- Kas tsüstiit verega on võimalik kõrgusele\nRasedusravi Spetsiaalset ravi on vaja raseduse ajal, kui tsüstiidiga on uriinis verd näha. Neeru hematuria kaasneb sageli ägeda glomerulonefriidiga üks peamisi sümptomeid. Kuid lisaks sellele võib see esineda ägeda leukeemia, trombotsütopeenia ja Werlhofi tõve korral, pärast tugevat füüsilist koormust, antikoagulantide üleannustamist. Igasuguse tervisehäire korral, millega kaasneb hüpertermia, on vajalik arstiabi.\nKasvaja Tsüstiit on põletikuline haigus, mis mõjutab põie sisemist voodrit.\nKas põiepõletikuga võib kaasneda temperatuuri tõus\nHaiguse raskete vormide korral hõlmab protsess elundi sügavaid kihte. Kõige sagedamini mõjutab põiepõletik igas vanuses naisi. See on tingitud kusiti asukoha ja struktuuri iseärasustest.\nMeestel diagnoositakse seda haigust harvemini kui naistel. Tsüstiidil võib olla nii nakkav kui ka mittenakkuslik iseloom. Kursuse vormi järgi on see äge ja krooniline. Patoloogia ravi valib arst sõltuvalt selle esinemise etioloogilistest põhjustest. Vere põhjused uriinis Haiguse kliiniline pilt on tingitud etioloogiliste tegurite negatiivsest mõjust põie intiimsusele.\nSelle tagajärjel ilmub hoiatav sümptom - hematuuria või urineerimine koos vere segunemisega. Selle põhjuseks on mitu põhjust: Mõju patogeensete mikroorganismide elundi limaskestale.\nViiruslikud ained herpes, papilloomiviirusedbakterid E. Kuliidide esinemine põies, mõjutades süstemaatiliselt selle intima, ärritades ja kahjustades seda. Kemoterapeutiliste ravimite võtmine, mille kõrvaltoimeks on limaskestade verejooksu areng. Paigaldused tugevatoimeliste ravimite kehas, mis põhjustavad intima sageli erosiooni.\nKiiritusravi organismis esinevate kasvajaprotsesside juuresolekul. Kusepõie trauma seestpoolt.\nNaistel on menopausi ajal üsna tavaline uriin koos tsüstiidiga verega. Selle põhjuseks on muutused naisorganismi hormonaalses foonis. Hormoonide mõjul domineerivad kõigi organite limaskestades atroofilised protsessid, mis viib nende hõrenemiseni ja veritsuseni. Stagneerunud uriin põies.\nSelle tagajärjel venitatakse elundi lihasein, mille tagajärjeks on verejooks. Hemorraagilise tsüstiidi kliiniline pilt Ägeda põiepõletiku korral täheldatakse mikrohematuuriat. Vere segunemine tuvastatakse ainult uriiniproovi mikroskoobi abil ja see pole tavalisele silmale nähtav. Patoloogia hemorraagilise vormiga on kliiniline pilt mõnevõrra erinev. Kõige olulisem ja murettekitavam sümptom on makrohematuria. Uriini värvimine võib varieeruda heleroosast helepunase ja isegi pruunini.\nSelle põhjuseks on liigne verejooks põie limaskestalt. Eriti rasketel juhtudel võib veri minna hüübimiste kujul, mis sageli põhjustab kuseteede obstruktsiooni. Selle seisundi esimene märk on pikaajaline urineerimise puudumine, ülevoolava põie tunne, tugev kramplik valu suprapubilises piirkonnas. Sel juhul peate kiiresti kutsuma kiirabi, vastasel mis juhtub sageli tsüstiit võib kõik lõppeda elundi rebendiga kuseteede peritoniidi arenguga.\nEritunud uriinil on mädane lõhn, mis on seotud lagunevate vererakkude olemasoluga selles. Patsientidel on urineerimisel sügelus ja põletustunne, valutavad häbememokad. Kirjutamise soov muutub püsivaks ega möödu isegi pärast tualettruumi külastamist. Esineb kehatemperatuuri tõus, kiire väsimus, nõrkus.\nTugeva verejooksu korral muutub nahk ja nähtavad limaskestad kahvatuks - see näitab aneemia esinemist hemoglobiini ja punaste vereliblede kas tsüstiit verega on võimalik kõrgusele vähenemine.\nDiferentsiaaldiagnostika Hematuria ei ole spetsiifiline sümptom, iseloomulik ainult ägeda põiepõletiku korral. Vere lisandite ilmumine uriinis võib näidata muude ohtlike seisundite arengut. Nende välistamiseks peab patsient läbima diagnostiliste protseduuride komplekti. Kõigepealt peate veenduma, et hematuria ei ole põhjustatud selliste patoloogiate olemasolust: Urogenitaalsüsteemi pahaloomulised kasvajad.