möödumine, möödasõit ja kahesuunaline liiklus samal sõiduteel on keelatud.\n(7) … Eesliikuvast sõidukist möödumine, möödasõit ja kahesuunaline liiklus samal sõiduteel on keelatud.\n(11) Jääteelt kõrvalesõitmine on keelatud.\nEesoleva sõiduki järsul pidurdamisel peab juht oma autole tagant sissesõidu vältimiseks sujuvamalt pidurdama. Selleks on aga vaja suuremat vahemaad eesoleva sõidukiga.\nRehvide ja teekatte vahelist haardumist iseloomustab haardetegur, mis on katseliselt määratav suurus. Haardetegur sõltub teekatte seisundist: kuiv, kare, märg, lumine või jäine, ja rehvide tüübist, mustrist, kuluvusest ning rehvi rõhust.\nTee ja ilmastikuolud määravad ära tee haardeteguri.\nKivitee kuiv 0,6…0,7\nNäiteks haardetegur 0,6 tähendab, et ühe tonni raskuse plokkis ratastega auto kohapealt liigutamiseks (haardumise ületamiseks) on tarvis rakendada jõudu, mis on vajalik 600 kg raskuse ülestõstmiseks.\nAktiivse turvavarustuse eesmärk on vähendada liiklusavariisse sattumise ohtu. Need on seadmed, mis peavad tagama sõiduki ohutuma liiklemise. Näiteks ABS pidurid, töökorras amortisaatorid, veojõukontroll, kiirusetundlik rool.\n§ 28. Sõitja kohustus juhi suhtes\nSõitja ei tohi sõidu ajal tõmmata juhi tähelepanu sõiduki juhtimiselt kõrvale.\n§ 29. Sõidukisse sisenemine ja sellest väljumine\n(1) Sõidukisse tohib siseneda ja sellest väljuda ainult siis, kui sõiduk seisab.\nPassiivse turvavarustuse eesmärk on vähendada liiklusõnnetusse sattumisel inimvigastusi. Nendeks on näiteks turvapadjad, peatoed, turvavöö, deformeeruv auto esiosa.\nKorras amortisaatorid, ABS pidurid, rehvid kuuluvad aktiivse turvavarustuse hulka, sest aitavad vähendada liiklusõnnetusse sattumise ohtu.\nTurvavöö, kokkusurutav roolisammas ja peatoed kuuluvad passiivse turvavarustuse hulka, sest nende vajalikkus ilmneb alles liiklusõnnetusse sattumisel.\nLigikaudu 1800 on vaatevälja nurk, mida inimene suudab tajuda. Fokuseeritult näeb inimene nägemisvälja keskosas ja nähtavus äärealadel on ebaselge. Kiiruse kasvades peab juht vaatama kaugemale ette ja seega juhi vaateväli aheneb.\nEessõitva auto poolt ülestõstetud tolmu- ja poripilv vähendab tagasõitva juhi nähtavust. Selle parandamiseks on õige kiirust vähendades pikendada vahet eesoleva sõidukiga. Lisaks halvenenud nähtavusele võib eesoleva auto rataste alt paiskuda üles ka kruusakive, mis halvemal juhul kahjustavad tagasõitvat autot.\nJuhil aitab väsimust leevendada ainult puhkus. Muu tegevus on vaid ajutine väsimustunde edasilükkamine.\nMöödasõiduaeg on aeg, mille jooksul möödasõidetav väljub oma sõidurajalt. See sõltub mitmest tegurist – möödasõidukiirusest ehk möödasõitja ja möödasõidetava kiiruste vahedest ning sõidukite pikkustest. Näiteks pikast veoautost tuleb pikem maa mööda sõita kui sõiduautost ja kui möödasõitja ning möödasõidetava kiirused on võrdsed, siis möödasõit ei ole võimalik.\nMärk 134a „Lõikumine kõrvalteega” annab võimaluse, et ristmikult võib pöörata auto juhi suunas, kes on hakanud möödasõitu tegema. Seetõttu on võimaliku kokkupõrke vältimiseks vastassuunast tuleva autoga ohutum teha möödasõit pärast märki.\nJuhid ei oska enamikel juhtudel täpselt hinnata vastutuleva auto kiirust. Seda on kinnitanud hulk tehtud katseid, mille järgi hinnatakse kiirust tegelikust väiksemaks\nMusta jääd on võimalik teekattel tuvastada nt ohutus kohas järsemalt pidurdades või jalaga teed katsudes.\nKuigi punase auto juhil vastavalt märgile „Sõidurajad ja -suunad” pole lubatud sõita trammiteel, peab sinise auto juht vastavalt § 17 (5) 3) laskma mööduda punase auto juhil ja vältima kokkupõrke ohtu.\n§ 46. Piki- ja külgvahe\n(3) Sõitmisel peab juht hoidma ohutut külgvahet.\nSeega tuleb juhil ohutuks möödumiseks oodata selleks sobivat hetke.\n§ 62 Mootorsõiduki pukseerimine\n(6) Pukseeritaval mootorsõidukil, autorongil või masinrongil peavad igal ajal põlema ohutuled. Ohutulede puudumisel, või kui need ei tööta, peab pukseeritavale mootorsõidukile, autorongile või masinrongile olema nähtavale kohale paigaldatud ohukolmnurk.\nPikivahe suurus sõltub sõidukiirustest. Arusaadav on, et ohutult peatuda 20 km/h võib olla pikivahe väiksem, kui kiirusel 90 km/h. Nii ütleb ka LS:\n§ 50 Sõidukiiruse valimine\nPõhjendamatult aeglase sõidu korral võivad möödasõidud veidigi tihedama liikluse puhul muutuda üsnagi ohtlikuks. Tiheda liikluse ja pärisuunas vaid ühe sõiduraja olemasolul võib selline olukord, kus juht tahab mööda sõita, aga ei saa seda vastutulevate autode tõttu teha, tekitada autojuhis frustratsiooni. Samas takistab aeglane sõiduk ühtlast liiklusvoolu.\nMust jää tekib siis, kui külmunud st alla null kraadisele pinnale langeb pluss kraadine niiskus. Toimub see null kraadi lähedal, kui maapinnalt esmalt üles tõusnud ja seejärel uuesti maha langenud kaste külmub. See on peaaegu märkamatu jääkiht, mida võib olla visuaalselt raske või võimatu tuvastada. Kui maapind aga läigib, võib eeldada, et see on libe.\nOhutult saab seda kontrollida kohas, kus on piisavalt ruumi ja läheduses pole teisi liiklejaid – siis võib proovida pidurdada ja tunnetada aeglustust.\nOhutu kiiruse puhul on juht rahulik, suudab jälgida liikluskorraldusvahendeid ja arvestada teiste liiklejate ning võimalike ohtudega.\n2) kes ei täida juhile ja mootorsõidukile kehtestatud ja juhiloale märgitud nõudeid või\n3) kes on kõrvaldatud sõiduki juhtimiselt vastavalt käesoleva seaduse §-le 91.§ 91. Sõiduki juhtimiselt kõrvaldamine\n(1) Sõiduki juhtimiselt kõrvaldamine on liiklusjärelvalve teostaja otsus, mille sisuks on sõiduki juhtimise keelamine kuni juhtimiselt kõrvaldamise aluse äralangemiseni.\n(2) Juht kõrvaldatakse sõiduki juhtimiselt, kui:\n1) on alust arvata, et ta on tarvitanud narkootilisi või psühhotroopseid aineid või muu sarnase toimega aineid;\n3) tal puudub vastava kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus;\n4) tal puudub vastava sõiduki kasutamise õigus;\n5) mootorsõiduki rikke, heitmete saasteainesisalduse, mürataseme või muu puuduse tõttu on sellega sõidu jätkamine keelatud;\n6) tema juhtimisõigust tõendav dokument saadetakse ekspertiisi seoses võltsimise tunnuste ilmnemisega;\n7) on alust arvata, et ta terviseseisund ei vasta kehtestatud nõuetele;\n8) sõidumeerikuga mootorsõiduki juht ei ole täitnud käesoleva seaduse §-s 130 sätestatud puhkeaja nõudeid;\n9) kõrge ohuastmega ohtliku veose veo nõuete rikkumiste korral.\nKiirust vähendades kahaneb ühtlasi ka kurvis autot teelt väljatõukav tsentrifugaaljõud.\n(Ruutsõltuvus: vähendades sõiduki kiirust kaks korda, kahaneb tsentrifugaaljõud 4 korda.) Pidurdamisel kurvis väljalibisemise oht suureneb, sest pidurdus- ja tsentrifugaaljõud liituvad ning seega ületada rehvide haardejõu. Seetõttu tuleb kiirust vähendada enne kurvi.\nMäest alla sõites on pidurdamisel rehvide haardejõud (kuna tee kalde tõttu on vähenenud rehvide erisurve ja ka kontaktpind teega) väiksem ja seetõttu on ka pidurdusteekond pikem kui mäest üles sõites.\n(3) Liikleja või sõitja peab viibima liiklusõnnetuses kannatada saanud inimese juures, kui see on ohutu, kuni kiirabi, politsei või päästeüksuse saabumiseni. …\nEestis on mindud üle üldisele 112 hädaabinumbrile 2014. aasta lõpul. Ülemineku järel tuleb helistada hädaabinumbrile 112 nii politsei, päästjate kui ka kiirabi kutsumiseks. Hädaabi telefoninumber 112 on kasutusel kõikjal Euroopas. Numbrile tuleb helistada, kui vajate kiiresti abi politseilt ja tahate teatada korrarikkumistest, kuriteost või liiklusõnnetusest. Tõenäoliselt, kui helistada numbrile 110, suunatakse helistaja edasi numbrile 112.\nLülitil olev tähis tähistab esiklaasipuhastit ja on kasutusel kõikides autodes.\nKui Te ei tea, milline asutus on vastutav hukkunud või vigastatud loomade äraviimises või abistamise eest, siis telefoninumbrilt 112 suunatakse kõne või antakse probleemi lahendus edasi. Surnud või haavatud ulukitega tegeleb Keskkonnaamet – telefon on 1313. Linna või asula piires sõiduki alla jäänud või muul viisil hukkunud loomadest tuleb teatada kohalikule omavalitsusele, mis tegeleb kohalike heakorraküsimustega. Teedel hukkunud või vigastatud väikeulukitest võib teatada ka maanteeinfokeskuse telefonil 1510.\nTallinnas 6 314 747.\nHädaabi telefoninumber 112 on kasutusel kõikjal Euroopas. Olles väljaspool Eestit Euroopa Liidus, tuleb number valida, kui:\nõnnetuses on kannatanuid, vajate kiiret arstiabi, on tulekahju või selle kahtlus, toimus plahvatus või on selle oht, on tugev õhureostus, inimene on kuskile kinni jäänud, linnas on ohtlik metsloom, on pinnasereostus, inimene on uppumas, toimus varing või on selle oht, on gaasiavarii või –leke, on veereostus.\nAuto kliimaseadme üks osa on konditsioneer. See jahutab ja kuivatab õhku, mis omakorda aitab eemaldada auto klaaside sisepinnale tekkinud niiskust ehk udu.\nSajuga kaasneb sageli niiskuse teke autos, mis väljendub udustes klaasides. Lisaks õhu jahutamisele kaasneb kliimaseadme sisselülitamisega ka õhu kuivatamine. Seepärast on uduste klaaside puhastaiseks õige kasutada ka kliimaseadet või konditsioneeri. Samuti aitab vaatevälja hoida selgemana klaasidele kantud vetthülgav vahend. Selleks pakuvad autopoed erinevaid keemilisi vahendeid nii klaasi sise- kui välispindade katmiseks.\nErksamat värvi sõidukid toovad liikumist rohkem ja paremini välja kui tumedamat värvi sõidukid. Siit ka illusoorne arusaam, et erksavärvilised sõidukid liiguvad kiiremini.\nPidurdusteekond pikeneb samuti nagu kasvab kineetiline energia – seos on ruutsõltuvus. Ehk kiiruse kasvades kaks korda pikeneb pidurdusteekond neli korda. Pidurdusteekonda pikendavad veelgi enam piduriteta haagisega sõit ja sõitmine langul.\nInimene näeb teravalt vaatevälja keskosa. Mida kiiremini auto sõidab, seda kaugemale on juhil vaja vaadata ehk siis kiiruse kasvades vaateväli aheneb.\nKiire reageerimine on viimane võimalus vältida ohtu sattumast. Siis võib olla, kas juhtub kokkupõrge või mitte. Et seda ei juhtuks, siis on juhil olulisem näha ette võimalikke stsenaariume ja välistada üldse vajadus kiire reageerimise järele. Selleks on juhil vaja kogemust ja oskust jaotada tähelepanu, täpset silmamõõtu ja teisi vajalike omadusi mis on vajalik mugavalt sihtpunkti jõudmiseks.\nKõik tegevused, mis ei ole seotud vahetult auto juhtimisega vähendavad juhi tähelepanu liikluse jälgimisel.\nLM § 5. Hoiatusmärgid ja nende tähendused\n16) märk 151 „Libe tee“ hoiatab lähenemisest libedale teelõigule.\n(Kuni 01.03.2018 oli märgi tähendus:\n16) märk 151 „Libe tee“ hoiatab lähenemisest libedale teelõigule, mille libedus ei ole tingitud lumest ega jääst, vaid märja teekatte väikesest haardetegurist;)\nParaku näitab statistika, et suurem riski sattuda liiklusõnnetusse on just alla viie aastase kogemusega juhtidel, kellel on kujutletava ja tegeliku sõiduoskuse erinevus suurem. Enamik juhiloa saajaid on aga alla 25 aasta vanused.\nTagurdamise ohtlikkus seisneb vaatevälja piiratuses, sest peeglid ja üle õla vaade ei anna üheaegset ülevaadet sõiduki taga toimuvast.\nKohapealt liikuma hakkamine nõuab rohkem energiat kui juba sõitva auto hoidmine liikumises. Seetõttu on oluline püüda autoga mitte seiskuda. Rasketes oludes on autol kõige kergem sõita otsesuunas – iga järsem roolipööre raskendab liikumist ja võib põhjustada auto pinnasesse kinni jäämist.\nTuule oht on suurem lagedatel aladel. Ootamatud ja ohtlikumad kohad on tuulevarjust tuulisele alale sõites. Külgtuule ohtlikkus kasvab ühes külgpinna suurusega nagu näiteks on see veoautodel ja bussidel. Tugev tuul võib liikumissuunda muuta ka näiteks haagissuvilatel ja B-kategooria veoautodel. Tuule poolt enam mõjutatud riskigruppi kuuluvad ka mootorrattad.