Windowsi uued Libraries ja Sticky Notes vahendid\nWindows 7—Libraries ja Sticky Notes\nWindows 7 uued 'Libraries' ja 'Sticky Notes' vahendid\n(Kehtib ka Windows 8/8.1 ja Windows 10 suhtes.)\nLibraries (Teegid või Raamatukogud)—Uus, huvitav ja väga vajalik asi, aga algul võib olla natuke arusaamatu mõiste ning seepärast tuleb temast ka natuke pikemalt juttu. Microsoft asendas Windows 7-s spetsiaalsed staatilised shell kaustad, mis olid Windowsi eelmistes versioonides, nüüd virtualiseeritud shell kaustadega, mis sisaldavad spetsiifilisi andmeid, mis on kokku kogutud süsteemi eri kohtadest (nende reaalsetest kõvaketta füüsilistest asukohtadest). Seega võib teekidesse koguda virtuaalselt kokku ühte tüüpi andmeid olenemata sellest et kus süsteemiosas need failid tegelikult asuvad. Oletame näiteks et meil asuvad videofailid nii C: kui ka loogilistes F: ja G: partitsioonides ning seoses sellega ei ole meil nendest videofailidest korralikku ülevaadet, me ei saa nendele kiiresti ja hõlpsalt ligi. Nüüd aga võime me koondada kõik need videod virtuaalselt ühte kohta, st nad omavahel ühendada ja selleks kohaks saabki siis olema Videos Library.\nLibraries (teegid) on seega koht, kustkaudu Sa saad ligi kõikidele oma dokumentidele, muusikafailidele, piltidele jms failidele ükskõik kus nad Sinu kõvakettal reaalselt ka ei asuks. Library sarnaneb tavalisele kaustale, näiteks kui Sa avad selle kausta, siis näed Sa seal ühte või mitut kokkukogutud faili, mis asuvad aga füüsilise kõvaketta (sh ka välise kõvaketta või USB draivi) erinevates oblastites (ka eri partitsioonides, juhul kui Sul need loodud on). Libraries ei sisalda reaalseid elemente vaid nende kiirkorraldusi / otseteid. Näiteks kui Sul on palju muusikafaile, mis asuvad Sinu kõvaketta erinevates kaustades ja isegi mitmes partitsioonis ning välisel USB kõvakettal, siis võid Sa neile ligi saada ühestainsast kohast kasutades selleks Music library kausta.\nVõib ka nii selgitada:\nWindowsi varasemates versioonides näiteks nagu Windows Vista ja XP, olid olemas spetsiaalsete kaustade komplektid, kus hoiti kasutaja enda faile (näiteks “My Documents” ja “My Pictures”). Windows Vistas indekseeriti need spetsiaalsed kaustad automaatselt, et kasutaja saaks nende sisu kiiremini ja efektiivsemalt ülesse leida. Kuid paljud kasutajad hoiavad oma faile kõvaketta erinevates kohtades, näiteks C:\_ temp, C:\_Minu_vaenlased, D:\_Minu_võlad\_Jaanuar_2009, G:\_Minu_pornod, H:\_Backup\_Minu_suured_äpardused (väline USB 500GB-ne kõvaketas) või I:\_Minu_alimendid (väline USB 170GB-ne mini-kõvaketas) jne... Seega hoiavad kasutajad neid faile väljaspool enda kasutajaprofiili andmekaustasid. See ei ole aga hea indekseerimisele ja kasutajal on raske leida kiiresti oma faile ülesse.\nWindows 7 pakub välja aga sellise lahenduse, kus kasutaja enda faile, mis on laiali üle kogu kompuutri, saab vaadata ja hallata ühes- ja samas kohas—Libraries kaustastruktuuris. See tähendab seda et kasutaja saab Windows 7-s ise määrata, et millised kaustad tuleb lülitada sinna Windows 7 Library virtuaalsesse kausta.\nWindows 7 Library on kasutaja enda poolt määratud mingi sisu kollektsioon, mis esitab neid andmeid sõltumata olemasolevast kaustahierarhiast (st kaustastruktuurist). Kasutaja võib oma mingid spetsiifilised failid, mis asuvad füüsilise ketta erinevates kohtades, koondada virtuaalselt ühteainsasse kohta – mis ongi library. Lülitades oma mingid kaustad sinna Libraries kausta, teatab kasutaja Windows 7-le sellega seda et kus asuvad tema tähtsad andmed.\nRaamatukogud on seega virtuaalsed kaustad ja mis kujul nende sisu kuvatakse sõltub juba otsingupäringu tulemustest või siis failitüüpidest, mida me nendes vaatame hakkame. Vaikimisi on Windows 7's loodud järgmised eeldefineeritud raamatukogud (teegid): Documents, Music, Pictures ja Videos libraries kaustad.\nRaamatukogudes hoitakse ka HomeGroup'i ühiskasutatavaid faile ja meediat (st kui Sul on loodud koduvõrk) ning teegid on seotud ka väliste kettaseadmete, mis on momendil meie arvutiga ühendatud, andmetega.\nMilleks see uus Libraries süsteem siis ikkagi loodi?\nEks ikka selleks et me saaksime oma kindlat tüüpi faile kiiresti vaadata ja hallata ühes- ja samas kohas; me võime nendes virtuaalsetes Raamatukogudes avada faile, lisada sinna uus kaustasid ja faile, kustutada oma kasutasid/faile jne, jne... Me võime luua ka ise uusi Raamatukogusid (Library - Teek).\nLibrary sarnaneb tavalisele kaustale, aga erinevalt standardsest kaustast, võib library kuvada ühel- ja samal ajal faile, mis asuvad erinevates kaustades, mis omakorda asuvad kõvaketta erinevates oblastites. Need raamatukogud ei sisalda reaalseid faile vaid nad omavad virtuaalseid kaustasid, millede kaudu saab kasutaja kiiresti ligi kõikidele oma tähtsamatele andmetele.\nKasutaja võib aga salvestada ja kopeerida oma faile otse " library" kaustadesse kuigi siin sai eelnevalt selgitatud, et need raamatukogud ei ole failisüsteemi kaustad vaid virtuaalsed kaustad, aga iga library omab vaikimisi salvestamiskohta, kuhu need failid siis saadetakse. (Windows 7-s omab iga Library omaenda spetsiifilist kohta, kuhu tema failid salvestatakse, st igat faili, mida salvestatakse sinna teeki, hoitakse ühes kindlas spetsiifilises kohas.)\nIga library sisaldab failide kahte füüsilist asukohta: kasutaja enda personaalset kausta ja nn avalikku (public) kausta ning failide salvestamise vaikimisi asukohaks saab olema esimene juurdelisatud kaust. Kasutaja võib igal ajal muuta seda vaikimisi salvestamiskohta aga kui ta eemaldab selle olemasoleva vaikimisi salvestamiskoha, siis valib Windows 7 libray kaustas oleva järgmise kausta, kuhu need failid siis salvestatakse.\nSelliseid spetsiaalseid kaustasid teadsime me ka juba Windows Vistas kuid seal ei olnud nad individuaalsed kaustad ja me ei saanud nendesse faile salvestada; Windows 7's on aga üks Raamatukogu paljude erinevate kaustade kogum.\nMe võime aga failide salvestamise vaikimisi asukohta ka muuta, avame Libraries kausta:\n* Klõpsame all tegumirea vasemas osas Windows Explorer ikoonile ja temale klikkides avatakse vaikimisi Libraries kaust:\nSeejärel teeme akna vasemas paanis vajalikult Libraries kaustal (Documents, Music, Pictures või Videos Library kaustal) paremklõpsu ja valime käsu Properties ja tegutseme (vaata allasuvat pilti):\nÜlemiselt pildilt on näha, et avatud on virtuaalse Pictures Library kausta omadusteaken, kus me võime muuta oma pildifailide salvestamise asukohta (märgistame üleval vajaliku kausta ja klõpsame nupule Set save location); lisada oma Pictures Library kausta uusi alamkaustasid nupu Include a folder... abil; olemasolevaid virtuaalkaustasid kustutada nupu Remove abil (Sellega me kustutame ainult antud virtuaalse kausta, mitte aga tegelikku reaalset kausta koos oma sisuga, tema jääb loomulikult alles!). Näiteks kui Sul võrku ei ole või kui Sa ei taha enda pornot teistega jagada, siis märgista üleval see "Public Pictures (X:\_Users\_Public)" rida ja klõpsa nupule Remove.\nKui me tahame muuta mingi Libraries kausta juba olemasoleva vaikimisi alamkausta omadusi, siis teeme sealsamas akna vasemas paanis vajalikul alamkaustal paremklõpsu ja valime käsu Properties ning ilmub järgmine dialoogiaken kus avame vahelehe Location (Asukoht):\nÜlemisel pildil on avatud sakk/lipik Location ja me võime seal muuta selles alamkaustas olevate failide salvestamiskohta, antud näite puhul siis piltide salvestamiskohta - klõpsame nupule Move... ja valime ilmuvast dialoogiaknast uue salvestamiskoha.\nMärkus: Alates Windows 7 Build 7048 väljalaskest on tehtud siin jällegi väike muudatus: Kui Sa klõpsad Start menüüs paremal ülaosas enda kasutajanimele, siis avatakse Windows Explorer aken, kus on avatud Sinu kasutajaprofiili kaust mitte aga Libraries kaust nagu seda varem tehti. (Kui Sa klõpsad aga all tegumireal Windows Explorer kollasele kaustaikoonile, siis viikase Sind otse Libraries kausta.)