\nEesnäärme healoomulised ja pahaloomulised kasvajad tugevama soo esindajatel. Väljapääsu poole liikuvad kärjed tavaliselt kaasnevad selle protsessiga neerukoolikute episoodid. Kuseelundite organite traumaatiline kahjustus tugeva löögi, kõrguselt kukkumise, võõrkehade sissetoomise tõttu neisse. Pahaloomuliste kasvajate välistamiseks soovitatakse patsientidel teha Urogenitaalsüsteemi ultraheli, vaagnaelundite kompuutertomograafia kontrastaine intravenoosse manustamisega.\nKui on kahtlus, et onkoloogiline protsess on lokaliseeritud otse põies, on vaja teha tsüstoskoopia biopsiaga. Protseduuri ajal võetakse spetsiaalse tööriista abil väike regenereeritud koe tükk. Sellest valmistatakse mikropreparaat, mida uuritakse mikroskoobi all. See meetod võimaldab kindlaks teha täpse diagnoosi. Kõik need manipulatsioonid viiakse läbi rangelt vastavalt võimlemine sagedase urineerimisega juhistele.!\nHaiguse tüsistused Kui te ei lähe õigeaegselt arsti juurde ja alustate ravi, siis haigus progresseerub. See toob kaasa komplikatsioone, mille vastu võitlemine nõuab märkimisväärset jõudu. Raske verejooksuga tekivad patsientidel aneemia, mis viib hüpoksia - elutähtsate elundite hapnikuvaeguseni. Selle seisundi korrigeerimine toimub vereülekande abil, mis viiakse läbi pärast kõigi vajalike testide tegemist haiglas ja ainult spetsialisti järelevalve all!\nKuseteede obstruktsiooniga verehüüvetega peatub uriini väljavool põiest. See põhjustab veelgi suuremat kahju tema intiimsusele ja keha üldisele joobeseisundile lämmastikkäbudega. Lõpuks võib tekkida elundi rebend, mille tulemuseks on uriini peritoniit.\nKui operatsiooni ei tehta õigeaegselt, on patsiendil surmaoht!\nKuidas ravitakse Akuutse tsüstiidi ravi verega peab olema kõikehõlmav. See hõlmab nii üldiste soovituste rakendamist kui ka ravimite manustamist. Patsiendid peavad kinni pidama voodipuhkusest. See aitab leevendada põit ja vähendada selle limaskesta veritsust. Päeva jooksul peate jooma vähemalt kolm liitrit vedelikku puhas vesi, jõhvikamahl, kummeli tee. See aitab kaasa uriinierituse suurenemisele ja patogeenide eritumisele uriinis, samuti vere lagunemisele.\nÄgenemise ajal ei ole tungivalt soovitatav kasutada kusepõie limaskesta ärritavaid alkohoolseid jooke ja toitu.\nNarkoravi peaks olema suunatud haiguse etioloogilise põhjuse kõrvaldamisele. Patoloogia nakkava olemusega on tingimata ette nähtud antibiootikumid. Kui raseduse ajal tuvastatakse naistel põiepõletikuga verd uriinis, on kõige parem ravi antibakteriaalsete omadustega ravimtaimedega. Tugeva valu korral on soovitatav võtta mittesteroidsed põletikuvastased valuvaigistid tablettide või süstide kujul.\nMilline on vere oht uriinis koos põiepõletikuga - Kasvaja\nLapse valu leevendamiseks sobivad hästi paratsetamooliga küünlad. Tõsise verejooksuga on kiire toime saavutamiseks ette nähtud hemostaatilised ained Tranexam, Etamsylat. Selleks, et haigus kiiremini taanduks, on soovitatav kasutada koos ravimitega rahvapäraseid abinõusid, mida saab kodus valmistada. Need on ravimtaimede dekoktid ja infusioonid, millel on põletikuvastane ja immunostimuleeriv toime. Mõõdukat põiepõletikku saab ravida kodus, rangelt järgides arsti soovitusi ja kas tsüstiit verega on võimalik kõrgusele.\nKui seisund halveneb, on näidustatud haiglaravi. Tsüstiidi ennetamine Haiguse arengu vältimiseks peate süstemaatiliselt järgima ennetavaid soovitusi.\nKas põiepõletikuga võib kaasneda temperatuuri tõus - Diagnostika June\nKui ilmneb vähim tung, on vaja põit tühjendada, proovida vältida hüpotermiat, järgida isikliku hügieeni reegleid ja tarbida piisavas koguses puhast vett.\nEsimeste murettekitavate sümptomite ilmnemisel on parem otsida abi spetsialistilt. Kuidas ravida ja mida teha tsüstiidiga verega?\nMeditsiiniekspertide artiklid Tsüstiit on tõsine haigus, mis põhineb põletikulise protsessi arengu rikkumisel Urogenitaaltraktis, kusejuhades, neerudes.\nHaiguse kõige ohtlikum manifestatsioon on veri põiepõletikuga. See viitab sellele, et neerupiirkonnas arenevad veresooned. Vajalik on kiireloomuline ravi, kuna protsess võib olla pöördumatu.\nEsimene asi, mida patsiendid peavad meeles pidama, on see, et põiepõletiku korral ei tohiks te ise ravida, kuna see on tõsiste tagajärgedega. Fakt on see, et keerulises vormis põiepõletik mõjutab mitte ainult urogenitaalseid organeid.