KOLGA MÕISA KUMMITUSED: munk Aadik käis nii restoranis kui ka keldribaaris\nLiis Järv, Ronk Ronk kummitus- ja pärimustuuride giid, 31. detsember 2021 07:46\nKolga mõis 1980. aastatel.Foto: Eesti Arhitektuurimuuseum\nHarjumaal Kolga mõisas on kummitusmunka nähtud nii tihti, et rahvas on talle nimegi pannud. „Musta mantliga munga moodi mees ja täpselt selline mõnus mees, kellega saab juttu vesta ja niimoodi… Ta ei olnud vägivaldne ega hirmutanud, ta ei hüpanud nurga tagant välja ega teinud „böö!“. Tegelikult oli ta viisakas kummitus,“ kirjeldab mõisa külalistemaja kunagine administraator Aadikuks ristitut. Enim kokkupuuteid kummitustega ongi inimestel olnud Kolga endises külalistemajas, mõisa peahoones ja valitsejamaja keldris, aga ka munkade surnuaial.\nAastatel 1230–1519 kuulusid Kolga alad Gotlandil asunud tsistertslaste ordu Roma mungakloostrile, kuid pole kindel, kas Kolga mõisa kui asustusüksuse ajalugu ulatub juba 13. sajandisse või hilisemasse aega.


, Milliseid voimalusi seksuaalse liikme suurendamiseks\nMilliseid voimalusi seksuaalse liikme suurendamiseks,\nVäikseim liige rahulda kaugeltki kõiki, ja ei tohiks võtta kui probleemi ainult "oskamatus nautida". Ma arvasin, et mina olen muutunud ja et mul on hästi. Kuidas tabada õiget nurka, et tulemuseks oleks materjal, mida sihtgrupi liige lugeda ja jagada tahab? Mine wc'sse ja lukusta uks.\nKuidas suurendada oma peenise operatsiooni. Kuidas suurendada töötaja vastutust?\nOotamatult lihtne vastus. Raimo Ülavere Mõnikord on asjad elus ootamatult lihtsad. Näiteks tundub mulle üha rohkem sellisena küsimus inimeste vastutusest ja motivatsioonist. Ühel hiljutisel grupicoachingul heas seltskonnas tõusetus taas teema — kuidas suurendada töötajate vastutust. Kuidas suurendada füüsilist aktiivsust? Vahest on kõige tähtsam veeta vähem aega pelgalt istudes: tuleks piirata teleri vaatamist.\nÜhtlasi vaatame üle kuidas võlgadest lahti saada ja kuidas vajadusel sissetulekuid suurendada. Agent majanduskasvu käed joonistus liige.\nSpray Dominator — uusim kaasaegse biotehnoloogia produkt, mis suudab suurendada peenist ja tuua värve intiimsele elule. Seda toimet tagavad looduslike komponentide. Kui on kange keskmine pikkus püstiselt peenis, siis saan teile korraldada opi Vali pilt või video: peenise kuidas organooni peenist suurendada ja kuidas. Kuidas suurendada oma peenist populaarsemaid meetodeid.\nKui on vaja suurendada peenise organ, siis seda saab teha kasutades folk, kodus. Nõuandeid, kuidas on võimalik kodus ise kiiresti saavutada suurenenud pea pikkus ja paksus peenise ilma salvid, retseptid viis sooda.\nMis on wellness? Vaevalt õnnestub leida inimest, kes ei otsiks vastuseid järgmistele küsimustele:Kuidas parandada oma enesetunnet? Need arengud ähvardavad IPPF-i suutlikkust saavutada seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi kõigile, eriti alaesindatud isikutele, mistõttu on iga-aastane kohtumine IPPF-i kalendris selline oluline sündmus.\nSellel kohtumisel loome oma strateegiaid, et tagada nende sobivus mitmekesiste ja muutuvate kontekstidega, milles meie liikmed tegutsevad. Samuti tugevdame nii koostöömehhanisme kui ka sidemeid meie globaalses kogukonnas, kes tegeleb seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste edendamisega.\nKadri kasvas Lõuna-Eesti väikelinnas. Oluline nüanss on, et pere oli usklik ja isa töötas ühtaegu avalikus ametis ning kuulus koguduse juhatusse. Väliselt musterpere pinna all oli aga suur saladus.\nMa tahtsin endale haiget teha. Ma ei saanud aru, miks," meenutas Kadri. Inimesena murdusin. Aga ma olin väga sõnakuulelik laps," rääkis ta.\nSinisalu sõnul pöördub ohvri allasurutud agressioon tihti enda vastu, millest ka enesehävituslikud mõtted. On olnud niisuguseid juhtumeid, kus on isad öelnud - räägin ainult minu praktikast - lapsele, et kui sa ainult hingad, ma valan su ema happega üle. Ühesõnaga mitte ainult, et ma tapan, vaid et ta peab piinlema," rääkis Sinisalu. Pere sõitis tihti mööda usuüritusi üle Eesti. Tõhususe vahendite rühmad.\nNO süntaasi aktivaatorid. Tabletid mõjutavad vaagnaelundeid lõõgastavalt, mõjutamata samal ajal vererõhku ja südant. Kuidas kontrollida spermat. Ejakulatsioon on üsna keeruline refleksidegevus, milles lisaks genitaale ja lihaseid on kaasatud ka aju ja seljaaju.\nTänu sellisele keerulistele ühendusteahelatele on sperma väljutamise kontrollimiseks mitmeid viise, kasutades psühho-emotsionaalseid ja füüsilisi tehnikaid.\nLiige saab eemaldada. Kui taht on must ja tahmane, korda puhastamist kolm korda iga kolme päeva tagant, kuni see on pisut hallikas või päris valge.\nSeotud lood: Gunnar Aarma kümme tarkusetera hea energiaga kodu loomiseks.\nMissioon Natural XL — tõsta oma libiidot, ja mis kõige tähtsam, pidev kasv ja paksenemine oma liikme. Kui te hakkate regulaarselt kasutada Natural XL — sul on võimalus suurendada oma peenise isegi paar sentimeetrit. Eretron Aktiv saab rakendada enne vahekorda teadmata partner.\nPakkimine kapslid mahub taskusse mu teksad või püksid. Parim viis peenise laienemist Millised on mõned viisid, kuidas saate laiendada oma peenist ilma priporatov Masseeri suurendada Schirin liige suurendada seksuaalset liige foorumid RFr suurematena oma vaba liige Peaasi. Lõime peaasi.\nKuidas tõsta immuunsust ja peletada pisikuid? Seks võib olla üks tunnete, armastuse ja läheduse väljendamise mooduseid. Seksiks võib pidada kõikvõimalikke tegevusi, mis kutsuvad inimesel esile seksuaalset erutust ja naudingut. Õiguskomisjon arutas esmaspäeval koos asjaomaste asutuste esindajatega seksuaalse enesemääramise vanusepiiri tõstmise üle, mis praegu on 14 aastat. Esmaspäeval siiski ühtki otsust ei tehtud rõhutas Karilaid ning lisas, et kaasama peab ka noorteorganisatsioone ja tervishoiutöötajaid.


Olaliigese reumatoida artroos. Mudra liigeste haigustest\nSee on kõrgvererõhktõve ravis kasutatavate diureetikumide ehk kuseajatite kõrvaltoime. Seda kasutatakse umbes aasta jooksul iga päev, seejärel võib proovida dieeti ilma ravimiteta. On võimalik ka reumatoidartriidi-sarnane kõigi liigeste põletik. Kandluus võib luutihedust mõõta ultraheliga.\nLisaks määrati mulle veel hormoontabletid. Kannatasin nii liigesevalude kui valulike süstide pärast. Minu elukvaliteet oli alla igasugust arvestust. Oli päevi, mil ma lihtsalt nutsin, sest koolis käia ma iga päev ei Olaliigese reumatoida artroos ega suutnud ning pidin palju järele õppima. Õpetajad arvasid, et olen tavaline noor, kes ei viitsi koolis käia ja paneb poppi.\nKui ema seletas minu haiguse raskusastet, öeldi, et mis see ikka on, see ei saa ju tõsine olla, sest välja ju ei paistnud midagi ega paista ka praegu. Kolm aastat tagasi pakkus doktor Uibo mulle võimalust hakata saama bioloogilist ravi. See oli minu jaoks viimane õlekõrs, sest tundus, et miski muu enam ei aita. Poolteist aastat sain süste iga nädal kaks korda. Need süstid tagasid mu elus stabiilsuse. See kujuneb vigastuste, ülekoormuse ja vanuse koosmõjul.\nTäpasemaks diagnostikaks võib arst määrata radioloogilisi uuringuid röntgen, ultraheli, kompuutertomograafia, magnetresonantstomograafia. Õlavalu ravi eesmärkideks on vähendada valu ning parandada inimese toimetulekut. Enamasti haigestuvad põlved, hüppeliigesed ja puusad.\nKui Sinu üldseisund on hea ning põletikku ega valu ei ole, ei ole tingimata vaja mingeid ravimeid tarvitada. Kui põletik ägeneb, Olaliigese reumatoida artroos vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab lülisammast ja kahjustab liigeseid.\nVajadust mööda tehakse lõikusi. See ei ole üksainus haigus, vaid mitu haigust, mille tunnuseks on liigesepõletik. Uue liigituse järgi jagatakse noorte liigesepõletik seitsmeks alatüübiks. Neid kõiki nimetatakse kokku juveniilseks idiopaatiliseks artriidiks JIA. Eestis haigestub igal aastal umbes poolsada last, kellest pooled on haigestudes alla 5 aasta vanad. Noorteartriidi põhjust ei teata. Olaliigese reumatoida artroos haigusvormidel võib olla erinev põhjus.\nRavi eesmärk on võimalikult palju vähendada lapse vaevusi ja parandada haiguse kulgu. Mõnikord jõutakse hõlpsasti eesmärgile: nõrgatoimelised ravimid ja võibolla ka mõni Olaliigese reumatoida artroos ning soovitused koduseks raviks on küllaldased.\nVereproovid on korras. RAVI Osteoartroosi ei ole võimalik välja ravida. Valu leevendatakse valu- ja põletikuravimitega. Kui liiges on pärast koormust ärritatud ja turses, võib arst sellesse süstida steroidhormooni. Rasket ja valulikku puusa- ja Olaliigese reumatoida artroos artroosi ravitakse tänapäeval tehisliigeste paigaldamisega. Koduste vahenditega võid liigesekulumust ravida nii, et väldid haige liigese liigset koormamist: kasutad liikudes tugikeppi või tugiraami, pigem istud kui seisad, ei kanna raskusi, vähendad liigset kehakaalu.


Tartu linn annetas 2. jalaväebrigaadile lipu - Kaitsevägi\nUuendatud: 19.04.2016, kell 17:26\nTartu linn annetas 2. jalaväebrigaadile lipu\nTäna Tartus Raekoja platsil peetud tseremoonial annetas Tartu linn 2. jalaväebrigaadile lipu. Lipule lõid teiste hulgas naela Tartu linnapea Urmas Klaas, kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras ning 2. jalaväebrigaadi ülem kolonel Eero Rebo.\nKaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terrase sõnul on kaitseväe ja Tartu linna side pikaaegne ning seega on Tartu linn 2. jalaväebrigaadi lipu annetajana parim valik. „Kaitsevägi hingab koos Tartuga akadeemilist õhku ning saab sellest targemaks,“ ütles oma sõnavõtus kindralleitnant Riho Terras.\nTartu linnapea Urmas Klaasi sõnul on Tartu linn lipu annetamise üle uhke ning loodab nii lippu kui 2. jalaväebrigaadi kaitseväelasi näha ka Tartu linnale olulistel tähtpäevadel. „Olen kindel, et 2. jalaväebrigaad hoiab oma lippu uhkuse ja austusega,“ ütles Klaas.\nTartu Raekoja platsil toimunud rivistusel osales üle 800 ajateenija ja tegevväelase 2. jalaväebrigaadi staabist, Kuperjanovi jalaväepataljonist ja tagalapataljonist. Esines kaitseväe orkester ning pärast rivistust oli huvilistel võimalik tutvuda 2. jalaväebrigaadi relvastuse ja varustuse näitusega ning maitsta sõdurisuppi.\n2. jalaväebrigaad võttis üle Sakala partisanide pataljoni lipu, vapi ja rinnamärgi. Sakala Partisanide Rügement tegutses edasi ka pärast Vabadussõja lõppu, olles üks reservjalaväerügement, mis valmistus kaitsma Eesti Vabariiki. 2. jalaväebrigaad soovib jätkata sama tugeva tegevväelastest ja reservväelastest koosneva võitlusvõimelise ja kõrge moraaliga väeüksusena toetudes ajaloolistele tavadele läbi Sakala Partisanide Rügemendi loodud väärtuste.\n2. jalaväebrigaadi lipu väeosa külg on põhivärvilt must, lipu musta välja keskel on viienurgalisel hõbedaste äärtega mustal kilbil brigaadi embleem. Embleemil on kujutatud püstloodis kaheteraline mõõk, mille käepide on suunatud ülespoole. Käepidemest vasakul ja paremal on Sakala partisane tähistavad tähed „S“ ja „P“. Mõõga terast vasakul on elusa inimese pale, paremal surnu pealuu. Mõõga terav ots toetub loorberi oksale.\nLipu tagakülg on sarnane teiste kaitseväes kasutusel olevate lippudega ehk riigilipu värvides lipuvälja tausta keskel asub Eesti Vabariigi suur vapp koos vastava lipukirjaga „Eesti Kodu Kaitseks”.


Eesti Leader Liidu üldkoosolek / KALENDER / Piiriveere Liider\nIdeede Teisipäev: muutuste juhtimine kriisi ajal\nVebinar: Tulemuslik Digiturundus (turismisektorile)\nHea kodaniku veebiklubi: Vabakond vs kriis\nTervitan teid eriolukorra lõppemise puhul ja edastan kutse Eesti Leader Liidu üldkoosolekule, mis toimub 16. juunil Vango puhketalus, Pärnumaal.\nPalun registreerige osalejad siin https://doodle.com/poll/byzq4w2xrz3pmu5x hiljemalt 12. juuniks.\nKogunemine kohvi ja turgutusega kell 12, koosoleku algus kl 13.\n1. Majandusaasta aruanne 2019 ja revisjonikomisjoni hinnang\n2. Ettepanek koostööprojekti algatamiseks: Arukate külade arenguprogramm (Kristiina Tammets)\n3. Juhatuse valimised\nKirjale on lisatud majanudusaasta aruande fail ning juhatuse liikmete valimise kord. Vastavalt sellele ootan aadressile info@leaderliit.eu uute juhatuse liikme kandidaatide ülesseadmist koos kandidaadi enda ja tegevusgrupi kinnitusega. Kandidaate saab esitada ka üldkoosoleku ajal.