\nUue Libray (Teegi) loomine:\nUue Raamatukogu loomiseks võime me kasutada kahte moodust:\n1) Ava oma Libraries kaust, tee kaustakna vasemas navigatsioonipaanis (Navigation Pane) real Libraries paremklõps ja vali kontekstmenüüst käsk New > Library - kliki pisipildile, et teda suurendada:\nSeejärel ilmub vasemasse navigatsioonipaani uus Teek (New Library), mis on juba märgistatud, tipi kohe talle mingi sobiv nimetus ja vajuta klahvi ENTER.\n2) Ava oma Libraries kaust, märgista kaustakna vasemas navigatsioonipaanis (Navigation Pane) Libraries, siis tee parempoolses aknas teegikausta enese sees tühjal kohal paremklõps ja vali kontekstmenüüst käsk New > Library - kliki pisipildile, et teda suurendada:\nParemasse aknaossa ilmub uus Raamatukogu (New Library), tipi kohe talle sobiv nimi ja vajuta ENTER ning seejärel "hüppab" ta ka vasemasse navigatsioonipaani...\nSa võid sama tehnikaga luua olemasolevatesse teekidesse ka uusi alamkaustasid, aga nüüd siis märgista vasemas navigatsioonipaanis mingi konkreetne libraries kaust, näiteks Music (Libraries) kaust.\nOma uude äsjaloodud Library'sse (Teeki) kausta lisamine (toomine):\nMärgista vasemas navigatsioonipaanis oma uus Raamatukogu ja klõpsa seejärel paremas aknapaanis nupule Include a folder (Lisa kaust) - kliki pisipiltidele, et neid suurendada:\nOtsi avanevas "Include a folder in..." aknas ülesse see kaust, mille Sa tahad lisada siia uude Raamatukokku ja klõpsa allasuvale Include Folder nupule -\nMe võime lisada suvalisse Teeki kaustasid ka USB seadmetelt (mälupulk, väline USB kõvaketas jne) ja võrguketastelt.\nNB! Kui Sa tahad mingit olemasolevat Raamatukogu/Teeki (Library) kustutada, siis tee vasemas paanis tal paremklõps ja vali käsk Remove location from library.\nAga kui selles paremklikiga hüpikmenüüs pakutakse mõnel juhul ka käsku Delete, siis antud käsuga kustutad Sa elemendi ka oma kompuutrist (st kõvakettalt) nii et ole selle käsuga ettevaatlik.\nKui Sa valid kontekstmenüüst käsu "Remove location from library", siis Sinu reaalsed kaustad ja failid jäävad alles! Kui me tahame mingi library sees või tema alamkaustas kustutada reaalset/füüsilist kausta või faili, siis klõpsame vasemas navigatsioonipaanis vajalikul Raamatukogul või tema alamkaustal ja kustutame parempoolses aknapooles vajaliku alamkausta/faili. Juhul kui vasemas navigatsioonipaanis on kättesaadav ka käsk Delete, siis ka see kustutab elemendi reaalselt.\nÜhesõnaga kui Sa kustutad faili või kausta, mis asub library sees, siis ta kustutatakse ka tema originaalses asukohas. Kui Sa tahad library kaustast mingit elementi kustutada, aga soovid sealjuures antud faili tema originaalkohas alles hoida, siis pead Sa eemaldama selle library kausta, mille sees ta asub. Sarnaselt sellele, juhul kui Sa lisad oma mingisse Library kausta uue kausta ja seejärel kustutad selle kausta tema originaalasukohas, siis 'library' kausta kaudu ei saada enam antud kaustale ligi.\nKui Sa eemaldad 'library', siis ta siirdatakse prügikasti (Recycle Bin), aga failid ja kaustad, milledele sai sellest kustutatud library kaustast ligi, jäävad alles ükskõik kus nad ka ei asu. Kui Sa kustutad juhuslikult mingi oma vaikimisi library kausta (Documents, Music, Pictures või Videos), siis võid Sa ta taastada sel teel, et teed vasemas navigatsioonipaanis Libraries peal paremklõpsu ja valid kontekstmenüüst käsu Restore default libraries.\nAlloleval pildil kustutatakse aga reaalne füüsiline fail, mis asub kasutaja "Minu_Dreamscenes" kaustas:\nNB! Need, kes ei taha seda uut Libraries funktsiooni kasutada ja soovivad, et Windows Exploreris avataks vaikimisi hoopis Computer või siis Documents kaust, saavad juhise siit.\nII. Sticky Notes (märkmepaberid / kleebised):\nSticky Notes—Sticky Notes utiliit lubab meil oma töölauale igasuguseid märkmeid teha; teda saab avada: Start > All Programs > Accessories - Sticky Notes (Või klõps nupule Start ja kohe ülevalt Sticky Notes). Kui oled oma tähtsad asjad (võlad, trahvid, maksekorraldused, vaenlased jne) kirja pannud, siis sulge ta all tegumireal asuva Sticky Notes ikooni kaudu ja Sinu märked jäävad alles. Sulgeda saab teda kahel viisil:\na) Kui Sa käivitad selle Sticky Notes'i, siis ilmub alla tegumireale tema nupp/ikoon ja kui Sa oled enda tähtsate märkmete tippimise lõpetanud ning soovid ta sulgeda, siis vii oma hiirekursor tegumireal (Super Bar'il) selle nupu kohale. Seepeale ilmub Sticky Notes eelvaate aken, kus lõpsa tema paremal ülaosas punasele ristikesele (x) - pilt.\nb) Või tee alternatiivina tegumireal tema ikoonil paremklõps ja vali käsk Close window.\nKui Sa ta uuesti käivitad, siis saad oma eelmisi märkmeid vaadata, redakteerida ja kustutada.\nAlumisel pildi on käivitatud Sticky Notes ja kohe kuvatakse kasutaja eelmine teade ja et nüüd teha sellele lisaks ka uus sissekanne, siis klõpsa selleks tema akna vasemal ülaosas asuvale ristikesele ("New Note") - kliki pisipildile, et teda suurendada:\nIlmub uus aken, kuhu tipi enda järgmine tähtis teade:\nKui Sa tahad mingit olemasolevat teadet kustutada, siis klõpsa akna paremas ülaosas asuvale "Delete Note" ristile - kliki pisipiltidele, et neid suurendada:\nSeejäre klõpsa ilmuvas aknas nupule Yes -\nMärkus: See kustutamise kinnitusaken ilmus alles selles Windows 7 build 7052 väljalaskes.\nSa võid luua oma töölauale tema kiirkorralduse või siis käivitada ta ja teha tegumiribal Sticky Notes nupul paremklõpsu ning valida nn Jump List menüüst käsu Pin this program to taskbar, siis on ta Sul edaspidi kohe käepärast võtta:\nMärkus: Alternatiivina võid klõpsata nupule Start, teha ülaosas Sticky Notes lingil paremklõpsu ja valida käsu Pin to Taskbar.\nKui Sa tahad ta hiljem sealt tegumirealt ära koristada, siis tee sedasama, aga nüüd vali sellest väljakargavast menüüst käsk Unpin this program from taskbar.\nSticky Notes lubab oma märkmepaberi suurust muuta (lohistame teda nurkadest ja külgedest); teda saab viia ka mujale (viime kursori tema kitsale tiitelribale ja lohistame); ta toetab teksti kleepimist (paremklõpsuga "Paste"); tema värve saab vahetada (paremklõpsu kaudu) ja märkmepaber toetab isegi linkide (URL) tippimist/kleepimist (Windows'i mälupuhvrist ehk lõikelauast käsuga "Paste"):\nEt neid linke avada, vajuta ja hoia all Ctrl klahvi ning klõpsa lingile.\nKui Sa tahad oma Sticky Notes'i sulgeda, siis vii oma kursor all tegumireal (Super Bar'il) tema ikooni/pisipildi kohale, seepeale ilmub ülesse antud ikooni kohale miniaknake, kus klõpsa punasele sulgemisristikesele (x):


Selle mehega ei ole kõik korras — Sirp\nArthur Milleri draama „Vaade sillalt“ on sedavõrd klaarilt kirjutatud, et teksti lugedes tundub ekslikult: lavastajale on ju kõik ette antud, mis nii viga.\nEndla teatri „Vaade sillalt“, autor Arthur Miller, tõlkija Anne Lange, lavastaja ja muusikaline kujundaja Priit Pedajas, kunstnik Liina Unt, valguskunstnik Margus Vaigur. Mängivad Meelis Rämmeld, Jaan Rekkor, Fatme Helge Leevald, Karin Tammaru, Priit Loog, Karl Andreas Kalmet, Sander Rebane ja Ando Loosaar. Esietendus 17. X Endla suures saalis.\nArthur Milleri „Vaade sillalt“ on meil varem lavale toodud vaid kahel korral, mõlemal Eesti Draamateatris. Esmalt 1958. aastal, lavastaja Mai Mering, Alfieri – Ants Eskola, Eddie – Rudolf Nuude, Catherine – Ita Ever, Beatrice – Lisl Lindau (Endla kavalehel nimetatud eksikombel Rakvere teatri lavastuseks). Teist korda 1996. aastal: Mikk Mikiveri lavastust mäletan eredalt, Eddie Carbone kujunes Martin Veinmanni jõulise traagikaväljaga sündmusrolliks.