\nKiirus ja kokkupõrkel avalduv kineetiline energia on omavahel ruutsõltuvuses: kiiruse kasvades kaks korda, kasvab kokkupõrkel jõud neli korda.\nLoomad võivad teele ilmuda igal ajal, kuid tõenäolisemalt siiski vara hommikul ja hilistel õhtutundidel.\n, 7. Väsimusest ja unisusest aitab mingiks ajaks üle saada vereringet taastavad harjutused. Parim viis väsimusest vabaneda on puhata või teha uinak.\nLiiga täis kõht vastupidiselt viib vere seedeelunditesse ja suurendab seega unisust veelgi.\nAntud juhul tuleks vältida järske juhtimisvõtteid. Arvestada tuleb sellega, et rehvi lõhkemisel pidurdavad efektiivselt kolm ratast ja seega tuleb pidurdada sujuvalt ning püüda autoga jääda teele.\nOluline on anda endast märku (signaali, tulede vilgutamisega) ja vähendada kiirust. Kui midagi ei muutu, tuleb teelt paremale välja sõita. Teelt väljasõidul on kokkupõrkest oluliselt parem tagajärg.\nJuhtimise taastamiseks tuleb kõigepealt taastada rehvide haardumine teega. Selleks tuleb vähendada rehvidelt ülekantavaid jõudusid – pidurdusjõudu või kiirendusjõudu. Ehk siis kõige kindlam on vajutada manuaalkäigukastiga autol siduripedaalile ja pöörata rooli sõidusuunas.\nOluline on valida sobiv kiirus enne ohtliku teelõiku ja mitte rakendada teekattele liigset jõudu pidurdades või siis kiirendades järsult, vaid tehes seda sujuvalt. Rehvide haardumiseks hoidmiseks teekattega on oluline ka sujuv roolipööre.\nKoolmekohaga tuleb eelnevalt tutvuda vahetult enne selle läbimist, et vältida mõnda auku või kivi otsa sõitmist. Koht, kus vee tase on summutitorust kõrgemal, tuleb läbida ühtlase kiirusega, kuna siis ei tungi vesi summutisse. Kui summutisse on sattunud vesi, siis auto ei käivitu.\nHaardetegurit vähendab kõik kõvakatte ja rehvi vahele jääv – vesi, liiv, muda, puulehed, lahtine killustik või lumi – kõik see vähendab rehvide haardumist teega ja pikendavad pidurdusteekonda.\nTugeva vihma ja suure kiirusega võib rehvide ja teepinna vahele tekkida veekiil, mille tagajärjel võivad rehvid kaotada haarduvuse ja sattuda libisemisse. Veekiilu teket soodustavad kulunud ja laia kontaktpinnaga rehvid ning sõiduteel sissesõidetud rööbastesse kogunenud vesi.\nKui auto rattad blokeeruvad, hakkab auto teekattel libisema ja jätkab liikumist suunas kuhu ta liikus hetk enne pidurite blokeerumist. Erinevalt ABS tüüpi pidurisüsteemist, mis pidurdab katkendlikult, ei ole blokeeritud ratastega pidurdav sõiduk juhitav.\nABS pidurdussüsteem töötab põhimõttel, kus rattad veerevad ja blokeeruvad vaheldumisi. Rataste veeremine tagab auto juhitavuse ja nende blokeerimine auto pidurdamisvõime.\nEestis võib udu esineda kõikjal, kuid sagedamini on seda niiskemates kohtades nagu soised alad, jõe- ja järve äärne. Udu koguneb madalamatele aladele nagu nõod ja orud.\nJuhi valmisolek vähendab reageerimisaega, kuid inimese reageerimisvalmidus kestab vaid piiratud aja. Väsimus, pime aeg ja üksluine tee aga pikendavad reageerimisaega.\nKui teele ilmub loom, tuleb esiteks vähendada kiirust ja kui loom teelt ei liigu, tuleb võimalusel mööduda temast tagant ja aeglaselt liikudes.\nMust jää tekkib reeglina hilissügisel, mil teekatte temperatuur on 0 …-3⁰C ja kus alajahtunud vihma- või udupiisad jäätuvad. Must jää tekib sagedamini just sildade peal, sest nende alt kerkib üles musta jää tekkimiseks vajalik niiskus. Samuti tekib seda hommikutundidel lagedatel kastemärgadel ja seejärel jahtunud teelõikudel, sildadel ja nõgudes.\nBlokeeritud ratastega pidurdav sõiduk ei ole juhitav ehk sõiduk jätkab liikumist suunas kuhu ta liikus hetk enne pidurite blokeerumist. ABS pidurdussüsteem töötab põhimõttel, kus rattad veerevad ja blokeeruvad vaheldumisi. Auto järsul pidurdamisel tuleb juhil juhitavuse tagamiseks teha seda sama, mida teeb ABS pidurisüsteem – pidurdada katkendlikult – rattad blokeeruvad ja veerevad vaheldumisi.\nSisselülitatud klaasipuhastid pühivad esmalt klaasile sadestunud mustuse laiali ja seejärel eemaldavad selle – klaasi läbipaistvus paraneb alles siis.\nVesiliu puhul tekkib veekiil rehvi ja teekatte vahele, mistõttu rehvide haardumine teepinnaga kaob ja sõiduk võib kaotada juhitavuse. Haardumise kadumisega kaasneb pidurdusteekonna pikenemine.\nKurvis, kus on oht välja libiseda, tuleb enne kurvi kiirust vähendada. Pidurdades pöördel, liitub pidurdusjõule tsentrifugaaljõud, mis soodustab kurvist välja paiskumist. Kiirust võib ettevaatlikult lisada juhul, kui üle poole kurvist on edukalt läbitud.\nKülglibisemise vältimiseks kurvis tuleb vähendada tsentrifugaal ehk kesktõukejõudu. Seda saab juht teha ainult enne kurvi kiirust vähendades.\nPärast pindamist ei ole killustik veel teekattega seotud ja võib rataste alt üles paiskuda. Ülespaiskunud graniitkillustik võib rikkuda taga- või kõrvalsõitva auto värvi või klaase, samuti vigastada lahtioleva küljeakna kaudu juhti ja kaassõitjaid. Ohtu minimeerib kiiruse vähendamine tavaliselt 30 km/h-ni. Aeglasem sõit ei paiska teekattelt välja niipalju killustikku kui kiirem sõit, vaid pigem aitab seda teekattesse suruda. Samuti tagab aeglane sõit parema juhitavuse teekattel, kus lahtise killustiku tõttu on rehvide haarduvus teekattega vähenenud.\nKruusatee ja rehvide vaheline haardetegur on mõnevõrra väiksem kui kõvakattega teel, mistõttu ka pidurdusteekond on natuke pikem. Kruusatee koosneb purustatud kruusast, mis kuiva ilmaga tolmab ja halvendab seega tagasõitja nähtavust. Kuigi kruusateede ehitus on odavam kui asfaltteede rajamine, kuluvad need kiiremini ja vajavad aeg-ajalt silendamist. „Treppis“ ehk lainelisel teel on rehvide kontaktpind teekattega hüplik. Rehvide haardevõime on aga kurvi edukaks läbimiseks oluline.\nAsulas sõites on juht kohustatud andma teed peatusest väljuvale ühissõidukile. Arvestada tuleb aga ka sellega, et ka ühissõiduki juhid võivad vahel eksida ja mitte näidata õigeaegselt suunamärguannet. Samuti tuleb arvestada, et seisva bussi eest astub ootamatult välja sõiduteel olev jalakäija. Seetõttu tuleb peatuses ühissõidukile lähenedes olla väga tähelepanelik.\nKuna ühissõiduki mõõtmed on suured, siis võib mõni liikluskorraldusvahend jääda tema taha varju.\nTeetöö nõuab sõidukijuhilt kiiruse aeglustamist, arvestada tuleb sellega, et puhastustööde käigus võib üles paiskuda tolmu, pori, ja talvel ka lund. Teehooldusauto gabariidid on reeglina suuremad kui ääretuled. Pimedas asulavälisel teel vastutulev teehooldusauto ohtlikkus seisneb tema mõõtmete hoomamatuses. Kui sõidukit ümbritseb ülestõstetud lume- või poripilv, on halb nähtavus või pime aeg, siis tuleb mööduda vastutulevast teehooldusautost suurema külgvahega.\nTuleb arvestada, et vähem sõitnud juhi sõidukogemus on napim kui pikemat aega sõitnud juhil. Nooremad juhid saavad kogemusi nii teiste kui enda vigadest ja õnnestumistest, nii positiivse, kui ka negatiivse tagasiside kaudu. Paraku jäävad avalikkusele silma just viimased.\nJuht peab valima sellise kiiruse, et suudab sõiduki peatada enne nähtavat takistust ja vältima ohtu. Ehk vastustundetu on autojuht, kes halva nähtavuse ajal “sõidab oma tuledest ette”.\nPimeda ajal nägemine on seotud silma adaptatsiooni, ehk silma kohanemisega muutunud valgusega. Valgest pimedasse või pimedast valgesse minekul tuleb silmal enne kohanema, kuniks osaliselt või täielikult kaotatud nägemisvõime taastub. Sel ajal liiklusoht suureneb. Silm kohaneb alati nägemisväljas oleva tugevama valgusallikaga, – näiteks vastusõitva auto tuled pimestavad juhti ja silmadel tuleb kohaneda uue nähtavuskaugusega. Kohanemisajaks on enamasti 8…15 s. Selle ajaga liigub auto edasi üsna pika maa. Kui auto liigub 90 km/h, siis läbib ta selle ajaga umbes 200 – 400 meetrit. Silma kohanemispuudujäägi kompenseerimiseks tuleb samuti õigel ajal sisse lülitada tugevam valgusallikas- kaugtuled.\nSilma kohanemisaeg varieerub vanuseliselt ja inimeste vahel, kuid tavapäraseks kohanemisajaks peetakse 10 sekundit.\nEt silmad ei hakkaks tugeva valgusallikaga kohanema on õige sellesse mitte vaadata, vaid näiteks pöörata pilk näiteks paremale teeserva.\nMärgutuli hoiatab mitme muu asja hulgas ka sõidupiduri süsteemi õlitaseme langust alla lubatud piiri. Piduriõli kadumist pidurisüsteemist näitab ka see, kui piduripedaali on võimalik suruda vastu põrandat. Kustunud märgutule puhul võime eeldada, et õlitase vastastab normile.\nPikkadel laskumistel mägedes on õige pidurdada mootoriga, sest mootoril on jahutus mida piduritel ei ole. Pidurdades sõidupiduriga võivad pidurikettad üle kuumeneda ja kaotada oma pidurdamisomadused.\nMägedes võivad ilmastikutingimused muutuda liikuvate õhuvoolude tõttu kiiresti. Kilomeetri pikkuse teelõigu jooksul võib olla näiteks nii päikest, vihma kui jäidet.\nMägised teed on kõrgema ohu astmega, reeglina ka kitsamad ja kurvilisemad, kui seda on lauskmaa teed (nt. sõit serpentiinidel). Seetõttu on põhjendatud ka tunduvalt madalam sõidukiirus.\nVõõra sõiduki kasutamisel on esmalt oluline arvestada tema gabariitidega. Seda nii manööverdamisel, teel pööramisel kui teetakistusele lähenedes. Nt esistange kõrgusega arvestamine äärekivile lähenedes.\nVastasel juhul võib toimuda laupkokkupõrge.\nMöödasõiduaeg on aeg, millal möödasõidetav on välja sõitnud oma sõidurajalt ja sõltub mitmest tegurist – möödasõidukiirusest ehk möödasõitja ja möödasõidetava kiiruste vahedest ning sõidukite pikkustest. Näiteks pikast veoautost kulub pikem maa mööda sõita kui sõiduautost, ja kui möödasõitja ning möödasõidetava kiirused on võrdsed, siis möödasõit ei ole võimalik.\nKõige olulisem maanteesõidu erinevus asulasõidust on sõidukiirus. Sellest tulenevalt on oluliselt pikem ka peatumisteekond. Maanteel on rohkem ruumi ja sõit tundub ohutum. Selline tunne lubaks kiirust tõsta, et saavutada asulasõidu pingelisus. See aga soodustab kiiruse ebaõiget hindamist. Mugava ja üksluise sõidu puhul ei ole juht valmis ootamatusteks – seetõttu on ka reageerimiskiirus aeglasem kui seda vaheldusrikkama sõidu puhul.\nMärki kasutatakse teelõigul suurima lubatud kiiruse kehtestamiseks.\nMärk pannakse teelõigu ette, kui kiirust on vaja muuta. (EVS 613:2001:47)\n2) vähendama kiirust ning vajaduse korral seisma jääma, kui tingimused seda nõuavad, eriti siis, kui nähtavus on halb;\n3) viima kaugtuledelt lähituledele üleminekul sõidukiiruse vastavusse uue nähtavusulatusega;\n4) vähendama kiiruse selliseks, mis võimaldaks vältida teist liiklejat kahjustavat vee, pori, kruusa või muu sellise ülespaiskamist ning vältida või vähendada liikleja ja teega piirneva elamuala tolmutamist.\nKohustus kasutada kiirendusrada kehtib kõikide teede kohta, kus see on olemas. Eestis kiirteid ei ole, kuid selline põhimõte kehtib reeglina igal pool – et kiiremini liikuvad sõidukid paiknevad vasakul poolel (seda muidugi parempoolse liiklusega maades). Ehk siis pärissuuna radadel sõidavad vasakul pool kiiremini liikuvad sõidukid.\nKiirusehüpnoos tekkib olukorras, kus juht on pikemat aega sõitnud suure kiirusega, mille tulemusel kahaneb oluliselt tema kiirusetaju. Vähendades natuke kiirust, tundub juhile, et ta on kiirust tegelikust rohkem vähendanud ja sõidab väga aeglaselt. Tegeliku kiiruse hindamiseks peab juht vaatama spidomeetrit. Kindlasti on see vajalik sõites asulasse või muule kiirusepiiranguga teelõigule.\nMaanteehüpnoos on juhil osaline unesarnane seisund, mis võib tekkida üksluise sõidu tagajärjel. “Lahtiste silmadega magamise” seisundi puhul ei suuda juht adekvaatselt reageerida ootamatustele.