Urmas Espenberg: apteegireform sellisel kujul tuleb peatada! - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Urmas Espenberg: apteegireform sellisel kujul tuleb peatada!\nUrmas Espenberg: apteegireform sellisel kujul tuleb peatada!\nEKRE Riigikogu saadik Urmas Espenberg\nEKRE Riigikogu liige Urmas Espenberg selgitab EKRE apteegireformi eelnõu eesmärke.\n„Mõistan nurinat, et apteegireformi teema on taas üles võetud, kuid olen kindel, et see on lõppkokkuvõttes hea ja õiglane otsus. Lahendus, mis on üles ehitatud juriidilisele praagile ja majanduslikele valearvestustele, ei kesta kaua.\nEKRE eelnõu eesmärk on eeskätt maandada riskid, mille on kaasa toonud 2014-2015 ravimiseaduse muutmise seadus ja suutmatus nn apteegireformi edukalt läbi viia. Samuti on eesmärgiks tagada turu normaalne toimimine nii ravimite kättesaadavuse, mugavuse kui ka kvaliteedi osas.\nKui jõustuks lõplikult senine eelnõu, siis 1. aprillist võib ilma apteegiteenuseta jääda 27 000 (sh. Loksa, Aseri, Haljala, Kadrina, Rõngu vald, Sangaste, Võsu, Kullamaa, Kuusalu, Kõpu, Kohtla-Järve Oru linnaosa) inimest ja 100 000 peaks apteegis käima oluliselt kaugemal. Töötuks võivad jääda ka mitusada farmatseuti ja proviisorit.\nEKRE eelnõu teine laiem eesmärk on hoida ära tugevad õiguslikud riived Eesti põhiseaduse, EL toimimislepingute ja eraomandi vastu (meie seadus kaotaks omandipiirangud ja tühistaks vertikaalse integratsiooni keelu), mis on äärmiselt häbiväärne ühe eesrindliku kaasaegse turumajandusliku riigi jaoks. Eraettevõtjaid sunnitakse 1. aprillist praktiliselt loobuma oma omandist, kuna nende äritegevus lihtsalt lõpetatakse ühe 2014-2015 loodud seaduse alusel. Samuti peaks riik ja eriti toonased seaduse poolt hääletajad vabandama ka roosamanna kokkulubamise eest proviisoritele. Seegi polnud hea ja läbimõeldud tegevus.\nSamas ei näe seadus ette omandi võõrandamise puhul kompensatsiooni maksmist ega muid hüvitamise mehhanisme, mis olnuks tsiviliseeritud asjaajamise moodi. Seetõttu on ka suured kahjunõuded riigi vastu põhjendatud, kuna on toimunud ulatuslikud õigusriived nii Eesti Põhiseaduse paragrahvide 31 (ettevõtlusvabadus) ja 32 (vara ja omandi puutumatuse kaitse) vastu, samuti Euroopa Liidu toimise lepingu (artikkel 49, 54 ja 63 – keelab äriühingute asutamise piiramist ja kapitali vaba liikumist) ja Euroopa põhiõiguste harta (artikkel 6, lõige 2) vastu.\nKuigi seadused lubavad teatud piisava avaliku huvi korral omandi teatud piiramist ka rahva tervist puudutavas sektoris (ELTL artiklid 51,52 ja 65), on need piirangud kaugelt ületanud proportsionaalsuse, otstarbekuse ja tõhususe printsiibi ning lisaks on põhjustamas inimeste õiguste ja vara vastast liiga ulatuslikku riivet.\nRavimiseaduse regulatsiooni muutmine rikub oluliselt ka rahvusvaheliste investeeringute kaitse lepingute tingimusi Eesti, Saksamaa, Rootsi ja Leedu vahel.\nRavimiseaduses ettenähtud muudatustes pole leitud võimalikult õiglast tasakaalu osapoolte huvide vahel ja rakendatud meetmed on olnud ebaproportsionaalsed. Igasugune riigipoolne sekkumine võib olemasoleva ja hästi toimiva süsteemi segi keerata ning see on toimumas ka antud reformi puhul. Sotsiaalministeerium ei teinud ühtegi turu mõjuanalüüsi, mis vastava seaduse jõustamisega kaasneda võiks, kuigi neid korduvalt teha lubas.\nVastuseisu omandipiirangutele ja vertikaalse integratsiooni keelule väljendasid eelnõu menetlemise ajal ka Riigikontroll ja Konkurentsiamet, kes märkisid, et eelnõu on puudulikult koostatud.\nSamuti jäi pinnapealseks õiguskantsleri osalus 2018, mida ta ka ise tunnistanud on. Tema seisukohavõtt antud teemal puudutas vaid rakendusaktide puudumise vastavust põhiseadusele. Eelmine õiguskantsler pidas 2014 aastal omandipiiranguid aga küsitavaiks.\nAlgusest peale oleks pidanud reformi põhirõhk olema uute apteekide asutamisel, mitte sellel, et ärastatakse juba olemasolevad apteegid.\nMeie eelnõu loob uusi võimalusi. Eelnõu kolmandaks eesmärgiks on anda apteegipidajatele ja tervishoiuteenuste pakkujatele õigus osta ravimeid otse tootjalt, samuti soovi korral neid ka kas patsientidele ja abivajajatele müüa. Sellega tagataks vaba konkurents, mis parandaks ravimite kättesaadavust ja laiendaks sortimenti. Jätkuvalt napib ööapteeke, neid on kogu Eesti peale vaid kolm. Sellega saaks vähendada ka hulgimüügi monopoli.\nKuigi ravimihangetel on ka oma eripärad mis nii mõnigi kord nõuavad hoopis rohkem koostööd, isegi riikidevahelist koostööd. Seda just kalliste ravimite hankimisel. Teatavate meetmetega ja turuosaliste huvi korral saaks nende teemadega edasi minna.\nOn igati tervitatav, et Riigikogu sotsiaalkomisjon otsustas oma istungil 17.02 eelnõu suurde saali esimesele lugemisele saata.“\nTeemad: Apteegireform eelnõu esilugu kuum Urmas Espenberg


Buduaari foorum - Kui tihti koristad oma kodu?\nKui tihti koristad oma kodu?\nPostitatud: 18-02-2012 17:58 Jälgi teemat\nKui tihti koristad oma kodu? Ei mõtle igapäevaseid toiminguid nagu asjade ära koristamine (oma kohale tagasi panek) või nõudepesu, vaid selliseid põhjalikumaid aeganõudvamaid toiminguid nagu tolmuimemine, põranda- ja aknapesu, tubade tuulutamine jne. Ja kui tihti viite prügi välja?\nMa tahaks öelda, et vastavalt vajadusele, aga meil tuleb nädalas korra ära selline koristamistuur, vahest ka 2-3 korda nädalas.\nPostitatud: 18-02-2012 18:57\nTolmuimejaga lasen enamasti iga päev, vahest ka ülepäeviti. Nõusid pesen ka iga päev, ei vedele kunagi ühtegi musta nõud, ma lihtsalt ei salli sellist asja. Magama ei lähe ka enne, kui nõud pestud ja köök korras. Aknaid pesen aastas kord, rohkem pole vajadust :D Olen VÄGA suur puhtuse armastaja :)\nPostitatud: 18-02-2012 18:58\nkorraliku koristuse, tolmuimeja ja tolmulappidega teen kas pühapäeval või laupäeval. 1x nädalas :)\nPostitatud: 18-02-2012 19:00\nsuurem koristamine korra nädalas, kus ma kõik korda teen. tolmuimejaga tõmban enamasti paar korda ikka. prügi viin välja umbes üle päeva.\nPostitatud: 18-02-2012 19:01\nKorra nädalas umbes.\nPostitatud: 18-02-2012 19:50\numbes korra/kaks nädalas ..Oleneb vajadusest ..\nPostitatud: 18-02-2012 19:54\njah, sellist suuremat koristust võtan ette kindlasti ühe korra, aga oleneb, vahel ka rohkem. prügi viin välja, kui olen üksi, siis nädalas umbes korra, aga kui mees ka kodus siis ikka 2 korda kindlasti, võimalik, et isegi kolm.\nPostitatud: 18-02-2012 19:59\nigal laupäeval on suurem põrandapesu ja tolmupühkimine riiulitelt jne\nPostitatud: 18-02-2012 20:20\nEi ole mingeid kindlaid päevi. Koristan vastavalt vajadusele ja siis, kui on vabad päevad. Mul on tööpäevad nii pikad, et vaevalt jõuan ennast voodisse vedada:p.\nPostitatud: 18-02-2012 20:31\nprügi viime välja vastavalt vajadusele. umbes üle päeva. koristada üritan ikka korra nädalas, aga sageli ei viitsi ka seda teha. ei ole veel sita sisse ära surnud\nPostitatud: 18-02-2012 20:38\nNõude pesemine+ prügi viimine mitu korda päevas.\nTolmuimejaga nädalas 2x.\nLapiga tolmu võtame 2x nädalas.\nPõrandaid peseme 2x nädalas.


China Enteric Release Film Coating Manufacturers & Factory - Osta Enteric Release Film Coating DMF ja USP valmistatud Hiinas - Tianjin ILE\nEASCOL TM Enteric Release - EABL55 DMF AVALIKUSTAMINE Valem EASCOLTM EABL55 - Uute juhtivate uute põnevate tehnoloogiatega arendatud veepõhised enterokattega kastmissüsteemid võivad suunata ravimi vabanemist kõigis soolestiku segudes: kile hakkab lahustuma, kui pH on> 5,5, seal hõlbustades .. .\nEASCOLTM EABL55 - Uute juhtivate uute põnevate tehnoloogiatega arendatud vesipõhised enterokattega kastmissüsteemid võivad suunata ravimi vabanemist kõigis soolestiku segmentides: filtrit hakatakse lahustuma, kui pH on> 5,5, seal, hõlbustades lagunemist ja vabastades ravimit kaksteistsõrmiksooles, mis tõhusalt suurendab ravimi stabiilsus. Selle suutlikkus kasutada ainult vesilahusüsteemiga süsteemis kinnitab tööstuse kasvavat suundumust mugavamaks, tõhusamaks ja ohutumaks kattekihile.\n• kasutatakse lahustite süsteemina 100% puhastatud vett;\n• 30 minuti jooksul võib saavutada ühtlase pinnakatte suspensiooni, mis parandab tootmise efektiivsust;\n• selle kasutamine toob kaasa teadus- ja arendustegevuse ning tootmiskeskkonna turvalisema kasutamise, kõrvaldades vajaduse kalli plahvatuskindla seadme järele; puhastamisetappe on ka lihtsustatud;\n• Süsteem on keskkonnasõbralik vastavalt rahvusvahelistele suundumustele.\nVeega kui lahustiga ja kõrge lahustikuga seotud kuludega, vähendatakse nii tootmiskulusid kui ka ohutusnõudeid oluliselt.\nVõrreldes sarnaste turustatavate toodetega võib EABL55 vähendatud kehakaalu tõusu kasutada samaväärse toime saavutamiseks koos sellega kaasnevate oluliste vähendamiskuludega.\nTäielik värvid on saadaval\nILE Color Masteri jaoks on saadaval mitu sada standardset värvust; samal ajal on meie iseloomuliku värvi sobitamise teenus saadaval, et rahuldada teie vajaduste ja toodete eristamise paranemise vajadusi.\nVärvilise värvimise täiustatud värv-andmesüsteem tagab värvide täpsuse ja stabiilsuse.\n• Kõrgekvaliteedilise polüakrüülvaigu kui peamise kilet moodustava koostisosana sisaldab süsteem ka plastifikaatorit, värvainet ja muid funktsionaalseid kõrge molekulaarseid materjale;\n• Põhjalikud katsetulemused on EASCOLTM EABL55 sõnastus, mis on välja töötatud eesmärgipäraste rakenduste omaduste ja erinevate klientide vajaduste rahuldamiseks;\n• selle optimaalne valem disain lühendab teie teadus- ja arendustegevust ning tootmistsüklit;\n• Paljude testide abil saab EASCOLTM EABL55 laialdaselt rakendada mitmesuguste tahkete ravimvormide, näiteks tablettide, graanulite, pehme geeli ja kõvade želatiinkapslitena. See sobib ka kasutamiseks laias valikus katmisseadmetes.\nFirma nimi: EASCOL\nPeamised materjalid: polüakrüülvaigud\nKehakaalu tõus: 7% -10%\nHot Tags: enterokatkestusega kilekate, Hiina, tootjad, tehas, kohandatud, DMF, USP, osta, tasuta proov, valmistatud Hiinas


Nõuded vee füüsikalis-keemiliste ja keemiliste parameetrite uuringuid teostavale katselaborile, nende uuringute raames tehtavatele analüüsidele ja katselabori tegevuse kvaliteedi tagamisele ning analüüsi referentmeetodid - sisukord\n1 Nõuded vee füüsikalis-keemiliste ja keemiliste parameetrite uuringuid teostavale katselaborile ja tema tegevuse kvaliteedi tagamisele\n2 Nõuded vee füüsikalis-keemiliste ja keemiliste parameetrite uuringute raames tehtavate analüüside kvaliteedile\n3 Analüüsi referentmeetodid\n§ 9 Referentmeetod\n§ 10 Referentmeetodi valik\nNõuded vee füüsikalis-keemiliste ja keemiliste parameetrite uuringuid teostavale katselaborile, nende uuringute raames tehtavatele analüüsidele ja katselabori tegevuse kvaliteedi tagamisele ning analüüsi referentmeetodid1\nMäärus kehtestatakse «Veeseaduse» § 121 lõike 3 alusel\n1. peatükk Nõuded vee füüsikalis-keemiliste ja keemiliste parameetrite uuringuid teostavale katselaborile ja tema tegevuse kvaliteedi tagamisele\nVee füüsikalis-keemiliste ja keemiliste parameetrite uuringuid teostavad katselaborid (edaspidi katselabor) peavad vastama järgmistele nõuetele:\n1) olema akrediteeritud kooskõlas standardiga EVS EN ISO/IEC 17025;\n2) olema akrediteeritud asjakohaste analüüsimeetodite (sealhulgas laboratoorsed, väli- ja on‑line‑meetodid) kasutamiseks;\n3) olema sooritanud kord aastas nõuetekohaselt katselaborite vahelised võrdluskatsed.\n(1) Proovi vastuvõtmisel katselaborisse esitatakse koos prooviga "Veeseaduse" § 121 lõike 3 alusel määrusega proovivõtumeetoditele kehtestatud nõuetele vastav proovivõtuprotokoll.\n(2) Proovi katselaborisse vastuvõtja vormistab vastuvõtuakti, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:\n(4) Kui ilmneb, et proov ei ole "Veeseaduse" § 121 lõike 3 alusel keskkonnaministri määrusega kehtestatud nõuete kohaselt võetud või transporditud, tehakse katselabori poolt väljastatavas analüüsitulemuste protokollis asjakohane märkus.