Võrgutamine ja sebimine, enesearendamise foorum meestele - Raamatud\nAVALIK - Üldine enesearendamine: Raamatud\n1 kuni 26, kokku 26\nCommentTimeNov 22nd 2010 redigeeritud\nTeen uuesti raamatute teema, enamus on kopeeritud arhiivist aga see on siin siiski täientatud versioon. Kuna aeg liigub edasi ja toimub pidev areng ning ilmub uusi ja uute tõdedega[loe: avastustega] raamatuid. Eilsestest tõdedest saavad tihtipeale tänased valed.\nOlen arvamusel, et Kvaliteediga Mees kindlasti on haritud ja alati nõus uusi teadmisi juurde koguma. Kindlasti on mõni ka foorumi alase teema kohta lugenud huvitavaid raamatuid ja võiks ka seda teistega jagada.\nOmalt poolt soovitaks siis järgmisi teoseid:\n"Loobumise Tarkus" - Guy Finley\nKellel lähenemis hirm ja ärevus muret teevad. Aitab nii öelda sisemisele mängule kaasa. Arvan, et selle raamatu kohta võib jagada ka kiidusõnu kasutaja ManWithStyle.\n"Armastus Vabadus Üksindus" - Osho\nSammuti sisemine mäng. Kui arvad, et on hookus-pookus ega Sinul pole sealt midagi õppida, siis saad sealt jututeemasid naiste jaoks. Naistele üldjuhuld meeldivad vaimsed ja sügavamad teemad.\n"Tantra: Vaimsus ja Seks" -Osho\nSama teemaline mis eelmine raamat. Ainult seksuaalsem. Ja sealt saadud infot naiste rahvaga jagada, demonstreerib, et oled seksuaalne mees.\n"Siin ja praegu: kohaloleku jõud" - Eckhart Tolle\nLähenemis hirm ja ärevus. Väga võimas sisemise mängu tõstija. Lugenud mitu korda.\n"Sotsiaalne Intelligentsus" - Daniel Goleman\nTarkus suhetes ja suhtlemises. Väga hea raamat, milles on palju häid teaduslikult tõestatud fakte ja huvitavaid tähelepanemisi.\n"Armastuse Märgid" - David Givens, Phd & "Seksuaalse kehakeele saladus" - Martin Lloyd-Elliott\nNäitab kuidas tõlgendada kehaliigutusi ja -poose ning kuidas oma kehakeelt kasutades enesekindlam välja näha. Viimases raamatus on palju pildimaterjali.\n"Tõelise Mehe Tee" - David Deida\nVaimne teejuht naiste, töö ja seksuaalse ihaga toimetulekuks. Raamatus arutleb sotsiaalantropoloog David Deida meeste jaoks tähtsatel teemadel nagu karjäär, perekond, naised, armastus, vaimsus, seksuaalsus. Mehed saavad praktilisi juhiseid, kuidas elada pisut ausamalt ja usaldusväärsemalt ning säilitada sealjuures oma vabadus. Raamat esitab mehele tähtsaima ja rahuldust pakkuva väljakutse avastada teadvuse ja armastuse kaudu praeguse hetke lõputus avaruses nn südame ja selgroo ühtsus.\n"Nali ja Selle Seos Teadvustamatusega" - Sigmund Freud\nOn nimetatud antud autori kõige lõbusamaks, kuid samas kõige filosoofilisemaks teoseks. Freud uurib siin ohtrate naljanäidete varal naljale iseloomulikke tehnikaid, tendentse ja motiive ning nalja sotsiaalseid tagamaid. Ühtlasi võtab ta kokku seisukoha teadvuse ja teadvustamatuse vahekordadest ning kirjeldab naljaga seotud psüühilisi protsesse, seostades neid unenäotöö protsessidega. Kuna nali teenib meil sotsiaalseid funktsioone, siis on igati kasulik teada nalja tagamaid ja tehnikaid. Suht keeruline teos oli ja töötlemisega läks aega kaua, kuigi kasulikku infot on tohutult.\n"Prohvet"- Kahlil Gibran\nVäga huvitava maailma vaatega ja sisuga raamat. Romantiline "mängur" leiab sealt terava lennulisi lauseid/tsitaate. Sügavad ideed ja lihtne lugeda.\n"Seksopeedia" - Anne Hooper\nAvardab silmaringi ja saab "vürtsikaid" nõuandeid.\nSoovitatud on veel "Selfish Gene"- Richard Dawkins, "Valitseja" - Niccoló Machiavelli, "Complete Gentelman" - Brad Miner, "Radikaalne Ausus" - Brad Blanton. Kindlasti on suurem enamus lugenud "Orgasmiraamatut" ning ka raamatut "Mäng"-Neil Strauss\nLoobumise tarkus ning Tõelise mehe tee on raamatud, mida ma isiklikult oskan soovitada!\nLeian, et kvaliteetmees peab olemas haritud.\nMina soovitaks omalt poolt sellist klassikat nagu "Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi" Dale Carnegie on autor, minu meelest klassika. Kasulikke nippe eluks ja kõigeks muuks leiab sealt piisavalt.\n"Mida ... me üldse teame?" - William Arntz, Betsy Chasse ja Mark Vicente.\nPopulaar-teaduslik kirjandus. Erilist tähelepanu algul ei tõmmanud. Aga kui see "uus" teadus haru tuli lagedale samade ideedega mida on aasta sadu kui mitte tuhandeid rääkinud budistid ja muud põlisasukad üle maailma, siis pälvis see mu tähelepanu. Raamat on küll pandud esoteerika letti aga see vast näitab meie kirjastajate ebateadlikust ja ebakompendensust.\nSoovitan seda raamatut kõigile, kes kahtlevad mõtte/tahte jõus ja arvavad, et nad on maailma poolt nurka surutud ja selle ohvrid. Ohtrate näidete ja teaduslikke tõestuste abil on ära toodud faktid näiteks iidsele filosoofilistele vaidlustele vaim vs mateeria. Raamatus oli minu jaoks väga palju "Ah-haaa" hetki. Raamatus on võtnud sõna tuntuimad füüsikud, neuroloogid, teoloogid, bioloogid ja arstid. See raamat ei paku selgeid vastuseid, vaid esitab vaimu avardavaid küsimusi, mis julgustavad avastama ennast ja oma elu väljaspool igapäevategelikust ning meie enda loodud mugavus tsooni. Sa võid avastada, et võid ise luua oma reaalsuse - uue elu ja mõtteviisi.\nSeega, avasta oma lõputud võimalused, kuidas muuta oma argireaalsust.\nRaamat on tehtud filmi järgi "What the Bleep Do We Know?", kel on hea inglise keel [mõtlen, et ikka väga hea inglise keel] siis on seda lihtsam vaadata, aga ... raamatus on siiski rohkem informatsiooni.\nvähemalt selle filmi on teaduslik üldsus küll maha teinud: http://en.wikipedia.org/wiki/What_the_Bleep_Do_We_Know!%3F#Academic_reaction\nkui minu lemmikteadlane Richard Dawkins on filmi iseloomustanud sõnaga "tosh" ("jamps", "rämps"), paljud teised samuti tuntud teadlased kirjeldanud seda kui "ridiculous balderdash", "pseudoscientific docudrama", "a rampant example of abuse by charlatans and cults" ja "a hodgepodge of all kinds of crackpot nonsense" ning isegi mõned filmis esinenud teadlased on hiljem protesteerinud väites, et nende interjuudest valiti suvalised lõigud, millega jäeti öeldule sootuks vastupidine mulje, siis filmi aluseks oleva raamatu jaoks polegi esoteerikariiul võibolla niivõrd vale koht. sest vähemalt loetu põhjal tundub, et see raamat sobib pigem siiski müstitsismi ja esoteerikasse kalduvatele inimestele ning mitte niivõrd pragmaatikutele ja praktilise meelelaadiga inimestele.\nArvestades seda, kvantfüüsika vähemalt pakub välja mingisuguseid lahendusi selle kohta kus "tõelistel" füüsikutel on piir juba ette tulnud. Sama moodi kardavad ka "tõelised" füüsikud oma paradigmadest loobumist ja mugavus tsoonist välja tulemist, nagu risti usklikud kunagi seda infot, et maailm on ümmargune ja ei asugi universumi keskel. Need samad "tõelised" füüsikud arvavad, et teadvus on aju anomaalia ja kõrvalnähe. Ega suuda seletada aju produkte, nagu näiteks loovus või ESP. Nende teadlaste jaoks ei ole seda olemas, mida nad ei saa mõõta või käega katsuda. Eitamine ei tee asja veel olematuks ja kas seda saab siis teaduseks nimetada?\nArvan, et esoteerikast on siin kõvasti asi kaugel, kuna sellest on saanud kiiresti kasvav ja arenev teadusharu, mille mõjuvõim järjest suureneb ja kasvab teadlaste ning katsetuste näol. Ning teadagi on vana tõde, et mida ei mõisteta seda tehakse maha. Järjest enam hakkab newtonlik füüsika kokku puutuma olukorraga, kus väline reaalsus[anomaaliad] teda ei toeta, seega hakkab kahtlema oma olemasolus ja tunneb end [ehk: füüsikud] olevat hädaohus. Selle asemel et "probleemidele" lahendus leida veavad nad välja hoopis kõrgelennulisi ning keerukaid ja tihti arusaamatuid tiitleid, et oma tahtmist läbi suruda.\nMingi hetk oli kuskil foorumis link ühele "töövihikule", doc - failina oli.\nEi olnud Mystery poisid, pigem kellegi idaurooplase tehtud.\nEnam ei leia. Kas keegi tunneb kirjelduse järgi ära, teab linki ?\n"Mees, Nagu Sa Oled" - Lari Junkkari & Kaija Maria Junkkari\nLeidsin antikvariaadist. Kuna oli meie põhja naabrite kirjutatud, siis arvasin, et on meie Eestlastega palju ühis jooni ja vast ka üks lähemaid teoseid Eesti mehe psühholoogiale. Mõtlemapanev raamat mehe psühholoogiast. Otseseid vastuseid ei anna ja mingeid imesid ei tee, aga viib mõte matkale - otsima mehena iseennast või naisena arusaamist mehe rollist, suhetest talle tähtsate naistega, seksuaalsuse tähendusest mehe elus, isaduse rõõmudest ja valudest, tööalase eneseteostuse vaevadest. Teineteise mõistmine, mitte naise ja mehe vahelise antagonismi õhutamine ongi selle raamatu peateema.\nTugev sisemise mängu arendaja. Sain palju ideid ja tõekspidamisi ning "Ah-haaa" momente, et ma polegi ainuke mees, kes nii või naa mõtleb.\n"The Selfish Gene" - Richard Dawkins ehk siis "Isekas Geen" eesti keeles.\nKahjuks ei ole ühelegi sellele eesti keelsele tõlkele käsi taha saanud. Antikvariaatides on kuni 7 peane järjekord ja sügis-talv-kevad on raamatukogud need välja laenanud, enamasti psühholoogia tudengitele. Seega tuli ette võtta inglise keelne variant. Kahtlematta üks raamat, mida peaks "mänguga" tegelev isik läbi lugema. Inglise keelse variandiga on see probleem, et kui tehnilist inglise keelt ei oska, siis läheb palju kaduma ja see raamat ei sobi öökapi raamatuks ka väga. Väga palju on kirjas evolutsiooni psühholoogiast ja alates 12 peatükist hakkab rääkima inimeste valikust parnteri suhtes ja teemadest, mis meie kommuuni palju puudutab. Parantatud trükkides on ka uued peatükid, näiteks "Head Kutid Lõpetavad Esimesena", tutvustades kuidas koostöö toimimine saab toimuda põhimõtteliselt täiesti isekas maailmas. Väga tugev ja tõestatud faktidel põhinev raamat, hulgaliselt teooriaid ning vaateid.\nMa ei teadnuki et Selfish Gene on eesti keelde tõlgitud, see on tõesti vajalik lugemismaterjal, mis mul ka on siiani lugemata. Samas ma olen nii ära harjunud, et kõik mis ma loen ongi vaid Inglise keeles, nii et äkki see ikka nii keerulises sõnastuse ei ole.\nPS. Elu24 on tegelikult meeste välja mõeldud salaplaan naiste IQ madalal hoidmiseks, et nad meestele kunagi järgi ei jõuaks ja maailmavalitsemist meestelt üle võtta ei saaks.\nmul on see Selfish Gene inglise keelne paberist raamat olemas, et kui keegi tahab võin laenata, üks samast klassist soovituslik raamat oli veel, aga hetkel ei mäleta nime - kodu jõuan siis redigeerin seda postitust.\npdf-ina on olemas\nOzzie - The Physical Game\nJeff Allen - Get Laid or Die Trying\nDaniel Rose - Sex God Method - igasugustest arvustustest ja soovitustest olen kuulnud, et see on omal teemal parim raamat / 2nd Edition - Price 129.99$.pdf/\nkui kellelgi mingeid soove on siis Sosistage.\noh türbel kui palju lugeda tahaks ja oleks vaja. Ja süveneda jne jne\nAega lihtsalt ei ole :(\nJ. Gray teos "Mehed on Marsilt, naised Veenuselt" on kellelgi arvamusi ;)\nMul on tema loomingu kohta üks arvamus. Lühidalt: Full of shit.\nVäike stiilinäide ka. Mõned head aastad tagasi, kui olin 18, hakkas üks väga kena tüdruk mu vastu huvi tundma. Kuna mul polnud varem ühtegi suhet olnud, siis tahtsin kõike algusest peale õigesti teha. Siirdusin raamatukokku ja haarasin sealt kaasa kolm Grey teost. Hakkasin tegema nii nagu tark guru õpetas. Alustuseks lugesin läbi mingi raamatu, kus ta kirjeldas viite staadiumit, mis tuleb läbida enne kui tõelisesse suhtesse jõutakse.\nTulemus oli see, et mu venitamine ja valemi järgi tegutsemine viis tüdruku frustratsiooni äärele, sest too arvas et ta vist ei meeldi mulle piisavalt. Vastasel juhul oleksin ju kohe eskaleerinud, eksole. Mõnevõrra suuremat frustratsiooni tundsin hiljem aga mina kui jäin tühjade kätega, sest selgus, et "hüva nõu" käis hoopis ristivastupidi sellele mida üks normaalne naine mehelt ootab.\nÕnneks on meestele praegu väga häid raamatuid vabalt saadaval. Niiet kirjandus stiilis "how to be a complete wimp" võiks rahulikult riiulile puhkama jääda.\nCommentTimeNov 6th 2012 redigeeritud\n"Motivatsioon ja Isiksus" - Abraham H. Maslow\nÜks humanistliku psüholoogia teerajatest ning tema mõtteviis oli tema aja kohta täiesti uudne - kui enamus psühholooge oli keskendunud pigem ebanormaalse ja haiglasliku uurimusele, siis tema keskendus potensiaali ja terve mõtteviisi arendamisele ning leidmisele. Sellle ala pidi aga kaarti hakkama ise looma, kuna too aeg oli üsna raske kirjeldada vaimult tervet ja arenevat isiksust , kuna oli kaardistatud ainult psühhopatogeenseid ja neurootilisi isikuid. Kuigi osades peatükkides kipub mõte kaduma või laiali valguma ning osad teooriad on tänaseks ümberlükatud, siiski leidub seal päris palju huvitavat meie mõtlemise, motivatsiooni ja isiku kujunemise kohta. Rääkimatta veel sellest, et temaga seotud mõisted - vajaduste hierarhia, eneseteostus, tippkogemused - ei ole leidnud ainult kasutust psühholoogias vaid avaldab ka suurt mõju tänapäeva hariduse, kultuuri, juhtimisteaduse, sotsioloogia ja tervishoiu arengule. Positiivse vaatega seotud raamat, kuid raske läbi töödelda.\nsee dr gray on üks suuremaid vusserdajaid ja bullshittereid kogu sellekohase kirjanduse ajaloos. osaliselt tekkis PUA trend ja liikumine 90ndate lõpus vastureaktsioonina sellele sitale, millega see gray oli senini turgu domineerinud ja inimeste elusid pekki keeranud (mehed jäid tema õpetuste järgi talitades naistest ilma ning naised jäid ilma meestest, kes mõne teise õpetuse järgi talitades oleks võinud olla nende unelmate mehed). vesi peale dr grayle.\nImestan et keegi veel pole maininud The Game by neil strauss top1 pua raamat\n"The game"-i lugenud küll aga ei soovitaks liiga tõsiselt seda võtta.\nMinu arust erinevates raamatutes olevad erinevad tõekspidamised kehtivad ka erinevatele inimestele. Mida rohkem neid lugeda seda parema pildi saab ning seda paremini oskab lõpuks neid inimtüüpe lugeda ning kogu pilti kokku panna. Minuarust pigem mitte minna väga pööraseks selle lugemisega aga kasulik ta on. Ise leidsin palju kasulikku Swinggcat real world seduction 2.0-st .\nCommentTimeOct 26th 2013 redigeeritud\n"Psühholoogia Keerukusest" - Jüri Allik\nPealkiri ei tähenda, et autor üritab rabada lugejat sügavate ja ähmaste mõttekäikudega. Nii kirjutab raamatu tagakaanel ja nii ka on. Keda psühholoogia lähemalt huvitab, siis hea teos. Puhtalt "mängu" baasile suurt laiendust ei tule. Muidugi manitseb hr Allik seda, kuidas poliitiline korrektsus hävitab tõelist teadust ja paneb muutma andmeid - seega paneb ettevaatlikumalt suhtuma libraalsete psühholoogiliste teoste eest, kus räägitakse soo ja rassi olematusest ning väidetakse, et erinvusi pole. Isiklik kogemus oli see, et sain teadmisi Eesti psühholoogia rolli kohta maailma areenil ning polnud aimugi, et meil on olnud (Konstatin Ramul, Juhan Tork, Endel Tulving) ning on ka praegu suuri psühholooge maailma kaardil.\n"Psühholoogia Põhisuunad" - Anti Kidron\nSamuti Eesti soost tunnustatud psühholoog. Kindlasti väga hea raamat psühholoogiat uurivale ja alustavale inimesele. Toodud välja tänapäeva viit tähtsaimat teoreetilist suunda, lisaks erinevad liigitused. Raamatu põhirõhk ongi pandud psüühilisi protsesse, seisundeid ja omadusi kirjeldavate võtmemõistete lahtiseletamisele. Kergelt omaks võetavad seletused ja skeemid. Kindlasti hea alus, kus ka edaspidist psühholoogia huvi ja rakendust üles ehitada.\n"Kehakeelest" - Joe Navarro\nEndine FBI agent ning tunnustatud mitteverbaalse suhtlemise ekspert Joe Navarro jagab oma paarikümne aastase töökogemus põhjal teadmisi ja näpunäiteid. Eelkõige mõtestada lahti tundeid ja reaktsioone. Väga asjalik ja huvitava taustaga raamat. Üldiselt mitteverbaalne suhtlemine on pikemat aega olnud huvi ja uurimus teema, kuid see raamat andis üsna palju juurde, eriti selle koha pealt, kus lugedes vigu võib tulla ning kindlasti hoiatab valesti tõlgendamiste eest. Lisaks veel tema enda uurimistööd ja ülekuulamiste märkused ning seigad.\n"ma tean, mida sa mõtled" - Thorsten Havener\nKerge hea lugemine kehakeele ning mõtete lugemise kohta. Uusi kehakeele lugemis teadmisi ei saanud, sellegi poolest on palju gimmick "trikke" ning praktilise nõuandeid suunamiseks - alustades väike sõna "või" kasutamisest lauses lõpetades hirmude vähendamise harjutusega.\nAutor ise on lavakuntsnik (Derren Brown-i kanti) ning samuti räägib omast kogemusest.\n"Metawhore: My Cock Don't Talk Politics" - Hypnotica\nKes teavad, kes ei tea - Hypnotica on nii öelda "Inner Game" üks suur tegijaid ning "mängu" muutjaid sisemisel tasandil - seal kus kõik peale hakkab. Hea inglise keelne raamat teekonnast vaimse kasvu, ühsikonna mittevastavusest, seksuaalsest väljendusest, et avada endas see ürgne tugev mees, näidates keskmist näppu ühiskonna reeglitele ning pöialt individualismile. Biograafiline lugu temast ja teekonnast sinna kus ta praegu on - pole sugugi igav kuid vahepeal annab tunda, et keksib kui palju naisi on olnud - võib-olla olen lihtsalt kade. Kindlasti on olnud üks suur mõjutaid minu viimase paari aasta arengus - nimelt tänu NLP-le ja otsekohestele välja ütlemistele - kindlasti tänu temale olen saanud üsna palju püsti ja toimima enesekindluse struktuure. Osalt ka temale olen alustanud uuringuid ja õppingud NLP vallas ning korraldanud ka paar sessiooni antud teemal.\n"Sex Is Fun" - Kidder Kaper, illustratsioonid Josh Lynch\nKidder Kaper on seksuaal õpetuse koolitaja, lisaks raamatule on tal veel populaarne podcast "Sex Is Fun". Raamat on hea paks 212 lehekülge koomiksi stiilis täis illustratsioone - seksi alasest ohutusest, hügieenist, erogeensetest tsoonidest, mängudest, abivahenditest, poosidest, erootilisest massaažist, suuseksist, dirty talkingust, algaja nõuannetest, joonistest kuhu saad näiteks oma partneri kohta märkmeid teha. Mõnikord olen jätnud selle raamatu meelega külalise vaatevälja või tutvustanud kaisu partnerile. Ühes tekitab ebatavalist huvi, teises aga eksperimenteerimis põnevust.\nHey... kas keegi oskaks soovitada lihtsamaid NLP raamatuid?\nNägin raamatupoes seda: http://pood.rahvaraamat.ee/raamatud/neurolingvistiline-programmeerimine-v%C3%B5hikutele/369816\nVõtan paralleelselt video koolitusega. Kuna ei ole veel täielikult läbinud, ei oska öelda kui mõjus või hea on.\nGrap see Neurolingvistiline programmeerimine võhikutele on päris hea ja lihtne lugeda. Alles NLP ga tutvust tegevale inimesele sobilik. Olen seda lugenud, soovitan.\nPole küll raamat aga hea artikkel vingumise kohta.Naistele ei meeldi mehed,kes vinguvad ;)\nhttp://www.rahvaraamat.ee/p/how-to-talk-to-absolutely-anyone/381363/en?isbn=9780857084026 kuidas rääkida ükskõik kellega - mark rhodes raamatut soovitaksin nii algajatele kui kogenutele, oli üks esimesi raamatuid mida lugesin peale mängu avastamist, ma arvan, et eriti hea on see nendele kellel on probleeme jututeemade leidmise ja enda emotsioonide väljendamisega.