\nNüüd siis kolmas kord ja Priit Pedajas Endlas. Kuigi Milleri tekst on teada ja tuttav, tabas ja rabas esietendusel tõik, kui totaalselt kõlksub see 1955. aastal kirjutatud dokumentaalse aluspõhjaga näidend Itaalia immigrantidest Ameerikas kokku tänapäevaga. Aprillist koroonakriisi tõttu oktoobrisse lükkunud esietendus ajastus sarkastilise kokkusattumusena ligistikku ekssiseministri kurikuulsa intervjuuga Deutsche Wellele. Peategelase Eddie Carbone tõlgendamine pelgalt ühe populistliku partei potentsiaalse valijana mõjuks küll vulgaarselt ning esietenduse kuupäev 17. oktoober oli lugupidavalt ajastatud hoopis Arthur Milleri (1915–2005) saja viiendale sünniaastapäevale.\nMilleri näidend on sedavõrd klaarilt kirjutatud, et teksti lugedes tundub ekslikult: lavastajale on ju kõik ette antud, mis nii viga. Seda õpetlikum ja põnevam on Endla uuslavastusega võrrelda mälupilte Mikiveri lavamaailmast ja oma tollaseid üleskirjutusi. Võrdlus pole küll tasavägine: toonast lavastust olen näinud kuusteist korda, praegust (seni!) üksnes esietendusel. Pedaja lavastuse helistik on teistsugune kui Mikiveril, ent kummaski tervikus pääseb mõjule oma mängureeglite täpsus, oma väljapeetud stiil.\nKahe lavastuse põhimõttelisim erinevus on saatusetragöödia määras ning kõige puhtamalt peegeldub see kahe finaali võrdluses. Mikiveri lavastuses osales külalisena Estonia ooperisolist, tenor Tiit Tralla Tony rollis, tema hüvastijätulaul mõjus nagu reekviem Eddie Carbonele. Lepo Sumera muusika saatel langes Eddie ja publiku vahele ränkraske raudeesriie, mida Mikiver kasutas kujundina mitmes lavastuses. Ainsana jäi siiapoole raudset vaheseina advokaat Alfieri (Jüri Krjukov, mõnel etendusel mängis teda lavastaja Mikiver ise) raamjutustajana oma lõppsõna lausuma. Veinmanni osalahenduse kulminatsiooniks kujunes Eddie surmamineku teadlikkus, surma kui Eddiele ainuvõimaliku lahenduse provotseeriv esilekutsumine lootuses nõnda oma süü lunastada.\nPedaja lavastuses juhtub kõik nagu iseenesest, poolkogemata ja kaalutlemata, hirmuäratavalt lihtsalt ja ruttu. Kuna kõrvaltegelastest sadamatöölised on välja kärbitud, on lavastuses kogu tähelepanu suunatud Eddie perekonnale ja ta naise sugulastele, kahele immigrandile. Kõik näitlejad mängivad tugeva ansamblitunnetusega, vähimagi soleerimiskiusatuseta. Ometi, just nimelt selle vahendituse, argisuse kaudu hakkab lavaelu toimima traagiliselt, iga viivuga üha enam kaasa kiskuma. Nii et küsid endalt saalis imestunult: kuidas on see võimalik, et mitte midagi justkui ei rõhutata eriliselt ega joonita kujundlikult alla, aga tähelepanu ei haju, vastuoksa, vaatad nagu parimat psühholoogilist kriminulli?! Eks vastus peitu kogenud lavastaja elu- ja ametitarkuses, oskuses jutustada lugu ilma tühitrikitamata, usaldades rahulikult autorit ja näitlejaid.\nJaan Rekkor paotab Eddie Carbone olemust tasa-targu, esmapilgul peaaegu jahmatavalt efektivabalt, kuid sisemise miilamisega.\nLiina Undi kujunduses kõrgub massiivne Brooklyni sild Eddie kodu kohal, sillaköied seostuvad pahaendeliselt võllapuuga, aga silla all on suurel laval tühjust ja ruumi. Harvad mööbliesemed tähistavad kodusust, aga ka ebakindlust, eriti Eddie kiiktool: kui Rodolpho muretult sinna istub, mõjub see kõnekalt – peremehe positsioon kõigub.\nJaan Rekkor paotab Eddie Carbone olemust tasa-targu, esmapilgul peaaegu jahmatavalt efektivabalt, kuid sisemise miilamisega. Kindlasti mitte Eddiet idealiseerides, pigem nõndamoodi, et tuntud tõdemus „näitleja on oma rolli advokaat“ muundub märkamatult sedastuseks, et tegu on rolli prokuröriga. Ei, ka see pole täpne. Pigem iseloomustab Pedaja lavastust ahendavast hinnangulisusest loobumine. See ei tähenda „sallivust kui ükskõiksust“ (vt Viivi Luige intervjuu, Postimees 20. IX 2020), vaid publiku mõtlemisvõime usaldamist.\nPöördumatu protsessi, kuidas Eddie oma kinnismõtte puntrasse kinni jääb, oma elu ja hinge üha enam kahjustab, mängib Rekkor suurel laval nähtavaks nappide lähiplaani vahenditega, samm-sammult, veenvas gradatsioonis. Eddie rolliga lisandub veel üks variatsioon Rekkori näitlejateemale: inimväärikuse kaitse. Oluline on seejuures, kui täpselt hoiavad ja süvendavad kõik partnerid oma rolli kaudu Eddie saatusliku valiku teemat.\nFatme Helge Leevald on mänginud ridamisi oma eluõnne otsivaid tütarlapseohtu tegelasi (näiteks „Elu ja armastuse“ Lonni, „Vedelvorsti“ Tiiu, „Kummituste“ Regine), aga ta leiab isikupäraseid tundevarjundeid. Eddie kasutütar Catherine on noor, eakohaselt naiivne, heasüdamlik, ta tõepoolest hoolib kasuisast. Kuni Eddie muutub sedavõrd, et Katie ei tunnegi teda enam ära. Ehk on Katiel omajagu õiguski, et Eddie naine Beatrice ainult näägutab mehe kallal. Mikiveri lavastusest mäletan, kuis Veinmanni Eddie ja Elle Kulli Beatrice’i abielus oli tuntavam hingeline side ja teineteise hoidmine. Karin Tammaru Beatrice on südikas ja temperamentne naine, aga muserdatud, armukadedusest valvas ja pingul – põhjendatult. Ometi ei pääse kahtlusest, et kui naine käituks või ütleks pisut teisiti, saaks ta ehk meest aidata. Või siiski mitte?\nEddie koju saabuvad Itaaliast Beatrice’i sugulased, kaks venda, kellest noorem lööbki hoobilt sassi Eddie n-ö turvalise maailma, kui Rodolpho ja Catherine armuvad teineteisesse. Karl Andreas Kalmet on hea valik Rodolpho rolli, saabudes üleni sõbralik, lahe, pahaaimamatu sell. Catherine’i puhtsüdamliku imestusega „Ta on praktiliselt blond!“ tekib noorte vahele naeratusesild, Eddie hakkab aga Rodolphot umbusaldama.\nVanem vend Marco (Priit Loog) on turske kandiline töömees, vähese jutuga, sirgjooneline ja konkreetne oma hoiakutes, omakohtuni välja. Miski Marco visas rügamises oma perekonna nimel meenutab Mrożeki „Emigrantide“ tegelast XX – muide, mõlemat rolli on mänginud Ain Lutsepp. Nii Kalmet kui ka Loog pillavad mängu kergeid humoorikaid nüansse, just õigel määral.\nParim näide, kuidas üdini argine hetk käändub ühtäkki pinevaks eelaimuseks, on poksimise stseen. Eddie õpetab Rodolphot poksima, kuni lööb noorukit järsku kõhtu, ise vastikult kahjurõõmus – ootamatult tõstab Marco tooli pea kohale. Viivuks kangestuvad kõik rünnaku ootuses, kuni Marco ise leevendab pinge, viib jutu tooli ühe käega tõstmise nipile.\nOluline tegelaskuju, nii sisult kui ka vormilt, on advokaat Alfieri. Tema distantseeruv, aga seejuures osavõtlik vaatepunkt määrab näidendi pealkirja, üksiti hajutab ja võõritab Miller nõnda well-made play ahtamad mängureeglid. Meelis Rämmeld on loomuldasa saladusehoidja, huvitav on teda mõistatada. Tema Alfieri astub eeslavale, adresseerib oma kommentaar-monoloogid otse saalile: neutraalselt, mõtliku, pealetikkumatu hoiatusega. Advokaat vaatleb oma juhtumeid sillalt, ka ajasillalt, alustades raamjutustust viitega Caesari aegadele. Alfieri üldistusvõime ja läbinägelikkus ei suuda aga päästa Eddiet, kes on oma arust leidnud konksu Rodolpho süüdimõistmiseks. „Selle mehega ei ole kõik korras,“ kordab Eddie kangekaelselt, ise tõemeeli uskudes ja ka advokaati veenda püüdes, algul vihjamisi, viimaks otsesõnu kuulutades, et Rodolpho on ju „lilla“. Eddie kiivuseluul aina kasvab, kuigi tema argumendid on absurdsed. Aga päris hirmutav on mõelda, kuis meid aastal 2020 ümbritsev (pseudo)tegelikkus ja labase vihkamise väli on kahandanud absurdi, mida 1996. aasta lavastuses, Krjukovi Alfieri ja Veinmanni Eddie dialoogides, oli tunduvalt rohkem.\nAlatu telefonikõne võetakse ka nagu muuseas ja käigu pealt: kui tegu tehtud, on Eddie reetnud iseenda. Eneseõigustuses jääb Eddie kui rikkis grammofon jonnakalt korrutama: „Ma tahan, et minust lugu peetaks.“ Suutmata, oskamata ise ligimestest lugu pidada. Tahaks loota, et mu kõrvad petsid, kui kuulsin esietendusel saalist ka jõmmiliku alatooniga tunnustavat naerupuhangut hetkel, mil Eddie mõnitavalt Rodolphot huultele suudles.\nKui Rämmeldi Alfieri tõdeb järelemõtlikus järelehüüderesümees, et tema klient Eddie oli „rikkumatu“, kõlab ta väide sootuks mõistatuslikumalt, poleemilisemalt kui Mikiveri lavastuse tragöödiahelistikus. Painama jääb küsimus: mille alusel vaeb advokaat rikutust ja rikkumatust? Üks võimalik vastus: seegi on vaade sillalt – õõtsuvalt rippsillalt kuristiku kohal.