\n(5) Lõikes 4 nimetatud juhul ei ole analüüsitulemused kasutatavad veeuuringu eesmärgil "Veeseaduse" § 121 lõike 1 tähenduses.\n(1) Analüüsimeetod valitakse kooskõlas standardiga EVS EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardiga.\n(2) Kui katselabor ei kasuta proovi analüüsimiseks referentmeetodit, kasutab ta analüüsimeetodeid, sealhulgas laboratoorseid, väli- ja on-line meetodeid, mis on valideeritud ja dokumenteeritud kooskõlas standardiga EVS EN ISO/IEC-17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardiga.\nAnalüüsitulemuste vormistamisel lähtutakse standardi EVS EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardi nõuetest.\n(1) Analüüsitulemuste vaidlustamisel korraldatakse paralleelanalüüs teises erapooletus laboris, mis peab vastama käesoleva määruse §-s 1 esitatud nõuetele.\n(2) Vaidluse lahendamisel tuleb eelistada referentmeetodiga saadud analüüsitulemust.\n(1) Katselaborid kasutavad oma töös kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis on kooskõlas standardi EVS EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardi nõuetega.\n(2) Katselaborid osalevad "Veeseaduse" § 121 lõikes 4 nimetatud katselaborite võrdluskatsetes järgmiselt:\n1) osalevad katselaborite võrdluskatsetes, mida tehakse käesoleva määruse §-s 3 nimetatud analüüsimeetoditel mõõdetavate ainete selliste kontsentratsioonide määramiseks, mis on vee keemilisel uuringul esinduslikud;\n2. peatükk Nõuded vee füüsikalis-keemiliste ja keemiliste parameetrite uuringute raames tehtavate analüüside kvaliteedile\n(1) Kõikide analüüsimeetodite miinimumkriteeriumite puhul rakendatakse nõuet, mille kohaselt mõõtemääramatus on kuni 50% (k = 2), ning määramispiir on kuni 30% asjaomastest normidest.\n(2) Määramispiir selle määruse tähenduses on avastamispiiri kindlaksmääratud kordne määratava aine sellise sisalduse juures, mida on võimalik kindlaks määrata piisava täpsusega. Määramispiiri on võimalik arvutada, kasutades asjakohast standardainet või proovi. Määramispiiri võib leida ka kalibreerimiskõvera madalaimast kalibreerimispunktist, arvestamata seejuures nullproovi.\n(3) Mõõtemääramatus selle määruse tähenduses on mittenegatiivne parameeter, mis iseloomustab kasutatud teabe põhjal mõõdetavale suurusele omistatud väärtuste hajuvust.\n(4) Avastamispiir selle määruse tähenduses on väljundsignaali või kontsentratsiooni väärtus, millest suuremate väärtuste korral on kindlaksmääratud usaldusnivool võimalik tõendada, et proov erineb nullproovist, mis ei sisalda määratavat ainet.\n(5) Kui näitaja jaoks ei ole kehtestatud asjaomast normi või kui ei ole analüüsimeetodit, mis vastab lõikes 1 sätestatud nõuetele, kasutatakse parimat võimalikku tehnikat, mis ei too kaasa ülemääraseid kulutusi.\n(1) Kui füüsikalis-keemilised või keemilised mõõdetavad suurused vaadeldavas proovis on määramispiirist allpool, võetakse keskväärtuste arvutamise aluseks mõõtmistulemus, mis on asjaomase määramispiiri väärtusest poole väiksem.\n(2) Kui lõikes 1 nimetatud mõõtmistulemuse keskväärtus on määramispiirist allpool, nimetatakse seda tulemuseks allpool määramispiiri.\n(3) Lõiget 1 ei kohaldata mõõdetavatele suurustele, mis väljendavad vaadeldavate füüsikalis-keemiliste näitajate või keemiliste mõõdetavate suuruste, sealhulgas nende asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste koguhulka. Sellisel juhul võetakse üksiku aine määramispiirist allapoole jääva tulemuse väärtuseks null.\n3. peatükk Analüüsi referentmeetodid\n§ 9. Referentmeetod\nReferentmeetod selle määruse tähenduses on standardne määramismeetod, mis on teiste analüüsimeetodite võrdluse aluseks vastavalt standardi EVS EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardi põhimõtetele. Referentmeetodid on esitatud käesoleva määruse lisas.\n§ 10. Referentmeetodi valik\nReferentmeetodi valikul eelistatakse kehtivat rahvusvahelise standardimisorganisatsiooni või muu rahvusvaheliselt tunnustatud erialase organisatsiooni standardit.\nKeskkonnaministri 16. juuni 2003. a määrus nr 53 „Veeuuringuid teostavatele katselaboritele esitatavad nõuded ja analüüsi referentmeetodid“ (RTL 2003, 78, 1140) tunnistatakse kehtetuks.\n1Euroopa direktiiv 2009/90/EÜ, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ vee seisundi keemilise analüüsi ja seire tehnilised näitajad (EÜT L 201, 01.08.2009, lk 36–38).


T-särgi rinnahoidja Sara 2-Pakk - Cellbes online | Cellbes.ee\nT-särgi rinnahoidja Sara 2-Pakk\nvõi Alates €2,13 /kuu\nTugikaartega rinnahoidja, mida pole näha ega tunda. Ideaalse vormi annab õhuke polster. Laiad reguleeritavad õlapaelad.\nSuurus on õige Seda rinnahoidjat pole tõesti näha ega tunda, sest lõige on hea, istub hästi seljas, korvid on just õige polsterdusega ja riiete all jääb ilus. Kuid sellest ei saa aru, miks see peab nii häälekalt kriuksuma??? Pesin läbi, siis oli mõnda aega vaikne, kuni hakkas jälle kriuksuma. Muidu igati 5+ toode, kuid kriuksumise tõttu pidin ühe miinuse panema.\nNumbrisuurusest suurem Mina ostsin enda mõõtude järgi ja osutus suureks\nSuurus on õige Seljas mõnus. Teisel päeval juba kriuksus. Tugikaared võtsin ära, ei haruta õmblust lahti, vaid teen väikese sisselõike. Tugikaared olid seekord metallist! Enam ei kriuksu.\nSuurus on õige Olen viimaste aastate jooksul ostnud 5 komplekti ehk 10 rinnahoidjat ja mitte ükski pole kriuksunud.\nSuurus on õige Täishinnaga ei tasu neid rinnahoidjaid osta, sest kunagi ei või teada, kas äkki ei tule jkiruksuv mudel, mida kanda ei saa ja raha siis ilmaasjata kulutatud. Soodukaga ostaks küll, sest tegu väga mugavate ja hästiistuvate rinnahoidjatega. Värvivalik on samuti hea (kuigi võiks saada ise komplekte kokku panna).\nSee aitas mind (21)\nOstke T-särgi rinnahoidja Sara 2-Pakk interneti kaudu Cellbesist!\nRiideid jm on odav ja lihtne osta Cellbesist interneti kaudu või posti teel! Naisteriided Tootekategooriatest Naiste pesu leiate huvitavat igale maitsele Kõik aluspesu, rinnahoidjad, Aluspüksid & sokid. Just praegu on järgmised värvid populaarsed: Roosa, Lilla, Türkiis, Koorevalge & Tumesinine


Heiti Hääl: linnast mööduva raudtee ehitamine oleks odavam kui Alexela Terminali sulgemine - Äripäev\nHeiti Hääl: linnast mööduva raudtee ehitamine oleks odavam kui Alexela Terminali sulgemine\n06. september 2006, 13:47\nTallinna linn plaanib keelata plahvatusohtlikud kütuseveod läbi linna.\n'Mina pole kellelegi konkreetset summat kompenseerimise osas välja käinud. Olen vaid avaldanud summad, palju näiteks meie oleme Paldiski terminali investeerinud ja kui palju on seda teinud Tallinna Sadam. Kuid usun, et kõigile õiglaste hüvitiste maksmine läheb kokkuvõttes kallimaks maksma kui linnast möödamineva raudtee ehitamine,' selgitab Alexela üks omanikke Heiti Hääl.\nSamuti lisas Hääl, et Tallinna linna esininad ei adu adekvaatselt seda, millist ohtu need veod läbi linna endast kujutavad või ei kujuta. 'Seda ohtu oleks võimalik vähendada. Küsimus on ka selles, mida vedada ja mida mitte vedada, kuid see kõik on meil seadusega reguleeritud.'\nLisaks arvab Hääl, et enne, kui keelata kütuseveod läbi linna, tuleks Riigikogul teha seadusesse vastav muudatus. 'Ma ennustan, et sel juhul lõpevad Eestis ka vedelkütuse transiidiveod. See, kas Eestile on seda vaja, või ei ole, on juba parlamendi otsustada. Kuid kui selline otsus vastu võetakse, siis demokraatlikus riigis peaks olema ka õiglane hüvitis või kompensatsioon.'\nAlexela omanikud on Paldiski terminali rajamisse investeerinud ligi 1,1 miljardit krooni, peaaegu sama palju ka Tallinna Sadam. Kompensatsiooni peaks saama ka Eesti Raudtee.\n<pilt2#fotod/Inimesed/Inimesed_H/heitihaal1raul_206970.jpg#400#600#Alexela üks omanikke Heiti Hääl.>\n07. august 2007, 16:33\nPaldiski elanikud protesteerivad Heiti Hääle ja Tiina Mõisa äritegevuse vas... 1


Sügissemestril kaitstud doktoritööd | ajakiri.ut.ee\nTartu Ülikoolis kaitsti sügissemestri jooksul 50 doktoritööd. Teaduslikke teadmisi avardati nii humanitaarteaduste ja kunstide, sotsiaalteaduste, meditsiiniteaduste kui ka loodus- ja täppisteaduste valdkonnas. Juba kaitstud doktoritöödega saab lähemalt tutvuda Tartu Ülikooli repositooriumis DSpace. Kaitsmisele tulevad väitekirjad on olemas ülikooli raamatukogu lugemissaalis.\nMirko Cerrone kaitses semiootika ja kultuuriteooria erialal doktoritööd „Interspecies relationships: a zoosemiotic analysis of human-ape communication“ („Liikidevahelised suhted: inimeste ja inimahvide vahelise kommunikatsiooni zoosemiootiline analüüs“).\nLiikidevahelises suhtluses tekivad vastastikku arusaadavad keeled, õpitakse kasutama uusi märke ning korduvad kohtumised toovad kaasa uusi tähendusi ja käitumist. Inimese ja inimahvide vahelisele suhtlusele keskenduvas doktoritöös arendatakse ideed, et omailma mõistet tuleks laiendada nii, et see hõlmaks ka jagatud tähendusi. Selline lähenemisviis võimaldab analüüsida eri liikide vahelist suhtlust, et parandada tehistingimustes peetavate loomade heaolu.\nJuhendajad prof Timo Maran ja teadur Nelly Mäekivi, oponendid vanemteadur Matthew Chrulew (Curtini Ülikool) ja kaasprof Filip Jaroš (Hradec Králové Ülikool).\nHelen Hint kaitses üldkeeleteaduse erialal doktoritööd „From full phrase to zero: a multifactoral, form-specific and crosslinguistic analysis of Estonian referential system“ („Fraasist nullini: eesti keele viitamisvahendite mitmefaktoriline, vormispetsiifiline ja keeltevaheline analüüs“).\nSelleks, et kuulaja juttu mõistaks, peab kõneleja valima kellelegi või millelegi viitamiseks sobiva sõna või fraasi. Doktoritööst selgus, et eri keelte kõnelejad toetuvad eri viitamistavadele, mida kujundavad keele grammatika, eri viitevahendite kasutussagedus üldiselt ning kõnesituatsioon ja kontekst. Eesti keele tüüpiliste viitevahendite kasutusmustrite selgitamiseks saab lähtuda nii fraasi kitsamast tüübist kui ka mitmest tegurist, mis võivad olla tähendus- või kasutuskontekstipõhised.\nJuhendajad prof Renate Pajusalu ja kaasprof Elsi Kaiser (Lõuna-California Ülikool), oponent prof Marja-Liisa Helasvuo (Turu Ülikool).\nTiina Hoffmann kaitses semiootika ja kultuuriteooria erialal doktoritööd „La traduction cinématographique dans l’Estonie soviétique: contextes, pratiques et acteurs“ („Filmitõlge Eesti NSV-s: kontekstid, praktikad, inimesed“).\nTaasiseseisvumise ajaks oli Eestist kujunenud Nõukogude Liidu subtiitertõlke eksperdikeskus, muu hulgas tehti Eestis kõik venekeelsed vaegkuuljate subtiitrid. Kui vene keelde dubleerimisel tsenseeriti filmid ideoloogiliselt sobivaks, siis eestikeelset subtiitertõlget ei tsenseeritud. Doktoritöös tuuakse esile toonase filmitõlkija kohati kummalised töötingimused ja tõlkimisel kasutatud strateegiad. Tegu on esimese sel teemal kirjutatud erialaülese monograafiaga.\nJuhendajad kaasprof Elin Sütiste ja prof Antoine Chalvin (Ida Keelte ja Kultuuride Riiklik Instituut (INALCO), Prantsusmaa), oponendid prof Martin Barnier (Lyoni 2. Ülikool) ja vanemteadur Valérie Pozner (Prantsusmaa Riiklik Teadusuuringute Keskus (CNRS)).\nSilja Härm kaitses religiooniuuringute erialal doktoritööd „Eesti gümnaasiumiastme usundiõpetuse õpetajate professionaalsed valikud usundiõpetuse õpetamisel“.\nDoktoritöö tulemuste põhjal leiavad Eesti õpetajad, et usundiõpetus peaks lähtuma usuvabaduse tunnistamise põhimõttest, arvestama religioosselt pluralistliku maailmaga ega tohiks esitada ühtegi maailmavaadet õpilasele normatiivsena. Kuna Eesti koolides on usundiõpetus valikaine, siis valdavalt pole õpilased läbinud ainekava kohast usundeid tutvustavat kursust ning õpetajad peavad selle ainesisu liitma oma töökavasse. Probleeme on ka õpikute ja õppematerjalide vähesusega.\nJuhendaja kaasprof Olga Schihalejev, oponent prof Martin Ubani (Ida-Soome Ülikool).\nJanek Kraavi kaitses eesti kirjanduse erialal doktoritööd „Transgressioon ja transgressiivsuse poeetika eesti nüüdiskirjanduses“.