Kultuuri edasikandmine kestab - Eesti Kirik\n28.11.2012 | Kristel Neitsov-Mauer | Rubriik: Temaatiline, Välis-Eesti Piiskopkond\nSaksamaa praostkonnas on praegu viis kogudust: Bielefeld, Hamburg, Köln-Bonn, München ja Nürnberg. Alates 2011. a peetakse jumalateenistusi taas ka Oldenburgis, kus kirikutegevus vahepeal välja oli surnud.\nKoguduse täisliikmeid on praostkonnas 88, neid aga, kes jumalateenistusi külastavad ning kiriku üritustest osa võtavad, oluliselt rohkem. Kuna koguduste piirid on natuke hägusad, näiteks Nürnbergi elanikud võtavad mõnikord osa ka teenistustest Bonnis, siis ei saa väga konkreetseid arve esile tuua.\nSuur osa meie kirikurahvast on niikuinii Saksa evangeelse kiriku liikmed, kes maksavad kirikumaksu ja käivad regulaarselt oma kohalikus kirikus ka armulaual, seega kuuluvad nad juba automaatselt Kristuse kirikusse.\nKoguduste õpetajatena tegutsevad praost Michael Schümers, Kristel Neitsov-Mauer ja Pille Heckmann-Talvar. Aitamas on ka Merike Schümers-Paas ning oma koduseid teenistusi teeb jõudumööda emeriitpraost Toomas Jeremias Põld.\nJumalateenistused toimuvad tavaliselt eestlaste mingite teiste üritustega koos. See on oluline, sest kaugused, mida ületatakse, on suured ja meelsamini tullakse ikka mitme eesmärgi nimel kokku. Nii tulebki pastoritel esmalt mardikarnevalil vms kaasa teha ja siis teenistust pidada.\nEestikeelne jumalateenistus on eriti vanematele inimestele väga oluline ning oodatud sündmus. Teenistustel käivad muidugi ka nooremad, kellest paljud on n-ö uuel ajal välismaale tulnud. Nendel on kirikuga oma suhe ning nende ootusedki teised kui vanemal generatsioonil. Vanematele on tähtis lisaks palvele liturgia ning teatud kord, noorematele meditatsioon ja hingehoid.\nNatuke sarnaselt juutidega, kelle kultuur ja religioosne kultus kuuluvad kokku, on ka siinsed eestlaste kultuuriüritused automaatselt luteri kirikuga seotud. See on osa meie vaimsest pärandist ning seda peetakse siin eestlaste hulgas au sees, isegi kui arvuline näitaja teab mis veenev ei ole.\nRõõm ja mure kuuluvad kokku: just paar päeva pärast vahvaid perepäevi Bonnis suri üks meie truu kirikuliige, kelle matused toimusid 21. novembril. See on paraku meie töö kurvem külg – näha, et vanem generatsioon, kes alustasid siin ka eestlaste organisatsioonide tegevust, vaikselt kustub.\nHiljutisel Eesti Ühiskonna Saksa Liitvabariis 60. sünnipäeval laulsid aga laste- ja segakoorid, mis tähendab, et eestlaste oma kultuuri edasikandmine siin kestab ning loodetavasti ka kirikutöö.\nEelmine: Soomlanna teenib Montrealis eesti kogudust\nJärgmine: Kaunis kogudus Lõunaristi all


Andekad kannatavad kiusamise all tõenäolisemalt - haridus - 2021\nPõhiline - haridus - Andekad kannatavad kiusamise all tõenäolisemalt\nAndekad kannatavad kiusamise all tõenäolisemalt\nMis teeb kindlaks, et laps oli enam-vähem tõenäoline kiusamine või kiusamine? Vastavalt denonsseerimisele on andekad Hispaania kõrgtehnoloogiliste võimete konföderatsioon (Confines) see võib olla üks määrav element sellises väärkohtlemises klassis ja koolis.\nNiisiis kaebasid nad selle assotsiatsiooni eelmisel nädalal pärast puuetega lapse enesetapu, kes oli kannatanud Madridis keskkoolis. See kurb sündmus kattub, hoiatab organisatsioon, et Võrreldes teiste õpilastega on ka suur võimsus, seega on nad vastuvõtlikud ka sellist liiki tavadele, mis hävitavad ohvri enesehinnangut.\nKiusamine, nuhtlus hävitamiseks\nKui mäletate piirekiusamine on reaalsusja ainult Euroopas on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel juba põhjustanud enam kui 200 000 noore enesetapu, "samas kui koolid on oma nägu muutumas reaalsuseks, mis muutub üha murettekitavamaks".\nThe kiusamineSel moel on see ühiskonna kõigi sektorite hulgas likvideerimiskindlus. Nagu nad väidavad sellest ühingust, julgevad vähe lapsi kiusamise ohvritena tunnistada midagi, mida annab hirm ja häbi, "ahistaja peamised relvad". "Häda ei ole ahistada, vaid seda lubada", ütlevad nad selles suhtes.\nKõik see muudab vajalikuks, nagu seda taotleti selles konföderatsioonis, et haridusasutused teevad koostööd otsida lahendusi probleemidele, mida Hispaanias kannatavad paljud kõrge võimekusega lapsed. Nad nõuavad, et nende spetsiifilisi haridusalaseid toetamisvajadusi täidetaks ja kiusamise vältimiseks sõnastataks ennetavaid meetmeid.\nSelle assotsiatsiooni hoiatused ei ole põhjendatud. Paljud uuringud räägivad kannatanute ohtudest kiusamine ja isegi uurimine kinnitab, et kiusamine omab täiskasvanueas halvemaid tagajärgi, mida lapse väärkohtlemine on.\nKiusamise all kannatanud lapsed ja noored Nad on tõenäolisemad kui need, kes kannatavad väärkohtlemisega, et arendada vaimseid probleeme, nagu ärevus või depressioon. Lisaks on näidatud, et nad enesevigastavad ja isegi enesetapu tekitavad rohkem kui täiskasvanute kuritarvitamise ohvrid.\nKõik see toob taas esile vajaduse võidelda sellise tegevuse vastu kõigis valdkondades: klassis, kodus ja tänaval, kõik inimesed, kes on ühiskonna osa, sest kuritarvitamine on tõsine probleem paljude põhjuste ja mitme tagajärgega.\nVideo: Markiplier Makes: Pizza\nHygge filosoofia on hetke nähtus. Nautige väikseid asju, väärtustage inimsuhteid, otsige heaolu, põgenege stress ... on ...