Makro käivitamine - Excel - Office.com\nMakro käivitamineKuva kõik\nMakro (makro: toiming või toimingute kogum, mille abil saab ülesandeid automatiseerida. Makrod lindistatakse programmeerimiskeeles Visual Basic for Applications.) käivitamiseks on mitu võimalust. Makrot saab alati käivitada vastava menüükäsuga. Sõltuvalt sellest, millise käivitamisviisi olete makrole määranud, saate makro käivitada juhtklahvi (CTRL) ja kiirklahvi (kiirklahv: funktsiooniklahv või klahvikombinatsioon (nt F5 või CTRL+A), mida kasutatakse menüükäsu täitmiseks. Juurdepääsuklahv seevastu on klahvikombinatsioon (nt ALT+F), mis aktiveerib menüü, käsu või juhtelemendi.) kombinatsiooniga või klõpsates mõnda tööriistariba nuppu või objekti, graafikaobjekti või juhtelemendi ala. Makrot on võimalik töövihiku avamisel ka automaatselt käivitada. Märkus. Kui olete Microsoft Office Excelis makroturbe tasemeks seadnud Keela kõik makrod sellest teatamata, siis käivitab Excel ainult need makrod, mis on digitaalselt allkirjastatud või talletatud usaldusväärses asukohas, näiteks Exceli käivituskaustas. Kui makro, mida soovite käivitada, pole digitaalselt allkirjastatud või ei asu usaldusväärses asukohas, siis saate makroturbe tasemel lasta ajutiselt kõiki makrosid lubada.\nMakroturbe sätete muutmise kohta leiate lisateavet teemast Makroturbe sätete muutmine Excelis.\nMakro käivitamine juhtklahvi (CTRL) ja kiirklahvi kombinatsiooniga\nMakro käivitamine automaatselt pärast töövihiku avamist\nMärkige kategooria Populaarne jaotises Exceliga töötamise populaarseimad suvandid ruut Kuva lindil menüü Arendaja ja klõpsake nuppu OK.\nKlõpsake boksis Makro nimi makrot, mida soovite käivitada.\nMakro käivitamiseks Exceli töövihikus klõpsake nuppu Käivita.\nNäpunäide. Makro käivitamiseks võite vajutada ka klahvikombinatsiooni CTRL+F8. Makro käivitamise saate katkestada, vajutades paoklahvi (ESC).\nMakro käivitamiseks moodulist Microsoft Visual Basic klõpsake nuppu Redigeeri ja seejärel klõpsake menüüs Käivitamine nuppu Käivita alam/kasutaja vorm või vajutage klahvi F5.\nTagasi algusseMakro käivitamine juhtklahvi (CTRL) ja kiirklahvi kombinatsiooniga\nKlõpsake boksis Makro nimi makrot, mida soovite omistada juhtklahvi (CTRL) ja kiirklahvi kombinatsioonile.\nTippige boksi Kiirklahv väike- või suurtäht, mida soovite kasutada.\nKlõpsake nuppu OK ja seejärel nuppu Loobu.\nTagasi algusseMakro käivitamine kiirpääsuriba nupu klõpsamisega\nKlõpsake nuppu Kohanda ja valige siis loendist Käskude valimiskoht väärtus Makrod.\nKlõpsake loendis loodud makrot ja siis nuppu Lisa.\nMakro nupupildi muutmiseks valige makro loendiboksist, kuhu see on lisatud, ja klõpsake siis nuppu Modify.\nKlõpsake jaotises Sümbol nupupilti, mida soovite kasutada.\nKursori nupule viimisel kuvatava makronime muutmiseks tippige soovitud nimi väljale Kuvatav nimi.\nMakronupu lisamiseks kiirpääsuribale klõpsake nuppu OK.\nKlõpsake kiirpääsuribal makronuppu.\nTagasi algusseMakro käivitamine graafikaobjekti ala klõpsamisega\nValige töövihikust olemasolev graafikaobjekt (nt pilt, lõikepilt, kujund või SmartArt-objekt).\nTööpunkti loomiseks olemasolevale objektile klõpsake menüü Lisa jaotises Illustratsioonid nuppu Kujundid, valige soovitud kujund ja joonistage see olemasolevale objektile.\nParemklõpsake loodud tööpunkti ja seejärel klõpsake kiirmenüüs (kiirmenüü: menüü, mis kuvab kindla üksusega seotud käskude loendi. kiirmenüü kuvamiseks paremklõpsake üksust või vajutage klahvikombinatsiooni SHIFT+F10.) käsku Omista makro.\nTehke ühte järgmistest. Makro omistamiseks graafikaobjektile topeltklõpsake makrot või sisestage selle nimi boksi Makro nimi.\nValitud graafikaobjektile omistatava uue makro lindistamiseks klõpsake käsku Lindista. Kui olete makro lindistamise lõpule viinud, klõpsake menüü Arendaja jaotises Kood nuppu Seiska lindistamine .\nOlemasoleva makro redigeerimiseks klõpsake soovitud makro nime boksis Makro nimi ja seejärel klõpsake nuppu Redigeeri. Klõpsake nuppu OK.\nValige töölehel tööpunkt.\nNäpunäide. Kuvatakse menüü Joonistusriistad koos alammenüüga Vorming.\nTehke menüü Vorming jaotises Kujundilaadid ühte järgmistest.\nKlõpsake menüü Kujundi täide kõrval olevat noolt ja seejärel klõpsake käsku Täiteta. Klõpsake menüü Kujundi kontuur kõrval olevat noolt ja seejärel klõpsake käsku Kontuurita.\nTagasi algusseMakro käivitamine automaatselt pärast töövihiku avamist\nKui lindistate makro ja salvestate selle nimega "Auto_Open", siis käivitatakse makro iga kord, kui seda sisaldav töövihik avatakse, mis seda makrot sisaldab. Makro automaatseks käivitamiseks saate ka kirjutada Visual Basic Editoris (Visual Basic Editor: keskkond, milles kirjutatakse programmeerimiskeeles Visual Basic for Applications uut ja redigeeritakse olemasolevat koodi ning protseduure. Visual Basic Editor sisaldab täielikku silumisriistade komplekti koodi süntaksi-, käitusaja ja loogikaprobleemide avastamiseks.) töövihiku sündmusele Avamine VBA (Microsoft Visual Basic for Applications) protseduuri. Sündmus Avamine on töövihiku sisseehitatud sündmus, mis käivitab oma makrokoodi töövihiku igal avamisel.\nMakro Auto_Open loomine\nMärkige kategooria Populaarne jaotises Exceli ja muude Office'i rakendustega töötamine ruut Arendustööriistad ning klõpsake seejärel nuppu OK.\nKui soovite salvestada makro koos kindla töövihikuga, siis avage kõigepealt see töövihik.\nTippige boksi Makro nimi kirje Auto_Open.\nKlõpsake nuppu OK ja seejärel sooritage toimingud, mida soovite lindistada.\nMärkused Kui olete punktis 6 valinud makro salvestuskoha väärtuseks See töövihik või Uus töövihik, siis salvestage või teisaldage töövihik ühte XLStart-kaustadest. Auto_Open-makro salvestamisel on järgmised piirangud.\nKui töövihikul, kuhu makro Auto_Open salvestate, on sündmuse Avamine jaoks VBA-protseduur juba olemas, siis alistab sündmuse Avamine VBA-protseduur Auto_Open-makro toimingud.\nAuto_Open-makrot ignoreeritakse, kui töövihik avatakse programmiliselt, meetodi Avamine abil.\nAuto_Open-makro käivitatakse enne muude töövihikute avamist. Kui lindistate toimingud, mida soovite lasta Excelil sooritada vaiketöövihikus (töövihik 1) või XLStart-kaustast laaditud töövihikus, ilmneb Exceli taaskäivitamisel seetõttu Auto_Open-makro tõrge, sest makro töötab juba enne vaike- või käivitustöövihiku avamist.\nNende piirangute ilmnemisel võite Auto_Open-makro salvestamise asemel luua VBA-protseduuri sündmuse Avamine jaoks, nagu järgmises jaotises kirjeldatud.\nKui soovite Exceli käivitada ilma Auto_Open-makro käitamist, hoidke Exceli käivitamise ajal all tõstuklahvi (SHIFT).\nVBA-protseduuri loomine töövihiku sündmuse Avamine jaoks\nSelleks, et turvatase lubaks ajutiselt kõiki makrosid, tehke järgmist.\nSalvestage ja sulgege kõik avatud töövihikud.\nParemklõpsake Project Exploreri aknas objekti ThisWorkbook (Sellest töövihikust) ja seejärel klõpsake käsku View Code (Kuva kood).\nNäpunäide. Kui Project Exploreri akent ei kuvata, siis klõpsake menüüs View (Vaade) käsku Project Explorer.\nValige koodiakna kohal olevas loendis Object (Objekt) väärtus Workbook (Töövihik). Sündmuse Open (Avamine) jaoks luuakse automaatselt tühi protseduur, nagu järgnevalt näidatud.\nLisage protseduuri järgmised koodiread.\nSulgege töövihik ja avage see uuesti. Faili taasavamisel käivitab Excel toimingu Workbook_Open, mis kuvab teateboksis tänase kuupäeva ja kellaaja.\nPange tähele, et töölehe 1 lahter A1 sisaldab protseduuri Workbook_Open käivitamise tulemusel ka kuupäeva.


Üheks päevaks Pihkvasse - küsin nõu,kes üle piiri käinud, kui veab, otsin reisikaaslast\n2. aug 18:59\nPlaan minna Petserisse ja nimelt nii, et ööbida ei kavatse. Viisa olemas. Kuna pole sealkandis üldse käinud, tulevad siit nüüd väga algelised küsimused:\n1. kas sõita pigem rongiga Tartust - Koidulasse või bussiga Tartust Koidula piiripunkti - või sisuliselt on sealsed vahemaad minimaalsed?\n2. Kui kaua peaks arvestama piiriületusega - üksikisik, ilma pagasita?\n3. Kas kohapeal saab hakkama meie pangakaartidega või eurodega või on valuutavahetus kohustuslik?\n4. Ja kõige tähtsam - kui nobedasti asub sealt piiripunktist Pihkvasse? Google maps lubab, et sellele kulub 45 minutit. Äkki on olemas miski kohalik bussikene?\nPlaanis minna kolmapäeval, 7.augustil. Kui keegi tahaks liituda, olen rõõmus. Eesmärk on puhtalt kultuuriline - veidi vaadata kohapeal ringi, jalutada siin ja seal.\n2. aug 21:57\nKõige lihtsam on sel juhul sõita liinibussiga Tartust Petserisse. Bussis on tavaliselt vähe reisijaid, piiriületus läheb kiiresti. Kui tahad Petseriga tutvuda, siis samal päeval vist Pihkvasse liinibussiga ei jõua. Oleneb muidugi bussiaegadest. Petseri bussijaamas saab tagasipileti osta ainult Vene rublade, mitte eurode eest.\n2. aug 23:56\n1. Kõige mugavam on sõita bussiga Tartust otse Petserisse välja, 5 bussi päevas: www.tpilet.ee\n2. Liinibussiga saab ruttu üle. Jala saab ehk rutemgi, seal tavaliselt näitad vaid passi-viisa ette, piirivalvur vaatab paar minutit arvutist ja ongi kõik.\n3. Suuremates poodides saab meie pangakaartidega maksta, aga bussipileti jaoks rublasid vaja. Valuutavahetuspunkte on nii Petseris kui Pihkvas piisavalt.\n4. Ilmselt mõtlesid ikka jala Petserisse, mitte Pihkvasse minekut :-) kui Vene piir ületatud, siis kesklinna 2,5 km ehk pool tundi astumist. Kui Koidulast jala minema hakkad, siis pane 1 km piiripunkti läbimiseks otsa. Kohalikule bussikesele või isegi taksole loota ei maksa. Samas vt punkt 1: mugavam bussiga Petserisse välja.\n5. Petserist Pihkvasse läheb busse üsna tihedalt, umbes korra tunnis. Esimene buss läheb 5:30, viimane 18:45. Hind ca 120 RUB, sõiduaeg ca 1:20. L ja P käib isegi 2x päevas rong, aga kolmapäeval vaid bussid. Väljumisajad leiab rasp.yandex.ru lehelt (väga kasulik leht Venemaa kohalike bussidega liiklemise planeerimiseks)