\nAlates 1990. aastatest domineerivad mitme Eesti kirjaniku loomingus sotsiaalse tegelikkuse kujutamisel varem põlu all olnud teemad, nagu pornograafia, sõltuvuskäitumine, vägivald ja usurüvetus, poliitiliselt provokatiivne käitumine, hullumeelsus, enesetapp. Doktoritöö on omalaadne kaitsekõne reeglite rikkumist kujutavale kirjandusele ja kunstile, mida vaatamata vastuolulistele reaktsioonidele võiks kontekstiteadlikumalt mõtestada ja heatahtlikumalt lugeda.\nJuhendaja prof Arne Merilai, oponent kaasprof Mart Kuldkepp (Londoni Ülikooli Kolledž).\nLea Kõiv kaitses ajaloo erialal doktoritööd „Kirikukorraldus ja vaimulik elu rootsiaegses Tallinnas“.\nTallinna kiriklikus ajaloos oli 16.–17. sajand luterliku kiriku ülesehitamise ja kindlustamise ajastu. Poliitiline seotus Saksa-Rooma keisririigiga oli pärast Tallinna minekut Rootsi võimu alla katkenud, kuid linn püsis endiselt saksakeelse kultuuri mõjuväljas. Doktoritöös uuriti näiteks seda, millest sõltus Rootsi kirikupoliitika Tallinna suhtes; millist vastukaja said 17. sajandi Tallinnas religioossed otsingud ja luterluse probleemid ning kuidas mõjutasid need linna kiriklikku miljööd ja avalikku elu.\nJuhendaja kaasprof Enn Küng, oponent prof Jüri Kivimäe (Toronto Ülikool).\nRiin Kõiv kaitses filosoofia erialal doktoritööd „The content and implications of nativist claims. A philosophical analysis“ („Nativistlike väidete sisu ja järelmid. Filosoofiline analüüs“).\nNativistlikud väited vormivad meie üldist arusaama iseendast, sellest, mis on meie jaoks hea ja võimalik, ning mõjutavad ka praktilisi otsuseid. Doktoritöös näidatakse, et eri teaduskontekstides võivad sellised sõnad nagu kaasasündinud, geneetiline jmt tähendada väga erinevaid asju. Autor selgitab, miks näiteks kaasasündinud, päritavate, geneetiliste põhjustega tunnuste kujunemine ja olemus võivad sõltuda organismi keskkonnast ja sellest, mida organism oma elutee jooksul kogeb.\nJuhendajad prof Daniel Cohnitz (Utrechti Ülikool) ja prof Bruno Mölder, oponent prof Ingo Brigandt (Alberta Ülikool).\nTriin Käpp kaitses teoloogia erialal doktoritööd „Kristlik väärtuskasvatus kristlikes koolides ning kristlike koolide roll Eesti ühiskonnas 21. sajandi algul“.\nDoktoritöö eesmärk on mõtestada Eesti kristlikes koolides rakendatavat kristlikku väärtuskasvatust ning vaadelda kristlike koolide tähtsust 21. sajandi alguse Eesti ühiskonnas. Üldjuhul võib tõdeda, et meie kristlike koolide väärtuskasvatuses on kokku põimitud nii iseloomukasvatus kui ka ratsionalistlik kõlbluskasvatus. Peamise mõistena on kasutusel hingeharidus, mida nähakse terviklikuna õpilase ja kogu tema keskkonna suhtes.\nJuhendaja kaasprof Olga Schihalejev, oponent prof Bård Eirik Hallesby Norheim (NLA Kõrgkool, Norra).\nLarisa Mukovskaya kaitses vene keele erialal doktoritööd „Выражение квантитативности в имени в русском и эстонском языках“ („Kvantitatiivsuse väljendamine eesti ja vene noomenites“).\nEsemete nimetustel võib olla mitmusevorm, kuid see, mis on ühes keeles kenasti tükikaupa loetletav, jääb teises keeles loetlemata. Konkreetsed esemed võivad esineda mõnes tekstis mitte kui esemed, vaid kui substants või aine. Doktoritöös selgitatakse näidete varal, kuidas sõna ainsuse- ja mitmusevorm on seotud sõna tähenduse, ümbritseva teksti ja sellega, kuidas sõnastikus esitatud tähendus võib kõnes muutuda. Eesti ja vene keeles esinevate ainsuse- ja mitmusevormide mõistatusi ja paradokse pole varem süsteemselt võrreldud ega kirjeldatud.\nJuhendajad em-prof Irina Külmoja ja prof Birute Klaas-Lang, oponendid em-prof Hannu Tommola (Tampere Ülikool) ja Jelena Kallas (Eesti Keele Instituut).\nMariia Nesterenko kaitses vene kirjanduse erialal doktoritööd „Проблема женского литературного творчества в России в первой трети XIX в. Случай А. П. Буниной“ („Naiste kirjandusloomingu probleem Venemaal 19. saj esimesel kolmandikul. Anna Bunina juhtum“).\n18. sajandi lõpus hakkasid Venemaal esile kerkima esimesed naiskirjanikud. Naiste tegelemine kirjandusega kutsus vene perioodikas esile ägedaid vaidlusi, muu hulgas naisliteraatide tegevuse talutavate piiride üle. Doktoritöös käsitletakse naiskirjanike osaluse tunnistamise protsessi poetess Anna Petrovna Bunina (1774–1829) näitel. Kriitikas ei pööratud tähelepanu Bunina uuendustele luules, küll aga parodeeriti tema vähem õnnestunud teoseid. Tegu on esimese süsteemse uurimusega naiste kirjatöö probleemist 19. sajandi esimesel kolmandikul.\nJuhendaja lektor Tatjana Stepaništševa, oponendid lektor Irina Savkina (Tampere Ülikool) ja vanemteadur Tatjana Kitanina (Venemaa Teaduste Akadeemia vene kirjanduse instituut Puškini Maja).\nAleksandra Pakhomova kaitses vene kirjanduse erialal doktoritööd „Писательская стратегия и литературная репутация М. А. Кузмина в раннесоветский период (1917–1924 гг.)“ („Mihhail Kuzmini kirjanikustrateegia ja kirjanduslik reputatsioon varasel nõukogude perioodil (aastatel 1917–1924)“).\nKirjanik Mihhail Kuzmini mainet ja kirjanikustrateegia dünaamikat käsitlevas teadustöös pööratakse erilist tähelepanu tema ühiskondlik-poliitilisele positsioonile ja esteetikale. Doktoritöös analüüsitakse suurt hulka Kuzmini ilukirjanduslikke ja kriitilisi tekste, kusjuures paljusid neist esimest korda. Uurimistöö näitab üht võimalikku viisi kirjanike kohanemiseks 20. sajandi uute kultuuriliste tingimustega ning toob selgust perioodi, mida Kuzmini biograafias on kõige vähem uuritud.\nJuhendaja Maria Borovikova, oponendid Lada Panova (California Ülikool Los Angeleses) ja lektor Gennadi Obatnin (Helsingi Ülikool).\nMaarja-Liisa Pilvik kaitses eesti keele erialal doktoritööd „Action nouns in a constructional network: A corpus-based investigation of the productivity and functions of the deverbal suffix -mine in five different registers of Estonian“ („Teonimed konstruktsioonide võrgustikus: korpuspõhine uurimus mine-deverbaalsufiksi produktiivsusest ja funktsioonidest viies eesti keele registris“).\nEesti keeles on palju tuletusliiteid, mille abil on ühelt poolt võimalik rikastada keele sõnavara, teisalt aga aitavad need meil suheldes väljendada vastavalt vajadusele mingeid olukordi ja suhteid või nende osalisi. Doktoritöö tulemused näitavad, et eri tuletusliidete produktiivsus erineb oluliselt ka registriti: üldjuhul on kõigis registrites produktiivseim mine-liide, mis võimaldab reeglipärasel moel moodustada tegusõnadest nimisõnu nii, et muutub sõnaklass, ent mitte tähendus. Selgus, et kõigi tuletusliidete produktiivsus näib olevat suurem mitteametlikes registrites.\nJuhendajad prof Liina Lindström ja Petar Kehayov (Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikool), oponent prof Jurgis Pakerys (Vilniuse Ülikool).\nTriin Tark kaitses ajaloo erialal doktoritööd „Rahvuskuuluvuse tähendus riigi ja üksikisiku perspektiivist Eestist Saksamaale 1941. aastal ümberasunute elulooliste andmete põhjal“.\nDoktoritööst selgus, et üksikisikute rahvuskuuluvuse formaalne määramine osutus 20. sajandi esimesel poolel keeruliseks nii riikide kui ka inimeste jaoks. Puudus ühtne arusaam rahvuste olemusest, rahvuse määramist takistasid ka kummagi poole pragmaatilised kaalutlused. Riikidel ei õnnestunud isegi seaduste kehtestamisega peaaegu kunagi rahvuse määramise kriteeriume soovitud määral rakendada. Kuigi ebamäärase rahvuskuuluvusega inimesi oli vähe, oli üksikisiku valikutel riiklikule poliitikale märkimisväärne mõju.\nJuhendajad prof Tõnu-Andrus Tannberg ja Olev Liivik (Eesti Mälu Instituut), oponent Mart Kuldkepp (Londoni Ülikooli Kolledž).\nTayfun Kasapoglu kaitses sotsioloogia erialal doktoritööd „Algorithmic imaginaries of Syrian refugees: exploring hierarchical data relations from the perspective of refugees“ („Süüria põgenike algoritmilised kujutluspildid: hierarhiliste andmesuhete uurimine põgenike vaatenurgast“).\nAndmestumisel on üha suurem mõju ühiskonna igapäevaelule. Ka põgenikud puutuvad kokku paljude andmetoimingutega, kuid neil on väga vähe sõnaõigust selle üle, milliseid otsuseid nende eest ja nende kohta langetatakse. Süüria põgenike intervjuude ja lugude analüüsile tugineva doktoritöö tulemustest nähtub, et põgenikele suunatud andmepõhistes lahendustes on oluline arvestada põgenike arusaamade, murede ja eelistustega, et tagada õiglane ja kaasav, algoritmipõhine valitsemine.\nJuhendajad kaasprof Anu Masso (TÜ ja TTÜ), prof Veronika Kalmus, oponent dotsent Minna Ruckenstein (Helsingi Ülikool).\nKristjan Kikerpill kaitses sotsioloogia erialal doktoritööd „Crime-as-communication: detecting diagnostically useful information from the content and context of social engineering attacks“ („Kuritegevus kui kommunikatsioon: diagnostiliselt kasuliku teabe tuvastamine manipulatsioonirünnete sisust ja kontekstist“).\nTähelepanu hajutatuse, emotsionaalselt laetud sõnumite ja tõerääkimise eeldamise koostoime tõttu on manipulatsioonirünnete ohvriks langemine üha süvenev probleem. Petturid meelitavad kasu saamisega või ähvardavad kahju kandmisega, et suunata inimesi panema toime end kahjustavaid tegusid. Mõned küberkurjategijad kohandavad oma sõnumite sisu nii, et need sobiksid saatmise hetkel päevakajalisse, näiteks Covid-19 pandeemia konteksti.\nJuhendaja prof Andra Siibak, oponent dr Elisabeth Carter (Roehamptoni Ülikool)\nTormi Kotkas kaitses haridusteaduse erialal doktoritööd „Designing, implementing and evaluating teaching and learning modules for promoting decision-making towards STEM careers“ („Loodusteadustega seotud karjäärivalikut toetavate õppemoodulite kavandamine, rakendamine ja hindamine“).\nDoktoritöös töötati välja loodus- ja täppisteaduste valdkonna karjääriteadlikkust toetavad õppemoodulid ning hinnati nende mõju põhikooli õpilaste õpimotivatsioonile, karjääriteadlikkusele ja -valikutele. Olulise tulemusena selgus, et seesugune toetus aitas suurendada nii poiste kui ka tüdrukute karjääriteadlikkust, mis loob eeldused selleks, et karjäärivaliku otsuseid tehakse teadmiste, mitte ühiskonnas levinud stereotüüpide põhjal.\nJuhendajad prof Miia Rannikmäe ja külalisprof Jack Barrie Holbrook, oponent prof Shu-Nu Chang Rundgren (Stockholmi Ülikool).\nMaren Krimmer kaitses õigusteaduse erialal doktoritööd „Protecting property rights through international treaties but with constitutional brakes: the case of contemporary Russia“ („Rahvusvahelistel lepingutel põhinev omandiõiguste kaitse konstitutsiooniliste piirangutega: kaasaegse Venemaa juhtum“).\nViimastel aastatel on ilmnenud Venemaa rahvusvaheliste lepingute täitmise viisi pärast mitu põhimõttelist probleemi. Sellel, miks Venemaa ei täida rahvusvahelisi lepinguid, on palju põhjuseid, muu hulgas omandiõiguse kontseptsiooni väljatöötamisega seotud probleemid Nõukogude Liidu järgsel Venemaal ning 1990. aastate keeruline erastamisprotsess. Doktoritööst nähtub, et kuna Venemaal õigusnorme ei austata, ei pruugi praegu kehtivad õigusaktid Venemaal omandiõigust piisavalt tõhusalt kaitsta.\nJuhendajad prof Lauri Mälksoo ja kaasprof Vladislav Starzhenetskiy (Moskva Majanduskõrgkool), oponendid em-prof Wolfgang Benedek (Grazi Karl Franzi Ülikool) ja dr. iur. Cindy Wittke (Regensburgi Leibnizi Ida- ja Kagu-Euroopa Uuringute Instituut (IOS)).\nTaavi Laanepere kaitses sotsioloogia erialal doktoritööd „Looking at the military service readiness of Estonian reserve soldiers through the prism of Bourdieu’s theory of practice“ („Eesti reservväelaste teenistusvalmidus ja Bourdieu praktikateooria“).\nEesti sõjalise kaitse alus on esmane iseseisev kaitsevõime ja NATO kollektiivkaitse. Kuna esmase iseseisva kaitsevõime põhijõud on reservüksused, uuriti doktoritöös võimalusi, kuidas reservõppekogunemiste osalusmäära tõsta. Reservväelase rahalised kohustused ning sellega seonduv perekonna ja tööandja toetus on reservteenistuse pika aja jooksul muutuva mõjuga. See eeldab paindlikkust reservteenistusega seotud õigusraamistikus, kokkulepetes ja läbirääkimistes. Samuti tuleb kasuks see, kui militaarväljal omandatud teadmisi ja oskusi saab rakendada ka töö- ja eraelus.