Eestis pole osakohaga teenindajaid mõistlik tööle võtta - Töö - Tarbija\nEestis pole osakohaga teenindajaid mõistlik tööle võtta\n16. aprill 2014, 8:00\n31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra. Foto on illustratiivne.\nKaupmeeste sõnul pole Eestis osakohaga klienditeenindajaid otstarbekas tööle võtta, kuna palgale lisanduv sotsiaalmaks muutub nii kõrgeks.\nTööjõupuudus on Eesti jaekettidele tuttav probleem. Kaupmehed nendivad, et potentsiaalsete töötegijate arv väheneb – suur osa jääb pensionile, paljud lähevad välismaale. Statoili juhi Kai Realo sõnul on potentsiaalsete töötegijate arvu vähendanud ka nn tasuta kõrghariduse reform, mille tõttu pole üliõpilastel enam võimalik tööl käia. Samuti mõjutavad turgu hooajalisus, töö maine jpm.\nEesti jaekaubanduses tegutseb praegu 43 800 töötajat. Täiendavat tööjõudu vajatakse ca 650 inimest. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium prognoosib, et aastaks 2020 on Eestis puudu kokku 30 000 potentsiaalset töötegijat.\nÜks meede selle probleemi vastu, millest Eestis üha enam räägitakse, on vajadus pakkuda osalise tööajaga ametikohti – nõnda saab kaasata tööturule üliõpilasi, väikesi lapsi kasvatavaid vanemaid, piiratud töövõimega isikuid jne. Kui Eestis teenib mammonat osalise tööajaga ainult 8 protsenti kõikidest töötajatest, siis näiteks Hollandis teevad seda koguni 50 protsenti ehk pooled. Euroopas keskmiselt töötab osakoormusega viiendik.\nParaku pole Eesti ettevõtjate jaoks osakoormusega töötajate värbamine eriti mõistlik tegevus. Sotsiaalmaksu seaduse järgi on sotsiaalmaksu miinimum töötasult 320 ja kui töötajal on väike koormus, siis on tööandjal suur tööjõukulu.\n«Kui vaadata näidet, kus kuupalk on 500 eurot ja inimest oleks vaja tööle poole koormusega, siis tuleb vastu sotsiaalmaksu miinimumi piirang, mis tähendab, et tööjõukulu selle poole kohaga töötaja puhul oleks 7 protsenti kõrgem ja sotsiaalmaksu määr 33 protsendi asemel 42,» tõi AS Baltika juht Kati Kusmin näite.\nVeerandkoormuse puhul oleks tööjõukulu juba 39 protsendi võrra kallim ja sotsiaalmaksu määr moodustaks palgast 85 protsenti. Kusmini arvates võiksid riik ja ettevõtjad üheskoos leida toetavaid meetmeid, tänu millele saaks osakoormusega töökohtade arvu suurendada.\n«Meedias on olnud väga negatiivseid kajastusi teenindajate tööst. Üsna levinud on arvamus, et teenindaja töö on midagi erakordselt õudset ja selle eest tegelikult raha ei maksta,» möönis Kai Realo. Tema sõnul on tanklakett pingutanud palju, et neid eelarvamusi murda ja töötajaid ametikohale meelitada.\n«Oleme aru saanud, et peamine motivatsioon tuleb tegelikult ikkagi töötaja enda seest. Palju on räägitud, kas eestlane üldse sobib teenindajaks – välisreisidel näed poodides teistsugust teenindust. Mina julgen väita, et see on müüt. Näen ka Eestis väga häid teenindajaid, lihtsalt meil on väga väike arv proportsionaalselt neid inimesi, kes on teenindusvalmidusega. Heal teenindajal on ka sisemine soov olla teistele abiks, klientidega tegeleda ja neid aidata,» selgitas Realo.\nSamas tõdes ta, et teatud rahvuselised erinevused löövad välja. «Mina eelistan praegusel hetkel oma teenindusjaamades rohkem vene päritolu noori tütarlapsi, sest nende kodune kasvatus on paratamatult parem – nad on elus näinud harja, lappi ning teavad, kuidas teha elementaarseid majapidamistöid. Peab paraku tunnistama, et on noori eesti tütarlapsi, kellele tuleb üllatusena, et põrand ei lähe puhtaks iseenesest,» nentis Realo.\nParim tööandjapoolne motivaator on Realo hinnangul aga siiski palk, mistõttu on Statoil arendanud konkreetse tulemustasude süsteemi.


Homemade juuste palsam - Üles ehitada 2020\nKuidas teha palsam juuksed kodus. Home Balmsi retseptid\nRiiulid näevad laia valikut juuksehooldusvahendeid, kuid nende koostis jätab palju soovida. Seetõttu saavad naised, kes eelistavad naturaalseid kosmeetikume, muutuda iga päev enam ja Ayurveda näpunäited saavad populaarsemaks.\nKuna ükski kaasaegne tüdruk ei saa juuksepalsamit kasutada, soovime käesolevas artiklis teile tutvustada 5 kasulikku retsepti. Looduslike abinõude ettevalmistamisel pole midagi keerukat ja kõik komponendid on kergesti ligipääsetavad ja reeglina asuvad igas kodus.\nkoosnevad ainult looduslikest toodetest,\nei sisalda kantserogeene, pindaktiivseid aineid ega muid kahjulikke aineid,\nteil on koostisosade suhtes usaldus\nteil on võimalus teha eksperimente koostisosade sõltumatu valiku tõttu,\nsäästate oma eelarvet.\nRetseptid omatehtud juuste baltikumidele\nSidrunimahl annab juustele maitsva ja tervisliku sära.\nKuid seda ei soovitata kasutada puhtal kujul, seda on parem lahjendada. 1 tassi jaheda veega, vajate tsitrusviljade mahla.\nLoputage juukseid pärast pesemist sidrunimahliga.\nSidrun + glütseriin juustele\nSegage 1 tl. glütseriin, 2 spl. sidrunimahl ja 0,5 tassi vett. Saadud palsam tuleb hõõrutakse puhtaks ja kuivaks juuksed. Kindlasti levitage seda kogu pikkuse ulatuses.\nMesi ja sidrunipalm\nHoney on loodusliku ime ravimeetod. See aitab toime tulla paljude teie lokkide probleemidega. Seda saab rakendada puhtal kujul või lisada erinevatesse retseptidesse. Kodused õiguskaitsevahendid, sh palsamid sisaldavad tihti seda komponenti.\nPakume lihtsaimat neist: segage 2 tl. Honey, 1 spl. sidrunimahl ja 5 spl. vesi. Reeglina peaks see olema piisav juuste keskmise pikkuse jaoks. Loputage palsam kogu lokkide pikkuses, hoidke 5-7 minutit ja loputage seejärel sooja veega.\nMesi ja kummel\nMesi ja kummeli palsam sobib kergete ja kuivade juuste omanikega. Selle tegevus on väga õrn ja tõhus. See toidab ja niisutab lokke, kergendab neid kergelt. Pärast palsamit manustamist muutub juuksed meeleheitlikumaks.\n2 spl kummel lilled valada 250 ml kuuma vett. Pärast poole tunni möödumist infusiooni pingutage ja lisage 3 tl. kallis Toodet tuleb kasutada puhtale ja kuivale juustele 20-30 minutit. Pärast loputamist veega.\nSäärejuur on väga tõhus vahend juuste siledaks ja säramaks. Lisaks tugevdab see neid. Vürtsikas taimest sobib rohkem rasvade juuste omanikele.\nToorainet saab hankida ainult suvel või ostetud mis tahes apteegis.\nVala 2 spl. Kuiv tükeldatud takjas juur 1 tass kuuma vett. Laske seista pool tundi ja siis tüvi.\nJahutage infusiooni põhjalikult loputage juuksed, ära pese see ära. Pange kilekott üle oma peaga ja mähkige rätikuga. Seega on vaja olla üks tund.\nNagu näeme, valmistatakse omatehtud palsamid väga lihtsalt. Neil on palju eeliseid, peamine on juuste toitumine ja paranemine. Loomulikult ei tohiks te loodusvarasid tulevikus hankida, kuna neil on väga lühike säilivusaeg.\nKas teil on lemmik koduvähendus? Jagage oma retsepte kommentaarides. ;)


Hapu tagasi voimlemine. The most popular queries in the dictionary.\nHapu tagasi voimlemine. Terapeutiline võimlemine ja kõhunäärme harjutused - Ravi April\nKasulik video - 5 harjutust pankreatiidist, koletsüstiidist, sapipõie düskineesiast Pankrease haiguste ennetamine Haiguse kordumise vältimiseks kasutatakse laialdaselt hingamisharjutusi ja hommikuvõistluste lihtsaid elemente, mis on soovitatavad iga päev. Tõstetud asendis hoitakse torsot kaalu peal minutit. Vaagna lihased hoiavad selle organeid, hoides ära nende väljajätmise. Tehke end paremal poolel mugavalt, pane oma parem käsi põse alla. Enne arsti saabumist lõpetage söömine ja joomine - nad aitavad kaasa kõhunäärme täiendavale ärritusele. Hambahaiguste sümptomid on tavaliselt rasked ja vajavad hambaarsti erakorralist visiiti..\nNaistel on harjutused lubatud. Pakume meestele ja naistele kasulikke komplekse. Jalgratas Harjutus on ajakirjandusele. Hemorroididega on hädavajalik. Peate lamama kätega pea taga või haakima lossi. Tõstke üks jalg täisnurga all üles. Seejärel langetage alla, tõstke teine, jäljendades jalgrattasõitu. Peate liikuma rütmiliselt, peatumata. Ühel kerimisel jalgadega hingame sisse, teisel - välja. Kui hingamine on keeruline, väheneb treeningutempo. Kerimiste arv sõltub inimese vanusest ja tervislikust seisundist.\nVõite alustada viiekümne kerimisega. Kehaline haridus hemorroidide jaoks terapeutiline - koormuse suurendamine on ebasoovitav. Käärid Käed on tuharate all. Pea ja kere ei tule põrandalt maha. Jalad tulevad maha kümme sentimeetrit. Sokid tõmmatakse ette.\nPuusad ja abs on stressis. Ärge tõstke pead. Kiiged tehakse rütmiliselt, jalad laiali. Neelake Asuge põlvili, käed põrandal. On vaja paremat jalga kurnata, sirutades põrandaga paralleelselt, tõsta võimalikult kõrgele.\nTagasi eelmisse positsiooni. Tehke mõlemale jalale 12 lööki.\nKask Akrobaatikat on teada juba koolist. Tõstke torso üles, toetudes küünarnukkidele. Piklikud sokid saadetakse lakke.\nKui treeningut on keeruline teha, siis tehke poolkask. Sild Soojendage oma lihaseid. Lama selili, painutades põlvi. Tõstke oma käed üles, langetage pea, peopesad puudutavad põrandat. Rebige tuharad põrandalt, tõstke üles.\nKeha tõuseb selja kaare poole. Minge põranda alla. Peate lihaseid aeglaselt lõdvestama. Raseduse hemorroidid Hemorroidide diagnoosiga rasedatele patsientidele on spetsiaalsed harjutused. Kompleks võtab arvesse naise seisundit, ei anna tugevaid koormusi. Raseduse harjutused: Istuge püsti, pingutage pärasoole sulgurlihase tuharad ja lihased. Lamades selili, peate pisut vaagna üles tõstma.\nLamades selili, pingutage oma vaagna lihaseid, lõdvestage. Tehke harjutust kolm korda. Lamades selili, peate mitu korda pingutama kõhukelme lihaseid. Kegel põhinev võimlemine Hemorroidide kõrvaldamise viis on võimlemisharjutused, mis suurendavad verevoolu päraku piirkonnas.\nHemorroidide sümptomite kõrvaldamiseks on teada spetsiaalsed harjutused. Neid kasutatakse haiguse ennetamiseks. Arnold Kegeli loodud harjutused. Suund on aidata töötavatel naistel end koormusest vabastada. Kompleks aitab ravida hemorroidid. Need, kes soovivad tehnikat õppida YouTube'i abil, piltidena. Kompleks sisaldab etappe: Aeglane pigistamine, lõdvestades vaagna lihaseid. Vaagna kokkusurumine kokkusurumise rütmi järkjärgulise suurenemisega. Harjutused, mis jäljendavad võõrkeha vabanemist kehast.\nSuurendage maksimaalset treeningu kiirust. Kursus on kasulik sulgurlihase töö parandamiseks, pärasoole lihaste tugevdamiseks. Ägenemisega ei pea te esinema. Kegeli treeningu eelised Süstemaatiline koolitus hoiab korras siseorganeid. Harjutused normaliseerivad vere väljavoolu vaagnast, reguleerivad selle voolu moodustatud sõlmedesse. Järk-järgult vähenevad sõlmede suurused, nad lakkavad välja kukkumast.\nHarjutustehnika Painutage oma jalgu nii, et jalad toetuksid kindlalt põrandale. Me pingutame tuharate ja vaagna lihaseid, tõmmates päraku sissepoole. Korda harjutust aeglaselt, viisteist tõmmet. Korda harjutusi kiiremini.\nKestus - minut. Tõukeharjutused simuleerivad viisteist korda. Hapu tagasi voimlemine kokkutõmbeid oma tervist kahjustamata. Kiirendame tõukavaid liikumisi. Hapu tagasi voimlemine eelistatavalt kaks minutit. Kui võimlemist teostatakse süstemaatiliselt, saavutage lühikese aja jooksul positiivne tulemus. Ideaalis tehke hommikul ja õhtul.\nKiirendage ülesannete sagedust järk-järgult.\nAlgselt teostatakse kompleks põrandal lamades. Tehke seda hiljem, valetades.\nSoovitatav on proovida ringil, kus pole vett.\nTeave hemorroidide all kannatajatele: Kestus ei ületa kakskümmend minutit päevas. Harjutus - kokkuhoidlik. Liikumine - sujuv. Võimlemise vastunäidustused Laadimist ei ole vaja teha, kui hemorroidid halvenesid koos raseduse katkemise ohuga. Pärast operatsiooni tuleks klassid ära jätta.\nÄra kiusa saatust.\nLaadimise alternatiiviks on kõndimine, kerge sörkimine staadionil. Ärge koormake füüsiliselt üle, ärge tõstke raskeid esemeid. Kasulikud liikumised veenide laienemisel, mis põhjustavad hemorroidiaalseid sõlmi. Liikumine on ravi. Ärge koormake pärasoole lihaseid üle. Reegli eiramine põhjustab hemorroidide tõsiseid ägenemisi. Kui patsiendid järgivad proktoloogi soovitusi, ärge üle pingutage keha füüsilise tegevusega, unustavad nad igaveseks hemorroidid.\nSa pead uskuma, hakkama tervise suhtes tähelepanelikum olema. Kasulik võimlemine ja füüsiliste harjutuste komplekt meestel hemorroidide jaoks Hemorroidide areng aitab kaasa ülekaalulisusele, liikumatusele. Need negatiivsed tegurid Hapu tagasi voimlemine, sealhulgas läbimõeldud treeningu abil.\nKuna hemorroidid tekivad veenide seinte nõrkuse taustal, on terapeutiliste harjutuste ülesanne neid tugevdada ja taastada normaalne verevool pärasoolega külgnevates anumates.\nHarjutuste eesmärk on suurendada jämesoole lihaste toonust, taastades seeläbi selle funktsioonid. Haiguste kasulik koormus Hemorroidide harjutus on ette nähtud ennetamiseks remissiooniperioodidel. Hemorroidide harjutused on suunatud tuharate, jalgade, kõhu lihaste tugevdamiseks.\nPõhimõtteliselt teostatakse neid algsest lamamisasendist.\nKorrake spetsiaalseid hemorroidide harjutusi meestele kaks korda päevas, iga kord 15 korda. Millist sporti saan teha hemorroididega? Spordialad, millega peaks hemorroididega tegelema: sörkimine, kõndimine, kepikõnd, ujumine, murdmaasuusatamine. Kasulikud jalutuskäigud nii kaua kui võimalik. Milliseid füüsilisi harjutusi saab teha hemorroididega? Hemorroidide raviks kasutatavatest harjutustest valime need, mille käigus ilmneb vaagnaelundite mõõdukas pinge, süda ja veresooned treenivad.