\nKuid ka neerud. Ainus, mida inimene saab ise teha, on valu rünnaku peatamine. Selleks kasutatakse nii ravimeid kui ka ravimtaimi või homöopaatilisi ravimeid.\nEsimesi kasutatakse tavaliselt siis, kui peate kiiresti valust lahti saama, välja uputama. Nende ravimite hulka kuuluvad no-shpu, drotaveriin, papaveriin.\nKass või kass pissib verega: kassipoegadel ja täiskasvanud loomadel vere uriini ilmnemise põhjused, millega see võib olla seotud, kuidas ravida Kiiresti on vaja arsti: kassil on veri uriinis Kassi omaniku tähelepanu võib köita uriini värvi muutumine vere segunemise tõttu.\nKas on võimalik annetada menstruatsiooni ajal uriini testide jaoks ja kuidas seda õigesti teha Neerupõletiku dieet - mida saab ja mida mitte süüa Neerukoolikute dieet - mida saab ja mida mitte süüa Neerude kompuutertomograafia kontrastaine abil.\nRavimid on kiired, neid tuleb patsiendile anda kuni kiirabi saabumiseni ja tagada vajalik ravi. Soovitatav on jätkata edasist ravi haiglas arsti järelevalve all. Enamikul juhtudel on haigusega toimetulemiseks vaja kompleksset ravi, mis hõlmab antibakteriaalseid ravimeid, põletikuvastaseid ravimeid, homöopaatilisi, rahvapäraseid abinõusid, ravimtaimi, aga ka mitmeid sümptomaatilisi ravimeid, näiteks valuvaigisteid, spasmolüütikume, hemostaatilisi aineid.\nTeraapia võib hõlmata ka füsioteraapiat, spetsiaalseid ravimeid, mis stimuleerivad immuunsussüsteemi, normaliseerivad mikrofloorat, suurendavad keha kaitsemehhanisme ja resistentsust kolonisatsiooni suhtes.\nTavaliselt määratakse kõigepealt ainult ravimid. Kui see on ebaefektiivne, võib osutuda vajalikuks kompleksne ravi, mis hõlmab lisaks ravimitele ka füsioterapeutilisi protseduure, samuti homöopaatilisi preparaate.\nMida teha, kui põiepõletik veritseb? Verejuhtumite korral on ainus asi, mida tuleks teha nii kiiresti kui võimalik, kiirabi kutsumine. Siis on vaja luua tingimused verekaotuse vältimiseks - heida pikali, proovi võimalikult vähe liikuda.


Ettevaatust päikesekiirgusega! | Bioneer\nPäikesekiirguse intensiivistumine ja osooniauk Soome kohal on viimastel päevadel suurendanud just Põhja-Euroopa elanike valvsust.\nAin Kallis EMHI arendusosakonna peaspetsialist\n31. märts 2011\nTänavu kevadel on uudistes üks sagedamini korduv sõna “kiirgus”. Mitu nädalat on arutletud selle üle, kas radioaktiivne pilv jõuab Jaapanist Vana Maailmani. Nüüdseks on sellele teemale lisandunud arutelud päikesekiirguse ja osooniaukude üle.\nOsooniaukudest on rohkem juttu olnud seoses Antarktika maailmajaoga – teatavasti avastati just seal möödunud sajandi 70. aastail, et aeg ajalt (lõunapoolkeral kevadeti) väheneb kaitsev osoonikiht ligi poole võrra.\nMuide, kui stratosfääris paarikümne kilomeetri kõrgusel on osoon väga oluline, sest kaitseb meid liigse ultraviolettkiirguse eest, siis maapinna lähedal (tekkides näiteks autode heitgaasidest päikesekiirguse mõjul) muutub ta väga ohtlikuks.\nKuidas on lugu osoonikilbiga meie peade kohal?\nAtmosfäärisambas sisalduva osooni koguhulka mõõdetakse Tõraveres Tartu Observatooriumis 1994. aastast. Osooni kogus aasta jooksul muutub – tavaliselt on selle paksus suurim kevadel, tunduvalt õhem aga hilissügisel. Õnneks on nii, sest ega hilissügisel enam keegi ju ei päevita – päike madalal, jahe pealegi.\nOsoonikihi paksust mõõdetakse nn Dobsoni ühikutes (DU), mis väljendab osoonikihi tüsedust merepinnale taandatult tuhandikes sentimeetrites. Seega, kui kogu atmosfäärisambas olev osoon suruda kokku merepinna tasemele, oleks seal puhast osooni vaid paar millimeetrit (näiteks 300 DU korral 3mm). Aga sellest kogusest on piisanud terve maakera elustiku säilimiseks!\nMärtsis on osooni Eesti kohal keskmiselt 380–390 DU (maksimaalselt 450 DU), novembris aga 290 DU ümber (kogumik „Päike, osoonikiht ja inimene“, Keskkonnaministeerium ja Tartu Observatoorium, Tallinn, 2007).\nMillal osooniauk muutub ohtlikuks?\nKui „sügavad“ võivad osooniaugud olla? Kurikuulsad on tohutud tühikud osoonikilbis Antarktika kohal (kuni 86 DU, 12. oktoobril 1993). Meile otseselt kardetavaid osoonitühikuid juhtub siiakanti õnneks harva. Nagu öeldud, ei kujuta sügisesed osooni koguhulga üksikud vähenemised (näiteks 210 DU, 28.10.1999) Eesti elanikele erilist ohtu.