» Filateelia ja numismaatika » Tellimustingimused\n1.1 E-tellimiskeskkonna tingimused (edaspidi Tingimused) käsitlevad AS-i Eesti Posti (edaspidi POST) Interneti tellimiskeskkonna (edaspidi E-keskkond) kasutamise tingimusi. Kui E-keskkonda kasutada sooviv isik (edaspidi Kasutaja) registreerib end E-keskkonna kasutajaks või kasutab E-keskkonda, siis tähendab see, et ta nõustub Tingimustega ja kohustub neid täitma.\n1.2 POSTi andmed: AS Eesti Post, Pallasti 28, 10001 Tallinn, e-post info@omniva.ee, klienditeeninduse telefon 661 6616.\n2 Kasutaja õigused, vastutus ja kohustused\n2.1 Kasutajal on õigus kasutada E-keskkonda kooskõlas Tingimustega ja kehtivate õigusaktidega, sh esitada E-keskkonna kaudu Tellimusi, saada infot, esitada päringuid jmt.\n2.2 Kasutajal on õigus esitada E-keskkonna kasutamist puudutavaid pretensioone POSTi klienditeeninduskeskusesse (tel 661 6616, E-R 9-20*, L 9-15 (*v.a riiklikel pühadel), info@omniva.ee).\n2.3 Kasutaja vastutab E-keskkonnas sisestatud Tellimuste ja päringute andmete õigsuse eest.\n2.4 Kasutaja kohustub kasutama E-keskkonda üksnes seadusele ja heale tavale vastavatel eesmärkidel.\n2.5 Kasutaja vastutab täielikult Tingimuste, seaduse või hea tava vastasest E-keskkonna kasutamisest POSTile, teistele Kasutajatele või kolmandatele isikutele tekkinud kahjude eest.\n3 POSTi õigused, vastutus ja kohustused\n3.1 POST vastab Kasutaja pöördumistele mitte hiljem kui 10 (kümne) tööpäeva jooksul.\n3.2 POST kohustub mitte edastama Kasutaja andmeid kolmandatele isikutele.\n3.3 POST jätab endale õiguse edastada Kasutajat puudutavaid andmeid juhul, kui see edastatakse isikule, kes töötleb andmeid seadusega ettenähtud kohustuse täitmiseks või isikule, kellel on selleks seaduslik õigus.\n3.4 POST ei vastuta Kasutaja poolt E-keskkonnas sisestatud andmete õigsuse eest.\n3.5 POST ei vastuta mistahes tehniliste probleemide tõttu E-keskkonna kasutamise võimatuse tõttu Kasutajale tekkida võiva kahju eest, sh tellitud Toodete hilisema kättetoimetamise eest. Toodete kättetoimetamisega hilinemisel enam kui 30 päeva, teatab POST sellest Kasutajale ühe Kasutaja poolt Postile edastatud sidekanali kaudu.\n3.6 POSTil on õigus tellimus tühistada kas osaliselt või täies ulatuses ja jätta tellitud tooted kättetoimetamata juhul kui e-poes on vea tõttu toote hind kuvatud valesti või on toode laost otsa saanud. POST teatab sellest Kasutajale ja tagastab tasutud summa.\n4 Tellimine e-keskkonnas\n4.1 Kasutaja täidab Tellimuse esitamisel E-keskkonnas Tellimuse esitamiseks kohustuslikud infoväljad.\n4.2 Tellimuste esitamiseks on kohustuslikud Tellija kontaktandmed, milleks füüsilise isiku puhul on: eesnimi, perekonnanimi, aadress ning telefoninumber või e-posti aadress; juriidilise isiku puhul: organisatsiooni nimetus, registrikood, aadress, ning telefoninumber või e-posti aadress.\n4.3 Juhul, kui Tellimuse saaja ja Tellija on erinevad isikud, peab Tellija mõlema kohta esitama punktis 4.2 nimetatud andmed.\n4.4 Kasutaja Tellimus loetakse esitatuks selle Kasutaja poolse kinnitamisega E-keskkonnas, millega ta nõustub Tingimustega.\n4.5 POST kinnitab Kasutaja iga Tellimuse vastuvõtmist E-keskkonnas. Tellimuse vastuvõtmine on infoks tellimuse aktsepteerimise kohta, kuid ei tähenda Tellimuse kohest täitmist.\n4.6 POST alustab Tellimuse täitmist pärast Tellimussumma täies mahus POSTi arvele laekumist, millisest hetkest alates loetakse leping Toote ostmiseks Kasutaja ja POSTi vahel sõlmituks.\n4.7 Tellimussumma on Tellijal võimalik tasuda E-keskkonnas Tellimuse vormistamisel. Tasumiseks on võimalikud alljärgnevad makseviisid: pangalingid (Swedbank, SEB pank, Nordea pank, Danske pank ja LHV pank), krediitkaart (VISA, Mastercard, Maestro) ning arve alusel tasumine.\n4.8 Arvelduste aluseks on euro.\n5. Filateeliatoodete tellimistingimused\n5.1. Registreeritud kasutaja saab E-keskkonnas osta filateeliatooteid ühekordse tellimusena ja vormistada filateeliatoodete püsitellimuse.\n5.2. Ühekordse tellimuse korral Tellimuse esitamisel valib kasutaja ostetavad filateeliatooted ning nende kättetoimetamise viisi.\n5.3. Ühekordse tellimuse tellimussumma koosneb ostetud toodete maksumusest ja käsitlustasust. Käsitlustasu suurus sõltub tellitud toodete kättetoimetamise viisist, mille Kasutaja saab valida Tellimuse vormistamisel.\n5.4. Filateeliatoote ühekordne tellimus jõustub alates tellimussumma laekumisest POSTi pangakontole.\n5.5. Tellimuse täitmise, st filateeliatoote saajale kättetoimetamise aeg on 5 tööpäeva alates Tellimuse jõustumisest. Kui Tellimuse täitmine 5 tööpäevaga ei ole võimalik, teavitatakse sellest Tellijat tema poolt Tellimuse esitamisel teatatud sidekanali kaudu.\n5.6. Püsitellimuse vormistamisel täidab Kasutaja tellimusvormi, millel märgib soovitud filateeliatooted, tellimuse alguskuupäeva ja ettemaksusumma.\n5.7. Püsitellimuse tellimussumma koosneb Tellija poolt Tellimuse vormistamisel valitud ettemaksu summast.\n5.8. Püsitellimus jõustub peale tellimussumma laekumist POSTi pangakontole\n5.9. Vastavalt Tellija poolt püsitellimuse esitamisel määratud tingimustele ja valikutele, edastatakse saajale perioodiliselt Tellija poolt soovitud filateeliatooteid. Kasutaja tasub filateeliatoodete eest vastavalt POSTi esitatud arvele, millel kajastatud summa tasaarvestab POST Kasutaja ettemaksukontole kantud summaga. Püsitellimus lõpeb ettemaksusumma lõppemisega, kui Tellija ei ole lisanud oma kasutajakontole täiendavat ettemaksusummat.\n5.10. Registreeritud kasutajal, kellel on kehtiv püsitellimus, on võimalik näha ettemaksu jääki E-keskkonnas.\n5.11. Püsitellimuse lõpetamiseks saadab Kasutaja POSTile Tingimuste punktis 4.2 nimetatud e-posti aadressil püsitellimuse ülesütlemise teate, milles märgib, millisest kuupäevast ta enam filateeliatooteid ei soovi\n5.12. Füüsilisest isikust saajal on õigus filateeliatooted tagastada 14 päeva jooksul alates filateeliatoodete kättesaamisest ning filateeliatoodete maksumuse summa tagasi saada. Käsitlustasu summat ei tagastata, v.a juhul kui Tellija on tooted tagastanud POSTi poolt ebakorrektselt täidetud tellimuse tõttu.\n5.13. Juriidilisest isikust saajal on õigus filateeliatooted tagastada 7 päeva jooksul alates filateeliatoodete kättesaamisest ning tellimussumma tagasi saada, juhul kui Post on Tellimuse täitnud ebakorrektselt, st üle antud filateeliatooted ei vasta tellitud toodetele koguse, kvaliteedi või sortimendi poolest\n5.14. Filateeliatoodete tagastamiseks esitab Tellija POSTile kirjaliku avalduse, milles on toodud Tellija punktis 6.2 nimetatud kontaktandmed, saaja punktis 6.2. nimetatud kontaktandmed, Tellimuse kirjeldus, tellimussumma tasumise andmed (tasumise kuupäev, summa, pank) ning tagastatavad tooted. Võimalusel palume Saajal märkida ka tagastuse põhjus. Tagastatavad tooted ning avalduse toodete tagastamiseks edastab Tellija aadressil Eesti Post Postmark, Pallasti 28, 19098 Tallinn\n5.15. POSTil on õigus keelduda toodete tagasivõtmisest ja raha tagastamisest, kui tagastatav toode on kahjustatud\n6 Numismaatilis-bonistiliste toodete tellimine\n6.1 Tellimuse esitamisel valib kasutaja ostetavad tooted, Eesti sisesel tellimusel saab valida ka kättetoimetamise viisi kas tähtsaadetis või kullersaadetis.\n6.2 Tellimuse Tellimussumma koosneb tellitud toodete maksumusest, käsitlus- ja kohaletoimetamistasudest ning üle 35,00 € tellimuse korral väärtustamisest.\n6.3 Käsitlustasu suurus on kõikidel tellimustel 1,00 € tellimuse iga 250 grammi kohta.\n6.4 Kohaletoimetamistasude hinnakirja aluseks on POSTi kirjateenuste hinnakiri, pakiteenuste hinnakiri ja kullerteenuste hinnakiri.\n6.5 Riigisisene kirjateenuste hinnakiri, rahvusvaheline kirjateenuste hinnakiri, riigisisene pakiteenuste hinnakiri, rahvusvaheline pakiteenuste hinnakiri, rahvusvaheliste väärtsaadetiste vastuvõtutingimused sihtriigis.\n6.6 Riigisisene tellimus kaaluga kuni 2000 grammi ja väärtusega kuni 35,00 € toimetatakse kohale tähtmaksikirjana, väärtusega üle 35,00 € väärtmaksikirjana ning lisandub tellitud toodete maksumuse väärtustamine ostusummast 1%.\n6.7 Riigisisene tellimus kaaluga üle 2000 grammi ja väärtusega kuni 35,00 € toimetatakse kohale tähtstandardpakina, väärtusega üle 35,00 € lisandub tellitud toodete maksumuse väärtustamine ostusummast 0,5%.\n6.8 Riigisisene tellimus kullersaadetisena toimetatakse kohale Kuller Pluss teenusena ning lisandub tellitud toodete maksumuse väärtustamine ostusummast 1%.\n6.9 Rahvusvaheline tellimus kaaluga kuni 2000 grammi ja väärtusega kuni 35,00 € toimetatakse kohale prioriteetse tähtmaksikirjana, väärtusega üle 35,00 € prioriteetse väärtsaadetisena arvestades sihtriigi väärtkirjade ja väärtpostipakkide vastuvõtu tingimusi ning lisandub tellitud toodete maksumuse väärtustamine ostusummast kirisaadetisel 10% ja pakisaadetisel 5%.\n6.10 Tellimuse maksimaalne kaal on 20 000 grammi, riigisisese tellimuse maksimaalne väärtus on 4505 €, rahvusvahelise tellimuse korral vastavalt sihtriigi väärtkirjade ja väärtpostipakkide vastuvõtu tingimustele.\n6.11 Toodete tellimus jõustub alates tellimussumma laekumisest POSTi pangakontole.\n6.12 Tellimuse täitmise, st toodete Eestis asuvatele saajale kättetoimetamise aeg on mitte rohkem kui 4 tööpäeva alates Tellimuse jõustumisest. Kui Tellimuse täitmine 4 tööpäevaga ei ole võimalik, teavitatakse sellest Tellijat tema poolt Tellimuse esitamisel teatatud sidevahenditele.\n6.13 Füüsilisest isikust saajal on õigus tooted tagastada 14 päeva jooksul alates toodete kättesaamisest ning toodete maksumuse summa tagasi saada. Käsitlustasu summat ei tagastata, v.a juhul kui Tellija on tooted tagastanud Posti poolt ebakorrektselt täidetud tellimuse tõttu.\n6.14 Juriidilisest isikust saajal on õigus tooted tagastada 7 päeva jooksul alates toodete kättesaamisest ning Tellimussumma tagasi saada, juhul kui Post on Tellimuse täitnud ebakorrektselt, st üle antud tooted ei vasta tellitud toodetele koguse, kvaliteedi või sortimendi poolest.\n6.15 Toodete tagastamiseks esitab Tellija POSTile kirjaliku avalduse, milles on toodud Tellija punktis 4.2 nimetatud kontaktandmed, Tellimuse kirjeldus, tellimussumma tasumise andmed (tasumise kuupäev, summa, pank) ning tagastatavad tooted. Võimalusel palume saajal märkida ka tagastuse põhjus. Tagastatavad tooted ning avalduse toodete tagastamiseks edastab Tellija aadressil Eesti Postmark, Pallasti 28, 19098 Tallinn.\n6.16 POSTil on õigus keelduda toodete tagasivõtmisest ja raha tagastamisest, kui tagastatav toode on kahjustatud.\n7.1 Käesolevaid Tingimusi puudutavad erimeelsused lahendatakse läbirääkimiste teel. Kasutajal on võimalik oma õiguste kaitseks pöörduda Konkurentsiametisse või kohtusse Eesti Vabariigi seadustega ettenähtud korras.