Mallorcal on mõnus | Biketravel\nBlogiMallorcal on mõnus\nKui nüüd kõik ausalt ära rääkida, sai asi alguse sellest , et Janika helistas eelmine aasta juunis ja palus paar korda Veixi Laagri trennides asendada (ajutised lahendused on teatavasti kõige püsivamad). Edasi tuli juba uus ja ilus Bianchi mu ellu ning kõige selle lõppakordiks loosis Ieva õnnelik käsi mind Mallorca laagrisse. Varsti lisandus veel Janika palve Mallorcal grupijuht olla, kombekas nagu ma olen siis tean, et naistele pole viisakas „ei” öelda. Kiirelt lendas aeg, ratas karpi, rajad Garminisse (peale vaadates tundusid nad graafikul kõik sellised suht flätid, mis see paar tõusunõksu seal ikka võtta on) ja oligi kõik sõiduks valimis. Olen ju oma grupiga võtnud Humala küngast ja omapäi vahel lausa Tabasalu tõusugi.\nEsimese päeva sõit oligi algul jumala flät, siis aga tuli paar väikest nõksakat ning siis vaatad seljataha ja näed kauneid mägesid horisondi taustal, no nalja hakkab saama mõtlesin ma omaette, ÄGE! Teisel laagripäeval oli esimene sõit oma grupiga. Hotelli ette kogunedes mõtlesin korra, et ega äkki keegi ei tulegi minuga sõitma, kuid õnneks oli see tunne petlik. Esimene sõit oli Cap De Formentori tuletorni juurde, selline lühike 64 km pikkune sõit (millest esimene ja viimane 15 km täiesti siledad ja siis keskel mõned künkad) kokku 940 tõusumeetriga. Kui keegi rahakoti peale tige, siis soovitan soojalt Cap De Formentori tuletorni kohvikut, pärast seal lõunatamist on kõik nii odav Teiseks päevaks sai välja lubatud 120 km rattateedel, arvutist vaadatuna jäi meelde, et seal mingeid mägesid sees ei ole ja nii ka kõigile lubatud. Õhtuks selgus muidugi, et siledat teed Mallorcal eriti pole (juhul, kui sa hotelli ees ringteel tiirutades kilomeetreid ei kogu). Kokku tuli siis üle 1000 tõusumeetri.\nÜldiselt ongi Mallorcal võimalik teha kahte tüüpi rattasõite, kas sedasi lainetavalt sõita linnast linna ja imetleda imelisi vaateid ja linnade suuri kirikuid, või siis ronida mõne künka otsa ja käia patte lunastamas ja imetleda VEEL imelisemaid vaateid.Unustamatu oli muidugi Sa Calobra, Palya de Murost oli see 120 km pikkune ring 2000 tõusumeetriga. Sa Calobra tõus on ikka „valusalt“ ilus, vahepea tundus, et tõus ei lõppegi kunagi (9,5 km keskmislt 7,4%). Peale sellist tõusu sai tehtud väike Coca jning siis veel veidi ronitud ja Lluci kloostris väike õlu tehtud. Lluc oli mõnusalt sürr koht. Kloostri hoovis oli kohe kohvik/õllekas (väga maitva õllega), sisehoovi minnes on vasakut kätt restoran, paremat kätt lastemängutuba batuutitega ja kõige lõpus (minu arvates) saare kauneim kirik.\nVaate poolest oleks kohustuslik käia ka Sant Salvadori otsas. Sellist avarust enda ümber ei näe ühegi teise künka otsast. Nagu viimasest aru võis saada, ei olnud see ainult karm panemine ratta seljas. Nauditud sai nii päikest, head toitu, ägedat seltskonda, mõnusat basseini ääres lebotamist ja muud head-paremat oma akude laadimiseks. Eraldi peab kiitma kohalikku liikluskultuuri, kus jalgratturitega arvestati. Saaks sellest väiksegi osakese Eestisse kaasa! Veidi ka statistika huvilistele: mul sai sõidetud 1001 km ja veidi üle 9200 tõusumeetri, lõhkusin ära kolmed päikseprillid ja ära sai vahetatud 7 rehvi (ja kordagi mitte enda rattal ).\nSiin kohal tänan kõiki, kes minu grupis sõitmas käisid ja eriti neid tugevad kellega sai nii mõnelgi õhtul rannas või linna vahel cavat ja õlut maitsta ning „maailma parandamas“ käidud. Ja loomulkult kõige suuremad tänud lähevad Janikale ja Virgole ägeda laagri korraldamise eest.


Marko Gerleti kaebuse läbivaatamata jätmine–Riigi Teataja\nRT III, 19.10.2021, 2\n3. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et on näiteks hariduse andmete kohta, mis samuti on kandidaadi poolt esitatavad informatiivsed andmed nagu ka töökoha ja ameti andmed, andnud oma seisukoha Vabariigi Valimiskomisjoni 5. oktoobri 2021 otsuse nr 17 „Ester Karuse kaebuse läbivaatamata jätmine“ punktis 3. Vabariigi Valimiskomisjon leidis mh, et hariduse kohta esitatud ebatäpsed andmed ei ole oluline puudus ja kandideerimisõigus nendest andmetest ei sõltu. Tegemist on informatiivsete andmetega ja kandideerida saab sõltumata haridustasemest või erialast. Informatiivsete andmete õigsuse eest vastutab kandidaat ise. Kandidaat saab vajaduse korral neid andmeid ise valimiste infosüsteemis muuta. Isik, kes leiab, et kandidaadi kohta on esitatud ebaõiged andmed, saab sellest teavitada kandidaati või valla või linna valimiskomisjoni. Valla või linna valimiskomisjon saab sel juhul kandidaati ebaõigete andmete kahtlusest teavitada. Vabariigi Valimiskomisjon peab ülaltoodud seisukohta asjakohaseks ka käesoleva kaebuse puhul.


Tarmo Soomere: poolsurnud kassist rehepapliku deemonini ehk kas saame elada poolsuletud süsteemis? - Heureka\nTarmo Soomere: poolsurnud kassist rehepapliku deemonini ehk kas saame elada poolsuletud süsteemis?\nTarmo Soomerelainefüüsik, akadeemik\nFüüsikutel on jumalikult kena, kuid saatanlikult intrigeeriv komme rääkida iseenesest lihtsaid asju nii keeruliseks ja isegi anekdootlikuks, et keegi teine (kui matemaatikud välja arvata) neist enam aru ei saa.\nUsutavasti on kõik midagi kuulnud ühest poolsurnud kassist, Schrödingeri kassist. See on narratiiv kiisust, kes pandi radioaktiivse aine aatomiga ühte kasti. Kuigi teame väga palju sellest, kui sageli sellised aatomid lagunevad, ei ole põhimõtteliselt võimalik ennustada, millal konkreetne aatom laguneb ja kassi tapab. Kuni kast on kinni, ei saaks keegi teada, kas kass on elus või mitte.\nErwin Schrödingeri idee peegeldab tõsiasja, et enamik meile tuntud loodusseadusi kehtib vaid teatava aja jooksul ning teatava suuruse ja tihedusega asjade suhtes, mis ei liigu väga kiiresti. Tema eksperimendi aura on sotsiaalset laadi. See pärineb ajast, mil teadmised maailma struktuurist olid tagasihoidlikumad. Teati märksa vähem sellest, et määramatus on meie maailma orgaaniline osa ja et mõned asjad on põhimõtteliselt ennustamatud.\nOleme harjunud hoogsalt maalima pilti tulevikust kümne aasta pärast, milles peegeldub meie ülikoolide ja teaduse anomaalselt hea tase. Oli vaja luuletaja ja mõtleja Viivi Luige terast pilku ja tundlikku maailmataju, et ausalt edasi mõelda (PM 29.01.2019). Teda hirmutas mõte, et 25 aasta pärast piilub ühiskonna näost vastu praegune põhikoolide nägu. Koos järjest süveneva peaaegu karistamatu jultumuse ja julmusega nende vastu, kes püüavad õpetada. Siis loodaks küll, et kass on vahepeal ära surnud.\nKass, üks ennustamatult toimiv aatom ja lihtne Goldbergi tapamasin, mida iga «Rakett 69s» osaleja valmis teha oskab, on elementaarne näide suletud süsteemist. See õpetab, et suletud ruumis olevate asjade toimimise tulemuse nägemiseks peame ust või kaant paotama. Kui tulemust on üldse võimalik mõõta ja kui on julgust leppida olukorraga, mis kastist vastu piilub. Või lausa näkku hüppab, erinevalt targast Pärnumaa hundist, kes laskis end külmumisest päästa.\nAvatud süsteemidel ei ole ümber mõnusaid piiravaid seinu, millele najatudes oma väikest maavaldust pilguga mõõta, nagu praegune USA president soovivat näib. Murphy seadus (täpsemalt Zymurgy seadus tekkivate süsteemide dünaamika kohta) ütleb, et kui avate purgi, mis on täis vihmausse, siis ainus viis neid tagasi saada on võtta suurem purk. Maakera suurus on enam-vähem konstantne. Kui siin segadused tekivad, peab inimeste (või parteide) arv kahanema; vähemalt lokaalselt ja eriti siis, kui naaber enam ei talu naabrit ja parteid ümbritsevad end punaste joontega.\nAvatud ja suletud süsteemide ühine olemuslik joon on detailide ennustamatus. Lord Rayleigh märkis 1870. aastal, et kui visata merre ämbritäis sooja vett, ei ole võimalik täpselt sama ämbritäit pange tagasi saada. Nii veemolekulide liikumine kui ka inimeste toimimine on vähemalt teatavas osas põhimõtteliselt prognoosimatu. Isegi parimatel vee liikumise võrranditel, Navier-Stokesi võrranditel, on ühene lahend vaid teatava lõpliku ajavahemiku vältel. Mis saab edasi, ei ole praeguste teadmiste alusel põhimõtteliselt võimalik ette näha. See matemaatika raudne järeldus kehtib kogu meie universumis, aga ka kõigis paralleeluniversumites, kus toimivad Newtoni seadused ja vesi on vedelal kujul olemas. Vesi ei tee meie murest väljagi ja voolab rõõmsalt vulisedes allapoole.\nAllavoolu triivimise narratiivis on midagi termodünaamika teisest seadusest. See ütleb, et isoleeritud süsteemis kulgevad kõik protsessid entroopia kasvu suunas. Nii ei saa külmalt kehalt kuigivõrd energiat soojemale minna ja igiliikurit ehitada on võimatu.\nKui seda arusaama veidi vulgariseerituna rakendada ühiskonnale, siis isegi praeguse ühiskonna struktuuri ja heaolutaseme hoidmine, majanduskasvust või innovatsioonist rääkimata, nõuab kogu aeg energiat, aga ka energiavahetust ehk suhtlemist teistega. On see päikese- või tuuleelektri müük, investeeringud puidukeemiasse või turistidele meelelahutuse pakkumine, on teisejärguline.\nPäriselt avatud süsteemide käsitlemine nõuab teatavat kodanikujulgust ja veidi teadmisi reaalainetest. Vaataks seetõttu näidet kahest omavahel õige veidi suhtlevast (ehk mitte päris kinnisest) süsteemist. Sobib isegi olukord, kus lord Rayleigh’ ämber ja ookean on ühesuurused. Mõtleks, et tegemist on kahe toaga, kus mõlemas meie tavaline õhk. Nendevahelises seinas on üks väike ava, näiteks piiripunkt Gaza sektori ja Egiptuse vahel. Matemaatika ilu on selles, et juba ühe avaga näide on relevantne mistahes piiripunktide arvu puhul ja isegi poolläbilaskvate membraanide jaoks. Eesti ja Venemaa puhul on vahe vaid selles, et meil on kaks maismaa piiripunkti pluss lennujaam ja mõned sadamad.\nPiirikontrolli peategelane on teine füüsikute lemmik, väike ja armas (umbes nagu kiisu), aga väga tark ja võimekas deemon. Selle deemoniga lõbustas end ja irriteeris teadusmaailma 140 aastat tagasi (1867) moodsa elektromagnetismi teooria rajaja James Clerk Maxwell. Tema deemon oli kui tark ja valiv Kerberos. Ta teadis, et temperatuur on sisuliselt vee või gaasi molekulide kiirus. Mida kiiremini molekulid liiguvad, seda soojem õhk. Ta valis poole (mida vist poliitikas peab sageli tegema, aga mis teadusmaailmas on enamasti vale) ja varustas end pisikese luugikesega. Edasi jälgis ta molekule, mis luugi poole liikusid. Kui molekul tuli valelt poolelt, aga piisavalt kiiresti, tõmbas deemon luugi lahti ja laskis selle oma poolele. Kui molekul tuli õigelt poolelt, aga häirivalt aeglaselt, laskis ta sellel minna teise tuppa.\nKui deemon saaks nõnda toimetada piisavalt kaua, läheks näiteks meie pool palju soojemaks kui vale pool. Sisuliselt tähendaks see leigest veest kuuma vee eraldamist ühele poole ja külma vee tekkimist teisel pool. Seda, et alati leidub ka päris jahedas vees või õhus mõni hästi kiire molekul, tagavad teised füüsikaseadused.\nKui kirjeldatud protsessi oleks võimalik tasuta organiseerida, oleksime kõik miljardärid ja puidurafineerimistehast poleks vajagi. See näide peegeldab ka üht fundamentaalset riikide toimimise printsiipi. Kui soovime endale kedagi juurde, olgu siis tööle või tarkust tooma, siis tahaks, et meile tuleks kuumad kujud. Aga nendega, kes pole piisavalt korralikud või andekad, tegelegu teised. Meie õnnetuseks tahavad sama kõik riigid.\nKulus üle 60 aasta, kuni suudeti selgitada, mis Maxwelli deemoni puhul valesti on. Selgituse mõtles välja Leó Szilárd, mees, kes mõistis, mida tähendab tuumalagunemise ahelreaktsioon, ja kes koos Enrico Fermiga 1934 patenteeris tuumareaktori idee. Ta tõestas 1929. aastal, et endaga mängida ei lase ei loodus ega ühiskond. Molekulide liikumist kirjeldava info hankimiseks kulub nimelt rohkem energiat, kui tekib vee soojenemisel. Pluss vältimatud kaod luugikese liigutamisel. Nii et isegi tark deemon ei tooda rikkust juurde. Parimal juhul kulutab ressursse ümberjagamisele. Nagu meie vana hea kratt, kes varastab midagi ühe tagant ja toob teisele. Seejuures läheb ikka midagi katki.\nSee oli üks esimesi hetki maailmas, mil hakati mõistma, et informatsioonil on sellist tüüpi hind, mida ei saa väljendada mitte saladuste või šantaaži keeles, vaid reaalse töö kategooriates. See revolutsioon jäi Teiseks maailmasõjaks valmistumise varju ja seda peeti osalt teadlaste arrogantsuse väljenduseks ja isikliku huvi rahuldamiseks ühiskonna arvel.\nKlassikaline töö on rakendatud jõu ja saavutatud nihke korrutis. Donald Trumpi sõnast võttes: Mehhiko piirimüüri pole – tööd pole tehtud. Mõnedes valdkondades, nagu klassikaline termodünaamika, perekond või ühiskond, seisneb töö korrastatuse loomises või hoidmises. Kolmanda tähenduse tekitas Peter Druckeri leiutatud teadmustöötajate kategooria. Selliste tegelaste varandus on teadmised, näiteks oskus liigutada informatsiooni (ehk bitte) või veenda vandekohut.\nÜks töö olemuse muutumise komponent on talendijaht üle kogu maailma. Võimekus talente nohikute seast üles leida, kohalikule Maxwelli deemonile meeldivana näidata ja midagi unikaalset tegema panna on üks praegusaegsete riikide konkurentsivõime alustaladest. Füüsika ütleb aga Maxwelli deemoni suu läbi, et see maksab.\nÕiglane hind selgus üsna hiljuti. Kakskümmend aastat tagasi (1997) tuletas Christopher Jarzynski (Marylandi ülikool) võrrandi selle kohta, kui palju energiat Maxwelli deemon tarbiks. Võrrandid ei pruugi olla päris elu. Hinna mõõtmiseni jõuti kümmekond aastat tagasi. Jaapani füüsikud (Toyabe jt, 2010) suutsid eksperimentaalselt tõestada, et informatsiooni on võimalik muuta vabaks energiaks (näiteks soojuseks). Juhuslikes suundades liikuvat imeväikest osakest jälgiva Maxwelli deemoni rolli võtsid endale inimesed. Nad segasid vahele, kui osake hakkas vales suunas liikuma, ja suunasid teda elektrivälja abil.\nNii selgus, kui palju energiat oleks Maxwelli deemonil kulunud osakeste omaduste kindlaks tegemiseks. Ligikaudu 28 protsenti informatsiooni hankimiseks kulutatud energiast liikus protsessi käigus süsteemi tagasi ehk tegi tööd. Kasutegur pole teab kui suur, aga täitsa võrreldav kehvakese sisepõlemismootoriga.\nKui teha nüüd füüsikalises mõttes täiesti lubamatu üldistus ja panna kogu Eesti sisemajanduse kogutoodang (SKT, 25 miljardit eurot) ühe keskmisest nutikama Maxwelli deemoni arvele ning lisada sinna teine täiesti lubamatu, aga meelikõditav mõte – et kõik see on tulnud meie nutikusest –, siis on tulemuseks üks ilus arv. Nimelt: seitse miljardit meie SKTst on materialiseerunud informatsioon.\nSelles kontekstis tundub lausa naeruväärsena komme kütta pikki aastaid emotsioone selle üle, kas peaksime põhimõtteliselt uue informatsiooni hankimiseks kulutama terve protsendi SKTst või piisab vähemast.\nNüüd on ühiskonnal olnud kümme aastat privileeg harjuda olukorraga, kus Albert Einsteini põrutavale väitele, et mass ja energia on ekvivalentsed, on lisandunud veel karmim väide: informatsiooni saab muundada vabaks energiaks või tööks; seega milleks iganes. Mis siis, et esialgu väga piiratud mõttes ja nanoskaalas.\nSee annab täiesti uue nüansi klišeele, et see, kes valitseb informatsiooni, valitseb ka maailma. Füüsika on armutu ning annab sõnumi, et avatud maailmas võidab pikas perspektiivis igal juhul tarkus. Ükskõik, mis lühemas perspektiivis juhtuda võib. Mida avatum on maailm, seda paremad šansid on neil, kes informatsiooni nutikalt kasutavad. Kasvõi külmal ajal ahju ajamiseks, et soojade jalgadega, värske peaga ja parima infoga varustatult olla avatud maailmas mitte lihtsalt konkurentsivõimeline, vaid liider. Nii nagu oleme oma muusikas, IT-lahendustes või teaduses.\nAinult julgetele: Shoichi Toyabe, Takahiro Sagawa, Masahito Ueda, Eiro Muneyuki & Masaki Sano 2010. Experimental demonstration of information-to-energy conversion and validation of the generalized Jarzynski equality. Nature Physics, 6, 988–992, https://www.nature.com/articles/nphys1821