\nJuhendaja prof Kairi Kasearu, oponent prof Teemu Tallberg (Soome Riigikaitse Kõrgkool).\nTiina Mikk kaitses õigusteaduse erialal doktoritööd „Päritavuse kriteeriumid ja päritavuse välistamise võimalused digitaalse pärandi kontekstis e-konto näitel“.\nMis saab pilve salvestatud andmetest, e-kirjadest või suhtlusvõrgustiku sõnumitest pärast inimese surma? Doktoritöös jõutakse eri teenusepakkujate tüüptingimusi ja seadusi analüüsides järeldusele, et digiteenuse pakkujal ei ole õigust keelduda pärija taotlusest võimaldada juurdepääsu pärandaja kontole. Lepingu päritavuse võib välistada teenusepakkujaga eraldi kokku leppides, kuid sellist kokkulepet ei saa sõlmida teenusepakkuja tüüptingimustes. Töö järeldusi saab üle kanda ka muu digitaalse vara pärimisele.\nJuhendaja prof Karin Sein, oponendid prof Anja Amend-Traut (Würzburgi Ülikool) ja kaasprof Urmas Volens.\nNataliia Ostapenko kaitses majandusteaduse erialal doktoritööd „Information, business cycles and monetary policy“ („Teave, majandustsüklid ja rahapoliitika“).\nMakromajanduses on teabe roll ülioluline, sest see võib muuta seda, mida ootavad otsustajad tulevastest makromajanduslikest arengusuundadest ja rahapoliitikast. Doktoritöös leiti USA tähtsamate ajalehtede artiklite analüüsi tulemusena, et üldsuse jaoks on olulisemad majanduse, pikaajaliste intressimäärade ja eluasemega seotud teemad. Turuosalised pööravad tähelepanu ka rahapoliitikaga seotud meeleoludele ja uudistele, mistõttu kandub rahapoliitiliste teadete mõju üle pikaajaliste intressimäärade kaudu. Lisaks pöörab Föderaalreserv rahapoliitiliste otsuste tegemisel suurt tähelepanu tarbija- ja inflatsiooniootustele.\nJuhendaja kaasprof Jaan Masso, oponendid prof Karsten Staehr (TTÜ) ja vanemteadur Povilas Lastauskas (Vilniuse Ülikool).\nRene Randver kaitses psühholoogia erialal doktoritööd „Parkinson’s disease and depression: brain mechanisms and non-invasive brain stimulation based treatment strategies“ („Parkinsoni tõbi ja depressioon: ajumehhanismid ja mitteinvasiivse ajustimulatsiooni põhised ravistrateegiad“).\nKuni pooltel Parkinsoni tõbe põdevatest patsientidest esineb kliiniliselt olulisi depressioonisümptomeid. Doktoritöös sisalduvate uuringute kokkuvõttena saab väita, et mitteinvasiivsed ajustimulatsioonimeetodid, nagu korduv transkraniaalne magnetstimulatsioon, on tõhus Parkinsoni tõvega seotud depressiooni ravistrateegia, kusjuures võimalik on ka positiivne mõju teistele neuropsühhiaatrilistele probleemidele, nagu ärevushäired või apaatsus. Seda sobib nii eraldi kui ka teiste meetoditega kombineerides kasutada ka raviresistentse depressiooniga patsientidel.\nJuhendaja prof Talis Bachmann, oponent prof Maria Pąchalska (A. F. Modrzewski nimeline Krakovi Akadeemia).\nSeili Suder kaitses õigusteaduse erialal doktoritööd „Protection of employee privacy in the digital workplace“ („Töötaja privaatsuse kaitse digitaalsel töökohal“).\nUued digirakendused ja nutiseadmed võimaldavad tööandjatel koguda hulgaliselt töötajate isikuandmeid, mis võib kergesti viia isikuandmete kaitse nõuete rikkumise ja privaatsust riivava käitumiseni. Doktoritöös leitakse, et invasiivsete jälgimistavade ja töösuhte poolte ebavõrdse positsiooni tõttu on vaja Euroopa Liidu tasandi õigusakti, mis võimaldab töötajal keelduda privaatsust riivavast jälgimistehnoloogiast ja annab tööandjale juhiseid, mis tingimustel on töötaja jälgimine lubatud.\nJuhendajad prof Merle Erikson ja prof Andra Siibak, oponent kaasprof Marta Otto (Łódźi Ülikool, Poola).\nTiia-Triin Truusa kaitses sotsioloogia erialal doktoritööd „The entangled gap: the male Estonian citizen and the interconnections between civilian and military spheres in society“ („Tsiviil- ja militaarsfääri lõimitus Eesti meessoost kodaniku vaatest“).\nOn teada, et valdav osa Eesti meeste kokkupuudetest militaarsfääriga piirdub ajateenistuse läbimise ja mõne reservõppekogunemisega. Tõenäoline on aga, et neid põimpunkte on üksjagu rohkem, kuid nende iseloom ei ole nii selgepiiriline ja kohe äratuntav. Doktoritöös pakutakse välja tsiviil- ja militaarpõimikute analüüsi raamistik, mis võimaldab klassikalistest lähenemisviisidest paremini esile tuua tsiviil- ja militaarsfääri lõimituse ning nende tähtsuse meessoost Eesti kodaniku elus.\nJuhendajad prof Kairi Kasearu, kaasprof Judit Strömpl ja teadur Avo Trumm, oponent dr Maren Tomforde (Bundeswehri Juhtimisakadeemia, Saksamaa).\nGeorgi Džaparidže kaitses arstiteaduse erialal doktoritööd „Quantification and evaluation of the diagnostic significance of adenocarcinoma-associated microenvironmental changes in the prostate using modern digital pathology solutions“ („Adenokartsinoomi mikrokeskkonna muutuste kvantifitseerimine ja diagnostilise tähenduse hindamine eesnäärmes, rakendades uuemaid digipatoloogilisi programmiarendusi“).\nEesnäärme adenokartsinoom on meestel diagnoositud pahaloomulistest kasvajatest maailmas sageduselt teisel kohal. Doktoritöö käigus töötati välja avatud lähtekoodiga programm Pathadin, mis õppis eristama ja analüüsima eesnäärme eri struktuure: näärmeid, närve, stroomat, rasva ja optilisi tühimikke. Doktoritöö tulemused näitavad selgelt, et masinõpe võib histoloogilistes ja teaduslikes uuringutes juba praegu abiks olla. Töö kirjelduses esitatud juhendeid saab kasutada eri kudedel. See võiks julgustada patolooge kasutama arvutidiagnostikat ning looma ja arendama oma mudeleid.\nJuhendaja kaasprof Ave Minajeva, oponent prof Ilze Štrumfa (Riia Stradinši Ülikool).\nMartin Padar kaitses arstiteaduse erialal doktoritööd „Enteral nutrition, gastrointestinal function and intestinal biomarkers in critically ill patients“ („Enteraalne toitmine, seedetrakti funktsioon ja soole biomarkerid intensiivravihaigetel“).\nOrganpuudulikkuse diagnoosimine ja ravi on üks intensiivravi nurgakividest, kuid seedetrakti puudulikkust pole piisavalt defineeritud ning diagnoosimine põhineb siiani peamiselt subjektiivsel kliinilisel läbivaatusel. Doktoritöös töötati eri markerite ja ravimeetodite uurimise kõrval välja nii kliinilises kui ka teadustöös vajalik kliiniline skoor, mida saab kasutada seedetrakti düsfunktsiooni hindamiseks ning mis põhineb seedetrakti sümptomite ja kõrgenenud kõhukoopasisese rõhu raskusastmete kombinatsioonil.\nJuhendajad prof Joel Starkopf ja kaasprof Annika Reintam Blaser, oponent prof Matti Reinikainen (Ida-Soome Ülikool).\nPärt Prommik kaitses liikumis- ja sporditeaduse erialal doktoritööd „Hip fracture rehabilitation during 2009–2017 in Estonia“ („Reieluu proksimaalse murru diagnoosiga patsientide taastusravi Eestis aastatel 2009–2017“).\nReieluu puusaliigese piirkonna murd on eakatel üks sagedasemaid ja raskemaid traumasid: Eestis saab sellise diagnoosi iga päev keskmiselt kolm-neli inimest. Doktoritöös hinnati selle diagnoosiga haigete taastusravi Eestis aastatel 2009–2017 ja selle vastavust rahvusvaheliste ravijuhiste soovitustele. Tulemused näitavad vajadust praeguse süsteemi ulatuslikuks korrastamiseks, sest aktiivravijärgset füsioteraapiat ei saanud pooled haiged, teiste vahel jagunesid füsioteraapiatunnid aga väga ebaühtlaselt. Puudulik taastusravi võib selgitada selle diagnoosiga haigete võrdlemisi suurt suremust alates kolmandast kuust pärast murdu.\nJuhendajad kaasprof Helgi Kolk, prof Aare Märtson ja prof Mati Pääsuke, oponent prof Morten Tange Kristensen (Kopenhaageni Ülikool).\nKonstantin Ridnõi kaitses arstiteaduse erialal doktoritööd „Implementation and effectiveness of new prenatal diagnostic strategies in Estonia“ („Uute sünnieelse diagnostika strateegiate rakendamine ja nende efektiivsuse hindamine Eestis“).\nSünnieelsete sõeluuringute eesmärk on selgitada välja rasedad, kellel on suurem risk sünnitada kromosoomhaiguse või kaasasündinud arenguhäirega laps, ning pakkuda riskirühmale täpsustavaid diagnostilisi analüüse. Suure riski korral tuleb loote kromosoomhaigus kinnitada diagnostilise meetodiga. Doktoritöös leiti, et uuem kromosomaalne mikrokiibianalüüs tuvastab DNA kadusid või lisakoopiaid kogu genoomi ulatuses 100 korda suurema lahutusvõimega kui klassikaline karüotüpiseerimine, mis on seni olnud kromosoomhaiguste diagnoosimisel esmane vahend.\nJuhendajad prof Katrin Õunap ja kaasprof Tiia Reimand, oponent prof Eva Pajkrt (Amsterdami Ülikool).\nSiim Schneider kaitses arstiteaduse erialal doktoritööd „Risk factors, etiology and long-term outcome in young ischemic stroke patients in Estonia“ („Eesti noorte isheemilise insuldi patsientide riskitegurid, etioloogia ja hilistulemused“).\nViimase paarikümne aasta jooksul on insulti haigestumus alla 55-aastaste seas märkimisväärselt kasvanud. See kasv on toimunud isheemilise insuldi ehk ajuinfarkti arvelt. Ajuinfarkti haigestumuse suurenemist on seletatud muu hulgas sellega, et riskitegurite – vähese liikumise, suitsetamise, ülekaalu, kõrgenenud vererõhu jt – levimus on märgatavalt kasvanud. Uuringute tulemusena selgus, et keskmiselt viis aastat pärast insulti oli noorte patsientide hinnang oma elukvaliteedile mittehaigestunutega võrreldes oluliselt halvem ning noorte patsientide seas on vaja rakendada tõhusamat ennetust ja taastusravi.\nJuhendajad prof Janika Kõrv ja teadur Riina Vibo, oponent prof Halvor Næss (Bergeni Ülikool).\nTuuli Sedman kaitses arstiteaduse erialal doktoritööd „New avenues for GLP-1 receptor agonists in the treatment of diabetes“ („Uued suunad GLP-1 retseptori agonistide kasutamises diabeedi ravis“).\nHormooni GLP1 retseptori agonistid on laialdaselt kasutatavad diabeediravimid, mis lisaks veresuhkrutaseme langetamisele vähendavad söögiisu ja alandavad kehakaalu. Doktoritöös uuriti, kas neid saaks kasutada Wolframi sündroomi korral tekkiva suhkurtõve raviks. Seni ei ole sel geneetilisel haigusel spetsiifilist ravi ja diabeedi tekkel kasutatakse tavaliselt insuliinisüste. Uuringu käigus loodud loommudelis olid GLP1 retseptori agonistid tõhusad veresuhkru langetajad, mis loob võimaluse kasutada neid Wolframi sündroomi ravis.\nJuhendaja prof Vallo Volke, oponent prof Troels Krarup Hansen (Aarhusi Ülikool).\nRisto Vaikjärv kaitses arstiteaduse erialal doktoritööd „Etiopathogenetic and clinical aspects of peritonsillar abscess“ („Peritonsillaarse abstsessi etiopatogeneetilised ja kliinilised aspektid“).\nPeritonsillaarne abstsess (PTA) on mäda kogunemine kurgumandli ja ülemise neeluahendaja vahele. See on kõige sagedasem erakorralist hospitaliseerimist vajav haigus kõrva-nina-kurguhaiguste valdkonnas. Haiguse ravi seisneb abstsessi kirurgilises avamises ja sobivas antibakteriaalses ravis. Doktoritöö peamine eesmärk oli hinnata PTA etiopatogeneetilisi faktoreid, haiguse kliinilist pilti ja võimalikke uusi viise haiguse ennetamiseks ja raviks. Selgus, et PTA esmaseks raviks sobib penitsilliin ning et PTA, aga ka kurgupõletike ennetamisel võib kasu olla polüoolidest, nagu ksülitool ja erütritool.\nJuhendajad prof Reet Mändar, kaasprof Priit Kasenõmm, teadur Siiri Kõljalg ja teadur Jelena Štšepetova, oponent prof Anne Pitkäranta (Helsingi Ülikool).\nKoit Aasumets kaitses tehnika ja tehnoloogia erialal doktoritööd „The dynamics of human mitochondrial nucleoids within the mitochondrial network“ („Inimese mitokondriaalsete nukleoidide dünaamika mitokondriaalses võrgustikus“).\nDoktoritöö tulemused aitavad paremini mõista mtDNA ja mtRNA omavahelisi seoseid mitokondri genoomi säilitamise kontekstis. Seejuures on väga oluline roll ka mitokondriaalsel dünaamikal, st liitumisel ja jagunemisel, et tagada nukleoidide korrektne jaotumine tütarmitokondritesse. Mitokondriaalne dünaamika on omakorda tihedalt seotud endoplasmaatilise retiikulumi ja mitokondri interaktsiooniga kohtades, kus lokaliseeruvad helikaasi TWNK sisaldavad replikatiivsed nukleoidid. Muu hulgas aitavad doktoritöö tulemused kaasa mtDNA säilitamisega seotud häirete tekkepõhjuste mõistmisele.