Imekaunilt lalisevad inglikesed\nAreen 13. veebruar 2015\n"Panda Bear Meets the Grip Reaper"\nAnimal Collective’i liikmetest kõige silmapaistvama soolokarjääriga Panda Beari (passis Noah Lennox) muusika käitub sarnaselt looma-ansambli loominguga – astub kuulajale aina lähemale, on hõlpsamalt arusaadavam ja selgem. Kui Animal Collective on jõudnud veiderdavatest lugudest omapärase, kuid pop-formaadini, siis Panda Beari helide küljest on ära langenud risu, kahin, kõrgsageduslik sudu, see hüpnagoogia-uim. Enam ei ole ta laulud pikad öised saanisõidud paksus lumesajus (loe: puidust instrumentidega kokku klopsitud minimal techno psühh-pop) või palvelaulud nagisevate põrandalaudadega verandal (loe: palvelaulud nagisevate põrandalaudadega verandal), vaid krispi kõlaga karjapoisi laulud, kus riffe ja sündikäike ei tule enam tihnikust otsida, need langevad sulle ise sülle. Kuula, „Mr Noah“, „Boys Latin“, „Come to Your Senses“… - ei, tal ei ole traditsioonilist rifipilli kitarri käes, nokitseb ikka veidrate häältega süntesaatoril, aga niivõrd „Satisfaction“-i lähedaselt selge ja ulja „tõmbega“ ei ole teda ju harjunud kuulma. Koos kaasprodutsent Sonic Boomiga (indimuusika superprodutsendiks tõusnud eks-spacemen-3-lane oli sel toolil ka Panda eelmise albumi „Tomboy“ juures) istuvad nad elektriklaverite, modulaatorite, Moogide ja efektimasinate taga.\nAga laulukirjutajana… Laulukirjutajana kujutleb Panda endiselt muusikat ette hoopis teises süsteemis kui ülejäänud üheksa kümnest laulukirjutajast meie planeedi. Justkui kirikukoori poisid teeksid kõri soojendavaid hääleharjutusi. Üles-alla, üles-üles-alla-alla-üles mööda noodijoonestiku, ainult talle teada loogikas (vaata, jälle, „Boys Latin“ ja „Mr Noah“). Pühalikus, alandlikus miljöös, kuid ka selges joovastuses laulduna, haprad vokaalidekihid teineteise ümber. Ja olgugi, et ta laulab sulaselges inglise keeles, õnnestub tal häälutades sõnade kuju tundmatuseni ära muuta – ilma tekstivihikuta kõlab ta valdavalt kui kaunilt, kuid seosetult lalisevad inglid. Mitte et ta lüürika juba iseenesest poleks kaleidoskoop muinasjuttudest, salasõnadest, müstikast ja teispoolsusest.\nJa eks kõik animal-collective-puudutusega tundub tänapäeval muidugi täiesti normaalne. Harjumuspärane ja tavaline. „Principe Real“ on selles varjudemaailma psühhedeelias leebe kui sünteetiline yacht-disko. Harfi imitatsioonidel lainetav „Tropic of Cancer“ kui lõpuballaad veidrast okeaanidraamast. Teine ballaad, „Lonely Wanderer“, soiub tühjuses nagu varane Panda Bear ja laulude „Sequential Circuits“ ja „Butcher Baker Candlestick Maker“ juures, ma spekuleerin, mõtles ta ilmselt, et need sobiks ju ka emabändi repertuaari. 8/10


Solaariumid tõsteti kõrgeima vähiriski kategooriasse - Sekretär\n30. juuli 2009 09:12\nUurijad viisid ultraviolettkiirgust kiirgavad solaariumid üle kõrgeima vähiriski kategooriasse ning märgistasid need tähisega "inimestele kantserogeenne", pärast seda kui avastati, et selline päevitamisvorm on ohtlikum kui varem arvatud, vahendab Reuters. Maailma terviseorganisatsiooni (WHO) kuuluv Prantsuse uurimisgrupp on varem klassifitseerinud solaariumid kui "tõenäoliselt kantserogeensed".\nUuringu järgi võivad solaariumid suurendada vähiriski 75% eriti lastel ja noorukitel. "Nahamelanoomi risk on 75% suurem, kui kasutada selliseid päevitamismeetodeid enne 30. eluaastat," on kirjas aruandes.\nIARC raport tuli pärast seda, kui teadlased üheksast riigist kohtusid juunis, et ümber hinnata vähiriske erinevate kiirgusastmete puhul.\nWHO on teatanud, et ei soovita kasutada UV päevitamisvahendeid kosmeetilistel eesmärkidel.\nMõned riigid, samuti USA, reguleerivad seda multimiljardilist tööstust, näiteks osad keelavad teismelistel kasutada solaariume või nõuavad selleks vanemate või arsti nõusolekut.\nAustraalias on lastel keelatud solaariumit kasutada ning neid teenuseid pakkuvad asutused peavad hoiatama kliente võimalikest terviseprobleemidest, kaasaarvatud nahavähist, mida seostatakse kunstliku päevitamise salongidega.\nSelline regulatsioon viidi kohtu nõudmisel sisse pärast 26aastase Clare Oliveri surma 2007. aasta septembris, kes jäi vähki enda sõnul solaariumis päevitamise pärast.


Tähtis on, et esimesel eluaastal läbiks laps kõik arenguetapid: Keeramine mõlemale poole. On ka oletatud, et soome-ugri tüvi, mille kaugemate sugulaskeelte vasted on saami gierrer- 'keerutada; teatud viisil kududa', ungari kerül 'ringiga minema; ringi tegema; vältima, kõrvale hoidma; sattuma; tulema, kätte jõudma; maksma minema; leiduma', handi kȧri- 'ümber pöörduma' ja mansi kir- 'ringi minema; kõrvale keerama'.\nStaatilistes asendites sõltub tasakaalu püsivus toetuspinna suurusest, keha raskuskeskme vertikaali horsontaalsest kaugusest toetuspinnast ja keha raskuskeskme toetuspinnast. Dünaamiline tasakaal on omane rütmilistele liikumistele.\nDünaamilise tasakaalu arendamiseks kasutatakse väliskeskkonna tingimuste muutmist erinev pinnas, kate, libiseminejne. Balansseerimine- sportlase võime säilitada keha tasakaalu ja kontrollida selle asendit ruumis, mis tagab spordimeisterlikkuse kindluse.\nHome Nr. Milliseid vaevusi võivad tekitada probleemid närvisüsteemis? Täna vaatame, mis funktsiooni täidavad lülisammas ja närvisüsteem ning milliseid probleeme võib tekkida, kui närvisüsteem on viga saanud.\nSeljaaju kulgeb mööda lülisambakanalit ehk lülisambasse moodustunud luust kanalit, mis pakub seljaajule turvalist keskkonda.\nPerifeersed närvid väljuvad lülisambakanalist läbi väikeste ümarate kanalite, millel on üsnagi naljakas nimetus — lülivahemulk.\nSealt edasi kulgevad närvid mööda keha edasi. Kaelast väljuvad närvid lähevad pea ja näo piirkonda, turja, õlgadesse ja kätesse.\nSelja keskosa närvid juhivad rindkere piirkonda ja alaselja omad mõjutavad alakeha. Perifeersed närvid toimetavad impulsse ajust lihastesse, et juhtida inimkeha, kuid viivad ka teavet ajule tagasi.\nEpilepsiahoogusid hinnatakse iseloomu, raskuse, sageduse, päevasisese jaotumise järgi: 1 väga harva, generaliseerunud suured ja kompleks-fokaalsed hood, enam kui aastapikkuste intervallidega, või väikesed ja lihtfokaalsed hood mitmekuuliste intervallidega 40 2 harva, generaliseerunud suured ja kompleksfokaalsed hood mõnekuuliste vahedega või väikesed ja lihtfokaalsed Liigeste keskpunkt nädalaste vahedega 3 keskmise sagedusega, generaliseerunud suured ja kompleksfokaalsed hood nädalaste vahedega, või väikesed ja lihtfokaalsed hood mõnepäevaste vaheaegadega, isiksuse muutus epilepsiast 4 sagedased, generaliseerunud suured ja kompleksfokaalsed hood igal nädalal või generaliseerunud krambihoogude seeriad fokaalsete või multifokaalsete hoogudega; väikesed ja lihtfokaalsed hood iga päev 5 pärast 3-aastast hoogude puudumist, kui on vaja jätkata antikonvulsioonvravi 30 Haigus loetakse paranenuks, kui ilma ravimiteta 3 aasta vältel hoogusid pole esinenud. Ilma tõestatud ajukahjustuseta töövõime kaotuse protsenti ei määrata.\nKas katsutav pind on sile või krobeline, kui kõvasti sa käes olevat asja pigistad, kas vesi on soe või külm? Kogu info liigub läbi närvide ajuni ja kui vaja, reageerib keha vastavalt — kui on liiga külm, siis ahendatakse veresooni ja inimene hakkab sooja säilitamiseks värisema; kui katsutav pind on liialt kuum, tõmmatakse käsi välkkiirelt eemale jne.\nTavaliselt eeldab inimene, et valu asukoht on vigastatud piirkond, kuid närvisüsteemi puhul ei pea see paika. Probleemi tegelik põhjustaja võib olla hoopiski teine piirkond.\nKeha tasakaal on kompleksne funktsioon, mis hõlmab arvukaid närvi- ja lihassüsteemi talitusega seotud protsesse. Tasakaalu ülesandeks on võime säilitada ja kontrollida keha massi keskpunkti asendit vastavalt toetuspinnale. Oluline selle kontrolli saavutamisel on motoorne kontroll, mida teostatakse läbi kesknärvisüsteemi kontrolli. Aktiivse painduvuse all mõistetakse liigutuste ulatustmis sportlane saavutab ilma kõrvalise abitakasutades vaid nende lihasgruppide jõudu, mis võtavad otseselt osa vastava liigutuse sooritamisest. Passiivne painduvus tähendab liigutuste ulatust, mis saavutatakse väliste jõudude abil partner, inerts, mitmesuguste vahendite kasutamine jne.\nVaatamegi nüüd võimalikke probleeme lähemalt. Närvi pitsumissündroom ehk radikulopaatia Närvide teekond on looklev ja suhteliselt keerukas — nad kulgevad luude ja liigeste ümbruses, lihaste vahel ning läbi lihaste — ja seetõttu võib närv jääda kinni teiste kudede vahele.\nKuna närvid ei veni, vaid libisevad nagu jalgratta piduritrossid, on kehal ohtu tajudes kombeks tõmmata närvi ümbritsevad lihased pingesse.\nKõige tüüpilisem on see, kui näiteks konditsioneeri või külma ilma tõttu tekib surin küünarnuki või käelaba piirkonnas. Esimese asjana võiksime eeldada, et probleem on käes, kuid tegelikult võib see olla hoopis kaelas.\nEesti keelest on laenatud eestirootsi kēr se 'ennast keerama'.\nVt ka kõõr. Lähedased tüved on nt kirts ja kurd. Kiropraktilise ravi positiivsed tulemused ei ole piiratud vaid rasedatega. Kiropraktika tulemuslikkust emotsionaalse stressi leevendamisel on tunnistatud aastaid.\nKiropraktiline ravi on tähtis nii raseduse ajal kui ka sünnitusest taastumisel. Olenemata sünnituskogemusest on rasedusjärgne periood väga intensiivne muutuste ja adopteerumise aeg. Lisaks emotsionaalse skaala suurenemisele põhjustavad hormoonid raseduse ajal ja pärast rasedust vaagnasidemete lõtvumist, mis toob tihti kaasa nii seljavalu kui ka alakõhuvalusid.\nMida teha, kui valu liigestes ei liigu rohkem kui kuu aega\nKlamuudia polved valulikud\nNooofen salvi osteokondroosiga\nHapu tagasi hemorroidid