Tallinn pakub suvel mitmekesist kultuuriprogrammi > Tallinn\nTallinn pakub suvel mitmekesist kultuuriprogrammi\nVaatamata sellele, et The Tall Ships Races 2021 lükkub aastasse 2024, pakub linn selle asenduseks meeleolukat merepidu ning lisaks toimuvad Tallinnas mitmed teisedki traditsioonilised suveüritused.\nNii toimub Tallinnas suve jooksul mitmed teised suursündmused, millest olulisimad on Keskaja Päevad (7.-11. juuli), merepidu (16.-18. juuli), Birgitta Festival (6.-14. august) ja Vanalinna Päevad (12.-15. august).\nKeskaja päevade ajal võib Tallinna vanalinnas kohata õitsva hansaaja hõngu. Raekoja platsil toimub keskaja turg kauplejate ja meistrikodadega. Üles astuvad muusikud ja tantsijad lähedalt ja kaugelt. Toimub keskaegne rongkäik. Niguliste mäelt leiate meistrite küla ning lasteala õpitubade, rüütlikooli ja palju muu põnevaga. Lisaks ekskursioonid, õpikojad ja teatrietendused. Täpsem info on leitav Keskaja päevade kodulehel.\nTallinna kesklinna viies sadamas toimub 16.–18. juulini vahva merepidu, kus osalevad ka The Tall Ships Races regatil tavapäraselt osalevad laevad ning kolme linna - Tallinna, Klaipeda ja Szczecini - koostöös toimub väiksem regatt. Mere- ja perepidu toimub kõiki piiranguid ja Terviseameti juhiseid järgides Vanasadama kruiisialal, Kalaranna kvartalis, Patarei merekindluses, Lennusadamas ja Noblessneri sadamalinnakus. Meelelahutust maal ja merel pakuvad artistid nii Eestist kui ka mujalt, avatud on välikohvikud, lastealad, kalaturg, käsitöölaat ning sadamast sadamasse viib meretakso. Südasuvine merepidu on kõigile tasuta.\nBirgitta festival 2021 toimub 6.-14. augustil. Spetsiaalselt tänavuse Birgitta festivali jaoks valmib Puccini ooper „Õde Angelica“. Dmitri Hvorostovski nimelise Krasnojarski riikliku ooperi- ja balletiteatri ettekandes saab nautida Tšaikovski ooperit „Jevgeni Onegin“ ja Verdi ooperit „Aida“. Festivalil tuleb ettekandele nüüdisaegse Venemaa ühe nimekama balletiartisti Ivan Vassiljevi kaks 2018. aastal esietendunud ühevaatuselist balletti –„Algus“ Igor Stravinski ja „Amadeus“ Wolfgang Amadeus Mozarti muusikale. Balletitrupp koosneb peamiselt Moskva Suure Teatri ja Peterburi Mihhailovski teatri parimatest balletiartistidest. Etenduskunsti kompanii NoGravity pakub muusikalist vaatemängu „Leonardo“, milles elustuvad renessansiajastu kunstniku ja leiutaja Leonardo da Vinci kuulsad maalid. Lähemalt leiab infot Brigitta Festivali kodulehelt.\nSel aastal toimuvad 39. Tallinna Vanalinna Päevad „Lood ja legendid“ 12.-15. augustil. Tänavused Vanalinna Päevad pakuvad lisaks muljetavaldavale kontsertprogrammile ka arvukaid temaatilisi ringkäike, filmiprogrammi, ja arhitektuuriekskursioone, eriprogramme muuseumides, erilisi näituseid, tänavateatrit, lasteala, rahvakultuuriala, plaaditurgu jne. Tegevused toimuvad üle kogu vanalinna ja nautida saab nii pop-, folk- kui klassikalist muusikat. Vanalinna Päevade tänavune põhirõhk on lugudel ja legendidel ning eraldi näitus-kontsert on pühendatud Tallinna ja Helsingi sõprussuhetele. Täielik programm avaldatakse juba homme, 3. juunil Vanalinna päevade kodulehel.


Pitsimuuseum, Kantmuseum - Brügge\nEuroopas Belgia Brugge\nAadress: Balstraat 16, 8000 Bruges, Belgia\nTelefon: +320 50 33 0072\nFaks: +320 50 33 04 17\nAmetlik kodulehekülg: www.kantcentrum.eu.en\nTööaeg: 9.30 - 17.00, pühapäev - suletud\nKülastuskulud: täiskasvanu - 6 eurot, 12-25 aastale - 4 eurot, alla 12-aastased lapsed - tasuta\nBrugge on Belgia väike romantiline linn, mis sai tuntuks kanalite, suurepärase õlle ja ilusate pitsade poolest . Kui kavatsete oma puhkust veeta selles imelises linnas, siis külastage kindlasti Briti Pitsemuuseumi, kus saate tutvuda looduse ajalooga ja pitsist pärinevate uskumatute loomingutega.\n15. sajandil sai Brugge pits hästi kuulsaks, selliseid õrnaid käsitöötooteid omandasid pereliikmed, kuningad ja kuningad. See oli selles linnas, et ta sai oma erilisest kudumispulbrist spetsiaalsetest kudumisvardadest. Kõik naised Bruges olid nendel päevadel pitsiga tegelenud, nende tooted sarnanesid pigem õhukese veebi kui tiheda pitsilise lõuendiga. Sellepärast sai selline rafineeritud käsitöölaud suurepärase kuulsuse ja oli hästi tasustatud.\nTänapäeval on pitside kunst Belgia naiste jaoks sama tähtis. Nad püüavad põlvest põlve edasi minna selle veesõiduki põhitõdesid. Brigge pitsemuuseum on koht, kus vaatamata kallimatele ja peenematele käsitöönduslikele meistriteostele saate vaadata ka tootmisprotsessi. Lisaks sellele on muuseumil võimalus osaleda väikeste kulutustega selle veesõiduki koolitustel.\nPitsikuuse muuseumi näitus on kogunud ennast rohkem kui 2 tuhandest erinevatest ajastutest. Selles asus 18. sajandi minigolfi vihmametsad, 16. sajandi naturaalsed salvrätikud, ääred, nukud, käekotid, laudlinad ja palju muud. Kõik past sajandite pitsid on hoitud klaaskuppude all, kuid kaasaegsed tooted asuvad eraldi ruumis, mis on kauplus. Loomulikult võite sellel osta mis tahes näituse, mis sulle meeldib.\nPüramiuseum Bruges asub Jeruusalemma kiriku lähedal, kus bussid 43 ja 27 suudavad sind vastu võtta. Visiidi maksumus on 6 eurot (täiskasvanutele), 4 eurot - 12-25-aastastele inimestele, alla 12-aastastele lastele - tasuta. Ta töötab kella 9.30 kuni 17.00 kõikidel päevadel, välja arvatud pühapäevadel.\nKristuse Püha Veri basiilika\nPüha Risti väravad\nChristina Aguilera korraldas vannitoas erootilise fotosessiooni\nKasvuhoonetes kasvatatud tomatite sordid\nSuvemaja jaoks puidust dušš\nKuidas koguda marliõli seemneid?\nVictoria ja David Beckham tegid endale romantiline õhtusöök\nHarjutused ajakirjanduses fitballil\nMadala loote esitlus\nAzalea - hooldus\nDieet "Seitse kroonlehti"\nKas melon ja melon võivad olla rasedad?\nTerry malle - seemnete kasvatamine\nKotides olev tee on hea ja halb\nTõrge profiilide jaoks\nKas Jason Statham on gei?


Intervjuu vilistlasega Noella-Madleen Pärn\n22. juuli 2018Vaadatud 1841 korda\nKindlasti edasi õppima minek. Esmalt Tartu Tervishoiu Kõrgkooli, kus õppisin ämmaemanduse eriala veidi üle aasta, kuid samal ajal paralleelselt treeneritööd tehes mõistsin, et sport on see, mis mind tõeliselt huvitab. 2017. aastal astusin Tartu Ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituuti õppima kehalise kasvatuse ja spordi eriala.\nIgapäevaselt elan ja õpin Tartus, kuhu sai hiljuti elukaaslasega soetatud ka päris oma kodu. Töötan kooli kõrvalt võimlemistreenerina Elvas ning uuest hooajast tõenäoliselt ka Tartus. Töö ja kooli kõrvalt leian aega ka hobideks. Mulle meeldib väga värskes õhus joosta, suvel leidub rohkem aega spordiklubides käimiseks. Kolm aastat olen tegelenud ka rahvatantsuga Tartu Ülikooli Rahvakunstiansamblis ning osalenud mitmetel tantsupidudel ja festivalidel. Lisaks armastan ma väga reisida. Korra või kaks aastas luban endale väikese puhkuse välismaal.\nEsimene mõte on lapsepõlv. Olen Elvas õppinud esimesest klassist alates kuni gümnaasiumi lõpuni. Elva Gümnaasium on minu jaoks olnud alati toetav ja vastutulelik. Mõeldes oma sportlaskarjäärile, mil olin sunnitud tihti koolist puuduma, ei tekkinud mul sellega kunagi probleeme. Õpetajad olid väga abivalmid ja elasid minu tegemistele kaasa. Eks ma olin ka ise püüdlik ja kohusetundlik õpilane, kool ei jäänud kunagi unarusse.\nÕpilasena olin ma kohusetundlik ning pigem tagasihoidlik. Kodutööd olid alati tehtud ning tundidesse ei hilinenud. Olin õppimises hoolas, püüdes saada ainult parimaid hindeid. Kuni gümnaasiumi viimase klassini olin ma äärmiselt korralik ka kooliväliselt. 12. klassis saabus aga aeg, kus käisime pinginaabriga pea et igal nädalavahetusel Tartus peol. Võimalik, et see on asi, mida paljud koolikaaslased ja õpetajad ei osanud arvata.\nTreeneritöö toob mind siia igal nädalal. Enamik minu õpilasi on Elva Gümnaasiumi kasvandikud ning seega olen ma kooli tegemistega kursis. Hästi vahva on ka see, et põhikoolist on säilinud sõbrad, kellega me siiani tihedalt suhtleme ning ikka ja alati midagi Elva aegadest meenutame.\nMinu üheks unistuseks on võtta aeg maha ja minna veidikeseks maailmat avastama. Esmalt aga tahaksin ülikooli lõpetada ning eks siis ole näha, mis elu toob.\nMinu soov oleks, et Elva Gümnaasium paistaks silma heade õpitulemuste ning sõbraliku ja kaasaegse keskkonna poolest, mis kutsuks noori siia õppima jääma.