ORS raadioside käivitub Eestis - CB Foorum\nORS raadioside käivitub Eestis\nPostitusPostitas Kuuno » E Okt 22, 2007 1:27 pm\nSiseministeeriumil valmis ametkondade vaheline operatiivraadioside (ORS) võrk, mis parandab ametkondade vahelist infovahetust Eesti riikliku julgeoleku, inimeste elu ja tervise, turvalisuse ning avaliku korra tagamiseks.\nUus operatiivside võrk võetakse kasutusele 30. novembril. Selle ajani toimub ORS võrgu täiendav testimine ja kasutajate väljaõpe, teatas siseministeerium.\nORS võrk tagab vajaliku operatiivkoostöö politsei, piirivalve, kaitsepolitsei, päästeteenistuste ning maksu- ja tolliameti vahel. Lisaks on vajadusel võimalik võrku liita teisi kriisireguleerimisega seotud asutusi.\nSchengeni õigusruumi nõuetele vastav ORS võrk on üleriigilise katvusalaga ja sõltumatu teistest sidesüsteemidest. Operatiivraadioside tagab andmeedastuste turvalise juurdepääsu erinevatele infoserveritele ja võimaldab piiriülese koostöö korraldamist naaberriikide vastavate struktuuridega.\nPraegu kasutusel olevate analoograadio võrkude tehnoloogiate erinevus ei võimalda ühistöös üles kerkivate ülesannete operatiivset lahendamist ametkonna siseselt ega ametkondade vaheliselt ning on seotud suurte kuludega. Samuti ei ole analoograadio võrgud piisavalt turvalised.\nUue võrgu loomine annab olulise kokkuhoiu, sest kaob erinevate ametkondade paralleelselt kasutatavate raadiovõrkude dubleerimine ning olemasolevaid vahendeid kasutatakse optimaalselt.\nUue ORS võrgu maksumus on ligi 183 miljonit krooni, millest 90% rahastati siseministeeriumi kaudu Schengen Facility vahenditest, 10% tasutakse riigieelarvest aasta möödudes süsteemi kasutusele võtmisest. Süsteemi töötas välja Soome ettevõte EADS Secure Networks OY.\nPostitusPostitas smr » E Okt 22, 2007 1:57 pm\nnüüd oleme samas kohas, kus soomlased oma Virvega\nEdit: kasutusel siis TETRA tehnoloogia\nPostitusPostitas Ambur » E Okt 22, 2007 2:42 pm\nsmr kirjutas: nuuks\nKas arvad, et jääb samamoodi virelema vähese kasutuse tõttu nagu "Virve" ?\nEks tulevik näitab.\nPostitusPostitas smr » E Okt 22, 2007 2:49 pm\nAmbur kirjutas: Kas arvad, et jääb samamoodi virelema vähese kasutuse tõttu nagu "Virve" ?\nMa pigem kardan vastupidist.\nPostitusPostitas lohe » E Okt 22, 2007 3:57 pm\nHuvitav millal suurem hulk "iganenud" raadiotehnikat müüki tuleb\nPostitusPostitas RADIST » R Nov 02, 2007 12:42 am\nKardan, et Ericssonidega juhtub sama lugu nagu oli 1-2 aastat tagasi riigistruktuuridel kasutusel oleva relvaga (uued võeti kasutusele aga vene PMid (Pistolet Makarova) saatsid Emexi pressi alla ).\nPostitusPostitas smr » R Nov 02, 2007 9:23 am\nRADIST kirjutas: Kardan, et Ericssonidega juhtub sama lugu nagu oli 1-2 aastat tagasi riigistruktuuridel kasutusel oleva relvaga (uued võeti kasutusele aga vene PMid (Pistolet Makarova) saatsid Emexi pressi alla ).\nSamas on kasutusel ka ju suur kogus 2M jaamasid. Võimalik, et need isegi järelturule satuvad,\nPostitusPostitas Kuuno » N Nov 22, 2007 1:15 pm\n3.2\tKasutajate vajadused uuele ORS võrgule\nTulenevalt ülalmainitud põhjustest on Eesti riigil oma riikliku julgeoleku, turvalisuse, avaliku korra ning ohutuse tagamiseks vajalik ametkondadevaheline operatiiv-raadioside võrk (edaspidi ORS-võrk) kiiresti kaas-ajastada. Olemasoleva digitaalse, kuid avatud standarditele mittevastava EDACS-võrgu väljaehitatud osa jääb uue võrgu osana kasutusse kuni täieliku amortiseerumiseni. Analoog-raadiovõrkude asemele ja osaliselt nende baasil (mastid, transmissioon, organisatsioon jmt.) on vaja luua ühtne üleriigiline ORS-võrk. Mis lähtuvalt ametkondade vajadustest peab:\na.\tolema üleriigilise katvusalaga sh. rannikumerel ja siseveekogudel, ning piisava ressursiga trunking võrk, mis tagab side nõutud kvaliteedi;\nb.\tvõimaldama erinevate kasutajagruppide loomist, juhtimist samuti suur- ja pääste-operatsioonide koordineerimiseks kasutajagruppide paindlikku ning erinevatele juhtimise struktuuridele vastavat ühendamist;\nc.\ttagama andmeedastuse, muuhulgas lühisõnumite, faksi, E-posti, piltide, videopiltide, vöötkoodide, asukoha määramise, sõrmejälgede edastuse kasutamist, samuti juurdepääsu erinevatele infoserveritele;\nd.\tvõimaldama andmete ja kõne edastuse krüpteerimist, abonendi autentsuse tuvastamist;\ne.\tolema autonoomne ja sõltumatu teistest sidesüsteemidest;\nf.\tvõimaldama piiriülese koostöö korraldamist naaberriikide vastavate struktuuridega.\n3.3\tStrateegilised eesmärgid\nÜleriigilise ORS võrgu kasutuselevõtuga luuakse võimalused Schengeni ruumi välispiiride nõuetekohaseks valveks ning paremad alused Schengeni infosüsteemi andmete kasutamiseks. Euroopa Liiduga ühinemisel tagab uus ORS võrk vajaliku, Schengeni riikide vahelise operatiivkoostöö nii tolli, piirivalve, politsei, päästeteenistuste vahel kui ka muudes valdkondades.\nUus ORS võrk loob võimalused Politsei ühinemiseks piirkondlike häirekeskuste ühtse sidevõrguga ning võimaldab viia lõpule regionaalsete häirekeskuste reformi.\nUue võrgu loomine annab olulise kokkuhoiu ennekõike dubleerimise kaotamise, kasutatava ressursi optimaalsema ekspluateerimise ja vajalike seadmete hangete ühtsete ja koordineeritud korraldamise teel. Pikemas perspektiivis seisneb kokkuhoid selles, et süsteem võimaldab ametkondade vahelist koordineeritud koostööd, mis tõstab nende töö efektiivsust avaliku võimu teostamisel, vähendades nii olemasolevate sidesüsteemide haldamise kui ka mobiiltelefoniteenuse kasutamise kulusid.\nUus ORS võrk peab tagama operatiivsidesüsteemidele nõutava salastatuse, häire- ja töökindluse ning sõltumatuse teistest avalikest sidesüsteemidest ning kindlustama võrgu toimimise ka eriolukordades ning erakorralises seisukorras.\nOluline on käivitada ühtne koolitusprogramm lõppkasutajatele ja hooldusspetsialistidele, mis võimaldab vähendada hetkel ametkondades olevat tehnilist personali.\n4.\tORS rakendamise projekti plaan ja sihtgrupid\n4.1\tProjekti teostuse etapid\n4.1.1\tSiseministri käskkirjaga moodustatakse asjaosaliste ametkondade esindajatest ORS projekti töörühm, kelle ülesanne on tegeleda muuhulgas finantseerimise küsimustega, juhtida ja koordineerida projekti tervikuna, jälgida selle kulgemist vastavalt püstitatud eesmärkidele ja ajagraafikule, kõrvaldada takistusi projekti edenemisel. Töögrupi tegevus kestab võrgu täieliku väljaehitamiseni ja selle nõuetekohase opereerimise saavutamiseni.\n4.1.2\tSiseministri käskkirjaga moodustatakse ORS organisatsiooni väljaehitamise faasis operatiivside kasutaja-organisatsioonide esindajatest ajutine asjatundjate komisjon, kes töötab välja haldusorganisatsiooni struktuuri, mille ülesandeks on juhtida ORS võrgu kasutamist ja arendamist.\n4.1.3\tMajandus- ja kommunikatsiooniminister määratleb Eesti numeratsiooniplaanis ametkondadevahelise operatiiv-raadioside vajadusteks numeratsioonivahemiku paiknemise.\n4.1.4\tSiseministeerium valmistab ette riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu, milles nähakse ette ORS vajadusteks numeratsioonivahemiku ja raadiosageduste riigilõivust vabastamine.\n4.1.5\tSiseministeeriumi volitusel korraldab ORS projekti töögrupp riigihanke eelprojekteerimiseks, mille tulemusena saadakse lähteülesanne RFQ (Request for Quatation) väljatöötamiseks ja rahvusvahelise riigihanke korraldamiseks. Vajalik, eelpoolkirjeldatud objektide finantseerimine, tagatakse Siseministeeriumi eelarvelistest vahenditest.\n4.1.6\tORS asjatundjate komisjon teeb ettepaneku siseministrile halduslepingu sõlmimiseks infrastruktuuri rakendusprojekti juhtimise osas kui ka ORS võrgu haldamiseks ORS kogemust omava operaatoriga, kelle vastutada jääb infrastruktuuri rajamine, suhtlemine alltöövõtjatega, infrastruktuuri ühiskasutuse koordineerimine, ning vastavalt võrgu järkjärgulisele väljaehitamisele ORS-võrgu operaatori funktsioonide täitmiseks.\n4.1.7\tRahvusvaheline riigihange kuulutatakse välja Vabariigi Valitsuse otsuse alusel, kus Siseministeerium on määratud hanke korraldajaks.\n4.1.8\tORS võrgu tarnelepingu sõlmib Siseministeerium tarnekonkursi võitjaga.\n4.1.9\tInfrastruktuuri (tugijaamad, transmissioon, võrgu keskus jms.) ehitusega alustatakse kohe peale tarnelepingu sõlmimist kooskõlas lepingu tingimustega. Eeldusel, et infrastruktuuri (mastide, transmissiooni, ruumide jms.) ühiskasutuse lepingud on selleks ajaks põhiosas sõlmitud või sõlmimisjärgus. Vajadusel korraldatakse infrastruktuuri pakkujate vahel riigihange.\n4.1.10\tInfrastruktuuri väljaehitamine toimub vastavalt rakendusprojekti kavale, mis põhineb eelprojektil ja riigihanke konkursi võitjaga sõlmitud lepingu tingimustel.\nORS on ettenähtud riiklike institutsioonide mobiilse raadio- ja andmeside vajaduste rahuldamiseks riikliku julgeoleku, turvalisuse, avaliku korra ning kodanikukaitse tagamisel kooskõlas Euroopa Liidu põhimõtetega. ORS-võrgu põhilisteks kasutajateks on Politseiamet, Piirivalveamet, Päästeamet, Kaitsepolitseiamet, Kaitsejõud.\nSamas on oluline lisaks riigi sisejulgeoleku ja avaliku korra kaitse struktuuridele kasutajatena kaasata ka teisi riigi julgeoleku, turvalisuse ja ohutuse tagamisega seotud ametkondi nagu Lennuamet, Maanteeamet, Raudteeamet, Sideamet, Tolliamet, Veeteede Amet, Tervishoiuamet keskkonnateenistused, vanglad, Eesti Energia, jt. Tänu sellele väheneb oluliselt võrgu ekspluateerimise kulu ühe kasutaja kohta. Ühtse süsteemi laiendatud kasutamine tagab ametkondade vahelise koostöö tõhustamise, võimaldab turvalist ja täieliku kontrolli all olevat selektiivset juurdepääsu vajalikele sensitiivsetele andmebaasidele, hoides samas kokku kvalifitseeritud tööjõuressurssi ja riigi eelarvelisi vahendeid, kuna võrgu ekspluateerimise püsikulud ühtse süsteemi laiendatud kasutamisel jaotuvad suurema arvu kasutajate vahel.\n5.\tInfrastruktuuri rajamine ja opereerimine\n5.1\tÜldised nõuded Ametkondadevahelisele operatiiv-raadioside võrgule\nORS infrastruktuuri rajamisel ja opereerimisel ning punktis 4.1.5 nimetatud lähteülesande koostamisel tuleb lähtuda operatiiv-raadioside võrkudele esitatavatest miinimumnõuetest:\n5.1.1\tKiire ühenduse loomine;\n5.1.2\tPiisav tehniline ressurss ja selle efektiivne haldamine;\n5.1.3\tKõrge töökindlus;\n5.1.4\tAbonendi autentsuse tuvastamine;\n5.1.5\tTehnilise teabe kuvamine side võimaluste kohta abonendi lõppseadmel;\n5.1.6\tVirtuaalsete sidevõrkude moodustamise võimalus;\n5.1.7\tVõimalus erinevate dispetšer- ja juhtimisseadmete integreerimiseks raadiosidesüsteemi;\n5.1.8\tSidevõrgu toimimise paindlik ja operatiivne juhtimine;\n5.1.9\tIntegreeritavus võrguhaldus- ja operatsiooniliste infosüsteemidega;\n5.1.10\tLõppseadmete lihtsus ja vastupidavus;\n5.1.11\tEfektiivsete infokaitsevahendite rakendamine;\n5.1.12\tSidumise võimalus (Interconnection) teiste sidevõrkudega;\n5.1.13\tOtseside lõppseadmete vahel;\n5.1.14\tDigitaalne infoedastus;\n5.1.15\tLaiendatavus ja uuendatavus.\nLõplikud nõuded määratakse asjatundjate komisjoni poolt.\n5.2\tOperatiiv-raadioside võrgu rakendamise põhimõtted\nOperatiiv-raadioside võrgu rakendamise lähtekohtadeks võtta põhimõtted:\na.\tTrunking-tehnoloogia rakendamine võimaldab kõige efektiivsemalt kasutada sidekanalite ressursse, milleks raadioside puhul on piiratud sageduste arv;\nb.\tKasutada infrastruktuuri ühiskasutuse printsiipi erinevate operatiivteenistuste sidevajaduse rahuldamiseks;\nc.\tMaksimaalne transmissiooni ja rajatiste ühiskasutus teiste valdajatega.\nOperatiiv-raadioside võrgu integreerimiseks teiste sideliikidega ühtseks süsteemiks on võimalik kasutada RIKSis olemasolevat universaalset kommutatsioonisüsteemi (EWSD liisitud 1995/96.a.) tagades sellega vajaliku infoliikumise põhiseaduslike institutsioonide, koordineerimiskeskuste, häirekeskuste ja kohalike operatiivteenistuste vahel.\n5.3\tHaldaja roll integreeritud ORS võrgu opereerimisel\nHaldaja kohustuseks ORS võrgu operaatorina on toimiva side tagamine ööpäevaringselt, sealhulgas ka kriisi- ja eriolukorras ning erakorralises seisukorras (suurõnnetused, loodusõnnetused, massirahutused, sõda).\n5.3.1\tVõrgu opereerimine ja arendamine - haldaja kui operaatori ülesanne on võrgu kättesaadavus ja side tagamine, sealhulgas siderajatiste, võrkude ja seadmete (sideobjektide) hoolduse korraldamine, edastatava teabe elektroonilise kaitse ja andmeturbe seadmete kasutamise korraldamine ning teabe elektrooniline salastamine. Nende funktsioonide täitmiseks sõlmib Siseministeerium haldajaga, kellel on ORS võrgu opereerimise eelnev kogemus, halduslepingu, millega tagatakse valdkonna terviklik koordineerimine, kaasa arvatud ka kaitse- ja eriotstarbeliste sidesüsteemide harmooniline areng ja ühilduvus erinevate kasutajate vahel.\n5.3.2\tORS võrgu töökindluse ja operatiivsuse tagamine – haldaja kohustuseks saab olema ööpäevaringselt toimiv vigade ja häirete avastamine ja likvideerimine transmissiooni- ja raadiovõrgus ning keskjaamade hooldus ja teenindamine, julgeolekukontrolli läbinud personali poolt.\n5.4\tÜhildatavuse loomine andmebaaside kasutamiseks ORS võrgus ja selle turvalisuse ja salastatuse tagamine\n5.4.1\tAndmeside liideste rajapinnad peavad vastama kehtivatele standarditele;\n5.4.2\tORS võrgus tuleb tagada ühilduvus erinevate andmebaasidega ning turvaline tehniline lahendus vajaliku informatsiooni saamiseks.\n5.5\tHangete läbiviimise põhimõtted:\n5.5.1\tRakendada riigihangete seaduse paragrahvi 4 lõike 1 punkte 1 ja 15.\n5.5.2\tRiigihangete korraldamisel tuleb kasutada offset võimalust.\n5.5.3\tAsjatundjate komisjon teeb ettepaneku hanke korraldamiseks siseministrile\n5.5.4\tVabariigi Valitsus teeb valiku hankekonkursi tulemuse osas asjatundjate komisjoni raporti põhjal ja teeb korralduse siseministrile lepingu sõlmimiseks\n6.\tORS võrgus pakutavad teenused\n6.1\tTeenuste tasemed\nKaasaegsetes operatiiv-raadioside võrkudes realiseeritud sideteenused võib jagada kõneteenusteks, andmesideteenusteks ja lisateenusteks, millest:\nKõneteenuste hulka kuuluvad:\na.\tGrupikõne. Grupikõne on üks põhiteenustest.\nb.\tIndividuaalkõne. Individuaalkõne on sarnane mobiilsidevõrkude kõneteenusele.\nc.\tKviteeritud grupikõne. Kõigi grupi liikmete valmisolek seansi alustamiseks.\nd.\tTeadustamine (Boardcast Call).\nAndmesideteenused jagunevad nn. transportteenusteks ja teleteenusteks. Transportteenuste hulk sõltub konkreetsest sidevõrgust ning sinna alla kuuluvad:\na.\tandmete pakettedastused;\nb.\tandmeedastusteenused mittepakettrežiimis.\nTeleteenused on järgmised:\nc.\tolekusõnade edastamine (short status message)\nd.\tmobiilne andmeside\ne.\tligipääs „statsionaarsetele“ andmebaasidele.\nLisateenused jagunevad sõltuvalt tarbijatest, kellele teenus on orienteeritud, eriotstarbelisteks ning üldisteks lisateenusteks. Eriotstarbelised lisateenused on järgmised:\na.\tdispetšeri vahendatud kõne\nb.\ttugijaama valik\nc.\teesõigus juhtkanalile\nd.\thilisem liitumine grupikõnega\ne.\tkatkestav eesõigus\nf.\tsideseansside jälgimine\ng.\traadiojaama sundimine saatele\nh.\traadiojaama sulgemine võrgu poolt\ni.\tkõnegruppide dünaamiline moodustamine ja määramine\nj.\tkõnesiirdamised erijuhtudel (abonent hõivatud, võrgu teeninduspiirkonnast väljas, jne.)\nk.\tpiirangud sisenevatele ja väljuvatele kõnedele\nl.\tmärguanne sisenevast kõnest, kui abonent on hõivatud teise kõnega\nm.\tindividuaalkõne järjekorda panek, kui B-abonent on hõivatud\nn.\tsideseansi alustanud abonendi identifitseerimine\no.\tlühinumbrite kasutamine\nORS võrgu rajamist ja edasist haldamist tuleb käsitleda eraldi, kusjuures eri etappe iseloomustavad erinevad organisatsioonid:\n•\tHanke faasis ORS projektorganisatsioon\n•\tRakendusfaasis ORS haldusorganisatsioon\n9.2\tORS-võrgu opereerimiskulude eeldatav maksumus\nÜleriigilise ORS-võrgu opereerimise kulude arvestus baseerub rahvusvahelisele kogemusele ja on hinnanguline, arvestusega 10 000 lõppkasutaja kohta. Vastavalt kalkulatsioonile moodustavad iga-aastased üleriigilise ORS-võrgu opereerimise kulud, sh. võrgu planeerimise ja projekteerimise, tootearenduse, rakenduste integratsiooni, ORS-võrgu infrastruktuuri, transmissioonivõrgu ja rakenduste juhtimise, ORS-võrgu ja transmissioonivõrgu remondi ja hoolduse, kasutajate teeninduse, väljaõppe ja koolituse jmt. kulud, aastas keskmiselt 3.2 mil. kuni 4 mil. EUR (50 mil. kuni 63 mil. krooni) sõltuvalt väljaehitatud võrgu suurusest (katvusalast), mis teeb keskmiselt kuluks 420 – 520 krooni kuus ühe kasutaja kohta (Soome VIRVE kogemuste põhjal).\nPostitusPostitas smr » N Nov 22, 2007 1:45 pm\nSee dokument peaks minu mälu järgi päris vana olema, uuemates vist vana võrgu paralleelkasutamist enam ette ei nähtud\nPostitusPostitas smr » L Dets 01, 2007 1:57 pm\nnoh, ei käivitunud ühti nii hoogsalt, nagu lubati\na see oli ka oodata\nLiitunud: T Okt 04, 2005 5:58 pm\nVõta ühendust tfr´ga\nPostitusPostitas tfr » P Dets 02, 2007 3:47 pm\nNoh, võrk käivitus.\nNüüd on lihtsalt erinevatel võimustruktuuridel võimalus hakata oma sidet sinna nende jaoks sobival ajal üle kolima.\nPostitusPostitas ES0LCB » P Dets 02, 2007 4:27 pm\ntfr kirjutas: Noh, võrk käivitus.\nJah ja just selline lähenemine teebgi selle asja jällegi mõttetuks. Mis "Eesti riigil oma riikliku julgeoleku, turvalisuse, avaliku korra ning ohutuse tagamiseks vajalik ametkondadevaheline operatiiv-raadioside võrkgust" saab juttu olla, kui erinevad võimustruktuurid oma suva järgi sellega liituvad.\nOlen selle ORS jamaga varem tegelenud alates EDACS võrgu juurutamise algusest peale, Eesti ei olnud siis ELis aga suund oli sinna poole ja Euroopas juurutati juba siis TETRAt. Kahjuks oli aga Päästeamet võtnud juba suuna EDACSile ja kõik muu oli vale.\nNüüdseks on muutunud nii seadused, kui ka tehniline olukord.\nHädaolukorraks valmisoleku seadus jms näevad aga valmisoleku, riskianalüüsi jms territoriaalsel printsiibil. Seetõttu olen iga siseministri ja kohaliku maavanema vahetumisel pöördunud nende poole, käivitada ORS territoriaalselt suletud süsteemis - Saaremaal. Hetkel juhitakse ametkondade jõude Saaremaal mitmest eri kohast mitmete üksteisega ühildamatute sidekanalite kaudu.\nSaaremaal on ju "oma" politsei, "oma" päästeteenistus, "oma" kiirabi, "oma" kaitseliit, "oma" turvafirmad, "oma" omavalitsused ja kuna "väljast" "naabermaakonnast" või "keskustest" ei ole operatiivselt vajadusel võimalik abijõudusid saada, siis oleks TETRA käivitamine geograafiliselt suletud süsteemis nii ühelt poolt võimalik, kui ka teiselt poolt vajalik ning oleks ka "katsepoligoniks".\nTeine nüanss asja juures on see, et olemasolevatest VHF/UHF sidesüsteemidest ei saa täielikult lahti ütelda enne seda, kui kõik on TETRA peale üle läinud ja arvatavasti jäävad olemasolevad süsteemid veel pikaks ajaks ORSi kõrvale või "backupiks".\nPraegune maavanem isegi ei vastanud enam minu põhjendatud pöördumisele ja ma pole viimase aasta jooksul seda asja rohkem surkinud ka. Tegelgu rahulikult Saare Maakonna arengukavagaedasi, arengugavast huvitub väga palju inimesi.\nEdit: Saare Maakonna Arengukava Foorum koristati üldse ära, kui olin teinud sinna ennast neljandaks kasutajaks ja teinud sinna foorumisse üldse teise postituse Adminni: "Nüüd on foorum avatud" postituse kõrvale\nPostitusPostitas KUKI » E Jaan 12, 2009 11:53 pm\nSaaremaal siis keeratakse alates Märtsist 2009a. 2-e meetri OP side kinni koos siinse häirekaga... Pääste ja kiirabi pidavat hakkama kasutama mingeid mobiiltelefonidele sarnanevaid raadiojaamu (tootja Nokia mudelit ei tea). Side hakkavat käima Pärnu Häirekeskusesse üle olemasolevate mobiil tugijaama mastide (EMT ja ELISA) ja seal olevate antennide... On kellegil lisainformatsiooni missuguse laineala pillidega on tegu ,ning mis sagedusel see värk tööle läheb ja kas seda saab ka mingi eetri skänneri vms. pealt kuulata...\nPostitusPostitas TimoT » T Jaan 13, 2009 12:02 am\nKUKI kirjutas: On kellegil lisainformatsiooni missuguse laineala pillidega on tegu ,ning mis sagedusel see värk tööle läheb ja kas seda saab ka mingi eetri skänneri vms. pealt kuulata...\nEI SAA pealt kuulata\nPostitusPostitas tyyp07 » T Jaan 13, 2009 12:02 am\nKUKI kirjutas: Saaremaal siis keeratakse alates Märtsist 2009a. 2-e meetri OP side kinni koos siinse häirekaga... Pääste ja kiirabi pidavat hakkama kasutama mingeid mobiiltelefonidele sarnanevaid raadiojaamu (tootja Nokia mudelit ei tea). Side hakkavat käima Pärnu Häirekeskusesse üle olemasolevate mobiil tugijaama mastide (EMT ja ELISA) ja seal olevate antennide... On kellegil lisainformatsiooni missuguse laineala pillidega on tegu ,ning mis sagedusel see värk tööle läheb ja kas seda saab ka mingi eetri skänneri vms. pealt kuulata...\nOlen neid jaamu kasutanud mingil üritusel.(oli vist schengeniga seotud üritus) minuarust kui õieti mäletan olid need Ericssoni mudelid.Näevad välja nagu vanemad kobakad mobiilid.