Panasonic Lumix GX9 on pisikese korpusega võimekas hübriidkaamera - Photopointi ajaveeb\nAutor: Lauri Veerde 19.02.2018 12:24 Kommentaarid :\nPanasonic annab teada, et on peagi müügile toomas uue hübriidkaamera nimega Lumix GX9. Paistab et Panasonic on selles uues aparaadis ühendanud senise GX8 tehnilised andmed ning GX80 pisema korpuse. Tulemuseks on hübriidkaamera, mille pisikesse korpusesse on mahutatud ära muljetavaldav arsenal omadusi ja funktsionaalsust. Sellisena peaks Lumix GX9 meeldima tõsisemale fotohuvilisele või professionaalile, kes soovib võimalikult head vahetatavate objektiividega foto- ja videokaamerat võimalikult kompaktses vormis.\nPanasonic Lumix GX9 kaameral on olemas hea lahutusvõimega nurga alla seatav elektrooniline pildiotsija, integreeritud välklamp, kaks valikuketast pluss särikompensatsiooniratas, nurga alla seatav LCD-ekraan, 20.3 MP lahutusvõimega ja ilma madalpääsfiltrita pildisensor, 4K 25p või 30p videorežiim ja kiire 9 fps sarivõte. Sarnaselt senistele kaameratele on ka GX9 aparaadis 5-suunaliselt toimiv sensoripõhine värinastabilisaator, mis saavutab koos objektiivisisese stabilisaatoriga toimides tõhususastmeks 4 EV astet.\nSamas ei ole GX9 korpus ilmastikukindel (erinevalt näiteks GX8 mudelist), ning sellel puudub professionaalsemaks videosalvestuseks vajalik välise mikrofoni pesa (mis on näiteks olemas Panasonic G7 hübriidil). Teravustamiseks kasutab uus GX9 kaamera oma eelkäijate eeskujul mitte faasi- vaid aeglasemat kontrasttuvastusega süsteemi. See on aga kombineeritud DFD (Depth from Defocus) süsteemiga, mis edastab signaali kaamera ning objektiivi vahel ülikiirelt ja annab Panasonicu sõnul tulemuseks väga kiire autofookuse – kõigest 0,07 sekundit.\nPõhimõtteliselt on Panasonic GX9 näol tegu Panasonic GX80 kaameraga, millele on lisatud GX8 pildisensor, veidi teravam LCD-ekraan, lihtsam Wi-Fi ühenduvus Bluetooth’i abil ja mõned tarkvaralised lisad, nagu näiteks must-valge fotofilter “L.Monochrome D” ning Focus Stacking funktsioon (võimaldab sarivõttel pildistatud kaadrid kaamera sees üheks pildiks kokku panna).\nPanasonic Lumix GX9 hübriidkaamera tutvustusvideo\nPanasonic GX9 olulisemad tehnilised andmed\n20.3 MP sensor. Ilma madalpääsfiltrita, 4/3 mõõdus\nKeresisene 5-teljeline värinastabilisaator toimib koos objektiivisisesega (dual IS)\nTeravustamissüsteem: kontrasttuvastus + Panasonicu Depth From Defocus\n3″ LCD-ekraan, 1 240 000 px. Puutetundlik\n2 764 800 piksliga elektrooniline pildiotsija. 0,7 x suurendus (35mm ekvivalendina)\nMinimaalne säriaeg: 1/16 000 sek. Vaikse pildistamise režiim (elektroonilise katikuga)\nIntegreeritud välklamp; töökaugus 6 m, sünkroaeg 1/160 sek\nSarivõte: 9 fps kuni 30 RAW faili järjest, ilma kadreerimiseta. 6 fps kadreerimisega LCD-ekraanilt või pildiotsijast\n4K videorežiim: 3840 x 2160 (25, 24 fps) 100Mbps; Full HD videorežiim: 1920 x 1080, 50p, 28Mbps\nMikrofonipesa ei ole\nIntervallvõtte režiim ja kaamerasisene time-lapse video loomine.\nVärvustasakaalu, teravuse ja särituse kahveldus; Focus peaking; Panoraamvõtte režiimid\nAku kestus ühe laadimiskorraga: 290 fotot. Võimalus laadida akut USB-pesa kaudu.\nAllikas: Panasonicu ametlik pressiteade; Panasonicu tootetutvustus\nPanasonic GX9 tootefotod\nSildid: Hübriidkaamerad, hv, Panasonic, Panasonic DMC-GX9, Panasonic GX9, Panasonic hübriidkaamerad, rss


Kuvatakse 46 - 56 toodet. Kokku on 56 toodet.\nMenukas konnalant madalvee püügiks\n9,95 € 10,95 € -1,00 € Laos\n10,35 € 11,50 € -10% Laos\nUltra-realistliku 4D fotoprindiga kaetud ja eemalduva konksuga forell\nStorm R.I.P. T-Bone eelrakendatud\nVähendatud kaalu ja ülihea haakimisprotsendiga lant. Hinna sees ka rakendus!\nPulseeriva saba ja eemalduva konksuga swimbait\n12,96 € 14,40 € -10% Laos\nPeaaegu nagu päris! 4D fotoprindiga kaetud ja eemalduva konksuga ahven.


Kogudus on vastutuse ja...\nAga kui su vend peaks patustama, siis mine, noomi teda nelja silma all! Kui ta sind kuulab, siis oled sa oma venna tagasi võitnud. Kui ta sind aga ei kuula, siis võta enesega veel üks või kaks, sest kahe või kolme tunnistaja suu läbi on kindel iga asi. Aga kui ta on neile sõnakuulmatu, siis ütle kogudusele! Aga kui ta isegi koguduse sõna ei kuula, siis olgu ta sulle nagu pagan ja tölner! Tõesti, ma ütlen teile, mis te iganes kinni seote maa peal, on seotud ka taevas, ja mis te iganes lahti päästate maa peal, on lahti päästetud ka taevas. Tõesti, taas ma ütlen teile, kui iganes maa peal kaks teie seast on ühel meelel mingi asja suhtes, mida nad iganes paluvad, siis nad saavad selle minu Isa käest, kes on taevas. Sest kus kaks või kolm on minu nimel koos, seal olen mina nende keskel."\nKindlasti oleme mõnes suveniiri- või vanakraami poes kohanud kolme väikese ahvi kuju. Üks hoiab silmi kinni, teine hoiab kõrvu kinni, kolmas hoiab kätt suu ees. Äkki see ongi õnneliku elu retsept - mitte kuulda, mitte näha ja mitte rääkida. See vastaks üldlevinud hoiakule: ”Ela ise ja lase teistel elada.”\nOmeti me teame, et tegelikult see nii ei toimi. Enamus inimesi teab väga hästi, mis ümberringi toimub. Me teame oma naabritest ja kolleegidest rohkem kui võime arvata. Ja kui siis juhtub, on seda paljud ette aimanud ja teadnud. Kust ja miks neid asju teatakse, on teine lugu.\nMõelgem, mille üle inimesed kõige meelsamini räägivad? Ikka teiste inimeste üle! Meie vestluste keskpunktiks on enamasti teised. Kusjuures aeg möödub taga rääkides nagu lennates. Tagarääkimise viga on selles, et see tekitab rohkem probleeme kui lahendusi.\nTänane evangeelium astub sellistele hoiakutele vastu. Jeesus ei ütle: „Vaata mööda ja ära ütle midagi!“ Ta ütleb: „ Kui sa juba midagi halba näed, siis ütle selle kohta midagi!“ Kui sa juba kaasinimeste juures midagi kahetsusväärset näed, siis räägi sellest nendega. See Jeesuse üleskutse on meile tõsiseks proovikiviks. Väga raske on väljendada ebameeldivat tõde. Veelgi raskem on asjaosalisele seda tõde otse välja öelda: “Sa teed vea!“\nSüül on ühiskondlik dimensioon\nJeesus läheb selles õpetuses sammu võrra veelgi kaugemale. Jutt ei ole siin ju mingist veast, vaid patust koguduses. Vend, kellest siin räägitakse on koguduse liige. Keegi kogudusest peaks kaasa tulema, kui patustanud vennaga teist korda räägitakse. Niisiis on tegemist inimesega, kes teadlikult teeb midagi, mis ei vasta koguduse elukorraldusele. Jutt ei ole üksnes vennast ja tema süüst. Jutt on ka sellest, kuidas see patt teisi mõjutab. Jutt on patu kogukondlikust dimensioonist.\nÜlesanne on selge. Eksinu tuleb tuua meeleparandusele. Alguses tuleks rääkida nelja silma all, seejärel koguduse esindaja juuresolekul ning vajaduse korral üleastunu koguduse ette tuua. Seega tuleb võtta aega ja energiat, et venda aidata. Kedagi ei tohi kergekäeliselt kogudusest välja heita. Tuleb teha kõik, et vend või õde jääks osaduskonda. Üksnes siis, kui see kõigist pingutustest hoolimata ei õnnestu, peaks kogudus sellest vennast distantseeruma.\nEkskurss: Karistus sünagoogis\nSalmid 15-17 sisaldavad juriidilisi väljendusi „siduma“ ja „lahti päästma“ , mis peaksid korrastama suhtlemist patustanud vennaga. Patuse korralekutsumisel oli juutluses pikk traditsioon. Eesmärgiks ei olnud venna kogukonnast väljaheitmine, vaid tagasivõitmine koos Jumalale meelepärase korra taastamisega. Tõsise põhjenduse puhul võis igaüks Iisraelis 30 päevase karistuse välja kuulutada, enamasti tegeles sellega aga kohus. Karistust võis kuu võrra pikendada. Pärast kahekordset pikendust võis karistust teravdada. Kui keegi pandi karistuse alla, siis ei tohtinud keegi talle neljast küünrast lähemale tulla. Seega oli lauaosadus sellise inimesega sama hästi kui välistatud. Suurem karistus tähendas majanduslike sidemete katkestamist karistatuga. Iga karistuse vorm oli ülevaadatav ja ei tähendanud karistatu lõplikku sünagoogist väljaheitmist. Eesmärgiks oli karistatud patuse pöördumine.\nEsimese koguduse olukorrast\nSellise hoiaku mõte saab selgeks siis, kui vaatleme varakristlikku kogudust. Nad püüdsid end Jumala abiga vastandada allakäivale ühiskonnale. Jeesus toonitab korduvalt: „Aga teie hulgas ärgu olgu nii!“ Nad pidid olema „üks süda ja üks hing“ (Apt 4,32). Nad olid andnud ristimises puhta südametunnistuse tõotuse. Ometi tuli ka nende hulgas ette patustamist, usust taganemist, sotsiaalseid pingeid ja kõrkust. Neile probleemidele reageerivad pastoraalkirjade autorid ja apostel Paulus oma kirjades. Jeesus annab meile tänases evangeeliumis nende probleemide lahendamiseks suuna ja vahendid.\nTa teab, et kui elada uut elu, jälgitakse teda eriti hoolikalt. Inimesed küsivad: kas selles uudsuses võiks olla minu jaoks midagi huvitavat ja kasulikku? Või keedetakse siin nagu mujalgi üksnes veega? Patune koguduses on just see, kes kogu koguduse mõtte küsimärgi alla paneb.