\nJuhendajad Joachim Gerhold (Icosagen OÜ) ja prof Hannes Kollist, oponent prof Luca Scorrano (Padova Ülikool).\nHina Anwar kaitses informaatika erialal doktoritööd „Towards greener software engineering using software analytics“ („Rohelisema tarkvaratehnoloogia poole tarkvaraanalüüsi abil“).\nMobiilirakendused, mis ei tühjenda akut, saavad kasutajatelt häid hinnanguid. Selleks, et muuta mobiilirakendusi energiatõhusamaks, on avaldatud mitmeid suuniseid ja tööriistu, mis on aga prototüübipõhised ega sobi kõige jaoks. Doktoritöös pakutakse välja üldised kontekstilised suunised, mida võiks rakenduste arendamisel kasutada. Arendati välja tugitööriist ARENA, mis võib aidata koguda energiaandmeid ja analüüsida Androidi rakenduste energiatarbimist, ning tugitööriist REHAB, mis võimaldab soovitada arendajatele energiatõhusaid kolmanda isiku võrguteeke.\nJuhendajad prof Dietmar Pfahl ja külalisprof Satish Narayana Srirama, oponendid lektor Luis Miranda da Cruz (Delfti Tehnikaülikool) ja prof Coral Calero Muñoz (Castilla-La Mancha Ülikool).\nManuel Camargo kaitses informaatika erialal doktoritööd „Automated discovery of business process simulation models from event logs: a hybrid process mining and deep learning approach“ („Äriprotsesside simulatsioonimudelite automatiseeritud tuvastamine sündmuselogidest: protsessikaevel ja süvaõppel põhinev hübriidlähenemine“).\nÄriprotsessi simulatsioon on tehnika, mis võimaldab luua hüpoteetilisi stsenaariume ja hinnata teostuse tagajärgi virtuaalses keskkonnas ilma riskita päriselt ebaõnnestuda. Doktoritöös pakutakse välja uusi viise, kuidas luua simulatsioonimudeleid, mis kasutavad ettevõtete infosüsteemidest pärit andmete puhul korraga nii neuronvõrke kui ka protsessikaeve algoritme. Näiteks tööriist DeepSimulator ühildab avastamistehnikad, tuginedes kaeveprotsessile ja süvaõppel põhinevatele generatiivsetele mudelitele. Selline hübriidmeetod viib simulatsioonideni, mis peegeldavad uuritava protsessi dünaamikat praegustest võimalustest märksa paremini.\nJuhendajad prof Marlon Dumas ja kaasprof Oscar González-Rojas (Andide Ülikool, Colombia), oponendid prof Jorge Muñoz-Gama (Tšiili Paavstlik Katoliku Ülikool) ja dr Gabriel Pedraza (Santanderi Tööstusülikool, Colombia).\nHeli Einberg kaitses hüdrobioloogia ja kalanduse erialal doktoritööd „Non-linear and non-stationary relationships in the pelagic ecosystem of the Gulf of Riga (Baltic Sea)“ („Mittelineaarsed ja ajas muutuvad seosed Liivi lahe (Läänemeri) pelaagilises ökosüsteemis“).\nKuigi on üldteada, et pikaajalised seosed mere ökosüsteemides on pigem harva stabiilsed ja lineaarsed, kasutatakse tihtipeale jätkuvalt mudeleid, mis ei suuda keerukamaid seoseid tuvastada. See kehtib ka Läänemere kohta, kus mittelineaarseid ja ajas muutuvaid suhteid tuvastavate meetodite kasutamine on hoogustunud alles viimasel kümnendil. Doktoritöös saadud tulemused pakuvad uudset ja seniseid teadmisi ümber lükkavat teavet, mis on saavutatud kompleksse ja kohati uudse analüüsimetoodika rakendamisega.\nJuhendajad dr Riina Klais-Peets (Keskkonnaministeerium) ja prof Henn Ojaveer, oponent vanemteadur Benjamin Planque (Norra Mereuuringute Instituut).\nIaroslav Iakubivskyi kaitses füüsika erialal doktoritööd „Nanospacecraft for technology demonstration and science missions“ („Nanosatelliitide kasutamine demonstratsioon- ja teadusmissioonidel“).\nDoktoritöö autor on aidanud kaasa planeedimissioonide ja -missiooniinstrumentide miniaturiseerimisele, töötades välja missioonikontseptsioone ning arendades selliseid koormusi ja simulatsioonivahendeid, mis aitaksid kaasa pikaajalisele eesmärgile uurida kosmost nanosatelliitidega. Doktoritöös on käsitletud uuenduslikku kosmosereiside tehnoloogiat, mis võimaldab madalalt Maa orbiidilt kosmoseprügi eemaldada või kosmoses ilma kütuseta liikuda; kosmosekaamera arendust ning selle väljatöötamiseks arendatud simulatsioonitööriista SISPO.\nJuhendajad kaasprof Andris Slavinskis, kaasprof Mihkel Pajusalu ja prof Mart Noorma, oponendid dr Lorenzo Niccolai (Pisa Ülikool) ja dr Rauno Gordon (TTÜ).\nIvo Kubjas kaitses informaatika erialal doktoritööd „Algebraic approaches to problems arising in decentralized systems“ („Algebralised lähenemised detsentraliseeritud süsteemides tekkivatele probleemidele“).\nDoktoritöös vaadeldi kolme lähenemisviisi, mis võimaldavad vähendada edastatud andmete mahtu serverite ja kasutajate vahel. Uuritavad kommunikatsiooniprobleemid teisendati matemaatilisteks ja nende lahendamiseks rakendati algebrameetodeid. Nii täiendati andmete sünkroniseerimisel kasutatavat ja pööratavatel Bloomi filtritel põhinevat meetodit, näidati andmete edastamise teema all, et ühevooruline protokoll on andmevahetuse mõttes optimaalne ja mitmevooruline protokoll vajab minimaalse arvu voorusid, ning saadi teada, et andmete sünkroniseerimise ülesande definitsiooni muutus lubab märkimisväärselt vähendada edastatud andmete mahtu.\nJuhendaja kaasprof Vitaly Skachek, oponendid prof Tadashi Wadayama (Nagoya Tehnoloogiainstituut) ja prof Parastoo Sadeghi (Uus-Lõuna-Walesi Ülikool).\nTeet Kuutma kaitses füüsika erialal doktoritööd „Galaxies and non-galactic baryons in cosmic filaments“ („Galaktikad ja muu barüonaine kosmilistes filamentides“).\nTänu teleskoopidega tehtud taevaülevaadetele on saanud selgeks, et galaktikad ei asu üksteise suhtes juhuslikult, vaid eelistatud paigutuses. Mõni neist on tihedates parvedes, mille vahel on pikad galaktikate ahelad, filamendid. Väheste galaktikatega või ilma nendeta piirkondi nimetatakse tühikuteks. Kui parvedes on suuremad ja vanemad ning tühikutes väiksemad ja nooremad galaktikad, siis filamendid on vahepealsed alad, kus leidub palju erinevaid galaktikaid. Doktoritöö tulemusena leiti, et filamentides on galaktikad väiksema tähetekke aktiivsusega ja üldiselt hilisemas arengufaasis, kui ainuüksi keskkonna tiheduse põhjal võiks eeldada.\nJuhendaja kaasprof Antti Tamm, oponent dr Pasi Nurmi (Turu Ülikool).\nVolodymyr Leno kaitses informaatika erialal doktoritööd „Robotic Process Mining: accelerating the adoption of Robotic Process Automation“ („Robotprotsesside kaevandamine: robotprotsesside automatiseerimise kasutuselevõtu kiirendamine“).\nTarkvararobootika on korduvate ülesannete automatiseerimise tehnoloogia. Praegune tarkvararobootika tava, mille abil tehakse kindlaks automatiseerimiseks sobivad rutiinsed toimingud, on töötajate intervjueerimine ja nende igapäevatöö vaatlemine. Selline meetod on aeganõudev ja kallis. Doktoritöös pakutakse välja robotprotsesside kaevandamise tehnika, et avastada automatiseeritavaid rutiinseid ülesandeid ühe või mitme töötaja ja ühe või mitme tarkvararakenduse interaktsioonide salvestiste analüüsi põhjal. Doktoritöö raames välja töötatud tööriist teeb võimaluse korral valmis tarkvararoboti, mis on suuteline tegema rutiinseid toiminguid automaatselt.\nJuhendajad prof Marlon Dumas, kaasprof Fabrizio Maria Maggi (Bozen-Bolzano Vabaülikool), prof Marcello La Rosa (Melbourne’i Ülikool) ja vanemlektor Artem Polyvyanyy (Melbourne’i Ülikool), oponendid kaasprof Paolo Ceravolo (Milano Ülikool) ja kaasprof Carmelo del Valle (Sevilla Ülikool).\nKaarel Lumiste kaitses geoloogia erialal doktoritööd „Phosphogenesis and REE+Y diagenesis of Recent and Paleozoic phosphorites“ („Fosfogenees ja haruldaste muldmetallide diagenees tänapäevastes ja paleosoilistes fosforiitides“).\nTöö peamine eesmärk oli välja selgitada fosfogeneesiks vajalikud keskkonnatingimused ning haruldaste muldmetallide sidustamise ja ümberjaotumise mehhanismid.\nFosfori settesse sidumise mehhanism ehk fosfogenees on siiani olnud paljuski ebaselge. Doktoritöö tulemused näitavad, et fosfogeneesi levikut kontrollivad hapnikurikaste ja -vaeste tingimuste varieerumine settes ning peamise fosforit sisaldava mineraali, apatiidi settimiseks vajalike orgaaniliste substraatide olemasolu. Haruldaste muldmetallide ja ütriumi sidumine apatiiti toimub geoloogilisel ajaskaalal kiiresti ning ka väga noortel fosforiitidel on jälgelementide koostis algupärasest märkimisväärselt erinev.\nJuhendajad prof Aivo Lepland (TÜ ja Norra Geoloogiateenistus) ja teadur Liisa Lang, oponent prof Graham Shields-Zhou (Londoni Ülikooli Kolledž).\nLivia Matt kaitses bioaktiivsete ainete tehnoloogia erialal doktoritööd „Novel isosorbide-based polymers“ („Uudsed isosorbiidil baseeruvad polümeerid“).\nEnamik praegu kasutusel olevaid plaste pärineb taastumatutest fossiilsetest allikatest, kuid see ei ole jätkusuutlik lahendus. Sobiv alternatiiv võiks olla biopõhised materjalid, mida saab toota näiteks maisist, suhkruroost või tselluloosist. Doktoritöös valmistati uued biopõhised ühendid ja polümeerid, mis lähtuvad jäiga kujuga dialkoholi isosorbiidi struktuurist, ning iseloomustati neid. Sarnaste tavapäraste plastidega võrreldes on neil väga head termilised omadused. Biopõhised materjalid võiksid kaasa aidata kestlikumate lahenduste rakendamisele tarbekaupade tootmises.\nJuhendajad prof Patric Jannasch ja kaasprof Lauri Vares, oponent René Saint-Loup (Roquette’i Lestremi uurimiskeskus, Prantsusmaa).\nOlivier Etebe Nonga kaitses keemia erialal doktoritööd „Inhibitors and photoluminescent probes for in vitro studies on protein kinases PKA and PIM“ („Inhibiitorid ja fotoluminestsents-sondid proteiinkinaaside PKA ja PIM in vitrouuringuteks“).\nValkude fosforüülimist katalüüsivate proteiinkinaaside (PK) ebanormaalne aktiivsus rakkudes on korrelatsioonis keeruliste haigustega. Seetõttu teeb farmaatsiatööstus jõupingutusi, et reguleerida PK-de aktiivsust inhibiitoritega ja jälgida nende aktiivsust luminestsents-sondidega. Uuringus konstrueeriti muteerunud PK suhtes kuuekordse selektiivsusega inhibiitor. Lisaks töötati välja luminestsentsmeetod, millega määrata PKAcβ-valgu kaubanduslike ja doktoritöö käigus loodud inhibiitorite afiinsust. Koostöös Oxfordi Ülikooliga tehtud röntgenstruktuuranalüüsi tulemusena saadi struktuurimudelid, millest lähtudes konstrueeriti lihtsustatud keemilise ehitusega ained, mida kasutati PIM-i tuvastamiseks biokeemilistes lahustes ja bioloogilistes proovides.\nJuhendajad prof Asko Uri ja kaasprof Erki Enkvist, oponent Harri Härmä (Turu Ülikool).\nLinda Ongaro kaitses doktoritööd „A genomic portrait of American populations“ („Ameerika populatsioonide genoomne portree“).\nKoos esimeste rännetega võib Ameerika populatsioone vaadelda kui mosaiiki, mida on kujundanud mitmed populatsioonide liikumised ja neile järgnenud segunemised, alates koloniseerimisest ja Atlandi orjakaubandusest. Doktoritöös hõlmatud kolme uuringu ühine peateema ongi Ameerika populatsioonide genoomne ajalugu. Esimesed kaks käsitlevad rändeid, mis viisid Ameerika mandri esmaasustamise ja järgnevate populatsioonide liikumiseni. Kolmas uuring keskendub sellele, kuidas hilisemad ränded kujundasid segunenud Ameerika populatsioonide genoomset tausta.\nJuhendajad teadur Francesco Montinaro, külalisprof Luca Pagani ja prof Mait Metspalu, oponent Cesar Fortes Lima (Uppsala Ülikool).\nPeeter Paaver kaitses keskkonnatehnoloogia erialal doktoritööd „Development of alternative binders based on the oil shale fly ash“ („Põlevkivi keevkihtpõletuse lendtuhk alternatiivsete sideainete toormena“).\nEestis tekib igal aastal miljoneid tonne põlevkivitööstuse jäätmeid, mis kuhjatakse 45 meetri kõrgusteks tuhaplatoodeks. Need jäätmed võiks võtta kasutusele viimastel aastatel maailmas populaarsust kogunud Portlandi tsemendile alternatiivsete lendtuhapõhiste sideainetena. Erinevalt laialt levinud ränirikkast F-klassi tuhast ei ole meie kaltsiumi- ja väävlirikkad keevkihttuhad oma nõrkade tsementeerumisomaduste ja varieeruva koostise tõttu leidnud siiani laiemat kasutust.