\nEttevaatlikum peaks aga olema päevitamisega õhukese osoonikihi esinemise korral aprillis ja mai alguses, kui päike käib juba kõrgelt ning atmosfäär on veel tolmust puhas.\nMõnikord satuvad osooniaugukesed Eesti kohale vaid päevaks-paariks, mõnikord kauemaks ajaks. Eriti kestev oli osooni koguhulga madalseis 3.–16. maini 2002 (284 DU) (U. Veismann. “Päikese ultraviolettkiirgus. Universum valguses ja vihmas”, Tallinn, 2005).\nKuidas on lood tänavu?\nVeel märtsi keskel võis kaasmaalastele julgelt soovitada tunda mõnu Eesti kevadpäikesest ning isegi päevitada (kui kere külma kannatab). Ultraviolettkiirguse indeks ehk näitaja, mis iseloomustab päikese mõju nahale, ei kerkinud kuigi kõrgele (UVI kõikus Tõravere ilmajaamas 3 ümber).\nPeagi sundisid aga ettevaatusele teated Saksa ja Soome kolleegidelt, kes teatasid õhenevast osoonikihist Arktika kohal – Sodankyläs mõõdeti näiteks 28. märtsil üpris madal – 251 DU. (Ametlikult on Soome ilmateenistus seni riigi elanikkonda hoiatanud vaid kiilasjää eest.)\nKui veel reedel, 25. märtsil mõõdeti Tõraveres osoonikihi paksuseks 398 DU, siis nelja päeva pärast oli see näitaja kahanenud vaid 287-le. Nädalavahetusel langes Tõraveres UV-indeksit mõõtnud instrument rivist välja (edastas ebareaalselt kõrgeid näitajaid), kuid see asendati kolmapäeval uue mõõteriistaga.\nUltraviolettkiirguse intensiivsus Eestis (UV-indeks oli 29. märtsi keskpäeval Haapsalus 3,4, Roomassaares 3,1 ja Harkus 2,4 ühikut), Läänemere kandis (Helsingis 2,5 ja Stockholmis 2,8) ei ole küündinud kõrgele. Meenutagem, et kesksuvel on Eestis mõõdetud isegi 8,3 ja 8,6 ühikut, mis on päris Vahemere-äärsed näidud!\nPraegu peaksime aga arvestama veel kohatise lumevaibaga, mis võib peegeldada üle 90% pealelangevast kiirgusest. Seetõttu kasvab ultraviolettkiirguse intensiivsus tunduvalt. Seega on asjakohane soovitus: kevadel, selge taeva, särava päikese ning sätendava lume aegu tuleks silmade kaitseks maailma vaadata läbi tumedate prillide!\n06. 03. Ukraina pisarad Eesti tuumatuleviku pärast\n11. 01. Täna makstakse tuumakatastroofi likvideerijate ja represseeritute toetust\n20. 12. kolmandik Eesti pinnasest on kõrge radoonitasemega\n14. 11. Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla on muudetud ohutuks\n07. 10. Eesti võib saada toetust kiirgusohutuse edendamiseks\n08. 12. Uus kiirgusseadus toob kaasa muudatusi kiirgustegevusi reguleerivatesse määrustesse\n30. 04. Valitsus kiitis heaks kiirgusseaduse muudatused\n20. 07. EMHI hoiatab intensiivse ultraviolettkiirguse eest\n10. 10. Rahvusvahelise Aatomiagentuuri esindajad külastasid Eestit\n02. 08. Pentus: valmisolek kiirgushädaolukordade lahendamiseks on paranenud\n26. 07. Uus kiirgusseadus toob muudatusi rakendusaktidesse\n18. 03. Radioaktiivne kiirgus ja tervis\n15. 04. Tallinnale koostatakse radooniriski kaart


Näpunäiteid koolilapse elustiili parandamiseks - Pere - sõbranna.ee\nNäpunäiteid koolilapse elustiili parandamiseks\n6. oktoober 2014, 10:06\nKoolilaps peaks iga päev ennast vähemalt 60 minutit füüsiliselt liigutama. Selleks sobivad näiteks tantsimine, korvpall või jalutuskäigud sõpradega. Treeningu ajal toodab keha endorfiine, mille tulemusel tunneb laps ennast enesekindlamalt, emotsionaalselt stabiilsemalt ja positiivsemalt. Tuleb meeles pidada, et kõik sissesöödud kalorid saaks ka ära kulutatud. Kui trenni on vähem, peaks laps ka vähem sööma.\nMe ei saa oodata, et laps oleks füüsiliselt aktiivne või toituks tervislikult, kui meie ise seda ei tee. Väga hea oleks, kui pere saaks vähemalt hommikusöögi- ja õhtusöögilauas koos istuda ja süüa. Kasvavale kehale on vaja täisväärtuslikke toitaineid ja emotsionaalset toetust.\nEelistage täisteratooteid - kartulid, täisterapasta ja -puder, tatar, pruun riis. Süsivesikud on eriti tähtsad kui laps teeb trenni.\nLiha ja piimatooteid võiks tarbida eelistatult looduslike maitseainetega maitsestatult. Need valgurikkad tooted on vajalikud, et laps saaks kasvada ja areneda.\nNii palju kui võimalik, vali isevalmistatud ja värskeid toite.