Kim Kardashia kaalulangus. Tuup 1 Rasva poletamine\nValige sobiv operatsioonimeetod iga patsiendi jaoks. Psühhotrauma esinemist käesoleval ajal ja anamneesis. Kaalulanguse tulemusi erinevate uuringute vahel on suhteliselt raske võrrelda, sest kasutatud on erinevaid operatiivse ja konservatiivse ravi meetodeid ning patsiendirühmad olid heterogeensed. Seda järgib enamus bariaatrilise kirurgia programmidest. Hoolimata oma dieedi hõngulisest vibreerimisest on ta visanud muljetavaldavad 30 naela - ja tema eesmärk on veel 40 alla lasta, et tabada oma beebijärgset last keha eesmärk. Enesetõhususe ja enesehinnangu analüüsimine ravisoostumust hindamise kontekstis aitab määratleda, kuivõrd patsient usub, et ta on võimeline operatsioonijärgsete elustiili muutustega toime tulema.\nSupervormi saladus: Kas sina suudaksid proovida Kim Kardashian Westi dieeti? Kim Kardashian Westi kaalukaotus pärast teise lapse sündi Juba esimese seitsme kuuga kaotas ta 30 kilogrammi. Esmapilgul tundub see uskumatu, kuid tegelikult teeb see keskmiselt kilogrammi nädalas, mida peetaksegi tervislikuks kaalukaotuseks.\nLits kohta arles kim kardashian hoor kirglik japanese perseseks badajozis naised hoorad madrid logronos Lits kohta arles kim kardashian hoor kirglik japanese perseseks badajozis naised hoorad madrid logronos Lingam massaaž belgia eskort seksi limburg mis on bordellide hoorade pildid kuumad seksikad tüdrukud itaalia hoorad, rocheforti lits kohtub tagumiku järele maailma parimad tutvumissaidid põhjapõdrade hoor avaldub emastel prostituudid kes teevad lenotsiini tänavatähendust massaaž tuvastab pariisi häbeliku video mille vaatamata karvasele tussile saab ta alasti kuumad beebid kes on nõus kõike tegema. Kuumad tüdrukute videod pesu doggystyle kurat metsas tutvuge malaga lähedal asuva käega tööga lits kivisillal ühe päeva plaan üleannetu kuradiga prostituudid ribadeo tänaval prostituudi pornovideos ema kuratab noorelt tema oma tütart häbematult armastan võrgus tasuta muusikat kõrge tasemega prostituudid mollet prostituudid olen hoor sest mulle meeldivad latina prostituudivideod. Vintage gay porn escort tüdruk narbonne poes on professionaalne seksimassaaži kogukond aastate prostituudiprostituudid. Hoorad 25 eurot vigo porn fotot paljastest mustadest naistest prostituudid quart de poblet is prostituute salvestamas puta anos prostitutas puerto banus tasuta veebisaidi parim vestlussait veebis bi amatöör hoor cartier orgia privaatne vastuvõtt frieslandi naiste seksivideod Artiklid mis toetavad samasoolist abielu miley cyrus nuda tehke parim tasuta rakendus et see vastaks kohalikele vajadustele araabia päritolu homo kohtub homoseksuaalidega garcinia cambogia kõrvaltoimed diabeet prostitutas rubi prostitutas cumlouder tasuta hardcore porn punapea porn Kohtumine ilma tulevase liege cergy pontoise Kim Kardashia kaalulangus päris seksi kuupäevad seksikuupäev delft tasuta erootiline videovestlus tutvumine naistega Aafrika eskorttüdruk alfortville pornovideo kuidas võlu poiss xxx pornofilme mis on vanim töö maailmas prostituudid ekslikult porno espanool tetonas alexi texas prostituudid korterid barcelonas kuradi hiina prostituudid kena sodoomia eskort le perreux. Lesbi eskorttüdruku tasuta video ekskursioonidel maroko lits puta locura 18 tantea massaaži privaatne vastuvõtt breda Kim Kardashia kaalulangus populaarsemad liitumisrakenduste tutvumissaidid kelowna nederlandi seksfilmid kasutavad seksifilme tinder biseksuaalne pornotäht maailma parimad tissid paksuke x trio porno tasuta porn videos fotod kolumbia hooradest küpsevad peruu hoorad Prostituutide kaitsja hoorapilte fotod eskort daamide hooradest pornost parim pornofilmide tasuta filmivoog Menatplay xvideos saksa pornofilmid trendikas tutvumissaidi võrdlus tutvumissait witcher prostituudid tahavad olla prostituudid kallid hoorad rasedad prostituudid tasuta vestlus adopteunmec tasuta h imeda minu kukk lits tasuta aastat vana teismeline tutvumine sait.\nTõsielustaar on meetodile juba varem truu olnud, kuna väidetavalt suutis ta kolledži ajal tekkinud lisakilod just sel viisil kaotada. Kuidas see toimib? Atkinsi dieedi mõte on piirata süsivesikute tarbimist, et ainevahetus läheks glükoosi põletamiselt üle keharasva põletamisele. Stereotüüpselt söövad naised rohkem süsivesikuid samal ajal kui mehed tarbivad enam valku.\nAnamneesi kogumisel tuleb kindlaks teha, millised kognitiivsed funktsioonid on kahjustatud, milline on sümptomite tekke algusaeg ja arenemise kiirus ning mõju igapäevategevustega toimetulekule. Tähelepanu tuleb pöörata mittekognitiivsetele sümptomitele, kaasuvatele haigustele ja igapäevaselt tarvitatavatele ravimitele k. Informatsiooni peab koguma patsiendi hariduse ja perekonna kohta 215\nIdee peitub selles, et süsivesikutes sisalduv suhkur võib energiataseme mõõduka asemel viia hoopis äärmusest äärmusesse, mõjutades isusid, samal ajal kui valk, head rasvad ja kiudained hoiavad täiskõhutunde ja isud Kim Kardashia kaalulangus all. Erinevalt algsest Atkinsi dieedist mille kohaselt või süüa nii Kim Kardashia kaalulangus peekonit, muna ja juustu kui soovisidvõtab selle uuendatud versioon hoopis madala kalorsusega lähenemise ning paneb Sp Charaan Kaalulangus kokku värskemate teadusuuringutega.\nAtkins 2. Atkinsi dieedil on neli faasi, mida Kim Kardashian enda sõnul jälginud on.\nKIM KARDASHIANI KAALULANGETUSE SALADUS - KUULSUS\nEsimese faasi ajal võib päeva jooksul tarbida vaid 20 grammi süsivesikuid, millest 12 kuni 15 grammi peaks tulema juurviljadest ja salatitest. Päeva jooksul peaks tarbima kolm toidukorda või neli kuni viis väiksemat einet.\nKusjuures, ühtki toidukorda vahele jätta ei tohi. Neis peaks sisalduma ka kuni grammi valgurikkaid toiduaineid nagu Kim Kardashia kaalulangus, linnuliha, kala või juust. Järgmise faasi ajal hakatakse dieedi taas järk-järgult süsivesikuid ja varem piiratud toite tutvustama, nagu puuvilju, juustu ja pähkleid.\nIdee peitub teatud toiduainete taastutvustamises, et näha, missugused toidud kaalukaotust aeglustavad või pidurdavad.\nKolmanda faasi ajaks peaks olema selge, missuguseid süsivesikuid keha talub ehk missugused hoiavad isud ja nälja kontrolli all. Nüüd võib ka iganädalaselt hakata kehale taas pakkuma lisaks 10 grammi süsivesikuid. Idee peitub kaalulanguse aeglustamisel, mitte peatamisel.\nKim Kardashiani dieet, mis kaotas 30 kilo - Kaalukaotus\nMida Kim tegi? Naise toitumisnõustaja Colette Heimowitz paljastas väljaandele Us Weekly, mida Kim dieedi ajal tavaliselt sõi. Allikas: Byrdie.