\nMe näeme argipäeval seda eriti selgesti enne järjekordseid valimisi. Siis kerkivad poliitikute skandaalid ja skandaalikesed pinnale, kõik selleks, et mingit parteid kahjustada. Mida kõlavamad loosungid, seda teravam kriitika. „Kas te tahate tõesti sellistele inimestele usaldada võimu?“ Nii ei kahjusta patustanu mitte üksnes iseennast, vaid ka kogukonna püüdu olla „linnaks mäe peal“. Selle vastu peab aga midagi ette võtma.\nMida nõuab armastus?\nLihtne oleks alguses nimetatud kolm ahvi asendada kolme teistsuguse ahviga, kes näevad, kuulevad ja kõnelevad, kuid kellel on ka avar süda.\nKõnelda rasketest asjadest heatahtlikult ja armastusega, on hoopis teistsugune suhtumine, suhtumine, mis viib edasi. Parimal juhul on vestlusega nelja silma all kogu juhtum lõpetatud.\nSelline käitumine on ühtlasi vastuseks apostel Pauluse üleskutsele: Ärgu olgu teil ühtki muud võlga kellegi vastu kui ainult võlg üksteist armastada; sest kes armastab teist, on Seaduse täitnud. Ro 13,8 Sellised rasked kõnelused saavad edukalt toimuda üksnes armastusest lähtudes. Armastusest selle inimese vastu, kes on patustanud. Armastusest tõe vastu, mille vastu on patustatud. Armastusest koguduse vastu. Kui lõppude lõpuks vend tunnistab oma viga ja asub uuesti tõe teele, siis on kõik võitnud. Argipäeva kogemused eksinutega pole aga alati nii lootustandvad.\nKord tuli õige Soodomasse. Püüdes selle linna elanikke patust ja karistusest päästa, jutlustas ta tänavatel ja turgudel kasuahnuse, varguse, valskuse ja ükskõiksuse vastu. Alul inimesed kuulasid teda, kuid naeratasid siis irooniliselt selle jutu peale. Hiljem ei kuulanud nad teda üldse enam. Ülekohtused jätkasid ülekohtuga ja targad vaikisid. Ühel päeval tuli üks laps õnnetu jutlustaja juurde ja küsis: „Miks sa karjud, kas sa ei näe, et su jutul pole tagajärgi?“ – „Jah“, vastas õige. - „Miks sa siis seda ära ei lõpeta?“ – „Ma ütlen sulle, miks. Alul ma mõtlesin, et ma suudan inimesi muuta, täna ma tean, ma ei suuda seda. Kui ma karjun ja nutan, siis selleks, et inimesed lõpuks mind ennast ei muudaks.“\nÜle jõu käiv vastutus ja palve\nKellegagi tema vigadest ja pattudest rääkida ei ole kerge. See nõuab eneseületust ja julgust. Tõepoolest seegi on suur asi, kui me suudame selles maailmas iseendaks jääda ja iseenda hinge päästa.\nJumal ütleb prohvet Hesekielile: Ja sina, inimesepoeg, sinu olen ma pannud Iisraeli soole\nvahimeheks. Kui sa kuuled sõna minu suust, siis sa pead neid hoiatama minu poolt. Kui ma ütlen õelale: Õel, sa pead surema!, sina aga ei räägi, et manitseda õelat pöörduma tema teelt, siis see õel küll sureb oma süü pärast, kuid tema verd ma küsin sinu käest.\nAga kui sa manitsed õelat tema tee pärast, et ta sellelt pöörduks, tema aga ei pöördu oma teelt, siis ta sureb oma süü pärast ja sina oled päästnud oma hinge. He 33,7-9\nSeejuures ei tohi hingehoidja kohtumõistja rolli sattuda.\nJeesus hoiatab meid selle eest: Kuidas sa võid oma vennale öelda: Vend, lase ma tõmban välja pinnu, mis on su silmas! ja ise ei näe palki oma silmas? Sa silmakirjatseja, tõmba esmalt palk oma silmast, siis sa näed tõmmata välja pindu, mis on su venna silmas! Lk 6:42\nKõnetatav peab tundma, et teda võetakse tõsiselt. Kaalul on tema enda heaolu ja tulevik.\nJeesus hindab aga olukorda realistlikult. Inimesena tunneb ta inimliku sõna piiratud mõju. Sellepärast suudab ta meie pilgu üles.\nKuna ülesanne võib käia ja käibki meile sageli inimlikult üle jõu, tuleb eksinu ühisesse eestpalvesse võtta. See tähendab, et me võtame Issanda kui Hea Karjase appi. Tema võib isegi kõveratele joontele sirgelt kirjutada. Niisiis palve seob tekkinud mõra.\nKoguduse autoriteet ei seisne mitte karistuses, vaid armastuses ja üksmeelses eestpalves.\nSest kus kaks või kolm on minu nimel koos, seal olen mina nende keskel."\nÕed ja vennad, Kristuse kogudus on vastutuse, andestuse ja eestpalvete paik. Järgigem siis Issanda antud nõuandeid.\nPärnus, 4.september 2005.a.,


Uute vaimulike ootuses - Eesti Kirik\n18.09.2019 | Marko Tiitus | Rubriik: Juhtkiri\nSeptembrikuu on endaga kaasa toonud uue õppeaasta alguse väga paljudele erinevas eas ja eri formaadis tarkust taga nõudjatele – koolijütsidest kuni doktorantide ja väärikate ülikoolides õppijateni välja. Uut õppeaastat alustab ka EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminar, mille ülesandeks on vaimulikuameti kandidaate ordinatsiooniks ette valmistada. Kuu alguses otsustas EELK konsistoorium kandidaatidega põhjaliku tutvumise järel võtta pastoraalseminari diakonikoolitusele vastu kuus õppijat, neist neli meest ja kaks naist.\nTäpselt nädala pärast astuvad peapiiskopi moodustatud eksamikomisjoni ette neli kandidaati, kes on esitanud avalduse pastoraalseminari preestrikoolitusele astumiseks, täitnud selleks vajalikud haridusnõuded ning kogunud soovitused. Neil seisab ees põhjalik kahepäevane eksam, mis koosneb kõiki teoloogia valdkondi hõlmavast suurest kirjalikust eksamist ning intervjuudest, mille käigus komisjoni liikmed ja peapiiskop hindavad kandidaatide teoloogilisi vaateid ja väärtushinnanguid, isiklikku usu- ja palveelu, suhtlemise ja meeskonnatöö oskusi, juhtimispädevusi, tervislikku seisundit ning kutsumust ja motivatsiooni vaimulikuna teenimiseks. Seejärel teeb komisjon otsuse nende vastuvõtmise kohta preestrikoolitusele.\nNagu eelnevast näha, läbivad vaimulikuameti kandidaadid meie kirikus väga põhjaliku ja tiheda sõela. See sõelumine on saanud alguse otsusest asuda õppima teoloogiat, jätkunud valikute tegemises ning aja ja vaimujõu panustamises selleks, et viia oma õpingud pere ja põhitöö kõrvalt lõpule, teenides samal ajal erinevates ülesannetes praktilises kogudusetöös, ning saavutab kulminatsiooni konsistooriumi eksamitel ja pastoraalseminari õpingutes, mille eduka läbimise järel teeb peapiiskop otsuse kandidaadi ordineerimiseks. Kohati võib tunduda, et tee vaimulikku ametisse on liigagi pikk ja sõel ülearugi tihe, kui võtta arvesse, et vaimuliku ametiga kaasnevad palga- ja töötingimused ning sotsiaalne positsioon on meie oludes kaugelt kesisemad kui teistel samaväärse haridusega spetsialistidel, keskastme juhtidest rääkimata.\nOmeti on see teekond ja sõelumine vajalik, kuna selle käigus valmistame ette mehi ja naisi, kelle hooleks Kristus usaldab oma karja. EELK kirikuseadustikus öeldakse: „Vaimulik amet on Kristuse seatud karjase-, kuulutamis- ja teenimisamet ühe, püha, üleilmse ja apostliku kiriku teenistuses, mis rajaneb kõigi kristlaste osalemisel Kristuse kuninglikus preestriametis. EELK tunnustab vaimuliku ametina piiskopi, preestri ja diakoni ametit. Piiskopi ja preestri amet seisneb õpetamises, kuulutamises, sakramentide talitamises ja kirikukari rakendamises. Diakoni amet seisneb kuulutamises ja ligimese teenimises.“\nSeda rõõmsamad ja tänulikumad võime olla seeüle, et Issand jätkuvalt kutsub oma kaastöölisteks mehi ja naisi, kelle kaudu ta tahab oma kirikut siin Maarjamaal koguda ja kasvatada, hoida ja õnnistada, võimestada ja varustada, juhtida ja läkitada. Kandkem sel nädalal eriliselt oma eestpalveis neid, kellel seisab ees vastuvõtueksam preestrikoolitusele ja kes alustavad õpinguid pastoraalseminaris, samuti seminari õppejõude ning juhatajat piiskop Einar Soonet ja assistent Liina Sandrit.\nKuid mõelgem tänus ja eestpalves ka neile vaimulikele, kes teenivad meie kirikus juba aastaid või aastakümneid – võib-olla mõnikord väsides, kindlasti iga päev eksides ja vigu tehes, kuid ometi ustavalt ja pühendunult oma ametivannet järgides ja armastusest Kristuse vastu tema karja hoides. Eriliselt aga mõelgem igaüks oma koguduse õpetajale – leidkem võimalus teda mõne sõbraliku või ülesehitava sõnaga toetada, mõne väikese üllatuse või tähelepanuavaldusega märku anda, kui oluline, vajalik ja hindamatu on see töö ja teenistus, milleks ta oma elu on pühendanud.\nÕnnistagu Jumal oma Sõna külvi ja külvajaid ning kinkigu sellele kasvu ja rohket lõikust!\nEelmine: Kõike ei mõõdeta rahas


Legendaarne hollandlane plaanib riputada hooaja lõppedes putsad varna - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLegendaarne hollandlane plaanib riputada hooaja lõppedes putsad varna (1)\n25. OKTOOBER 2018, 13:03 VÄLISMAA\nEelmisel kümnendil Londoni Arsenali eest väravaid skoorinud Robin van Persie teatas oma kodumaa ajakirjale AD, et tõenäoliselt on see hooaeg ta mängijakarjääris viimane.\nJuba 35-aastane van Persie on oma pika karjääri jooksul saavutanud nii mõndagi - 16 aasta jooksul jõudis ta esindada Arsenali, Manchester Unitedit, Feyenoordi ja Istanbuli Fenerbachet. Lisaks sellele esindas mees Oranje koondist 102 korral, lüües täpselt 50 kolli. Hollandiga läks tal ka suurturniiridel vägagi adekvaatselt - 2010 jäädi alla vaid Hispaaniale ning neli aastat hiljem riputati kaela pronksmedalid.\nStaažikas ründaja teatas otsusest intervjuus: "Millal peaksin lõpetama? Tõenäoliselt selle hooaja lõpus. Ma olen selleks ajaks 36-aastane ning olen professionaal olnud pool oma elust. Peale selle olen jalgpalliga olnud seotud alates viiendast eluaastast."\n"Ma ei arva, et mu naasemine Feyenoordi on ebaõnnestunud, kui me ei lõpeta tiitliga. Miks nii? Sest ma olin selle mängu lõbu ära unustanud ja ma ei tahtnud karjääri sedamoodi lõpetada. Feyenoordi tulekuga leidsin ka selle rõõmutunde taas üles," lisas ühekordne Inglismaa meister,\nAtm • 25. okt 2018\n2010.aastal jäädi ikka Hispaaniale alla.