▷ NUANCE Kupongi kood ja pakkumised »10% allahindluskood\nNUANCE.com Kupongid, sooduskoodid, pakkumised\nNuance.com on sait, mis lubab inimestel vabatahtlikult pidevalt tehnoloogiast õppida ja võimaldab neil lihtsalt suhtleda inimestega. Ärge enam käske mäletades, sõeludes keskpäraste rakenduste lõpututest menüüdest või investeerides rohkem aega, raha ja energiat selleks, et süsteemid tegelikult teeksid seda, mida te vajate, selle asemel, mida nad soovivad. Need teenused on saadaval soodsate hindadega, kasutades kupongikoodi.\nKuni 42% OFF 1 aastani liitumisel Nuance Power PDF-iga\nTäna on Nuance Power PDF-i parim pakkumine: 42-aastase tellimuse korral kuni 1% allahindlust\n25% allahindlust selle nüansside kuponkikoodi jaoks\nKasutage täna seda nüansikampaanilist lisaseadmete jaoks ja saate 25% allahindlust\n76% soodustust Omnipage Ultimate\nTänane pakkumine Omnipage Ultimate sisaldab 76% allahindlust ilma sooduskoodita!\n20% allahindlust kõigile NUANCEi veebisaidile!\nSee on spetsiaalne Nuance'i reklaamkood, mis pakub teile kogu tarkvara jaoks 20% allahindlust!\n10% OFF loomulikult rääkiva draakoni jaoks\nSelle NUANCE kupongiga saate 10% allahindlust draakoni loomulikult rääkimise eest.\nedendamine Kuni 42% OFF 1 aastani liitumisel Nuance Power PDF-iga Juuni 30\nKupong 25% allahindlust selle nüansside kuponkikoodi jaoks 28 veebruar\nedendamine 76% soodustust Omnipage Ultimate 30 november\nKupong 20% allahindlust kõigile NUANCEi veebisaidile! 29 august\nSait pakub lahendusi paljudes valdkondades, nagu heallthcare lahendused, kunstlik intelligentsus, draakon meditsiiniline, dokumentatsiooni täiustamine, mobiilne ja pilve, meditsiiniline kuvamine, meditsiiniline transkriptsioon, tervisekahjustuste integreerimine ja partnerlus, dokumentide haldamine, riiklikud tervishoiuteenused, IDN-id ja tervishoid süsteemid, kogukondlikud ja maapiirkondade haiglateenused, ambulatoorse kliinikud, diagnostika, arvuti abil arstidokumentatsioon ja palju muud.\nMitte ainult saate kasutada mõne toote tasuta prooviperioodi, kuid pood pakub teile ka 30 päeva tagasimakse garantii, kui teil esineb teie esemega probleeme või te ei ole oma ostuga rahul.\nLisaks Nuance.com kasulikke koodile korraldab poe ka saidi avalehe pealkirjas olevad pakkumised ja pakkumised, mille eesmärk on hinnad veelgi enam langetada.\nMakse saab teha Interneti kaudu turvaliste lahenduste abil, kasutades American Expressi, Diners Clubi, Discoveri, JCB, MasterCardi, Wire Transferi, PayPali ja Visa-ühendust.


8. jaanuar 2020 kell 14:39\nRB Rail AS ametist lahkunud tegevjuhi Juho Riihimäki (pildil) järglane peab olema transpordivaldkonnas kogenud ärijuhi kõrval ka oskuslik diplomaat, leidis Rail Balticu ärivõrgustiku juhatuse liige vandeadvokaat Tõnis Tamme. Foto: Andras Kralla\nKolme Baltimaa riigikontrollide ühisauditis tehtud etteheiteid Rail Balticu juhtimise teemal tuleb Tamme sõnul tõsiselt võtta. „Saan aru, et praegu on sisemine kriitiline analüüs Rail Balticu projekti osaliste seas käimas ja peaministrite tasemel on asja arutatud,“ ütles Tamme.\n8. jaanuar 2020 kell 10:00\nKolme Balti riigi valitsused teevad tööd, et Rail Baltic valmiks lubatud 2026. aastaks, kuid pikemate rahastusprognooside tegemine on praegu keeruline, sest Euroopa Liidu ehitusrahad perioodil 2021 kuni 2027 ootavad veel taotlemist, märkis majandus- ja kommunikatsiooniminister Taavi Aas.\nRail Baltic tuleb, kui juhtimine ja vastutus paika saavad, kuid kindlasti läheb see kallimaks ja valmib hiljem, kirjutab Äripäev juhtkirjas.\n15. detsember 2019 kell 22:57\nRail Balticu Ülemiste ühisterminali projekteerimishanke teise vooru võitsid reedel toimunud žürii koosviimisel Suurbritanniast pärit Zaha Hadid Architects ja Eesti osaühing Esplan.


Maailma esimene hologramme esitav nutitelefon ilmub varsti – loe, kust sellele väärilist videot leida - Forte\nAparaadi nimi on Hydrogen, tootja on moodsa digikino alustala USA firma RED... ja ilmumisaeg on veel lahtine.\nKüll aga lubab tootja, et selle ekraan võimaldab nn holograafilist pilti nautida, mis on jämedalt võttes spetsprille mitteküsiv 3D- ehk ruumiline pilt.\nTehnoloogiafänne huvitab muidugi ka küsimus, et kust uudse seadme jaoks väärilist pilti ja videot hankida. See jäi seni vastuseta, aga nüüd teame vähemalt üht varianti.\nRED arendab nimelt spetskaamerat, mis 8K 3D sisu toodaks ja Hydrogeniga koostööd teeks. See koosneb kahest omavahel sünkroniseeritud 4K kaamerast ning suudab pilti-videot nii 8K kvaliteediga toota kui ka sellele teisendada.\nSeejärel saab sisu Hydrogeni telefoniga vaadata või isegi telefoni ja uue 8K 3D kaamera andmeside ühendada. Telefon oleks siis kaamera lisaekraan, mille vahendusel salvestusi kohe vaadata.\nJah, kõik see tundub sama kahtlane ja massidesse-jõudmise-osas-ebausutav kui nutiseadmetootjate varasemad lootused panna meid kõiki ise 3D- ja 4K sisu tootma, kui vastavad võimekused telefonidesse jõudsid. Aga Hydrogeni puhul on tähtis eelkõige innovaatilisus, mitte selle praktilisus nüüd ja kohe.\nMis lihtsalt 8K kvaliteediga videosse puutub, siis maailmas on katsetatud juba 8K teleülekandeid ja näiteks YouTube hakkas 8K videot pakkuma juba ligi kolme aasta eest. Aga enamikel meist seisab ees alles 4K revolutsioon, või siis Eesti televaatajate enamusele mõeldes lihtsalt Full HD resolutsioon ehk telesaadete eelkõige täiskõrglahutuses jälgimine.\nHydrogeni lubavad USA-s müügile tuua suured mobiilioperaatorid Verizon ja AT&T, kuig ilmumisaeg on endiselt lahtine (tootja lubas seda algselt tänavuse aasta esimeseks veerandiks).\nUudse telefoni kaks varianti olid pika aja vältel eeltellitavad tootja kodulehel, hinnad vastavalt 1295 ja 1595 USA dollarit, aga hetkel uusi tellimusi (enam) esitada ei saa.