juuni | 2007 | Elust kirju: Epp Petrone ajaveeb\nSee postitus avaldati elu ise kategoorias 28 juuni 2007 , autoriks Eppppp.\nVahel ma ikka mõtlen sellele Anna Haava tänava majakesele, mida me EI võtnud. Miks ei? See oli ju nii stiilne. Äkki sellepärast ei võtnudki, et mul tekkis selle koha suhtes nii suur aukartus. Et vaat siin on siis Päts ja Laidoner istunud. Kas ma suudan seda renoveerida nii, et õige oleks? Ja teiseks, kas ma üldse südamepõhjas tahangi, et keegi seda renoveeriks? See oli seal nagu ajakapslis rändav pind, 110 puutumatut ruutmeetrit…\nAga meie Hiie tänava majakeses on aastaid valitsenud selline parajalt boheemlik, tudenglik õhk, millele ma julgen läheneda. Seinte peal on värvid värvide ja tapeedid tapeetide peal, igas toas on elanud tudengeid, karvaseid, sulelisi. Seal vahel oli veel kataloonlannast minia Marjona, kes värvis eesukse vahemeresiniseks, ja kusagil seal tudengite taga on vanapere ja noorpere, ning lapsed, kes siin kunagi elasid ja õunapuuaias jooksid. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati kila-kola kategoorias 28 juuni 2007 , autoriks Eppppp.\nKas ja mida kingitakse (kesk)koolilõpu puhul?\nSelline küsimus, tänapäeva Eesti kombeid kombates: kas ja mida kingitakse noorele inimesele sõprade-sugulaste poole kooli lõpu puhul?\nMina mäletan, et mina ise sain vanematelt serviisi, kullast äärtega ja “defitsiidi” 😉 Ja sain kätte elukindlustuse, 1000 rubla, mida ema-isa olid enamvähem mu sünnist saati kogunud, selle eest sain paari kingi osta (lõpetasin 1992 kevadel, kui raha väärtus kahanes iga nädalaga…)\nNüüd oli juttu kellegagi, kes ütles, et tema meelest küll ei tehta keskkooli lõpuks tänapäeval kingitusi. Ei midagi muud peale lillede.\nUSAs aga, vähemalt seal “Minu Ameerikas”, kingitakse kooli lõppemise puhul digikaameraid ja sülearvuteid, kinkekaartidest rääkimata.\nPS. Jah, mu noorem vend lõpetab sel kevadel keskkooli, palju õnne!\nSee postitus avaldati Eesti elu, kila-kola kategoorias 21 juuni 2007 , autoriks Eppppp.\nTöömeeste otsimine on taas üks uus uks issanda loomaaiaga tutvumiseks.\nNüüd on mul leitud Artur ja Morris, kaks noort kutti, kelle kohta ma kohe näkku vaadates teadsin (vara muidugi hõisata…), et nemad on õiged. Et võib küll Kuldsest Börsist ka ehitusmehi võtta.\nJa siis on Deniss, kes on hästi viisakas ja räägib sellist eesti keelt, et mulle valgub näole tahtmatult naeratus. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati kila-kola, tüübid kategoorias 19 juuni 2007 , autoriks Eppppp.\nKui hommikul uni ära läks, vedelesin voodis ja üks ebamugav mõte ujus sisse: “Upsik, ma kirjutasin eile öösel blogisse Toomasest, loodetavasti ei hakka keegi seal narrima ja näpuga näitama…”\nIkka veel on sees seda kompleksi, justkui võiks rääkida ainult silmaga nähtavatest asjadest. Ja kui oled midagi teispoolset näinud või ka lihtsalt usud sellesse, siis oled “ullike”. Aga vähemasti on see kompleks mul palju väiksemaks jäänud. Ja see ongi üks paras retro-kompleks, ajast ja arust. Mulle vähemasti tundub nii, et siin läänemaailmas on tasapisi ratsionaalsuse ainuvõimu aeg läbi saamas.\nVõi on see siis alati olnud nii. On inimesi, kes neist asjust räägivad. Ja on hästi palju neid, kel oleks midagi rääkida, aga kes igaks juhuks vaikivad. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati elu ise kategoorias 17 juuni 2007 , autoriks Eppppp.\nÜhe majakese remondist, rumalaid küsimusi\nOma eelmise täiesti isikliku uitam-postitusega olen ma loodetavasti lunastanud teatud võimaluse: küsida jälle praktilist nõu. Et siis, kallid siia lugema tulijad! Eriti need, kel kuldsed käed, mõistus ja süda… Ma nimelt korraldan teatud kokkulepitud büdzheti piires ühele Tähtvere majale noorenduskuuri. Ja on igasuguseid küsimusi, mis ennist paberile sirgeldasin. Homme helistan isale, täna on liiga hilja.\n– Kas 3,5 ruutmeetrilisele vannitoale on küllalt sellest, kui talle ca 50-60 cm ahju soemüüri “sisse sõidab”? Või peaks sinna remondi käigus panema lisakütte? Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati kila-kola kategoorias 16 juuni 2007 , autoriks Eppppp.\nKui tükk aega pole midagi öelnud, siis muutub paus tiineks. Ja ükspuha, mis sa siis pausi lõpetamiseks ütled, peaks sellest nagu midagi “sündima”.\nSee on üks neist põjustest, miks ma enam bloginud ei ole.\nAga see tiine pausi jutt tuletab mulle meelde, kuidas kord kolleeg Kiur Aarma (kelle toimetaja ma olin) kirjeldas seda, mismoodi Mati Unt oli talle teles intervjuud andmas (“Õhtul õhus” saates).\nJa vaikib. Muheleb ja vaikib.\nJa vaikib. Muheleb. Vaikib. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati elu ise kategoorias 16 juuni 2007 , autoriks Eppppp.


Iisrael paneb koroona mutatsioonide hirmus piiri kinni - Lõunaeestlane\nIisrael, mis on vaktsineerinud ära kolmandiku elanikkonnast koroona vastu paneb nüüd piiri kinni kartuses, et riiki jõuavad koroonaviiruse mutatsioonid, mille vastu vaktsiinid ei toimi.\nKoroona Briti mutatsioon on kardetust tapvam ja pole teada, kas vaktsiinid selle eest kaitsevad. Seetõttu tahab Iisraeli valitsus alates tänasest pühapäevast, 24. jaanuarist sulgeda Ben Gurioni rahvusvahelise lennujaama, et välistada inimeste saabumine Iisraeli ning lahkumine sealt, vahendab Jerusalem Post.\nValitsus tahab järsult vähendada piiri ületavate inimeste arvu. Piiriületuseks peab olema eraldi luba.\nOtsus tehti peale seda, kui selgus, et koroona Briti mutatsioon on varem arvatust tapvam. Seni on väidetud, et Briti mutatsioon pole varasematest koroona tüvedest ohtlikum.\nIisraelis ollakse hirmul ka Lõuna-Aafrika tüve pärast, kuna selle vastu ei pruugi aidata Pfizeri-BioNTechi koroonavaktsiin. Lisaks on koroona uued tüved avastatud Brasiilias, USA-s ja mujal. Seetõttu peetakse Iisraelis vajalikuks piiride sulgemist, et kaitsta elanikkonda ja piirata koroona mutatsioonide sisenemist.\nKardetakse, et koroona mutatsioonid võivad nurjata Iisraeli vaktsineerimisprogrammi, milles on edu saavutatud. Vaktsineerimine võeti Iisraelis ette selleks, et kriisist väljuda.\nIisraelis kardetakse, et enamuses riikides pole võimalik koroona mutatsioone kindlaks teha, mistõttu on mõistlik terve riik isoleerida, et elanikke kaitsta. Märgitakse, et isegi Briti mutatsiooni levikule ei suudetud Iisraelis piisavalt kiiresti reageerida.\nMärgitakse ka seda, et isegi kui Iisraeli kodanikud on koroona läbi põdenud või vaktsineeritud, peavad nad välismaale minnes maski kandma ja hoidma sotsiaalset distantsi. Samuti soovitatakse vältida tarbetud reisimist ja reisilt tulles peavad laskma end testida ning olema isolatsioonis ka need, kes on koroonat põdenud või keda on vaktsineeritud.\nEile laupäeval otsustas Iisraeli valitsus, et kõik riiki sisenejad peavad ette näitama negatiivse koroonatesti. Kuni 72 tundi varem tehtud negatiivse koroonatesti ettenäitamist nõutakse enne väljalendu kõikidelt Iisraeli suunduvatelt reisijatelt.


Minu ilus elu maal: Üks ülihea nipp, kuidas kodu kiiresti korda saada\nEile avastasin ülihea nipi, kuidas kodu kiiresti korda saada.\nNimelt- luba ajakirjanik koos fotograafiga külla tulla!!! Ehk siis pool Eestimaad elutuppa.\nAjakirjale minust loo tegemise mõte oli see, et elan maal, olen endale maal koju töökoha teinud ja mul on 4 last, kes ka sellesse valemisse mahuvad.\nMul olid õues kõik pildistamise kohad välja mõeldud. Imeline pojeng oli paari päikselise päeva kaugusel täielikust õiteilust... Vaikselt korrastasin siis muudkui neid piirkondi. Praegu ju veel väga palju lilli ei õitse, nii et ega väga lillerohket kohta valida pole.\nPeale selle on aed meie siin elamise ajal olnud pigem vaeslapse rollis. Tallu kolides hakkasime ju kohe küülikuid pidama, nii et vabad hetked möödusid pigem sõnnikut visates kui näppupidi lillepeenras. Peale selle on meil kogu aeg olnud väiksed lapsed, kellele pigem ei tahaks näidata, kuidas lillepeenrast midagi välja kisutakse.\nAias tegutseda mulle aga meeldib, nii et päris välja surnud lilled ikka polnud. Rohkem tähelepanu sai aed eelmisel kevadel, sest suvel pidasime ju pulmi, mille käigus ka kodust läbi käisime. Herlend kiskus siis ka ühe vana heki välja ning uuendatud sai esimene suurem lõik muru. Nii võib öelda, et praegune kevad on teine aasta, kui jõuame aktiivsemalt ka aiaga tegeleda.\nNii ma siis tegelesin juba mõnda aega ajakirja piltide jaoks lilleilu ettevalmistamisega. Muruga oli keerulisem. Praegusel võililleajal ei saa muru mitu päeva ette niita. Hommikuks on kohe uued tutid püsti. Kuna Mathias osales nädalavahetusel Halinga puhkpillifestivalil, läks suur osa nädalavahetusest sellele. Ehk siis ma ei niitnud muru.\nPühapäeva õhtul hakkasin niitma... kuni umbes kella 23ni. Siis riisusin veel kuuskede alt ja puude ümbert kitkutud rohu hunnikud kokku ja paigutasin asju ümber. Kell 1 käsutas aga keha ennast voodisse.\nHommikul ärgates... sadas vihma!!!\nAijaaa... muidugi! Sest kui sa oled kogu päeva tegevuse õue planeerinud, siis ikka ju sajab vihma...\nEks siis läks toas kiire koristamine lahti. Tahtsin juba ammu toas mööbli ringi tõsta, sest senine variant ahistas juba ammu. Köök sai siis selline:\nÕnneks oli mu isa nõus Mathiast tantsutrenni linnalaagrisse viima, nii et sain kohe paar tundi aega juurde.\nVihm aga ladistas ka kogu kohtumise aja, nii ei õues ei mingeid pilte. Jutud saime räägitud, aga eks näis, mis sellest loost edasi saab. Muidugi rääkisime ka sellest, et juulis ilmub minu esimene lasteraamat "Laste ilus elu maal", milles ongi palju aktiivseid pilte. Ehk fotosid, millel lapsed aktiivselt ilusat maaelu elavad.\nMeie lastega aga naudime korrastatud aeda ja kodus tehtud muudatusi. Nii et kiire nipp kodu koristamiseks on kohtumine ajakirjanikuga.\nÕhtul koju jõudes klõpsisin ise maja eest paar pilti:\nPostitaja: Heli Künnapas kell 11:15\nSildid: kodu, maaelu, meedia, Pere


Kõik lilla lillkapsas omadused\nLilla lillkapsas tervisele\nKapsas, peakapsas, savu kapsas, must kapsas, brokkoli, brokkoli, valge, hall, roheline ja lilla lillkapsas.\nKapsas on tõesti väga lai perekond ja see hoolitseb nii palju nende tarbijatest!\nLilla lillkapsas, mis võib-olla mitte nii hästi teada ja mitte nii kergesti leitav kioskide hulgas, on supermarketite puuvilja loendur väga kasulike omadustega.\nCatania lilla lillkapsas on üks lilla lillkapsas Itaalia kuningatest, kuigi maailmas on ka teisi sorte, nagu näiteks Graffiti lillkapsas, lilla Cape või Violet Queen, mida kasvatatakse näiteks Lõuna-Aafrikas;\njaanuaris koristatud lillkapsas on keskmise, väikese, kompaktse ja punase veini värvusega, välja arvatud vars ja sisemised osad, mis jäävad valgeks; õrna maitsega on see õrnam ja pehmem kui traditsiooniline valge lillkapsas .\nNagu sinised puuviljad ja köögiviljad või erinevad lilla toonid - baklažaanid, radikaalid, viigimarjad, mustikad, ploomid, sõstrad, mustad viinamarjad või lilla kapsas - isegi lilla lillkapsas sisaldab rikkalikke toitaineid, sealhulgas antotsüaniine - pigmente et värvida teatavaid taimsetest toitudest punast ja sinist toitu ning neil on põletikuvastased, trombotsüütide vastased omadused, mikrotsirkulatsiooni ja antioksüdantide i, karotenoidide, C-vitamiini, kaaliumi ja magneesiumi kaitse.\nAntotsüaniinid mängivad ka olulist rolli keha "püüdjatena", nii võitlevad kantserogeenide kui ka kahjulike vabade radikaalide toimega, ning vähendavad kolesteroolitaset veres.\nRetseptid lilla lillkapsaga\nLilla-lillkapsast, mis on suurepärane igasuguse toitumise puhul, alates kõikjalikust kuni kitsama vegani, võib valmistada väikestes tükkides ja süüa toorelt salatites;\nalternatiivselt on see suurepärane lõigatud tükkideks ja hautatud vähe ekstra neitsioliiviõli koos küüslaugu, soola, pipra ja balsamiga äädika maitsega.\nAhjus muutub see eriliseks, kui see on gratineeritud ja rikastatud riivitud Parmesaniga . Ka keedetud lihtsalt aurutades ja serveerituna koos roheliste köögiviljade või kastmetega, näiteks herned, oad, rohelised oad või brokkoli, see on kena idee stsenaariumikursustele ning tervislikele ja maitsvatele roogadele.\nVäga soovitav on lilla lillkapsasupp - see lihtsalt pruunistatakse sibulaga, salvei (hiljem eemaldatakse), kartul, lisades puljong, segatakse kõik ja serveeritakse õli, bruschetta ja sarapuupähkliga. "lilla risotto" ja pennett koos cacio, pepe ja lilla lillkapsasega.\nTeine võitnud idee võiks olla asendada see valge lillkapsasega, et teha vegaani lillkapsa pitsat.\nViide: " Pika elu saladused: kuidas hoida keha ja vaimu hea tervise juures ". Umberto Veronesi, Mario Pappagallo.\nLoe ka lillkapsas, toit, mis lauale asetatakse vähemalt kord nädalas >>