\nJuhendajad Martin Liira (TÜ ja Eesti Geoloogiateenistus) ning prof Kalle Kirsimäe, oponent prof Miroslav Komljenović (Belgradi Ülikool).\nVeronika Plotnikova kaitses informaatika erialal doktoritööd „FIN-DM: a data mining process for the financial services“ („FIN-DM: finantsteenuste andmekaeve protsessi mudel“).\nAndmekaeve hõlmab reeglite kogumit, protsesse ja algoritme, mis võimaldavad ettevõtetel iga päev kogutud andmetest rakendatavaid teadmisi ammutades suurendada tulu, vähendada kulu, optimeerida tooteid ja kliendisuhteid ning saavutada teisi eesmärke. Doktoritöös kohandati levinuimat andmekaeve ja -analüütika protsessimudelit CRISP-DM esimest korda ka finantsteenuste sektoris. Juhtumiuuring ühes finantsteenuste organisatsioonis paljastas CRISP-DM-i protsessis18 tajutavat puudujääki.\nJuhendajad prof Marlon Dumas ja kaasprof Fredrik P. Milani, oponendid kaasprof Jennifer Horkoff (Chalmersi Tehnikaülikool, Rootsi) ja prof Longbing Cao (Sydney Tehnikaülikool).\nAnniki Puura kaitses inimgeograafia ja regionaalplaneerimise erialal doktoritööd „Relationships between personal social networks and spatial mobility with mobile phone data“ („Isiklike sotsiaalsete võrgustike ja ruumilise mobiilsuse seosed mobiiltelefonide andmetel“).\nElu ühiskonnas, kus lisaks inimese liikumisele on kesksel kohal ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) abil vahendatud suhtlus, eeldab ühiskondlike protsesside mõistmiseks üha enam võrgustike kaasamist. Mobiiltelefoni kasutajate kõnetoimingute metainfo ja asukohateave võimaldavad neid kasutada inimeste võrgustike ja ruumilise liikuvuse seoste analüüsiks. Neid seoseid mõjutavad enim inimese sugu ja etnilisus, IKT kasutus, perekonnaliikmete osakaal võrgustikus, võrgustiku etnilis-keelelisus ja elupiirkonna rahvastikutihedus. Doktoritöö tulemused aitavad paremini mõtestada ühiskonna ebavõrdsust, näiteks etnilist segregatsiooni või ligipääsetavust.\nJuhendajad kaasprof Siiri Silm ja kaasprof Anu Masso (TÜ ja TTÜ), oponent kaasprof Pnina Plaut (Iisraeli Tehnoloogiainstituut).\nThomas Schindler kaitses keskkonnatehnoloogia erialal doktoritööd „Tree stem CH4 and N2O fluxes in various forest ecosystems“ („Puutüvede metaani- ja naerugaasivood erinevates metsaökosüsteemides“).\nMetaan (CH4) ja dilämmastikoksiid ehk naerugaas (N2O) on ohtlikud kasvuhoonegaasid, mille mõju kliimasoojenemisele kasvab. Doktoritöös uuriti puutüvede CH4 ja N2O voogude rolli kahes parasvöötme kaldaäärses metsas Eestis ja Austrias Doonau jõe vesikonnas, troopilises palmisoos Amazonase madalikul Peruus ja troopilises vihmametsas Réunioni saarel. Seni tehtud vähesed uuringud näitavad puutüvede ja atmosfääri vaheliste CH4 ja N2O voogude suurt varieeruvust erinevates metsaökosüsteemides. Mõnes metsas võivad puutüvede ja -võrade gaasivood olla olulisim osa nende gaaside kogubilansis, mis mõnikord muudavad metsad süsiniku sidujatest selle allikaks.\nJuhendajad prof Ülo Mander, kaasprof Kaido Soosaar (TÜ ja Tšehhi Teaduste Akadeemia globaalsete muutuste uurimisinstituut) ja kaasprof Katerina Machacova (TÜ ja Tšehhi Teaduste Akadeemia globaalsete muutuste uurimisinstituut), oponent teadur Sunitha Pangala (Lancasteri Ülikool).\nSimona Selberg kaitses keemia erialal doktoritööd „Development of small-molecule regulators of epitranscriptomic processes“ („Epitranskriptoomiliste protsesside madalmolekulaarsete regulaatorite arendus“).\nViimasel kümnendil on kiiresti kasvanud huvi RNA modifikatsioonide vastu, mis reguleerivad organismides geeniekspressiooni. Doktoritöös rakendati arvutipõhiseid molekulaarmodelleerimise meetodeid inhibiitorite leidmiseks RNA m6A metüleerimise ning demetüleerimisega tegelevatele ensüümidele. Töös käigus avastati unikaalsed aktivaatorid ning leiti inhibiitorid kahele m6A demetülaasile. Arvutipõhiselt leitud ühenditel mõõdeti inhibeerimise või aktiveerimise aktiivsus ning afiinsus kõigi uuritud ensüümvalkude korral. Kõik leitud aktiivsed ühendid võivad olla lähtepunkt uute ravimikandidaatide väljatöötamisel.\nJuhendaja prof Mati Karelson, oponent kaasprof Anna Kula-Păcurar (Krakówi Jagelloonide Ülikooli Małopolskabiotehnoloogiakeskus).\nEvgenii Strugovshchikov kaitses materjaliteaduse erialal doktoritööd „First-principles studies on rare-earth metal-hydride-based smart materials“ („Haruldaste muldmetallide hüdriididel rajanevate nutimaterjalide esmaste printsiipide uuringud“).\nDoktoritöö tulemused on oluliselt täiendanud haruldaste muldmetallide oksühüdriidide materjaliomadusi käsitlevat teadmiste baasi, sest on tuvastatud nende materjalide elektrooniliste, elastsete, elektriliste ja optiliste omaduste mikroskoopilise olemuse üksikasjad. See võimaldab meil mõista, kuidas nende omadused ja funktsionaalsed karakteristikud võivad olla tingitud eri keemilistest ja füüsikalistest teguritest. Lisaks pakuti töös välja võimalikud stsenaariumid selleks, et prognoosida ja projekteerida perspektiivseid funktsionaalsete omadustega oksühüdriidmaterjale, mida saab seejärel kasutada kaasaegsete optiliste ja elektromehaaniliste seadmete arendamisel.\nJuhendajad teadur Aleksandr Pištšev ja prof Smagul Karazhanov (Norra Energiatehnoloogia Instituut), oponendid prof Peter Kratzer (Duisburg-Esseni Ülikool) ja dr. habil. phys. Juris Purans (Läti Ülikool).\nKertu Tiirik kaitses keskkonnatehnoloogia erialal doktoritööd „Antibiotic resistance in connected engineered and natural aquatic environments“ („Antibiootikumiresistentsus omavahel seotud tehislikus ja looduslikus veekeskkonnas“).\nAntibiootikumid on kõige olulisemad bakteriaalsete infektsioonide ravimiseks mõeldud ained, kuid kõigi antibiootikumide vastu tekib bakteritel ühel hetkel resistentsus. Üks peamisi teid, kuidas resistentsus tehiskeskkonnast looduslikku keskkonda pääseb, on reoveepuhastusjaamade heitvesi. Doktoritöö tulemustest selgus, et reoveepuhastusjaamal on kõige suurem mõju vahetus läheduses olevale veekeskkonnale. Samas oli juba 3,7 km eemal jõe bakterikooslus võrreldav puhastist ülesvoolu jääva alaga. Siiski tuleb arvestada, et Läänemere keskkond on antibiootikumiresistentsusgeenide reostuse suhtes väga tundlik.\nJuhendajad prof Jaak Truu ja teadur Hiie Nõlvak, oponent prof Per-Eric Lindgren (Linköpingi Ülikool).\nGert Veber kaitses maastikuökoloogia ja keskkonnakaitse erialal doktoritööd „Greenhouse gas fluxes in natural and drained peatlands: spatial and temporal dynamics“ („Kasvuhoonegaaside voogude ajaline ja ruumiline käik looduslikes ja kuivendatud soodes“).\nSoodel on kaalukas osa kliima reguleerimisel, tulvade leevendamisel ning bioloogilise ja maastikulise mitmekesisuse säilitamisel. Looduslikud sood seovad õhust süsinikuühendeid ja talletavad need turbas, sest keskkond on veega küllastunud. Soode kuivendamine on muutnud sood aga olulisteks kasvuhoonegaaside (CO2, CH4 ja N2O) allikaks. Doktoritöös selgus, et intensiivne turbaalade majandamine muudab mulla süsiniku-lämmastikutasakaalu, suurendab CO2 ja N2O voogusid ning nende varieeruvust. Kui toitainevaestes rabades on N2O vood hoolimata kuivendusest väikesed, siis siirdesoodes, kus mulla lämmastikusisaldus on suurem, on need ligi kümme korda suuremad.\nJuhendajad kaasprof Ain Kull ja prof Ülo Mander, oponent prof Klaus Holger Knorr (Münsteri Ülikool).


Meie ärimehed võtavad Musta mere äärest oma teist kasumit - ärileht.ee\nMeie ärimehed võtavad Musta mere äärest oma teist kasumit\nToivo Tänavsuu, Tallinn-Bukarest\nEesti ärimehed eesotsas EMT eksjuhi Peep Aaviksooga on avastanud pikka aega eestlaste jaoks ?hallis tsoonis? olnud Rumeenia.\nSee on uue Euroopa suuruselt teine turg, lihvimata teemant ärimeeste jaoks. Ärileht käis Bukarestis külas aasta aega aktiivselt Rumeenia kinnisvaraturul tegutsenud Aaviksool ja tema äripartneritel ning uuris, kus Eesti kapital selles riigis üldse lipu üles tõmmanud on. Üllatusega tuli tõdeda, et 17 aastat tagasi hullumeelse diktaatori Nicolae Ceausescu võimu alt vabanenud riik on viimastel aastatel endale jõudsalt jalgu alla saamas.\nRumeenias on kuum, tõeliselt kuum: jalg astub asfaldisse augu, päikese käes näitab termomeeter 37 plusskraadi. Ja kuum on ka Rumeenia kinnisvaraturul, kus lääne pankade invasioon ja järjest atraktiivsemad eluasemelaenu pakkumised on tõelise sauna kütnud. Rahvas nõuab aina enam uusi kortereid, seetõttu on vähemalt pealinnas Bukarestis käimas tõeline maatükkide osturalli ? kohal on Iisraeli, Hispaania, Saksa, Itaalia ja nüüd ka Eesti ärimehed.\nAaviksoo ja tema äripartner Ciprian Lopata istuvad konditsioneeriga varustatud nooblis korterkontoris ?rikaste kvartalis? nimega Herastrau ja rüüpavad päikesevalguses hommikukohvi. Just siin hautakse äriplaane ja strateegiaid, milliseid krunte osta, milliseid mitte ja kust ostuks raha võtta. Siit vaid paar maja edasi on Lukoili peakontor ning Rumeenia rikkaima inimese Ion Tiriaci holding-firma residents. Mõned sammud edasi avaneb vaade lummavale Herastrau järve promenaadile, mille sarnast annab Euroopast otsida.\nEsimene ost tehtud\n?Ma ei teadnud aasta tagasi Rumeeniast mitte midagi. Ja ei tahtnud ka teada,? tunnistab Aaviksoo. Nüüd on ta koos kolleegidega teinud esimesed ostud ? ostetud on 10 miljoni euro eest maad. Bukaresti äärelinnas ? Tallinna mõistes Mustamäel või Õismäel ? kerkivad peagi kolm korterelamut kokku 300 korteriga. Korterid müüakse hinnaga 1000-1200 eurot ruutmeetri kohta ning projekt tõotab kahekordselt tagasi tuua. See aga on alles algus.\nHerastrau lukskorterite ja villade piirkonnas, Bukaresti Kadriorus, kuhu IPC on end sisse seadnud, ei saa korterit alla hinna 2500 euro/m2. Bukaresti ?mägedel? võib siiski leida midagi ruutmeetrihinnaga 800 eurot. Kes alla selle maksta tahab, võib sama hästi kui puu all elada, ehkki veel umbes aasta tagasi sai 500 euroga korraliku korteri ruutmeetri. Aastaga on kinnisvara kallinenud 30 protsenti, maa on viis korda kallim kui kolm aastat tagasi.\nLopata räägib, et Bukaresti turul oleks kohe-kohe vaja mitukümmend tuhat uut korterit, eelmisel aastal ehitati neid aga vaid 600. Bukarestis elab umbes 2,5 miljonit inimest ja laenuvõimelisi hinnatakse neist olevat üks protsent ? välisfirmade töötajad, kes teenivad kõrgemat palka. Keskmine palk ? ametlikult umbes 260 eurot kuus ? on Rumeenias enam kui kaks korda väiksem kui Eestis. Samas tuleb see järjest enam ümbrikutest välja, täpselt nagu Eestis aastate eest.\nPangad hakkasid Rumeenias kolm aastat tagasi üldse kodulaenu pakkuma. Intress oli siis üle kümne protsendi. Nüüd on terve linn täis jõulist laenureklaami, kus intressiks pakutakse viie protsendi ringis. Samas on eraisikute laenukoormus riigis koomiliselt väike ? üheksa eurot inimese kohta (Eestis 2000 eurot inimese kohta). ?Tegija on see, kellel on külmkapi või mikrouuni liising,? märgib Aaviksoo.\n?Vanemad Ceausescu aja inimesed ihkavad paremat elu, uut kodu ja enne surma osta endale uus Dacia Logan (mille hind algab 5000 eurost),? räägib Aaviksoo. Bukarestis on silma järgi peaaegu pooled autod just Darcia margiga. Renault ja Nissani kontserni kuuluvale Daciale on Rumeenia kodumaa, kusagil mujal neid ei toodeta.\nSisuliselt on läbi arutatud kõik ligi 500 maa müügipakkumist, mis korraga üleval on. Korraga käib töö tehingute kallal, mille kogumaht küünib 150 miljoni euroni. ?Rumeenias on praegu aeg hullupööra maid kokku osta, mõne krundi võiks kohe pimesi ära võtta,? räägib Aaviksoo. Sest kauaks jätkub neid vanu räämas tootmiskomplekse, mida investorid jahivad magusate maatükkide omandamise pärast. Tõsi, ega see kokku ostmine niisama lihtne pole, mõnda tehingut võib haududa aasta aega, tehes selleks 20 tundi päevas tööd.