Premia tõi turule uued Premium pulgajäätised ja puuviljasorbetid - Kasulik.ee\nPremia tõi turule uued Premium pulgajäätised ja puuviljasorbetid\nPremia tutvustab esimesi jäätiseid oma kevad-suvisest kollektsioonist, mis pakuvad nii luksust kui puuviljast jahutust.\nGurmaanidele tõi Premia turule premium-klassi pulgajäätised. Ehtsa šokolaadiga kaetud jäätisesarjas on neli maitset: vannillijäätis piimašokolaadis, vannillijäätis piimašokolaadis mandlitükkidega, vannillijäätis toffeemaitselises šokolaadis ning mustika-põldmarjajäätis valges šokolaadis.\nPremia Premium pulgajäätised on 80-grammises pakendis ja saadaval soovitusliku jaehinnaga 0,99-1,05 €.\nPremia jäätiseperekonnaga liitusid ka naturaalsest puuviljapüreest valmistatud klassikalised sorbeti pulgajäätised. Sorbetid ei sisalda säilitusaineid ja on 2-4 korda madalama kalorsusega kui koorejäätis. Maitsevalikus on koduselt suvine vaarikas ning eksootilised kiivi ja mango.\nPremia sorbetid on 73-grammises pakendis ja saadaval soovitusliku jaehinnaga 0,60 .\nIga pelmeeniks nimetatud plönni ei päästa ka hapukoor\nPremia toob turule pidulikud perejäätised\nPremia tõi turule uued Ekselence maitsed\nPremia tõi turule Ice Age lastejäätised


Trükis "Eesti Parimad Ettevõtted 2013"\nKonkursside ajalugu » Ettevõtluse Auhind » 2013 » Kategooriate nominendid\nEKSPORTÖÖR 2013 nominendid\nEttevõte Ekspordi käibekasv (%)\nEkspordikäibe kasv (eur)\nMüügitulu 2012 (eur)\nMüügitulu muutus (%)\nTartu Mill AS, suur eksportöör 49 8 890 942 73 283 828 54\nPelltech OÜ, väike eksportöör 72 651 487 1 697 236 51\nJoik OÜ, alustav eksportöör 500 106 139 657 772 60\nTartu Mill AS - võitja\nLoe artiklit võitjaga »\nBaltimaade suurim teraviljatöötleja Tartu Mill kasvab iga aastaga üha rohkem globaalseks tegijaks. Mahtude suurendamine lubab vaadata olemaolevate turgude kõrval ka Rootsi, Venemaa ja Tšehhi poole. Tänu messidel osalemisele Amsterdamis, Kölnis ja Pariisis on saadud eksportkontakte Euroopas, Aafrikas ning ka Lähis-Idas ja araabia maades.\n1941. aastal loodud Tartu Elevaatori järeltulija töötles 2012. aastal 210 000 tonni teravilja, eksportis toodangust ligi veerandi ning näitas ligi 140 miljoni eurose müügitulu juures 3,5 miljoni eurost kasumit.\nEttevõtte müügidirektori Kalle Jaarmani hinnangul on tarbijad Tartu Milli brändiga jaekaubandustooted – jahud, pastad, jahusegud ja teised teraviljatooted positiivselt vastu võtnud. „Tagasiside kvaliteedi ja sortimendi kohta on olnud väga hea ja tooted meeldivad Eesti tarbijale,“ kinnitab Jaarman.\n2012. aastal investeeriti tootmise parendamisse Eestis ja Läti tütarfirmas kokku 7 miljonit eurot. Käivitati moodne ja võimas pastatehas.\nTuleviku ja investeeringute osas on palju uusi plaane, mis tarbijate jaoks tähendab kindlasti Tartu Mill kaubamärgi all müüdavaid uusi huvitavaid tooteid. Samuti on firma otsustanud kohandada pakkeliinid ja pakendid selliselt, et need vastaksid Skandinaaviamaade jaekettide soovidele.\nAS-s Tartu Mill töötab 53 inimest.\nViimase kuue-seitsme aastaga on spontaansest ideest ja kahe mehe katsetustest pisikeses katlamajas kasvanud välja Eesti kapitalil põhinev pelletipõletite tootja. Firma on projekteerinud ja toodab täna üheksat põletimudelit, mille eeliseks on asjaolu, et need on mõeldud paigaldamiseks tavalistele õlikateldele.\nPelltech ekspordib 21 riiki enam kui 90 protsenti oma toodangust, sealhulgas Kreekasse, Argentiinasse ja Lõuna-Aafrika Vabariiki. Eelmisel aastal näitas firma ligi 1,7 miljoni euro suuruse käibe juures hämmastavat rentaablust – firma puhaskasum ulatus ligi 700 000 euroni.\nAlates 2009. aastast on ettevõtte tootmis- ja müügimahud igal aastal kasvanud enam kui kaks korda.\n2013. aastal plaanib Pelltech suurendada tootmist kuni neljandiku võrra. „Kui maailmaturul mingeid suuri üllatusi ei tule, siis ootame ka 2014. aastal kasvu 25-30 protsenti,“ kommenteerib Pelltechi ekspordijuht Kadri Liivat firma arenguplaane.\nPelltechi asutajad – Aavo Isak ja Priit Kotli – suutsid õigel ajal leida maailmas veel konkurentsihõreda valdkonna. 2004. aastal tegelesid mehed Rootsi põletite müügiga Eestis, kuid nägid võimalust täiendatud ja parendatud tootega ise turule tulla. Nagu ütleb Kadri Liivat - „kui Aavol ja Priidul oleks vabalt valida, millega nad oma tööpäeva sisustavad, siis ei näekski neid muud tegemas, kui tooteid arendamas ja uusi välja mõtlemas“.