Ulmejutulabor: Need, kes jäid\nAlgamas oli üks erakordselt tore päev, Friedrich tundis seda iga oma pooriga. Ta oli üle hulga aja end täielikult välja maganud. Ka hommikusöögiks üllatas projekteerimisbüroo teda uue testeinega ning infoviisoris toimusid lakkamatult plahvatused.\n„Lihtsalt suurepärane,“ mõtles ta, ise keelega sinakat kallerdisetükki vastu kurgulage hõõrudes.\n„Ja sellel sinisel on kõige õigem konsistents ja tekstuur ka.“ Ta neelas hommikuse hõrgutise lõnksatades alla. Mehe vaatevälja servale ilmus rodu tähti ja numbreid. Jälgimiskiip oimukohal oli tema ajust testi tulemused lugenud ning arvas nüüd, et Friedrich peab neid kinnitama. Kuid ega ta loll ole. Eh, kinnitama. Nii ei saaks ju magadagi!\n„Vabandage, testija Friedrich. Kas voodi on küllalt pehme? Aga taustamuusika? Kuid mida te arvate sellest kampsunist enda seljas? Kuid selle naise seljas?“ Kogu elu automaattestimine on töö kogu eluks, igaks viimaseks kui tunniks. Seepärast ei vaevanud Friedrich end kunagi sellega, mida masin tema ajust välja luges. Elus on parematki teha. Näiteks hetkel tahtis ta ise vaadata, mis seal all tänaval õigupoolest toimub.\nHooletult tõukas ta raske tooli kiuksatades pikali ning tõusis, selle juures järjekordset numbririvi silmanurgas edukalt mitte nähes.\nTänav sügaval all oli hõre nagu öösel. Vaid kolm-neli inimest sibas kuhugi ning vastasmaja terrassi kohvikus istus kollases kleidis tüdruk oma nurgakohal.\n„See on siis nende meelest mingi evakueerumine või?“ mõtles ta pahuralt. „Ei kähmlust, paanikat ega pisaraojasid. Kuid need seal?“ Küüntega innukalt aknaklaasil kigistades, jälgis ta just vaatevälja ilmunud paarikest. Riiete Punase ja rohelise dissonantne laik taarus sillutise hallil foonil ning muud huvitavat nad ei teinudki. Täiesti absoluutselt tüütu.\nFriedrich pöördus. Teistest kõvem plahvatus infoviisoris oli köitnud ta tähelepanu. Kuid kadunud oli ka pilt. Pimedusest vadistas vaid diktori hääl meediakompanii hävinenud ülekandelaevast ja „meie vapratest sõduritest“. „Igav,“ konstateeris ta. Lehvitanud käega ette teisi kanaleid, ei saanud Friedrich teragi targemaks. Isegi „Kuumad Galaktika uudised“ olid esindatud vaid stuudiopildi ja mantraga: „Säilitage rahu. Säilitage rahu.“\n„Põrgut, rahu ma ütlen.“ Mees lõi infoviisorit jalaga. „See on inimeste piinamine. Andke mu plahvatavad pommid ja laevad tagasi!“ Tark masin niuksatas ja alustas kanalite kiirkruttimist.\nDiktor, diktor, kindral, diktor, mitte midagi, diktor. Friedrich vandus. Viimaks nägude virvendamine peatus. Väike kollane lontkõrv hüples klähvides ringi, seletades: „Au-auh. Dokumendid. Sa lähed kauaks kodunt ära. Auh. Sa pead kaasa võtma dokumendid. Ja riided, mis oleks soojad ja vastupidavad.“ Koera kõrvale ilmus laua alt naeratav laps, vedides enda järel pooltühja seljakotti.\n„Auh. Ja hügieenitarbed, ära unusta …“ Üks nördinud pilk ning koera loba katkes kanalivahetuse piiksuga.\nTuba laienes, täitus üleni häälega, sellisega, mida Friedrich polnud kunagi kuulnud. Nagu mesilased, kuid kõrgem, nagu … inimesed. Infoviisorist vaatas teda väike tüdruk. Ülesuuruses pea, pruunid silmad, vaid põgus naeratus. Keegi oigas üsna lähedal paremal ja tüdruku asemele ilmus vanem kübaraga proua. Mõne hetke kiiresti silmi pilgutanud, naise nägu kadus ning asemele ilmus eemale kõndiva politseiniku selg. Edasi vahetusid pildid aina kiiremini, Friedrich ei suutnud neid enam jälgida. Kuni stopp. Keset ekraani kõrgus Ühendatud Maa pronkskuju Keskväljakult ning selle ümber lainetas rahvas. Tuhandeid inimesi, nii kaugele kui pilt ulatus.\n„Valitsus palub,“ diktori hääl värises. „Ärge tulge kosmodroomile enne kui teid kutsutakse. Teile on koht evakuatsioonilaevas tagatud. Jääge rahulikuks.“ Kõik. Edasi ei juhtunud enam midagi. Näidati Ühinenud Maa sajanäolist pronkskuju.\n„See on juba l i i g!“ Friedrich tõusis. Nii hästi alanud päev ja nüüd ainult hala, vahelduseta, tüdimuseni. Ta läheb ja ütleb neile isiklikult, kui ebanormaalne see on!\nÕhk tänaval oli soe ja vihmalõhnane. Ta peatus kõnnitee servas. Üksildane android tukkus eemal seina najal ja oligi kõik. Ei mingeid lõnkuvaid masse, ei möödujate juhuslikult pillatud lausekatkeid ega muud.\n„Nagu öösel kell kolm.“ Ta kehitas õlgu. Õnneks oli kollases kleidis tüdruk seal terrassikohvikus veel paigal.\n„Rita!“ Mees tõi endale kõrvallauast rohelise samettooli ja istus tüdruku vastu. „Inimesed on täna. Päris ZZ või mis?“\n„Ise oled ZZ. Roheline tool ja roheline pluus. Väkk“\nMees tundis, kuidas tal põsed kuumama hakkasid. „Ma mõtlen tõsiselt, Rita. Kõik on sellest sõjast kui arust ära läinud.“\n„Sa oled nõme, kui öö naiseta magad.“ Rita viibutas sõrme, heites Friedrichile läikivate kastanpruunide juuste vahelt kelmika pilgu. „Keskväljakul käib šõu. Inimesed hunnikus kosmosejaama kiirteel. Max ütles.“\n„Kui Max, siis jah.“\nFriedrich vaatas, kuidas Rita toiduga askeldas. Lonks kihisevat jooki kõrgest klaasist, tupsutus salvrätiga huultele ja lonks sama välimusega jooki laiast tassist. Näolt sinna sattunud juuksesalgu kõrvale lükanud, haaras ta kahvli ning ründas söögitopside pikka rivi.\n„Ära rabele nii.“ Mees napsas kausist väikese tomati. „Söö lihtsalt kõht täis nagu mina.“\n„Ma ei sure testijana. Selleks peab pingutama, poiss. Higistama.“ Ta tupsutas salvrätiga demonstratiivselt otsaesist. „Sinu moodi töötades jääb klemm peakülge igaveseks.“\n„Äh, klemm! Me oleme kõige alus,“ Friedrich tõusis toolilt, et žestidega oma sõnadele rõhku lisada. „Me hindame kõike, absoluutselt! Ka praegu otsustab valitsus meilt tuleva info järgi, mida sõjaga teha. Vot nii on lood, Rita.“\n„Oled tähtis isik sõjas,“ noogutas tüdruk mehe sõnadele kaasa. „Keskväljak?“ Tüdruk pühkis laual oleva põrandale. „Ma hääletan poolt. Mida sina teed?“\nKaks tundi hiljem polnud nad ikka veel kohal. Järjekordne ülekoormusest üles öelnud hõljuktee oli neid õnneks üsna Keskväljaku lähedale kandnud ning nüüd vantsisid nad rahvamassis edasi.\n„Kuule. Kõik need inimesed siin.“ Friedrich müksas enda kõrval käivat Ritat. „Miks nad kõik nii sünged välja näevad? Ega nad ometi seda loba ’Moreide rünnak, säilitage rahu’ ei usu?“ Mees tegi katse rahvavoolus seisma jääda. „Nad võiksid parem šõud nautida. Või teha midagi huvitavat. Karjuda või asju loopida. Mis?“\n„Laus nõme,“ ütles Rita. „Noavõitlus nurgal või hüpped katustelt oleks cool!“ Ta tõstis pea ja uuris igatsevalt katuseservi, kuid sealt polnud ühtegi hüppavat inimest märgata. Vaid paar politseihõljukit sööstis eemal hääletult üle tänava.\n„vipp-lift.“ Rita osutas kuhugi paremale ja üles. „Meie vaatame. Sünged teevad šõud. OK.“ Vastust ära ootamata, alustas ta oma teravate küünarnukkidega tööd.\nTõesti. Vaevalt kümmekond minutit hiljem astusidki nad Keskväljaku vipp-aatriumi. Luksuslik ruum oli täiesti inimtühi. Friedrich peatus ja pühkis higiseid käsi vastu pükse kuivemaks.\n„See ongi siis see kõige tähtsamate paik,“ Mõtles ta. Üleni roheline ja hõbedane. Aromaatne õhk. Päris ehtsate puude moodi puud, kõik üleni lehtes ka. Friedrich kummardus, et ruumi madalate põõsaste vahelt ilmunud purskkaevu lähemalt vaadata.\n„Janu või?“ Mees hüppas õhku, keegi oli teda just jalast sikutanud. „Pikutaks. Mis? Pehme vaip.“ Jätkas hääl purskkaevu tagant lehestikust. „Siin palju parem kui väljakul. Pikuta.“\n„Rita!“ Friedrich kükitas põõsas pikutava tüdruku kõrvale. „Sa ehmatasid mind. Kust sa siia juba said? Otsime lifti parem.“\n„Lift parem kui naine. Tark mees teab.“ Rita kalpsas püsti ja osutas sõrmega lehtede vahele. Lift seal, kui heast tänasest ei hooli.“\nJa nii see oligi. Näidatud suunas ootas neid vanamoodne puidu ja nikerdustega kaunistatud lift.\nÜleval tabas neid esimesena hääl. Palju inimesi kuskil mitte kaugel ütlemas kooris tähte a, ja e, ja i, ja kõiki teisi läbisegi. Ja lõhn. Vaid mõne sammu lühikeses sammaskäigus astunud, tundsid nad seda, kauaks kokkupressitud inimeste vänget leitset.\n„Kuule.“ Friedrich haaras tüdruku õla järgi. „See on ju vipppidele. Kuidas saab siin hais olla?“\nRita peatus ja pöördus aeglaselt ringi. Vasak kulm kortsus, suu tihedalt kokku pigistatud, uuris ta enda ees nina kinnihoidvat meest. „Tark mees mõtleb eriolukord,“ ütles ta viimaks ning pöördus viimase samba taha.\n„Hei! Oo-ta nüüd!“ Friedrich pöördus ümber samba ja tardus, jalg õhus, käed rabamas tühja õhku. Tema ees, tema all ei olnud mitte midagi. Vaid kuskil liiga kaugel seisid inimesed. Tihedalt üksteise kõrval pead ja õlad.\n„Kukun,“ käis tal mõte läbi pea, alt paistvast vaatest kägarasse tõmbudes. „Kõva, valus. Pehmeks pole küllalt inimesi.“ Ta sirutas käed ette. Peopesad puutusid vastu midagi, mis polnud ei soe ega külm ja mis kandis. Nagu jäik õhk.\n„Jõuväljast põrand. Veereta end siia.“\nVärisevatel kätel-jalgadel padistas Friedrich normaalsele, lihvitud marmorist mosaiikpõrandale ning ajas end Rita kõrval püsti. Ta oli ikkagi elus.\nAegamööda rahunedes jõudis talle pärale ka see, mida ta nägi. Tuhanded, miljonid inimesed all väljakul. Tihedad väänlevad kolonnid, lummavas joonmustris üle kogu Keskväljaku keerdumas. Kogu ülevus võttis hinge kinni. Ja õrn sädelus, tõrjeväljade roosa inimkeerdude vahel, turvajõudude hõbe ja veel midagi arusaamatut. Friedrich kummardus ette, et kõike paremini tabada.\n„See on kunst! Inimjõudude sümfoonia! Vaata Rita! Milline muster, milline lainetamine!“ Karjus ta uurakil üle piirde. „Juba üks selline päev on kogu elu väärt!“\n„Võta.“ Tüdruk tonksis teda millegi kõvaga vastu küünarnukki. „Ruttu. Antihüpnoprillid. Meile lubatud. Lase käia!“ Mees rapsis korra vaid käega. Ta ei tahtnud seda tüütud naist. Ta tahtis alla, ta tahtis ühineda nende kõigiga seal inimkonna orgasmis. Kõik nagu üks. Nagu võimas pere. “Ma olen õnnelik!“ röökis ta inimestele all. „Ma olen hea!“ Keegi rebis teda tagasi, ta tundis. Sõbra puudutus täitis ta joovastusega. Kõik oli nii roosa, nii vaikne.\nTa oli kuskil pikali, sai Friedrich aru. Selg nurises kivikõva aluse üle ja rinda muljus raskus. Mees oigas. Ta avas silmad. Kollane. Raskus tema rinnal oli kollane ja liigutas. Friedrichi ninna tungis tuttav lõhnaõli hõng.\n„Mis. Vahtisid otse hüpnokiirde?“ Rita, see ta oli, surus talle näo ette mingi monstrumi. „Antihüpnoprillid. Hoiad ees. Käsk! Ja veel.“\nTüdruk ajas end püsti. „otsusta viimaks, kas tahad mune või mõistust.“\n„Mul,“ Friedrich niisutas keelega kuivavaid huuli. „on mõlemad olemas.“\n„Kui nii arvad,“ noogutas Rita ja pöördus barjääri poole tagasi.\n„Kui nii arvan?“ Friedrich libistas pilgu üle kollases kleidis ümara tagumiku, üle kumaras selja ja juuste lehviku, veel rohkem üles, sinisesse taevasse välja. „äh, kus ütleja,“ Mõtles ta. „Ta on ise üks täielik oh-oh ja naine ka.“\nTaevas toimus midagi, Friedrich pööras pead, et paremini näha. Rita pea kõrval, kuklast nii sõrmejagu paremale oli ilmunud väike annihilatsioonileegi värvi laik. „Lähedalt startiv rakett või midagi,“ pakkus mees. Ta sulges silmad ja luges hästi aeglaselt kahekümneni. Uuesti vaadates, oli aga täpist saanud hele laik. Ja see liikus edasi!\n„Kas nad,“ Friedrich ajas end püsti. „ei valetanudki? Vaata sinna!“ ütles ta, ise tüdruku pead kahe käega üles pöörates. „Kas need on Moreid?“ Ta pidi karjuma, et Rita kuuleks. Rahvas väljakul oli viimaks ärganud. Nende miljonihäälne möire paisus üha, muutudes peaaegu tahkeks.\n„Eemale, sinna.“ näitas Rita sõrmega vaateplatvormi sügavusse. „Tule.“ Nad haarasid üksteisel käest ja läksid koperdades liikvele.\nTuhanded tugitoolid ja lauad ja puud. Kilomeetreid vaipu ja marmorit. Nii Friedrichile tundus, kuid lõpuks oli jälle vipp-lift nende ümber ning üle taeva plahvatanud kiirgus ning võimatult vali hääl oli kadunud.\n„Mis see oli?“ Friedrich kükitas, pea põlvedel, ise üle kere värisedes. „Mis see ometi küll oli? Ütle!“\n„Evakuatsioonilaeva stardileek. Hüpnokiir lülitati välja. Max ütles.“\n„Max on loll masin. Üks täiesti loll-loll masin. Moreid tulevad! Mina tean!“\n„Hea küll, tark mees.“\nLifti uks avanes. Nad olid tagasi inimtühjas aatriumis.\n„Mis edasi?“ Rita seisis kohmetunult marmorist palm-lambi all ja näppis oimukohal oma loendurklemmi. „Me oleme nüüd üksi. Max lülitati välja“\nKirjutas: Artur R . 00:18\nSildid: 023. Ametlikud Teadaanded, Artur R, sci-fi\nAqr 20. märts 2013 17:13\nMa ei saanud nüüd kõigest päris täpselt aru. Uduselt nagu mõistsin. Mulle väga meeldis muidu aga tahaks rohkem aru saada :D Kas oleks võimalik teha veidi enam puust ja kergelt punaseks. Kas nad rääkisid reklaamide keeles? Mulle meeldis et nad rääkisid imelikult aga ma ei saanud aru mis süsteem nende jutul oli ja mispärast ja miks.Ja mis siis nagu lõpuks sai.\nArtur R 20. märts 2013 23:39\naitäh esimese kommentaari eest. :)\nPäris algse mõtte järgi pidi sellest tulema kahe laboris rippuva loo algne eellugu. Sellest ka pealkiri, et need, kes maha jäid ja need, kes ära läksid. Aga noh, see pole minu esimene katse antud lugude eellugu kirjutada. Seekordne versioon läks lihtsalt natuke vähem viltu kui need teised, mis siia ei jõudnud.\nPraegu sai sellest aga mingi hoopis teise loo esimene peatükk. Millise täpselt, ma ei tea. Kukkus nii välja.\nRääkimisega mõtlesin omas peas nii, et tüdruk räägib imelikumalt, kuid on tegelikult targem, ja mees räägib korralikumalt, kuid on lollim. Üht-teist veel üritasin tegelastesse sisse toppida. Mul kipuvad nad muidu kole kõhnad tulema. Seepärast proovisin midagi silmatorkavat neile külge kruvida.\nEl Stupido 29. märts 2013 11:33\nütlen ausalt, et kuigi mulle segane värk meeldib, siis see on natuke liiga segane värk. Mingi telg nagu on loos olemas, aga kogu see liha skeleti ümber on nii kaootiline, et seda ei ole hea lugeda.