Lillemustriga lühikeste varrukatega topp - Cellbes online | Cellbes.ee\nLillemustriga lühikeste varrukatega topp\nAl €15.95 €21.95\nvõi Alates €0,86 /kuu\nToreda struktuuriga trikotaažist lühikeste varrukatega topp. Sirge lõige, mis sobib hästi nii pükste kui ka seelikuga. Ees trükipilt ja tikand. Üleskeeratud varrukaotsad. Kaarjas alläär. Pikkus õlast vastavalt suurusele u 65-72 cm.\nOstke Lillemustriga lühikeste varrukatega topp interneti kaudu Cellbesist!\nRiideid jm on odav ja lihtne osta Cellbesist interneti kaudu või posti teel! Naiste topid ja särgikud Tootekategooriatest Naiste topid leiate huvitavat igale maitsele Naiste 2 tk pakis pluusid. Just praegu on järgmised värvid populaarsed: Sinine/Lilleline, Punane/Täpiline, Roheline/Täpiline, Tumesinine/Täpiline & Kollane/Lilleline\n-30% valitud pluusidele


Kreeka arvamusliider: valijad on meeleheitel - Kommentaarid 1-20\nKreeka arvamusliider: valijad on meeleheitel\n..."Euroopa teed proovisime ka (või vähemalt nii arvatakse) ja see ka ei toiminud. Proovime siis midagi muud."...\n...kreeklased hakkavad türgiga srü-d tegema..?.....\nnüüd moosinäod tuleb tagasi maksta mis tasuta näost sisse ajatud. või mõtlesite et nii ongi ja jääbki et 15 kuupalka teile. unistage edasi - nüüd plekite tagasi ja pidage seda meeles et tasuta lõunaid ei ole.\nMinu koduriik oli viimane euroga liituja ja nüüd oleme osalised Kreeka päästepaketis, kuigi oleme euroalas kõige vaesemad: meie keskmine palk on võrreldav teie keskmise vanaduspensioniga. Kuidas eestlastele selgeks teha, et kreeklasi on mõtet edasi toetada?\nHea küll, see on hea küsimus. Viimaste aastate jooksul on sissetulekute kärped olnud märkimisväärsed. Mitte küll nii suured, kui vaja. Aga meil on olnud edukaid reforme, mida ei ole küll nii palju kajastatud kui meie läbikukkumisi. See kriis mõjutab ühel või teisel moel meid kõiki. Olukord on seotud ka sellega, et vaesemad kreeklased kannatavad kõige rohkem nende probleemide küüsis, mille on tekitanud liiga palju kulutanud tegelased.\nEt siis vastus oli mis ???\nJajah, 400 miljardit tambiti Kreekasse ja sellest on vähe?Ärge ajage naerma ,see on Kreeka 10a eelarve ,ilma igasuguse maksu kogumiseta!Tehke silmad lahti ja vaadake millised Kreeka ja Itaalia pangad EL-st raha välja kandivad!Või on "härrad" ise samuti kõrini s..ta sees ja pigistavad silma kinni.Lombitaga laiutab kõrini võlgades suurriik ja ta kavatesegi oma majanduses midagi muuta vaid ootab kuni talle kõik kandikul kätte tuuakse.Heameelega tõmbaksid nad euroopa riikide vahel käima sõja aga vanad nipid ei toimi ja uuteks mõistust ei jagu.Ja miks peakski jaguma kui EL-iametnike isiklik ahnus ja võimujanu neile endile vee peale tõmbab!\nrahvatarkus: "Sea suu sekki mööda."\nJärelikult konkreetselt, kes rahastab "Mõjuka Kreeka mõttekoja Eliamep" tegevust ?\nTAUST Eesti PÄevalehel on ajapikku kujunenud kahetsusväärseks kombeks / tavaks,\net üldjuhul usutletakse "mõjukaid isikuid ja mõttekodasid" ,\nkelle tegevust väidetavalt rahastab (otse või siis sularahas) USA "administratsioon", et mitte otsekoheselt kirjutada välisriikides "riigipöötete tegemise" CIA räpane raha.\nEPL: "Mõjuka Kreeka mõttekoja Eliamep peadirektor, akadeemik Thanos P. Dokos selgitab, miks valimised äärmuslikuks kujunesid." 1 vastus\nTavaline kreeka valia komm\nkreeklastest töllakad 19.05.2012 12:10\nei saa siiani aru et ilma laenurahata mida sakslased jne neile andnud on elaksid nad praegu nagu neegrid.hea et sotsialismus jne on oma aja ära elanud,paistab et valged jäävad ikkagi ellu.5 -10 a nad ei jõua halligi teha.\nno ei ole sinusugune eestimaalaste eest otsustaja, mis me tegema hakkama või kui targad- rumalad me oleme. Vaata, milline on sinu sõnavara ja mõttemaailm. Kui igatsed oma Venemaad taga, siis mine või lenda, aga meil ,siin, pole sina otsustaja. Aga tea, et mitte kunagi ei pääse venelane meid enam küüditama ega meie üle otsustama, ennem läheme kogu rahvaga mujale elama. Sinusugune aga ei saa ilma meieta hakkama, sest tahad ainult teiste töökusest elada ja ahjul istudes rikkust kahmata nagu oli sõjajärgsetel aastatel . Venelased tulid siia öösärgis kultuuri tooma ja meie kodudesse poetusid nagu kährikud.\nKreekas elavalt eestlannalt\n.. mille on tekitanud liiga palju kulutanud tegelased. Kuna intervjuueritav nimetas vaga tahtsa asjaoluna valijate psyhhjoloogilist seisundit, siis ma oma poolt lisaksin siinkohal, et paljude ;palju kulutanud tegelaste' hulka tuleb arvata ka need inimesed, kes eraisikuna on tanu oma organiseerimatule eluviisile hetkel elu hammasrataste vahel. MIks see nii on juhtunud? Need tegelased, kellele on olnud kasulik, et moned tegelased kulutaksid liiga palju... kes need kyll voiksid olla? Kes peaks olema otsustav ja maarav reguleerima nende inimeste psyyhikat, kelle elatus tuleb mujalt kui maailmaprobleemide lahendamine, rahaga aritsemine, teiste yle valitsemine?\nJah, syydi on loll maksumaksja, kes yhe kaega rabas tood teha, aga teisega pyydis jargida moodsat elustiili mida pangad ja arimehed propageerisid. See ei ole mitte ja ainult Kreeka probleem. Kas koostood tegevatel pankadel, valitsustel ja arisektoril on moraalne oigus teadlikult ahvatleda maksumaksjaid tarbima yha rohkem ja rohkem loigates sellkasumit, mida nad oma huvides kasutada saavad. Inimene on inimene - ebataiuslik. Kui maksumaksjal on oigus olla naiivne ning lasta end hullutada, siis on privileeg olla rumal ka arimeestel, pankuritel ja riigitootajatel mitte tabamaks taolise protsessi finaali - kriisi, pankrotti, mida iganes. Valika (mitte ainult kreeklane) peaks selgeks saama reaalse fakti, mis on kyll koikvoimalike leelode taga peidus, et ideaalseid juhte ei ole olemas ja kas tahtlikult voi tahtmatult eksivad ka koige targemateks ja usaldusvaarsemateks peetavad inimesed. Peaks otsima neid, kes suudavad toestada, et neil on absoluutselt realistlik nagemus moningatest asjadest. Naiteks sellest, et tuleks range kaega kontrollida pankade ja muude reklaamide kasutamist. Loodetavasti on igayhele selge, et suurfirmad ja pangad kulutavad hiigelsummasid tootamaks valja varjatud kujul inimpsyyhikat mojutavaid reklaame. Kellelgi peaks olema oigus ohjata pankade laenutingimusi. Ja palju muud... ja palju muud.\nKriisides ei ole syydi mitte ainult yletarbimine vaid yldiselt ebataiuslike (sisladab ka ahnust ja voimujanu) inimeste poolt valedele taladele ehitatud systeem, millises ei ole arvestatud inimpsyyhika selle osaga, mille kallal suurfirmade palgal olevad teadlased tootavad valja tarbija mojutamise meetodeid.\nOk, seega peaks valija alustama kandidaatide psyyhika uurimisest, mitte usukuma seda, mis ided nad valja kaivad. Viimased voivad varjatud kujul (st et mitte voivad vaid ongi) olla samalaadsed reklaamitoostuse toodanguga - esmahetkel tunduvad meeldivalt usaldusvaarsed-asjalikud, aga nokitsevad inimese moistuse kallal markamatult nagu viirus arvutis. Valija - uuri ja selgita valja kandidaatide vaimse seisundi stabiilsus ja nende varjatud mottemaailm ning otsusta siis! :-)\nTervitades Syntagma valjkau kohvikust.\nP.S Eestlased voiksid siiski aru saada, et nad ei ole ididdoid, kes aitavad kreeklasi ja kreeklased ei ei idoodid, et vajavad abi. Kas eestlastele ei ole ikka veel segeks saanud, et kui palju nn abiraha ta on saanud ja et kui see raha tuli sel mole, siis nyyd ta laheb ka sel moel. See ei ole mitte eestlaste endi higi ja vaevaga teenitud papp:-)\n_ Minu koduriik oli viimane euroga liituja ja nüüd oleme osalised Kreeka päästepaketis, kuigi oleme euroalas kõige vaesemad: meie keskmine palk on võrreldav teie keskmise... 2 vastust\nEsiteks tehakse siis selgeks, et kreeklastel on vene hing, millega arvestamine on kõigile hingetutele püha kohustus. Selliseid õrna südamega ajakirjanikke ei tasu kreeklasi usutlema saata. Äsja avaldatud statistika põhjal on Kreeka keskmine pension üle 4 korra suurem Eesti keskmisest palgast (€1600 vs €380)\nseda haiget pead - ajasin kohaliku palga pensioniga segamini (aga ikkagi..)\nolümpiamängudele vöix programmi lisada kettaheite kõrvale ka meele heite kreekaparasiidid olex sellel alal kõvad tegijad\nhiromant Pastelli 19.05.2012 14:27\npakuks, et moodustatakse ajutine valitsus, need küsivad reformide jätkamiseks raha. saavad raha kätte, reforme ei tee... edasi tulevad uued valimised, mida ei saa korraldada, sest raha ei ole. küsitakse uus raha, mille eest korraldatakse uued valimised. võidavad uuesti peaaegu samad, sest lubavad raha mitte tagasi maksta. :) edasi hakatakse valitsust kokku panema, mis ei õnnestu, sest raha ei ole. küsitakse uus raha, mida antakse reformide edasiseks jätkamiseks. edasi loe algusest. :)\nvasja rumal,eestlane arukas.\nerakordseid valimis ei tule ja punapõhk ei hakka siin ei unes ega ilmsi valitsema.\neesti rahvast on pidevalt meeleheitel. Ja on ka pöhjust. Meie maksumaksja, kes ise ei jöua enda makseid maksta, peab veel ka kreeka rahvast ylal pidama. Saavad pensioni samapalju kui meie erilised pensionärid. Tahame ka toetust, et poleks kabuhirmu järgmise talve ees.\nvaeseid lüpstakse kõige rohkem :)\neesti rahvast on pidevalt meeleheitel. Ja on ka pöhjust. Meie maksumaksja, kes ise ei jöua enda makseid maksta, peab veel ka kreeka rahvast ylal pidama. Saavad pensioni s... 1 vastus\nKüsimus ei ole rahas, sest me saame Euroliidult kaks korda rohkem, kui peaksime Kreeka päästmiseks maksma.\nKüsimus on mentaliteedis: kuidas tohib valskusega euroliitu pääsenu veel tingimusi esitada? Leedu oleks Kreekaga võrreldes tookord kordades paremini euroliitu kvalifitseerunud. Ja ei oleks iial sellisid probleeme tekitanud.\nÜkskõik, mida see maksma läheb, aga Kreeka välja!\nSeda euroliidu abiraha ei saa vaadelda lihtsalt meie ülalpidamisena.Kõik kes on neist rahadest midagi saanud teavad hästi milline tsirkus see on ja kuidas peab oma plaane kohandama nõuetele vastavuse saavutamiseks-sageli lausa totrustele raha kulutamiseni välja.Sageli on ka nii,et selle raha eest ei saagi muud teha kui otse Saksast/prantsusest midagi osta.Heakene küll, sellegi võimaluse eest tänud,aga üks-üheselt meie ülalpidamisena seda võtta ei saa.Veel näiteks põllumajanduses on meil toetused kordades väiksemad,samas ei tohi me kehtestada kaitsetolle võrdsete konkurentsitingimuste saavutamiseks-selliseid asju on veelgi ja need on HIND mida maksame euroopale sinna kuulumise eest.\nTAUST Eesti PÄevalehel on ajapikku kujunenu... 1 vastus\nbaaris rääkisin mingi kreeklasega küsis misu töö ja palk on ütlesin 10 tund meil on viiskümmend ütles