\nÜldiselt räägivad kõik inimesed vestlustes varem või hiljem sellest, kuidas kodutu koer kord Bukarestis ühe jaapanlase ära tappis. Seejuures pole selge, kas õnnetu ohver ehmatas surnuks või jooksis verest tühjaks. Aaviksoole meeldib aga rääkida hoopis kahest asjast. Esiteks sellest, et eestlased, erinevalt näiteks sakslastest, teavad oma kogemusest suhteliselt hästi, mis Rumeenias toimuma hakkab ning see on neile turul tohutu eelis. Rumeenia majandus on ju umbes samas seisus, mis seitse-kaheksa aastat tagasi Eesti oma. Aastas ehitatakse käputäis uusi kortereid, ometi räägivad kohalikud meeletust kinnisvarabuumist. Enamik bukarestlasi elab 10-12-kordsetes paneelmajades, mis on 20-30 aastat vanad.\nTeine Aaviksoo lemmikargument on Rumeenia turu suurus. Meest paneb muigama, kuidas Eestis mõni ettevõtja maadleb ja ärpleb kaheprotsendilise turuosa pärast. Saavuta Rumeenias 10-protsendiline turuosa ja sul on poole rohkem kliente kui Eestis elanikke! Eesti on Rumeenia mõistes üldse vaat et üks Bukaresti linnaosa. Ja võimalus äri teha vaatab Rumeenias igal nurgal vastu. Aaviksoolgi on tegelikult ooterezŠiimil rida projekte, sealhulgas mobiilinduse vallas. ?Need ootavad õiget aega,?ütleb ta.\nOn tõenäoline, et 1. jaanuaril 2007 astub Rumeenia Euroopa Liitu. Seda toetab ka 70 protsenti elanikest. Eurofänlus on imestusväärne ? linnast väljas näeb suvalise talumaja õuel uhkelt Euroopa Liidu lippu lehvimas. Liitu astumiseks vuntsitakse juba hoogsalt üles ka Bukaresti.\nSamas kubiseb riik vastuoludest. Ajalooline lõhe rikaste ja vaeste vahel on endiselt väga suur, Daciate armee vahel näeb tänavatel üksikuid Lamborghinisid ja Ferrarisid. Kerjuseid, sante ja neid, kes vägisi aknapesuteenust pakuvad, on terve Bukarest täis.\nVastuolu on selleski, et ühelt poolt vaevleb see ühiskond justkui meeletu alaväärsuskompleksi küüsis. Isegi rumeenlased ise usuvad seda, mis neist räägitakse: tegemist on prostitutsiooni ja korruptsiooni ja mitte midagi väärt inimeste maaga. Neil näib olevat justkui piinlik, et nad ei ole oma maad ise arendanud, samas tunnustavad neid, kes väljastpoolt seda tegema tulevad. Teisalt on aga haridustase riigis äärmiselt tugev, igal aastal tuleb ülikoolidest tuhandeid ja tuhandeid IT-spetsialiste, insenere, arste. Kõikidel neist on inglise ja paljudel ka prantsuse ja saksa keel suus ning kõik nad on valmis maailma vallutama. Riigis on juba ammu 3G mobiiliteenused, mis Eestis alles lapsekingades, samuti ei ole Digi-TV seal mingi uudis. Interneti kasutab umbes viiendik ehk neli miljonit inimest.\nÜks asi on Rumeenias peaaegu veel siiski väga paigast ära: see on töö efektiivsus. Igas firmas ja isegi korterelamus on mingil põhjusel turvamees, ehkki Bukarestis võib südaöösel ringi jalutades tunda end vähemalt kümme korda turvalisemalt kui öises Tallinnas.\nAaviksoo, Lopata ja kolmas partner Indrek Elhi on koondunud firma IPC Real Estate taha, kõiki mehi ühendab firma Tallinna Prügila, mille nõukogus omal ajal oldi ? Aaviksoo Tallinna abilinnapeana, Elhi ja Lopata prügila enamusosaniku Cleanaway huvisid kaitsmas. Loodud masinavärk töötab kui õlitatult: Aaviksoo hoolitseb investorite leidmise eest. Kutsub potentsiaalseid välisinvestoreid Bukaresti, poputab neid korralikult, viib headesse restoranidesse, sõidutab ringi. Noil päevil võõrustatakse näiteks Läti suurärimeest Vitalis Gavrilovsi koos perega, ta on ravimifirma Grindeks suuremaid omanikke ning endine Aldarise õlletehase president. Mehel silmad põlevad õhtusöögilauas ? see maa on talle rääkinud enda eest.\nLopata, Riias elava rumeenlase ülesanne on IPC äris tehinguteni jõuda, maa müüjate ja advokaatidega läbi rääkida. Aaviksoo nimetab Lopatat kohutavalt heaks ja kannatlikuks müügimeheks. Pole ka ime, Lopata müüs kunagi hambapastat ? töötas nii Procter & Gamble?is kui ka Palmolives Balti regiooni juhina. Kui teinekord Aaviksoo kärsitult küsib, miks juba tehinguni ei jõuta, vastab Lopata: ?We have to dance a little bit more.? Ehk peame veel veidi müüjaga ?tantsima?. Maa ostmise teeb keeruliseks müüjate üles kruvitud hinnaootused olukorras, kus hinnad tõusevad iga nädal. Oma töö lihtsustamiseks on Lopatal Rumeenias alati kaasas karp Kalevi või Laima komme. PricewaterhouseCoopersi taustaga Elhi ülesanne on tehingu kasulikkust analüüsida, seda oskab kuus aastat audiitorina töötanud mees imehästi.\nIPC põhitriole sekundeerib veel teinegi trio, mida ei saa alahinnata. Sinna kuulub IPC ?oma mees? kohalikus riigiaparaadis, endine Rumeenia tervishoiuminister ja praegune parlamendisaadik Ovidiu Brinzan. Tegemist on Rumeenia Toomas Vilosiusega, meditsiinitaustaga ärimehega, kes siirdus poliitikasse.\nAhelsuitsetajast endise terviseministri Brinzani kontor on maailma suuruselt teises majas Pentagoni järel ? Rumeenia parlamendihoones, mille Ceausescu 1980-ndatel suurusehulluses püsti pani. Uksed on umbes neljameetrised ja kardinad pea sama pikad kui üheksakordne kivimaja.\nBrinzani eesmärk on toetada hea sõnaga Aaviksoo ja Co kui Balti investorite niigi kõrget reputatsiooni ning avada ehk mõni uks, mille avamisega võõramaalased hätta jäävad. Seaduslikkuse piires loomulikult. Aga mis saabki valesti minna, kui eksminister ütleb, et soliidsed inimesed tulevad Baltikumist, võtke neid hästi vastu. Ega Baltikumist ja Skandinaaviast Rumeeniasse palju kapitali tulnud pole, üksikute näidete seas Akeri laevatehas ning VP Market, kes apteegiketiga küll põrus, ent kaupluseketiga töötab kenasti.\nSuure tõenäosusega on kõigi hoonete loomise juures, mis IPC projektide nimistusse kuuluma hakkavad, Eesti naise võtnud kohalik arhitekt Iulius Christea. Saksamaal ja Prantsusmaal sadu kortermaju disaininud mees on loonud oma firma ning käib aeg-ajalt Eestis koos perega puhkamas ja suvekodus muru niitmas. Christea teab hästi, et Bukarest oli ?väike Pariis?, enne kui diktaator segi pööras ja linna kõledaid kivist kortermaju täis ehitas. Seetõttu meeldibki rumeenlastel küsida: ?Kuidas linn taas ilusaks saab?? ja ise sellele küsimusele vastata: ?Loodetavasti tuleb maavärin.?\nKolmas liige taustatrios on punktuaalne autojuht Dan, kelle käsutuses on Rumeenias vist ainuke Eesti numbriga auto. Mees sõidutab külalisi mööda linna ning IPC inimesi lennujaama ja kesklinna vahet. Eesti numbrimärk on teatud nuhtluseks ? reeglite tõttu peab ta iga kolme kuu tagant üle piiri sõitma. Nii sõidabki mees aeg-ajalt 60 kilomeetri kaugusele Bulgaariasse. Bulgaaria on tõepoolest lähedal, lähemal kui Must meri kuulsa Constanta kuurordiga, kus naised pidid olema nii ilusad, et pole sõnu. Aga Bulgaaria teeb ettevaatlikuks. ?Selles slaavi riigis on jõuline Vene maffia. Ainuüksi eelmise aasta jooksul tapeti seal väidetavalt tuhat ärimeest,? teab Aaviksoo.\nJaan Puusaag, Krimelte tegevdirektor\n?? Müüme Rumeenias kogu oma sortimendi tooteid (ehitusvahud ja -hermeetikud) kohaliku maaletooja kaudu, kes varustab jaevõrku. Kogused ei ole märkimisväärsed, ent arvestades turu arengut võime olla optimistlikud. Praegu tuleb Rumeenia turul lihtsalt kohal olla, et mitte rongilt maha jääda. Sinna tormatakse ummisjalu kõikidest Euroopa otstest, arvestamata turu nõudluse või ostujõuga. Suured jaeketid panevad joonelt üle riigi püsti 20 kaubanduskeskust, ilma suurema plaanita. Lihtsalt, et olla kohal. Ja sellised ketid, näiteks Carrefour või Metro, ei jõua Eestisse ilmselt kunagi.\nViljar Arakas, Arco Vara juhatuse esimees\n?? Nagu teistelgi Ida-Euroopa turgudel, oleme ka Rumeenias ringi vaatamas. Kui leiame õiged partnerid, siis on meie eesmärgiks ärimudel, millega Eestis oleme edu saavutanud, sinna kopeerida. Nagu Eestis toimus, tõotab ka Rumeenias Euroopa Liiduga ühinemine positiivse tõuke anda.\nJoakim Helenius, investeerimispankur\n?? Trigon Capital tegutseb Rumeenias läbi fondide, aga jälgime turgu ka võimalike välisinvesteeringute tegemise vaatenurgast. Sealsete võimaluste suhtes olen positiivselt meelestatud. Rumeenia on üsna alaarenenud võrreldes viimases laines Euroopa Liitu astunud riikidega, ent asjad paranevad vaikselt. Probleeme on veel korruptsiooni ja läbipaistvusega. Infrastruktuur on seal viletsamas seisus kui Eestis 15 aastat tagasi.\nEesti IT-firma juht: tööjõu pink on siin meeletult pikk\nJulge sammu on Rumeenia turul teinud Eesti IT-firma Webmedia, kes kohaliku tegutseva ettevõtte ostuga on end vaikselt turule sisse söömas.\nWebmedia Rumeenia tegevjuht Marius Arras, kes seitse kuud on tundmatus riigis mässanud ning 15 inimesega kontorit juhtinud, rääkis Ärilehele kividest ja kändudest, mis üle elatud. Ent vihjas ka võitudele, mis ees terendavad.\n?? Kuidas Webmedia Rumeeniasse sattus?\nMöödunud aastal võtsime kohaliku firma üle, selle aasta algusest töötame kahel suunal: esiteks tegutseme arenduskeskusena Webmedia Baltikumi ja Skandinaavia klientide jaoks ning teiseks oleme partneriks kohalikul turul tegutsevatele firmadele. Selle aasta eesmärk on võita suurte klientide usaldus, sest Põhja-Euroopast pärit firma ei ole suurte rahvusvaheliste gigantide kõrval just esimene valik mitmemiljonilisele kliendibaasile.\n?? Mis ühte IT-firmat sel turul võlub?\nSee, et igal aastal tuleb ülikoolidest 5000 informaatika kõrgharidusega lõpetajat. Eestis töötab kogu sektoris kokku ainult 2500 inimest. Tööjõuturul on meeletu valik spetsialistidest, sarnase kogemusega inimesi on Baltikumist pea võimatu leida. Rumeenia kõrge tehnilise haridustaseme on maailma suured IT-gigandid eesotsas Oracle, HP, Google, Amazoniga ära tabanud ning samuti oma tarkvaraarenduskeskused siia rajanud. Kohalikud firmad on Baltikumi ja Põhjamaadega võrreldes suuremad ? mõni telekomioperaator saab siin kvartalis rohkem kliente juurde kui Eestis elab inimesi.\n?? Kuidas Webmedia suurte tegijatega tööjõu pärast võitlust peab?\nPikalt valitses siin turul kullaotsija mentaliteet, kus 100-eurose palgalisa pärast oli suur osa töötajatest valmis sisuliselt päeva pealt lahkuma. Ühelt poolt on see meile võimalus kahe nädalaga komplekteerida väga spetsiifilise kogemusega staaride meeskond. Teisalt võidakse meilt kahe nädalaga ka kogu tiim üles osta. Meie eelis on vast see, et me ei ole nii ultra-kapitalistid kui paljud teised firmad. Oleme püüdnud siin luua skandinaavialikku firmakultuuri ? tööpäev on paindlikum ning töökeskkond inimsõbralik. Näiteks on meil kontoris külmkapp täis erinevaid mahlu, mille üle töötajad alguses imestasid.\n?? Mis on ühe väärt IT-spetsialisti palgatase Rumeenias?\nIT on siin üks kõrgemini tasustatud valdkondi ning seetõttu on palgatase pea sarnane Eestiga. Muidugi võib leida ka spetsialiste, kes on teinud mastaapseid lahendusi suurtele Ameerika korporatsioonidele ning kes just tänu oma spetsiifilisele kogemusele julgevad küsida tuhandeid eurosid kuus.\n?? Kes on Webmedia kliendid Rumeenias?\nFookus on seatud telekommunikatsiooni- ning finantssektorile. Kui Eestis osaleb Webmedia ka avaliku sektori hangetes, siis siin on see sektor totaalne komöödia ning meie sellest osa ei võta. Kohe, kui Rumeenias mõne ministeeriumi hange välja kuulutatakse, võin samal päeval öelda, kes selle suure tõenäosusega võidab. Enamus IT-firmade juhte, kellega olen siin kohtunud, teavad nimetada poliitilise jõu ning paar eelistatud firmat. Erasektoris on aga enamasti terve konkurents, kuigi konkureerida tuleb ka kohalike firmadega, kel on kontor kusagil korteris, arvutid piraattarkvara täis ning kes maksavad palka ümbrikus. Õnneks on nendel firmadel vaid ettekujutus, kuidas tarkvara luua.\n?? Kui kiiresti Rumeenia bürokraatiamasin töötab?\nÜtleme nii, et olen käinud ministeeriumis, kus on ametnike laual kettaga telefonid ning kabinetis tehakse suitsu, vastuvõtuajad on vaid mõnel päeval nädalas. Töö- ja elamisloa taotlemine võttis mul näiteks kolm kuud. Pangakonto avamine firmale võtab kaks nädalat, sest nii kaua võtab aega pangal äriregistrist vastuse saamine. Avalik sektor on siin tööstusharu ning see töötab täiesti omas tempos.