Juhtkiri: Isamaa 1.0 tagasitulek - Eesti Päevaleht\nJuhtkiri: Isamaa 1.0 tagasitulek\nKes on Isamaa parim tuletõrjuja? Laupäevasel suurkogu istungil otsustas IRL, et see on Helir-Valdor Seeder – veteranpoliitik, kelle karjäär algas juba 1990. aastate alguses Viljandis partei eelkäija Vabariiklaste Koonderakonna ridades.\nEnt kustutada tuleb suur tulekahju. Kunagise peaministrierakonna toetus on enne kohalikke valimisi kukkunud alla valimiskünnise ning ollakse sattunud Keskerakonna juhitavasse koalitsiooni, kus viiakse ellu astmelise tulumaksu laadset toodet ja muid maksu- imesid. Peale selle valitseb erakonnas motivatsioonipõud, millele viitab mitme tuntud nime eemalejäämine eestseisuse valimistelt, üsna hõre erakonna esimehe kandidaatide valik ja Tallinna linnapea kandidaatide nappus.\nRaske on näha Helir-Valdor Seederit messiana, kes IRL-i tagasi kunagiste hiilgeaegade tasemele viib. Seeder ega tema vastaskandidaat Kaia Iva ei ole uued Mart Laarid ega isegi mitte uued Jüri Mõisad või Tõnis Paltsud. Napib nii karismat kui ka värskeid ideid.


Põhiline / vahe / Katkestuse ja küsitluse erinevus OS-is\nCPU-l on palju väliseid seadmeid nagu hiir, klaviatuur, skanner, printer jne. Need seadmed vajavad ka CPU tähelepanu. Oletame, et CPU on PDF-faili kuvamisel hõivatud ja klõpsate töölaual akna meediapleieri ikooni. Kuigi CPU-l ei ole mingit ideed, kui sellist sündmust juhtuks, kuid see peab reageerima sellistele sisenditele I / O-seadmetelt. Katkestus ja küsitlemine on kaks võimalust, kuidas juhtida seadmetega loodud sündmusi, mis võivad juhtuda igal ajal, kui CPU on hõivatud teise protsessi teostamisega.\nKüsitlus ja katkestamine võimaldavad protsessoril peatada, mida ta praegu teeb, ja reageerida olulisemale ülesandele. Küsitlused ja katkestused erinevad üksteisest paljudes aspektides. Kuid põhipunkt, mis eristab küsitlemist ja katkestamist, on see, et küsitlusprotsessor jälgib regulaarselt I / O-seadmeid, kas see vajab CPU-teenust, samal ajal kui I / O-seade katkestab CPU-d ja ütleb CPU-le, et see vajab CPU-d . Olen arutlenud mõningate erinevuste vahel allpool toodud võrdluskaardi vahel katkestamise ja küsitlemise vahel, vaata palun.\nPõhiline Seade teatab CPU-le, et vajab CPU tähelepanu. CPU kontrollib pidevalt seadme olekut, kas see vajab CPU tähelepanu.\nMehhanism Katkestus on riistvara mehhanism. Küsitlus on protokoll.\nHooldus Katkestamise käitleja teenindab seadet. CPU pakub seadmele teenuseid.\nMärge Katkestus-nõudmise rida näitab, et seade vajab hooldust. Comand-ready bit näitab, et seade vajab hooldust.\nProtsessor CPU on häiritud ainult siis, kui seade vajab hooldust, mis säästab CPU tsükleid. CPU peab ootama ja kontrollima, kas seade vajab hooldust, mis raiskab palju CPU tsükleid.\nEsinemine Katkestus võib toimuda igal ajal. CPU küsitleb seadmeid regulaarselt.\nTõhusus Katkestus muutub ebaefektiivseks, kui seadmed jätkavad CPU korduvat katkestamist.\nKüsitlus muutub ebaefektiivseks, kui CPU leiab harva seadme, mis on valmis kasutamiseks.\nNäide Laske kellarõngas seejärel avada uks, et kontrollida, kes on tulnud. Pidage pidevalt kinni, et kontrollida, kas keegi on tulnud.\nKatkestus on riistvaramehhanism, mis võimaldab protsessoril tuvastada, et seade vajab selle tähelepanu. CPU-l on traadi katkestamise päringu rida, mida CPU kontrollib pärast iga käsu täitmist. Kui CPU tuvastab katkestusnõude katkestussignaali, peatab CPU oma praeguse tööülesande ja reageerib katkestuse saatmisele I / O seadmega, viies juhtimise katkestama käitleja . Katkestamise hooldaja lahendab katkestuse seadme teenindamisega.\nKuigi CPU ei ole teadlik sellest, millal võib katkestus toimuda igal ajal, kuid see peab katkestama, kui see juhtub.\nKui katkestaja lõpetab katkestuse teostamise, siis jätkab CPU selle ülesande täitmist, mida ta katkestusele reageerimiseks peatas. Tarkvara, riistvara, kasutaja, mõni viga programmis jne võib samuti tekitada katkestuse. Keskprotsessori töötlemise katkestamine viib multitegumini, st kasutaja saab samaaegselt täita mitmeid erinevaid ülesandeid.\nKui CPU-le saadetakse rohkem kui üks katkestus, aitab katkestaja käsitseda töödeldavaid katkestusi. Kuna katkestuse käivitaja käivitub katkestuse vastuvõtmisega, seab see prioriteediks keskseadme töötlemist ootavad katkestused ja korraldab need järjekorda hooldamiseks.\nNagu oleme katkestustes näinud, saab I / O-seadme sisend jõuda igal ajal, paludes protsessoril seda töödelda. Küsitlemine on protokoll, mis teatab CPU-le, et seade vajab selle tähelepanu. Erinevalt katkestustest, kus seade ütleb CPU-le, et see vajab protsessori töötlemist, küsib protsessor küsitlemisel I / O-seadet, kas see vajab protsessori töötlemist.\nCPU testib pidevalt iga seadmega ühendatud seadet, et avastada, kas mõni seade vajab CPU tähelepanu. Igal seadmel on käsuga valmis bit, mis näitab selle seadme olekut, st kas sellel on mõni käsk, mida CPU peab täitma või mitte. Kui käsu bit on seatud 1, siis on sellel käsk, mida tuleb täita, kui bitt on 0, siis tal ei ole käske. CPU- l on hõivatud bit, mis näitab CPU olekut, kas see on hõivatud või mitte. Kui hõivatud bit on seatud 1, siis on see mõne seadme käsu täitmisel hõivatud, muidu on see 0 .\nKui seadmel on CPU poolt käivitatav käsk, kontrollib see pidevalt CPU hõivatud bitit, kuni see muutub selgeks (0).\nKui hõivatud bit muutub selgeks, seab seade kirjutusbiti oma käsuregistrisse ja kirjutab andmevälja registrisse baiti.\nNüüd seab seade (1) käsu valmis bit.\nKui CPU kontrollib seadmete käskude valmisbitti ja leiab selle (1), seab see (1) selle hõivatud bitile.\nSeejärel loeb CPU seadme käsuregistri ja täidab seadme käsu.\nPärast käsu täitmist kustutab protsessor (0) käskude valmisbiti, seadme veabitt, et näidata seadme käsu edukat täitmist, ning kustutab (0) oma hõivatud biti ka näitamaks, et protsessor on vabalt teostatav mõne teise seadme käsk.\nPeamised erinevused operatsiooni katkestamise ja küsitlemise vahel\nKatkestamise korral teavitab seade CPUd, et vajab hooldust, samas kui küsitlusprotsessor kontrollib korduvalt, kas seade vajab hooldust.\nKatkestus on riistvaramehhanism , kuna CPU-l on traat, katkestus-taotluse rida, mis annab märku sellest katkestusest. Teiselt poolt on küsitlus protokoll, mis kontrollib kontrollbitte, et teatada, kas seadmel on midagi täita.\nKatkestaja käitleja tegeleb seadmete poolt tekitatud katkestustega. Teisest küljest teenindab CPU seadmest küsitlemisel seadet, kui see on vajalik.\nKatkestusi tähistab katkestus-taotlus rida . Command-ready bit näitab siiski, et seade vajab hooldust.\nKatkestustes häiritakse CPU-d ainult siis, kui mõni seade seda katkestab. Teisest küljest raiskab CPU protsessoril palju CPU-tsükleid, kontrollides korduvalt iga seadme käsureavalikut.\nKatkestus võib toimuda mis tahes ajahetkel, samas kui CPU hoiab seadet küsitluses regulaarselt .\nKüsitlus muutub ebaefektiivseks, kui protsessor hoiab seadet küsitluses ja leiab harva seadme hoolduseks valmis. Teiselt poolt muutuvad katkestused ebaefektiivseks, kui seadmed jätkavad protsessori töötlemise katkestamist korduvalt.\nMõlemad küsitlused ja katkestused on tõhusad I / O-seadmete külastamisel. Kuid need võivad muutuda ebaefektiivseks eespool kirjeldatud olukorras.