foto: Sheri Meairs\nThornhillSüdalinn – 1,3 km\nThornhillSüdalinn – 0,3 km\nThornhillSüdalinn – 0,1 km\nThornhillSüdalinn – 1,9 km\nThornhillSüdalinn – 0,9 km\nThornhillSüdalinn – 0,2 km\nThornhillSüdalinn – 0,5 km\nThornhillSüdalinn – 7,8 km\nThornhillSüdalinn – 0,8 km\nThornhillSüdalinn – 1,4 km\nThornhillSüdalinn – 1,2 km\nThornhillSüdalinn – 0,7 km\nWestport – populaarsemad vaatamisväärsused\nfoto: Alison Irwin\nCroagh Patrick (mägi)\nCroagh Patrick (mägi) on vaatamisväärsus 9,9 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Westport. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Croagh Patricku külastuskeskus ja Brackloon Wood (metsamaa).\nWestport House (ajalooline hoone)\nKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 0,9 km kaugusel asuv Westport House (ajalooline hoone).\nMulranny Golf Club on golfisõprade meelispaik otse südalinnas. Kui Mulranny Golf Club ei suuda golfikirge päriselt rahuldada, sobib lähemas ümbruses selleks ka Westport Golf Club.\nCroagh Patricku külastuskeskus\nCroagh Patricku külastuskeskus on vaatamisväärsus 0,7 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Murrisk. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Croagh Patrick (mägi) ja Brackloon Wood (metsamaa).\nWar Games Paint Ball Westport on vaatamisväärsus 4,2 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Westport. Westport pole vaene parkide poolest – lähikonda jäävad Croagh Patrick (mägi) ja Brackloon Wood (metsamaa).\nLoodusesõpradel tasub kindlasti üles otsida mõni oaas, näiteks Ballycroy National Park, mis jääb kesklinnast vaid 0,8 km kaugusele. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobib hästi Croagh Patricku külastuskeskus, mis asub samas lähedal.\nWestport on sõbraliku atmosfääriga koht, mille visiitkaardiks on elav muusika ja meelelahutus. Külastajaid ootavad vabaajategevused nagu jalgrattamatkad. Croagh Patrick (mägi) ja Clew Bay pakuvad küllaga huvitavat loodusesõpradele. Vaatamist väärivad Westport House (ajalooline hoone) ja Westport Golf Club.\nfoto: Michael Breen\nBertra rand hotellid – Westport\nRiiklik Famine'i memoriaal hotellid – Murrisk\nMuraisci klooster hotellid – Murrisk\nClew Bay Heritage Centre hotellid – Westport\nVeel hotelle Westport, Iirimaa\nVeel hotelle Westport\nLinna Aughagower hotellid\nLinna Liscarney hotellid\nLinna Kilfea hotellid\nLinna Kinuary hotellid\nLinna Killawalla hotellid\nLinna Raheens hotellid


Beverly Hillsi chihuahua - TV6 TV6\nBeverly Hillsi chihuahua (2008)\nChloe (Drew Barrymore) on briljante kandev, lootusetult hellitatud chihuahua, kelle elu Beverly Hillsis on nagu muinasjutt. Ta ei pane tähelegi oma perenaise (Jamie Lee Curtis) aedniku koera nimega Papi (George Lopez), kes on Chloe järele hull. Viimaks avaneb Papil võimalus siiski silma paista, kui Chloe Mehhikos puhkusereisil olles röövitakse. Papil on päästeoperatsiooni läbiviimisel ka abilisi: kolm koera, kaks inimest, kaval rott ja närviline iguaan. Koomilistest sekeldustest sellise seltskonnaga juba puudust ei tule!


Aktiivpuhastusvahend, happeline, RM 25 ASF, Kärcher - Muud pesu- ja hooldusained\n› Puhastustehnika › Pesu- ja hooldusained puhastustehnikale › Muud pesu- ja hooldusained › Aktiivpuhastusvahend, happeline, RM 25 ASF, Kärcher\n6.295-113&KAR , C EAN: 4039784196612\nHappeline kõrgsurvepesurites kasutatav puhastusvahend sanitaaraladele. Eemaldab katlakivi, rooste, õlle- ja piimaplekid, rasva ja munavalge plekid. Ideaalne kasutamiseks toiduainetööstuses kasutatavate mahutite sisemuste puhastamiseks.\nHind püsikliendile 69.83 €\nHappeline kõrgsurvepesurites kasutatav puhastusvahend sanitaaraladele. Eemaldab katlakivi, rooste, õlle- ja piimaplekid, rasva ja munavalge plekid. Ideaalne kasutamiseks toiduainetööstuses kasutatavate mahutite sisemuste puhastamiseks. Pildid on illustreeriva tähendusega.\nPüsikliendihind 104.98 €\nPüsikliendihind 812.05 €\nPüsikliendihind 22.24 €\nPüsikliendihind 54.62 €\nPüsikliendihind 59.47 €


Oraalseks on ohtlik meestele\nSuuline vähk on muutunud liiga tavaline meeste eriti viimastel aastatel. Haiguse põhjus on inimese papilloomiviiruse (HPV). Teadlased viitavad sellele, et nii sagedased seotud oraalseks.\nNational Center for Health Statistics suurusjärgus 90% mehed ja naised seksivad partneritega vastassoost.\nSee on see viirus on tuntud emakakaelavähi põhjuseks naistel. Selle haiguse, on palju papillomatoznyh moodustised nahal ja limaskestade, samuti arendada kroonilise retsidiveeruva loomulikult ja on väga nakkav.\nPeetakse kõige ohtlikum tüve HPV-16, mis võib põhjustada vähki, pea, kaela, orofaarünksi.\nHiljutised uuringud on samuti näidanud, et kogu emantsipatsioonijärgsel sex põhjustab asjaolu, et HPV mõjutab üha sagedamini on mehed, kes armastavad oraalseks ja seega regulaarselt kokkupuutuvate püüdmine viirus.\nArstid väidavad, et tõhus viis võidelda HPV vaktsineerimine on 11-12 aastat vanad poisid. Et vaktsineerimine kaitseb neid täiskasvanueas alates inimese papilloomiviirus.\nKa teadlased jõudnud järeldusele, et vaktsineerimine vähendab 90% võrra HPV infektsiooni heteroseksuaalide hulgas. Lisaks vaktsineerimise vähendab vähiriski pärasoole, mis on eriti vastuvõtlikud homo.\nOluliseks takistuseks vaktsineerimine selline viirus on oma hind. Näiteks täiskasvanud vajavad 3 annust. Nende väärtus on hinnanguliselt sadu dollareid.


Metsik ida. soome hõimusõjad ja ida-euroopa murrang 1918–1921 - Apollo RUS\nAapo Roselius, Oula Silvennoinen (Автор)\n"Raamatus „Metsik ida“ käsitletavat aega ja ruumi piiritlevad 1918. aasta jaanuarist maini peetud Soome kodusõda või vabadussõda (kansallissota), Soome vabatahtlike osavõtt Eesti vabadussõjast 1919. aastal ning vabatahtlike võitlused Ida-Karjalas 1920. aastate alguseni. Need sõjad mõjutasid Soome minevikukäsitust terve 20. sajandi ja väitlused Soome avalikkuses ei ole tänini vaibunud.\nJäägriliikumisel oli neis sündmustes üks kandvamaid osi. Jäägriteks nimetati I maailmasõja ajal salaja Soomest Rootsi kaudu Saksamaale siirdunud sadu noori soomlasi, nende seas palju isamaalisi haritlasi, kes said 27. Preisi kuningliku jäägripataljonina sõjaväelise väljaõppe võitluseks Venemaa vastu ja lahinguristsed Kuramaal. Naasnud 1918. aasta algul Soome, sai neist kindral Mannerheimi juhtimisel punaste vastu võitleva Soome valgete väe eliit. Soomlasi ajendas sõtta minema hõimuaade, soov taastada omariiklus ja unistus Suur-Soome riigist. 1918. aastal ja hiljemgi liitus jäägritega hulk vabatahtlikke, paljud otse koolipingist.\n1918. aastaks olid esimese ilmasõja – millest Soome küll kõrvale jäi – enneolematud inimohvrid kalestanud eurooplaste meeled ja devalveerinud inimelu väärtuse. Kodusõja vennatapu poole aastaga kaotas Soome lahingutandreil, sõjavangilaagrites ja gripiohvritena, aga ka välikohtu otsusel hukatute ja lihtsalt mõrvatutena rohkem kui protsendi rahvastikust. Julmused ja rüüstamised, tihti viinauimas, olid vabatahtlike sõjapidamise kaasaandeks ka Eestis, Ida-Karjalas ja mujalgi ning said osaks kättevõidetud vabaduse ja omariikluse kõrgest hinnast.\nJäägrid ja vabatahtlikud olid Soome iseseisvuse kangelased, kellel tuli vähem kui 20 aastat hiljem uuesti sõtta minna. Teenistusse jäänud jäägriohvitserid olid Soome armees juhtivatel ametikohtadel veel 1950. ja 1960. aastatelgi. Kuid oli palju neidki, kes jäid sõjatandreile või keda liiga noorelt üleelatud sõjakoledused oma küüsist enam lahti ei lasknudki.\nAapo Roselius (1975) ja Oula Silvennoinen (1970) on Soome ajaloolased, kelle raamatud käsitlevad Soome ajalugu iseseisvumisest kuni II maailmasõja lõpuni. Eesti keeles on varem ilmunud Oula Silvennoise „Salajased relvavennad: Soome ja Saksa julgeolekupolitsei koostöö 1933–1944“ (Olion, 2009) ning Oula Silvennoise, Marko Tikka ja Aapo Roseliuse „Musta koidiku kuulutajad: Soome fašistide lugu“ (Argo, 2017)." Toomas Hiio, ajaloolane\nKод продукта: 32425515\nAвтор: Aapo Roselius, Oula Silvennoinen\nTõlkinud: Loone Ots


Arvustus | "Nioh 2"- samuraid, shogunid ja surm. - VideoGamers.eu\n25/03/2020 26/03/2020 Margus Saldre\nNioh 2 arvustus\nIlmumisaeg: 13. märts 2020\nSouls-like žanr on paljudele mänguritele tuttav, seda kas läbi enda, oma tuttavate või hoopistükkis saamatu videomänguajakirjaniku kogemuse. Olles kokku puutunud iga From Software’i Soulsi-mängu, “Sekiro”, “Bloodborne’i”, “Code Veini” ning otse loomulikult esimese “Nioh” mänguga, olin ma “Nioh 2” jaoks päris korralikult valmistunud. “Nioh 2” arvustus uurib, kas ettevalmistus oli piisav või suutis teos mind oma raskusega üllatada?\nNagu ikka selle žanri teostele omaseks, tuleb ka siin mängus põigelda oma vastaste eest, samal ajal hoida pilku oma jaksumeetril ning samal ajal minnes läbi taseme, avastades saladusi, vahepunkte ning lõpus anda bossile kere peale. “Nioh 2” aga paneb rõhku ka nänni saamisele– tegemist on Borderlandsiliku süsteemiga, kus iga vastane pillab maha mingi portsu staffi peale suremist. Tugevamad vastased ja bossid otse loomulikult annavad mängijale eriti head kraami, nagu näiteks isegi uusi oskusi erinevatele relvatüüpidele.\nRelvi on palju- mõõgad, Odachid, odad, kirved, püssid jne. Igal nendel on ka oskuspuu, mida saab mudida ning kui relvi kasutada, saab nendega ka kogemuspunkte, mille eest erinevaid lahedaid lisavõimeid osta. Suurema osa mängust veetsin mina kasutades oda, sest hea kaugus ning relva tugevus olid soliidsed. Korraga saab mängijal olla kaks külmrelva ning kaks tulirelva. Lisaks sellele on ka erinevad positsioonid(Stance), milles relvaliigutused on teistsugused. Tuleb leida üles õige asend ning kas tugev või nõrk rünnak ning neid kasutades vastaseid maha nottida.\nPeale selle on “Nioh 2s” võimalik ka ise deemoniks muutuda või kasutada nende võimeid. Selle jaoks on võimalik vastastelt saada Soul Core-nimelisi asju, mis annavad mängijale võimaluse kasutada just sellele deemonile omast liigutust. Näiteks on võimalik saata välja suur madu, kutsuda kaks luukere appi vaenlast tulistama või õhku hüpates oda visata. Korraga saab võtta endale kaks deemonivõimet. Deemoniks ise muutumine on aga totaalselt kasutu- See kestab paar sekundit, see ei tee rohkem haiget kui niisama odaga susimine ning seda on üliraske saada. Loodan, et Yokai Shift saab uuenduse, mis teeb ta rohkem kasutatavamaks.\nMuidugi on võimalik varustust ka ise teha, kasutades selleks seppa. Seal tehtud asjad on kohati isegi paremad, kui on olemas vajaminevad materjalid ning lahti saadud sepistustekst, et just seda kindlat asja teha. Lisaks sellele saab seal ka uuesti rollida oskuseid, mida igal relval või rüül on. Vahetada saab ka välimust, et olla effektiivne ja stiilne.\nTeose lugu leiab aset 16. sajandi Jaapanis, mis segab kokku päris ajaloolised tegelased nagu Oda Nobunaga, Abe no Seimei, Hanzo Hattori jne deemonite ehk yokaidega. Mängu alguses tuleb luua ise tegelane(Seekord pole peategelane William, kuna Nioh 2 leiab aset enne esimest osa) ning peale seda satub ta kokku Tokichiro nimelise mehega, kellest saab tema parim sõber. Koos hakkavad nad Jaapanis möllama ning sealt algab pikk rännak läbi aastakümnete ning erinevate Jaapani regioonide ning võimude. Lugu kestab umbes 30-40 tundi(vastavalt oskustele) ning on täis vägevaid momente, naljakaid kõrvalmissioone ning hulganisti hästi kirjutatud tegelasi.\n“Nioh 2” on struktureeritud missioonidena– kaardi pealt tuleb valida tase ning siis saab seda alles mängida. Tegemist pole ühte maailmaga nagu muudes antud žanri teostes, kuid siin see toimib hästi. PlayStation 4 Pro peal olid laadimisajad ülikiired ning arvestades, kui suured ning ilusad on alad, milles ringi ekselda, on tegemist muljetavaldava saavutusega.\nAudiovisuaalselt pole midagi kurta- mäng näeb välja väga kena, jookseb 60 kaadrit sekundis ning on täidetud fantastilise muusika(Mida saab kuulata Spotifys). Tegelaste ning relvade animatsioonid on suurepärased ning Yokaide disainid on võrratud.\n“Nioh 2” on kindlasti üks nendest teostest, mida võiksid proovida ka need, kes pole erilised Souls-like žanri fännid. Nendele, kes seda on aga, leiavad eest tundidepikkust lõbu, perfektse varustuse otsimist, piisava väljakutse ning kõike seda saadab fantastiline lugu ning välimus.\n+Hea audiovisuaalne disain\n+Tegevust jätkub kümneteks või koguni sadadeks tundideks\n– Yokai Shift on kasutu\n– On ainult New Game Plus ja sealt edasi enam ei lähe\n2020 Hinne 9 Koei Tecmo N Nioh 2 Playstation 4 Sony Interactive Entertainment Team Ninja\nVIDEO | “My Hero One’s Justice 2” viimane boss!