\nFirmas töötab täna 18 inimest.\nJOIK on Eesti looduskosmeetika kaubamärk, mille kõik tooted, alates seepidest kuni näohooldusvahenditeni, valmivad käsitööna väikestes partiides, koosnevad parimast toorainest ning ei ole testitud loomade peal. Kodumaine loodustoodete pakkuja ekspordib ligi 35% oma toodetest, suurimateks ekspordipartneriteks on Jaapan, Venemaa, Singapur, Rootsi ja Soome. 2012. aastal näitas ettevõte ligi 700 000 eurost müügikäivet.\n„Järgneva aasta jooksul on meie sihiks eelkõige kindlustada oma positsioone nii koduturul kui ka olemasolevatel eksporditurgudel. Ootame huviga, kuidas edeneb koostöö meie jaoks huvitava ja palju võimalusi pakkuva Hiina turuga,“ kommenteerib JOIKi tulevikuplaane Eva-Maria Õunapuu. 2013. aasta olulisemad sündmused on ettevõttel olnud sisenemine Jaapani konkurentsitihedale turule ning tootmispinna oluline laiendamine.\nEesti looduskosmeetika bränd JOIK asutati 2005. aastal, aastakene pärast seda, kui firma asutaja Eva-Maria Õunapuu otsis tulutult kvaliteetseid aroomiküünlaid, mida pimedatel ja külmadel sügistalveõhtutel süüdata. Kui tal ei õnnestunud sobivaid küünlaid leida, otsustas naine need ise valmistada. Järk-järgult lisandusid valikusse seebid ja kosmeetikatooted ning töökõrvasest hobist kasvas välja täismahus ettevõte.\nFirma nimi JOIK tuleb sõnast joig, mis on looduslähedase saami rahva iidne laulmise viis. Joigumine tähistab põhjamaisust ja oskust kasutada loodust heaolu ja tervise heaks, aga samas pidevalt areneda ja luua tooteid, mis sobivad tänapäeva inimesele ja kannavad endas emotsiooni.


Uuring: finantskriisi põhjustas Hiina\nRainer Saad • 29. august 2012 kell 13:05\nErasmus Research Institute of Managementi uuringu kohaselt ei põhjustanud 2008. aasta globaalset finantskriisi mitte Wall Street, vaid hiinlaste säästud.\nInstituudi uuringu kohaselt tekitas hiinlaste meeletu säästmine odavat raha, mis toitis USA kinnisvaramulli ja kokkuvarisemist, vahendas CNBC.\nUuringu autori ning Hollandi Tilburgi ülikooli majandusteaduse professori asetäitja Heleen Meesi sõnul ei saanud eksootilised kinnisvaratagatisega väärtpaberid põhjustada kinnisvaraturu kollapsit, sest need väärtpaberid moodustasid kõikidest 2000-2006 väljastatud hüpoteekidest alla 5 protsendi.\nMeesi sõnul oli kriisi põhjuseks Föderaalreservi lõtv rahapoliitika aastakümne alguses, mis põhjustas USAs 2003. ja 2004. aastal refinantseerimisbuumi ja sissetulekute kasvu. Ameeriklaste ohjeldamatu kulutamine toitis Hiina majanduskasvu ja see suurendas sealset säästmist.\nUuringust selgub, et 2006-2009 säästsid hiinlased üle poole enda SKT-st. Säästud paigutati fikseeritud tulumääraga varadesse nagu valitsuse võlakirjad ning see rõhus intressimäärasid alates 2004. aastast üle maailma. Seetõttu langesid intressimäärad kogu maailmas ning odav raha põhjustas kinnisvarabuumi USA eluasemeturul.\nBritid võivad hiinlaste tõttu töötada 75. eluaastani


Teil on kunagi * kunagi hiljaks jälle selle Google Maps rakenduste trikiga - et.inspirationclassic.com\nStarburst toob tagasi kõik roosa kotid piiratud trükise riidedes\nTeil on kunagi * kunagi hiljaks jälle selle Google Maps rakenduste trikiga\nVõib-olla tundub see tuttav: 20 minuti pärast töö algust, sest üllatusena jätsite korterist lihtsalt liialt liiga hilja. Teine stsenaarium: sinu palsid ootavad teid, et sa nendega kohtleksid sügmelisemate mimosade ja võib-olla mõne maitsev kinoa kook bruschetta (kas see on veel hommikul?), Kuid te hindasite, kui palju aega see saabub, ja kui olete Pidu vaevatud. Enne, kui teie lööjad löövad teid välja oma iganädalast hilisõhtust või saad oma bossilt teise hoiatuse, on siin fantastiline Google Mapi trikk, mis kindlustab, et olete alati täpne.\nGoogle Maps võimaldab teil kaardistada teie siirdumise (jah, isegi avaliku transiidi jaoks), mis põhineb sellel, millal soovite LÄTI ja millal soovite ARRIIVEI. Päris magus, ah? Ja jah, iPhone'id ja Android-kasutajad võivad seda häkkimist kasutada, et see oleks õigeaegne.\nKõik, mida pead tegema, on avada oma Google Mapsi rakendus ja kaardi juhised sihtkohta. (Selle näite puhul kasutame ühistransporti.) Puudutage ühistranspordi ikooni ja seejärel koputage sinist lahtrit, mis näitab järgmist: 1. Broneeri * täidetakse tühi *.