Tšehhis mängitakse homme 2 ringi, esimese Horvaatiaga | Eesti Golfiportaal\nTšehhis mängitakse homme 2 ringi, esimese Horvaatiaga\nTeine löögimängu päev algas kell 8:00, kui startis eile väga head mängu näidanud Carlos Kirtsi. Kui välja jätta 4. rajal tehtud double bogey, siis oli Carlose esitus üsna korralik – 77 lööki(+5). Tänase päeva parim oli aga Mattias Varjun, kelle 73 lööki(+1) oli kõikide mängijate peale kokku neljas löögitulemus.\nPäeva kõige suuremad kukkumised tegid Carl Enn Hellat ja Timo Raukas, vastavalt 85 lööki(+13) ja 82 lööki(+10). Head minekut näidanud Kevin Christopher Jegers oli peale 9. rada 2 üle par’i, kuid teisel poolel tehtud lihtsad vead maksid kätte ja lõpptulemuseks jäi 82 lööki(+10). Ralf Henri Põldoja ei saanud ka täna enda mängu käima ja tema lõpptulemuseks jäi 92 lööki(+20). Meeskondlikult kaotasime liiga palju lööke ning kvalifikatsiooniringides tuli vastu võtta viimane koht ehk üheksas. Ehkki oleme kõrgest mängust väljas, sest neli parimat riiki – Iirimaa, Portugal, Sloveenia ja Slovakkia olid teistest mäekõrguselt üle, hakkab Eesti koondise jaoks kõik homme otsast pihta. Sedapuhku matchplay formaadis.\nEsimene mäng on Horvaatia koondise vastu ning formatsioon on selline, kus esimesena lähevad horvaatide vastu foursome’i paarina Kevin Christopher Jegers ja Ralf Henri Põldoja. Single matchplay’na lähevad Eesti koondislased järjestuses: Mattias Varjun, Carl Enn Hellat, Timo Raukas ja koondise ankrumees Carlos Kirtsi. Matchplay võidu korral kohtume homme pealelõunal veel Poola koondisega, kes sai tänu 5. koha löögitulemusele homses esimeses ringis vaba asetuse. Olen seadnud poistele miinimumeesmärgiks 7. koha ja maksimumeesmärgiks 5. koha. Matchplay on totaalselt erinev versioon löögimängust ning seal võib kõike juhtuda.


Raseduskriisi nõustamise koolitus koostöös SA-ga Väärtustades elu 09.2008-06.2010 | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool\nRASEDUSKRIISI NÕUSTAMISE TÄIENDUSKOOLITUS\nTallinna Tervishoiu Kõrgkoolis Kännu 67, Tallinn\nseptember 2008-juuni 2010\nKoostööleping Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli ja Sihtasustuse Väärtustades Elu vahel sõlmiti eesmärgiga pakkuda raseduskriisi nõustamise alast täienduskoolitust, mis annaks alusteadmised psühholoogilise nõustamise ja raseduse eri faasidega seonduva problemaatika kohta ning kujundaks välja raseduskriisi nõustamise teenuse pakkumiseks vajalikud oskused.\nKoolitus on suunatud oma erialal töötavatele tervishoiutöötajatele-ämmaemandatele, õdedele ning psühholoogidele, psühholoogilistele nõustajatele ja hingehoidjatele, kes puutuvad oma igapäevases töös kokku kriisiolukorda sattunud rasedate ja nende lähedastega.\nÕppimise eelduseks on:\n• kõrgem või rakenduskõrgharidus tervishoiu-, sotsiaal- ja humanitaarteadustes, teoloogias või selle omandamine käesoleval hetkel;\n• omandatud varasemas erialases koolituses vähemalt 4 ainepunkti (AP) ulatuses raseduskriisinõustaja õppekava eeldusainete nimekirjast;\n• edukalt läbitud vestlus.\nÕppetöö maht on 40 AP (põhiaineid 32 AP ja praktika 6 AP). Võimalik on taotleda juba läbitud ainete ülekandmist 4 AP ulatuses.\nKoolitus toimub kaheaastase täiendkoolitusena 1 kord kuus, kolmel järjestikusel päeval - neljapäev, reede, laupäev (v.a august 2009 ja juuni 2010, mil õppetöö toimub 5-l järjestikusel päeval), 8 akadeemilist tundi päevas. (vt koolituse ajakava) Raseduskriisinõustaja õppekavas olevaid õppeaineid on võimalik võtta moodulitena.(vt õppekava ja õppeainete lühikirjeldus).\nKoolituse läbinu saab Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli tunnistuse ja selle juurde kuuluva õiendi läbitud ainete kohta.


NBA tšempionist ärihaiks: legendaarne Shaquille O'Neal on kokku kuhjanud peaaegu miljard dollarit - NBA - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nNBA tšempionist ärihaiks: legendaarne Shaquille O'Neal on kokku kuhjanud peaaegu miljard dollarit\nShaquille O'Neal. FOTO: SCANPIX\nKorvpallistaar Shaquille O'Neal teenis mängijakarjääri jooksul palgana 292 miljonit USA dollarit. Praegu on tsentri vara väärtus sellest umbes kolm korda suurem.\nNeli korda maailma tugevaima liiga NBA tšempioniks kroonitud O'Neal kandis karjääri jooksul kuue klubi särki. Kõige säravamad aastad veetis 216 cm pikkune koljat Orlando Magicus ja Los Angeles Lakersis.\nKui NBAs teenitud palk ladus tema varandusele vundamendi, siis seda on kasvatanud arvukad reklaamlepingud, töö televisioonis ja mitmed märki tabanud investeeringud.\nTeiste firmade hulgas investeeris O'Neal 1990ndatel Google'sse. Ta meenutas, et mängis oma lastega restoranis, kui temaga hakkas rääkima üks mees. «Sa meeldid mulle väga. Ma arvan, et mul on midagi, mis pakub sulle huvi,» ütles ta. Tegemist oli investoriga, kes rääkiski korvpallurile tänasest internetigigandist.\n«Ta ütles, et Google saab väga edukaks ning nõustusin temaga. Kahetsen ainult, et ma ei investeerinud sinna rohkem,» ütles O'Neal. Google'i kõrval on ta investeerinud näiteks hamburgeriketti Five Guys, omab osalust NBA klubis Sacramento Kings ning talle kuulub arvukalt jõusaale, autopesulaid ja kortermaju.


Eesti idufirma Frank kaasab USA turule laienemiseks raha Funderbeami kaudu - ärileht.ee\nEesti idufirma Frank kaasab USA turule laienemiseks raha Funderbeami kaudu\nEestlaste loodud ja arendatav reklaamitehnoloogia ettevõte Frank alustas kapitali kaasamist ühisrahastuse platvormil Funderbeam. Raha kaasatakse seoses plaaniga laieneda USA turule.\n„Otsustasime investeeringut kaasata Funderbeami kaudu, sest nad on loonud paindliku ja läbipaistva platvormi, mis seisab võrdselt nii ettevõtte kui ka investori huvide eest. Samuti aitab Funderbeam lihtsalt lahendada muidu keerukaid juriidilisi nüansse ning võimaldab suuremal hulgal inimestel alustavatesse ettevõtetesse investeerida,” ütles Franki kaasasutaja Harry Kanistik.\nRaha kaasatakse seoses plaanidega laieneda USA turule. „Frank annab väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele ligipääsu nutikale reklaamitehnoloogiale ehk automatiseeritud reklaamiostule. Seda tehnoloogiat on seni saanud kasutada vaid suurettevõtted ja seda läbi meediaagentuuride. Kuna USA turg on automatiseeritud reklaamiostude osas kõige suurema mahu ja kiirema kasvuga, siis keskendume esmajärjekorras just sellele. Samuti oleme kandideerinud USA kiirendisse ning lähipäevil peaksime saama sealt kinnituse oma osalemise kohta. See võimaldab meil kiiremini sealsel turul tegutsema hakata,” lisas kaasasutaja Jan Plaan.\n„Frank oli algselt Harry idee, millele ta tuli erinevates Euroopa ja Põhja-Ameerika agentuurides töötades. Ta märkas, et väikesed kliendid ei saa agentuuri teenuseid kasutada, sest see on neile liiga kallis. Seetõttu ei pääse nad ligi tehnoloogiatele, nagu näiteks automatiseeritud meediaost, mida agentuurid kasutavad suurklientide turundamisel. Mina olin samuti seda probleemi märganud ning otsustasime ühiselt leida võimaluse, kuidas automatiseeritud meediaost kõigile kättesaadavaks muuta,” ütles kaasasutaja Jan Plaan.\nSenini on ettevõttesse investeerinud asutajad ise ning Elevaator Start-up Labs. Läbi Funderbeami kaasatava kapitali lead investorid on Eesti suurima digiturunduse agentuuri, ADM Interactive osanikud, kellel on pikaaegne kogemus veebitehnoloogia ja internetiturunduse valdkonnas. „Otsustasime Franki investeerida, sest näeme, et reklaamiäri muutub üha rohkem automatiseerituks ja turul on suur erinevus väikeste ning suurte ettevõtete võimalustel kasutada erinevaid tehnoloogiaid. Lisaks teame me tiimi juba pikalt ning usume, et nad teevad kõik endast sõltuva, et see ettevõtmine õnnestuks,“ lisas lead investoreid esindav Jaak Ennuste.\nFrank on reklaamiplatvorm, mis haldab võimalikult palju keerulisi digiturunduse operatsioone ise. See muudab edukate kampaaniate tegemise lihtsamaks suurele hulgale turundajatele ja säästab raha. Frank on suunatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele, võimaldades neil ennast nutikalt turundada ilma meediaagentuuri või digiturunduse spetsialisti kaasamata.\nVaata kampaaniat SIIT.


leseleht - liigikirjeldus\nmetsviinamari, oravalill, täuhein, ussimarjad, viinalilled\nLeseleht on meie metsade ühe tavalisema rohttaime jaoks natuke nukker nimi. Eks ole ju leseks jäämine ja lesk olla alati kurb. Ilmselt on ta nime saanud seepärast, et sageli on taimel näha vaid üksik nukker leht. Teise lehe kasvatab leseleht endale alles vahetult enne õitsema hakkamist. Kellele pole aga õisi ja viljade saamist sel aastal ette nähtud, selle leht jääbki üksikuks.\nKuid vanarahvas teab leselehe kohta ka palju teisi nimesid. Ilma abikaasata on ka neitsi ja nii on leselehele nimeks antud ka hellitavalt metsaneitsi. See nimi sobibki talle ehk rohkem, sest kunagi võivad ju ka üksikud lehed endale paarilise saada. Laialt on levinud ka nimed viinamarjad, viinalilled, viinaleht ja teised seesugused. Need nimed on tulnud sellest, et tema marjade, aga ka lehtede söömine võib inimese purju teha. Tegelikult võib selline mõnu otsimine väga kurvalt lõppeda. Nimed jänesemari, linnumari, rebasemari ja ussimari kinnitavad aga seda, et leselehe marjad on heaks toidupooliseks metsloomadele. Selleks leseleht oma marju kasvatabki: loomad levitavad punase viljaliha sees peidus olevaid seemneid. Need seemned loomade seedeteedes ei hävi ja leiavad koos väetisega uue kasvukoha. Kuid leseleht ei rahuldu vaid selle levimisviisiga. Ilmselt kardab ta, et seemned ei satu sobivasse kohta või jääb talle nii vallutatavatest aladest väheseks. Igal juhul on tema peamiseks levimisviisiks saanud risoomi abil levimine. Nii moodustub ühest taimest mitmekümne ruutmeetri suurune tihnik. Metsas leselehe tihnikut vaadates ja tema pisikesi marju imetledes tekib mõte, et äkki on tal seepärast risoomi abil levimise võimalus, et taimi oleks ühes kohas rohkem koos. Sel juhul viitsivad metsloomad neid sööma tulla (kes ikka viitsib üksikut marja otsida!) ja leiavad taimed ka kergemini üles.\nRääkima peab veel sellest, et leseleht on tuntud ka ravimtaimena. Taime vesileotisega on ravitud neeru-, südame- ja külmetushaigusi, ka palaviku korral on temast abi saadud. Toimeained on samad, mis maikellukesel. Ning samamoodi peab hoiatama, et seespidine tarvitamine on küllaltki ohtlik. Raskem mürgistus võib lõppeda teadvuse kaotuse ja isegi surmaga. Punased marjad ahvatlevad end sööma, seega peab ettevaatlik olema just laste puhul. Kergema mürgistuse korral tekib iiveldus, kõhuvalu, oksendamine ja peapööritus.


MINEVIKUHETK | 11. veebruar: lõppes Nelson Mandela pikk vangistus | Ajalugu\nOhtuleht.ee, 11. veebruar 2020, 13:10\nFoto Nelson Mandelast 11. veebruaril 1990. aastal – päeval, mil ta vanglast vabanes.Foto: AFP/Scanpix\n11. veebruaril 1990. aastal vabanes vanglast Lõuna-Aafrika inimõiguslane, revolutsionäär ja poliitiline liider Nelson Mandela, kes oli pidanud trellide taga veetma 27 aastat.\nNoorena astus Mandela Aafrika Rahvuskongressi (ANC) ridadesse, mis on vanim mustanahalisi ühendav poliitiline organisatsioon Lõuna-Aafrikas. Aastate jooksul kujunes temast organisatsiooni üks juhtfiguur, kes korraldas rahumeelseid proteste valgete inimeste ülemvõimu ja rassieralduspoliitika vastu. Kui 1960. aastal meeleavaldajaid veriselt rünnati, moodustas Mandela ANC poolsõjaväelise haru, mis asus valitsusvägede vastu partisanisõda pidama.\n6. veebruar 2020, 10:15\nMees arreteeriti 1961. aastal riigireetmise süüdistusel, ent ta mõisteti tol korral kohtus õigeks. Järgneval aastal vahistati Mandela ebaseaduslikult riigist lahkumise eest – talle määrati karistuseks viis aastat vangistust, mida pikendati sabotaažiga põhjendades eluaegseks vanglakaristuseks. Nelson Mandela veetis esimesed 18 aastat julmas Robbeni saare vanglas. Ta elas väikeses voodita kambris ning pidi kaevanduses rasket sunnitööd tegema.\nVaatamata vangistusele oli Mandela apartheidivastase liikumise sümboliks ning organiseeris sarnase mõtteviisi levikut ning rahulolematust ka vanglas. Tema töö kandis osaliselt vilja ning Robbeni saare vangide olukord paranes märgatavalt. 1982. aastal viidi revolutsionäär üle teise kinnipidamisasutusse, mis sarnanes pigem koduarestile.\n1980ndate lõpuaastatel oli olukord Lõuna-Aafrika Vabariigis muutunud. Riigi etteotsa sai Frederik Willem de Klerk, kes alustas koos oma valitsusega apartheidirežiimi kaotamist. President taastas vahepealsetel aastatel keelatud olnud ANC tegevusloa. 1990. aasta veebruaris andis de Klerk käsu Nelson Mandela vabastada. Mees pääses vanglast 11. veebruaril. Ta jätkas mitukümmend aastat varem alustatud tegevusega. Mandela ja de Klerk pälvisid 1993. aastal koos ka Nobeli rahupreemia ning aasta hiljem sai riigi esimestel vabadel valimistel Aafrika Rahvuskongressi partei võimule – Mandela valiti Lõuna Aafrika Vabariigi presidendiks. Tänase päevani on ANC kõik riigis toimunud valimised võitnud. Nelson Mandela lahkus poliitikast 1999. aastal, ent jäi rahu ja sotsiaalse võrdsuse eestvõitlejaks surmani, mis saabus 2013. aasta detsembris.