Parem karta kui kahetseda — 12 toiduainet, mis on su kassile kahjulikud või isegi eluohtlikud - Lemmikloom\nParem karta kui kahetseda — 12 toiduainet, mis on su kassile kahjulikud või isegi eluohtlikud\nPaljud kassid on väga valivad sööjad, mistõttu me proovime neile pakkuda erinevaid toiduaineid, et leida see, mida meie kass armastab. Kahjuks on paljud toiduained, mida kassid armastavad, neile hoopiski kahjulikud. Üllatavalt on mõned neist tihti siiski meie kassi toidukausis. Ole ohtudest teadlik ja vaata järele, milliseid toite oma pere lemmikule anda ei tohiks.\nWebMD on toonud välja 12 toiduainet, mida tegelikult oma kassile anda ei tohiks:\nInimestele mõeldud tuunikala. Kuigi kassid seda armastavad, siis regulaarne inimestele mõeldud tuunikala andmine võib põhjustada alatoitumust. Kahjuks ei sisalda see kõiki kassi eluks vajalikke ühendeid.\nSibul ja küüslaauk on kahjulikud igas vormis — pulbrina, toorena, keedetuna või praetuna. Ettevaatlik tasub olla neil, kes kassile enda tarbeks tehtud hakklihakastet soovivad pakkuda. Sibul ja küüslauk hävitavad kassidel punaseid vereliblesid, põhjustades aneemiat.\nPiim ja teised piimatooted. Paljudele võib see tulla üllatusena, aga enamik kasse on laktoositalumatud. Nende seedesüsteem ei suuda piimatooteid töödelda ja tagajärjeks võib olla kõhulahtisus ja seedehäired.\nAlkohol. Vist ei ole vaja pikalt selgitada, miks alkohol kassidele ohtlik on. Kassidele võib etanoolimürgitus lõppeda väga kurvalt ja olla surmav.\nViinamarjad ja rosinad. See, et viinamarjad ja rosinad on nii koertele kui kassidele toksilised, tuleb paljudele üllatusena. Viinamarjad ja rosinad võivad põhjustada neerukahjustusi, sealhulgas ka eluohtlikku neerupuudulikkust.\nŠokolaad. Väike kogus šokolaadi ei ole kassidele veel saatuslik. Suuremas kogus šokolaadi söömine võib aga muutuda kassile ohtlikuks. Mida tumedam on šokolaad, seda mürgisem ta kassile on.\nKoertele mõeldud söök. Kui kass koera toidukassist vahel mõne ampsu konservi või krõbinaid nahka pistab, ei ole selles midagi hullu. Kui aga kassi sihilikult koertele mõeldud toiduga toita, siis jääb kass lihtsalt valgupuudusesse, kuna koerte konservides on valgusisaldus oluliselt väiksem kui spetsiaalses kassitoidus. Pikaajaline tarbimine võib viia valgupuuduseni ja põhjustada tõsiseid tervisehädasid.\nKofeiin. Koerad ja kassid on kofeiini suhtes tundlikumad kui inimesed. Kuigi lonks kohvi või jääteed ei mõjuta tõenäoliselt enamikku lemmikloomi, võib ühe või kahe kofeiinitableti allaneelamine olla väikestele koertele ja kassidele surmav.\nToored munad. Muna on suurepärane valguallikas, kuid kassile tohib anda muna ainult keedetud kujul. Toorena ohustab tervist salmonella bakter, mis põhjustab väga tõsiseid seedeprobleeme.\nPärmitainas. Pärmitainas peab enne küpsemist teatavasti kerkima. Täpselt seda teeb see ka siis, kui ta kogemata kassi kõhtu peaks sattuma. Paisudes võib pärmitainas kiisule väga palju valu põhjustada.\nKondid ja luud. Kui teie kass on toortoidul, võib ta süüa väikeses koguses luid. Kõigil muudel juhtudel ei tohi kassidele aga luid anda!\nTermiliselt töödeldud luud on väga haprad ja rabedad, mis võivad tekitada suurt kahju looma siseorganitele. Samuti ei ole mõistlik kassile kondiga liha pakkuda. Nii toored kui kuumtöödeldud kondid võivad põhjustada hambamurde, söögitoru ja sooltrakti obstruktsiooni või mulgustumist.\nMaks. Väikeses koguses ei tee maks kassile midagi halba, kuid suuremad kogused tähendavad suurt kogust A-vitamiini, mis võivad kassil põhjustada ostoporoosi.


Uuele ŠKODA Rapid’ile kõrgeim turvalisushinnang « Uudised « Škoda mobiiliveeb\nUuele ŠKODA Rapid’ile kõrgeim turvalisushinnang\nTäna, 28. novembril avaldatud Euro NCAP testide tulemustega pälvis ŠKODA uudismudeli Rapid turvalisus sõltumatu osapoole kõrge tunnustuse, saavutades Euro NCAP kokkupõrketestides maksimumtulemused ehk 5 tärni. Suurepärase hinna-väärtussuhtega kompaktsedaan Rapid on oma segmendis üks turvalisemaid sõidukeid ning auto laiaulatusliku turvavarustuse tõhusust kinnitavad väga head ja head tulemused nii täiskasvanud reisijate, lapsreisijate, jalakäijate kui ohutusabisüsteemide testide kategooriates.\nTäiskasvanud reisijate ohutuse kategoorias teenis Rapid 94% üldtulemuse, saavutades esiistmetel reisijate ohutuses maksimumi laup- ja külgkokkupõrke testides. Väga heaks osutusid ka lapsreisija ohutuse näitajad, kus maksimumpunktid saadi kolme aastaste laste ohutust käsitlevais testides. Olles kinnitatud tagaistmel ŠKODA originaaltarvikust Isofix lasteistmega, ei saanud mannekeenid vigastada ei laup- ega külgkokkupõrke testides. Üldtulemusena saavutas Rapid 80% lapsreisija tuvalisuse kategoorias.\nEuro NCAP hindas positiivselt tulemusi ka jalakäija turvalisuses, kus Rapid saavutas 100% põrkeraua kokkupõrketestis. ŠKODA Rapidi põrkeraud on disainitud vähendamaks õnnetusjuhtumi korral selle kahjustavaid mõjusid jalakäijate jalgadele. Sõiduki kapott pälvis kõrge tunnustuse testis, kus hinnati kokkupõrke mõju õnnetusjuhtumil laps-jalakäijaga.


Laen ja rasedus | Laenud online\nKiirlaen Sularahas Võrdle erinevaid laenupakkujaid kes võimaldavad võtta kiirlaen või väikelaen mõneks kuuks kuni mitmeks aastaks. Kõik siinsed laenupakkujad omavad Eesti Finantsinspektsiooni tegevusluba. Suured tagatisega laenud: autolaen ja hüpoteeklaen – autolaen ja hüpoteeklaen on tuntud tagatisega laenude liigid mida iseloomustavad suuremad laenusummad madal intress ning tagatisvara olemasolu. Taoliste laenude korral on võimalik osta endale vara mida rakendatakse seejärel laenu tagatisena või on võimalik tagatiseks anda olemasolev vara mille pantimisel on võimalik saada rahasumma olenevalt tagatisvara turuväärtusest. Erik ja tema Florida lindzee elab Orlando või isegi naisega koos poisslaps teel. Erik toimib kontohaldurile turustamise firma ning leiab nõustamine lugejad sõbrad ja pere Raha Crashers tema isiklik ministeeriumi teistele. Erik sai kirglik isikliku rahanduse ja aidata teisi tarku rahaliste otsuste pärast riiulid up üle 20k krediitkaardi ja õppelaenu võla esimese kahe kolledži aastat. Ära ole jobu või midagi ebaseaduslikku. Kõik on lihtsam nii. Igaüks meist on kordki olnud situatsioonis mil tekib pakiline rahaliste ressursside vajadus. Sellisel juhul võtab enamus inimesi laenu. See on reeglina mugav ja kiire. Selle tavatähenduses tuleb laenu järele minna finantsasutuse kontorisse (võrguühenduseta režiim) aga tänu uute tehnoloogiate arenemisele ja arvutite ning interneti ilmumisele sai võimalikuks vormistada laen online režiimis. Laen-rahalisi suhteid võib täna vormistada internetis. Kõik Eesti laenuturul tegutsevad laenufirmad võimaldavad maksepuhkust või laenuperioodi pikendamist. Taotluse esitamiseks on vahel vajalik teenustasu maksmine – see summa on tavaliselt paarikümne euro suuruses. Kõikidel laenuandjatel on vastava tasu suurus aga erinev ning mõnel puhul on maksepuhkuse või laenu tähtaja muutmine täiesti tasuta mõnel puhul võib summa oleneda võetud laenusumma suurusest ja küündida paari protsendini laenusummast.


Osaühingu juhatuse liikmed, likvideerijad ja nõukogu esimees kui nõukogu on olemas , kellel puudub rahvastikuregistris registreeritud elukoht, peavad registripidajale esitama oma aadressi ja teavitama viivitamatult oma aadressi muutumisest. Seejuures on vajalik vormistada ka vastavad juhatuse otsused. Igal juhul ei jõustu juhatuse liikme kohalt tagasiastumine enne tagasiastumise avalduse kättetoimetamist. Juhul kui juhatuse liige ei saa mingil põhjusel enam oma volituste lõpptähtajani kohustusi täita, tuleb ühingul see liige tagasi kutsuda ja valida tema asemele uus juhatuse liige.\nKohtu määratud juhatuse liikmel on õigus mittetulundusühingu arvel mõistlike kulutuste hüvitamisele ja mõistlikule tasule, mille määrab vaidluse korral kohus Kuidas maarata liikme suuruse.\nOsakonnad ei ole juriidilised isikud. Kui osakonnal on oma üldkoosolek ja juhatus, kohaldatakse nendele käesoleva seaduse §-des 18—22, 24—26, 28—30 ja 32 sätestatut. Järelevalve 1 Liikme suurus 17 5 teostab järelevalvet teiste organite tegevuse üle. Selle ülesande täitmiseks võib üldkoosolek määrata revisjoni või audiitorkontrolli.\nLuhiajalise liikme koor


Toobal nõuab: Krossi ei tohi kutsuda ETV valimisdebatile! - Maaleht\nToobal nõuab: Krossi ei tohi kutsuda ETV valimisdebatile!\n14. september 2013Foto: Marko Jakobi\nKeskerakond saatis poolteise tunni jooksul välja nelja avalduse seoses IRLi Tallinna linnapeakandidaadi Eerik-Niiles Krossi tagaotsimiskuulutusega - erakonna peasekretär Priit Toobal nõudis, et Krossi ei lubataks laupäeva õhtul ETV-s toimuvale teledebatile.\nRinghäälingunõukogusse kuulub Toobal leiab, et Interpoli poolt tagaotsitavaks kuulutatud linnapeakandidaadil Krossil pole kohta rahvusringhäälingu eetris õhtul toimuval teledebatil.\n"Tegemist on absurdse olukorraga, kus väärikad kandidaadid pannakse vastamisi inimesega, keda otsib laeva kaaperdamises süüdistatuna taga Interpol," märkis Toobal. "Samas pole sellise olukorra teke esmakordne, arvestades, et just Krossi isiklikul mahitusel saabus meie riiki raudteed erastama samuti rahvusvaheline tagaotsitav Antonio Angotti."\nToobal rõhutas, et kui keegi veel ei mäleta, siis 2001. aastal tunnistas toonane siseminister Tarmo Loodus tunnistab, et just Kross taotles Angottile luba piiri ületamiseks.\n"Kui rahvusringhäälingu juhid ja saate toimetajad siiski leiavad, et tagaotsitava Krossi kutsumine väärikasse valimissaatesse riigitelevisioonis on täiesti normaalne, siis peaksid ülejäänud kandidaadid tõsiselt kaaluma, kas sellest saates on ikka võimalik osa võtta," lisas Toobal.\nKeskerakond on reageerinud jõuliselt uudisele, et Interpoli kodulehele ilmus Eerik-Niiles Krossi tagaotsimiskuulutus. Tallinna abilinnapea Kalle Klandorf avaldas kahtlust, kuidas saab Tallinna linnapeaks pürgida mees, kes Eestist väljudes vahistatakse. Mailis Reps nõudis, et Kross taanduks valimiskampaaniast. Linnapea Edgar Savisaar leidis, et uudis peaks käivitama valitsuskriisi.\nReinsalu Krossi pressibriifingul: Vene karu tegi vindi üle keeramisega Savisaarele karuteene


Küsitlus: Mida ja millal viimati lugesite ja ette lugesite? - Arvamus - Virumaa Teataja\nKüsitlus: Mida ja millal viimati lugesite ja ette lugesite?\n22. oktoober 2011, 9:22\nÜleeile algasid raamatukogupäevad ja oli ka ettelugemispäev. Mida ja millal viimati lugesite ja ette lugesite?\nMa ei mäleta, loen rohkem ajakirjandust. Ei jõua, eks ma aeg-ajalt mingit ajaloolist või kunstialast vaatan. “Koletised” vist oli viimati näpu vahel. Ette lugesin viimati 35 aastat tagasi, ma arvan, hiljem pole vajadust olnud, kõik oskavad lugeda.\nNatuke aega tagasi lugesin üht Agitaatori kirjastuse arstiraamatut, pealkirja ei mäleta. Ette loen erinevaid muinasjutte iga päev lastelastele, mul on neid palju, kokku kümme.\nEile õhtul lugesin lapsele “Pätut”. Muud ilukirjandust ei ole kahjuks aega lugeda olnud.\nJõelähtme vald, Saviranna\nEile õhtul lugesin Suvorovi “Jäälõhkujat”. Ma loen iga päev raamatuid. Ette lugesin viimati laupäeva õhtul lastele Astrid Lindgreni raamatut “Tjorven, Pootsman ja Mooses”.\n“Pipi Pikksukka” lugesin, sest teatris hakkas lõppema see etendus, viimane kahesajas etendus oli laupäeval ja siis enne lugesin üle, olgugi et olin näinud seda palju. Mul tuleb ettelugemist vähe ette. Mul on alles kolmene see, kellele ette loen, ja ta ei kannata seda eriti, seetõttu loen talle suurte tähtedega raamatutest.\nOi, see oli viimati vist keskkooli ajal. Pole vajadust ja aega olnud, et suuremat lektüüri ette võtta kui kohalikud uudised või midagi sellist. Ilukirjanduse jaoks ei ole enam üldse aega. Erialasest kirjandusest loen lapse kasvatamise ja psühholoogia teemalisi raamatuid. Seda on küll ette tulnud. Ette lugesin viimati eelmisel kuul – lapsele unejuttu. Kui ma ei eksi, siis oli see “Aladdini seiklused” Disney sarjast.\nAdvendimõtteid Loe artiklit\nKiri: nad tulevad! Loe artiklit\nRepliik: kalli-kalli Loe artiklit\nVaade: seisev populistlik raha Loe artiklit