\nSee peaks avanema ekraan, mis võimaldab et valida, millist aega soovite lahkuda. Saate valida ka siis, kui soovite saabuda - näiteks pühapäeva hommikul kella 11.00-ni.\nValige "Valmis" ja voilà! Teie sõbrad on nii õnnelikud teiega;)\nKas kas teil on tehnilisi trikke, millega soovite meiega jagada? Kirjuta meile @fijngenoegenandCo!\n14 Uue täiskasvanute raamatu väljaõppimine augustis Kodu\n10 Asi, mis peaks teie rahakotis olema. Suve Ilu\nBlake Lively lihtsalt kujundas teie üleminek kevadiseks ülemiseks Meelelahutus\nKunstnik + med Student Diana Willard Loovuse nõuanded\nTiny Spaces: SF paar stiilne Loft Studio\n10 Rainbow Roots hairstyles, mis inspireerivad teid kõiki * Kõik * Värvid\n6 Põhjused, miks Gap Aasta saab muuta elu, mis muudab\nSelles uuringus öeldakse, et naised võtavad stressi alla vähem kui


FUJITSU LIFEBOOK A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ WINDOWS 10 PRO HIND | kaup24.ee\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro\n€ 55900 € 622 00 *\nToote kirjeldus: Fujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Mugavus suurepärase hinnaga. Intel Core i3 saab tõhusalt hakkama igapäevaste ülesannetega, tööl ja kasutamisel koos meediakeskkonnaga. Need kiibistikud on säästlikud, ja selliselt on tagatud pikk aku kasutusiga. Integreeritud Intel HD Graphics graafika kiibistik toetab Full HD filmide kvaliteeti ja võimaldab mängida mänge, mis ei nõua kõrget graafikatuge. Intel Core i3 protsessor on kahetuumaline ja need haldavad kuni neli voogu, mis tähendab seda, et nad saavad suurepäraselt hakkama korraga mitme programmiga.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Sülearvuti võib rõõmustada ka tippkvaliteetse kujutisega. HD resolutsioon pakub võimalust nautida tippkvaliteedilisi filme, mängida mänge ja sirvida tippkvaliteetseid fotosid. Optimaalne lahendus ärikvaliteedi ja universaalsetele sülearvutitele.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Intel HD Graphics graafika kiibistik garanteerib parima visuaalse kogemuse fotode, filmide vaatamisel või mängides, filmide vaatamisel või mängides. Integreeritud graafika kiibistik - parim lahendus energia säästmiseks, nii et Teie sülearvuti töötab akuga kauem. Intel HD Graphics pakub kodukino pildiefekte, nii igapäevane töö või programmid pakuvad veelgi rohkem emotsioone.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Numbriklahvistik on väga kasulik nii töös kui ka mängude mängimisel. Kui hindate mugavust, siis on see hea lahendus. Normaalse suurusega klaviatuur numbriklahvistiku osaga on soovitatav tööks ja isiklikuks kasutamiseks.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nFujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: Fujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro\nSoovitame osta koos: Fujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro\nSoovitame osta koos Fujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro\nKüsimused ja vastused toote kohta: Fujitsu LifeBook A357 (S26391K425V300) 12 GB RAM/ 500GB + 2TB HDD/ Windows 10 Pro


"Naabrist parem" võitjad saavad ehitatud maja jälle endale jätta, kuid nende saatusekaaslased on sellest võimalusest loobunud - Kroonika\n"Naabrist parem" võitjad saavad ehitatud maja jälle endale jätta, kuid nende saatusekaaslased on sellest võimalusest loobunud\nJust "Naabrist parem" annab võimaluse luua oma väike paradiis ning ehitada maja - olgu see siis elumaja, saun, klubihoone, rannamajake või hoopis ilusalong. Maja ehitamiseks antakse osalejatele kasutamiseks kaks merekonteinerit.\nSaatesarja toimetaja Kertu Loide sõnul oodatakse uuelt hooajalt veelgi lennukamaid ja fantaasiarikkamaid ideid. "Kui eelmisel hooajal said osalejad katsetada ja saatetiim esimest korda lähedalt näha, kui vingeid maju on konteineritest võimalik teha, siis seekord oskame juba oodata eriti kavalaid lahendusi. Oleme ikka naabritele öelnud, et vaatajate südamete võitmise valemis on suur osa ideedel, mis paistavad hästi silma. Eriti äge on, kui need on valminud iseenda käsitööna. Samuti loodame, et uue hooaja naabrid on taaskasutuse fännid," rääkis ta.\nIgal juhul tasub pingutada, et ehitis kerkiks naabrite omast uhkem, sest rahva valitud võitja saab maja koos sisustusega endale ning võib selle viia täpselt sinna, kuhu see mõeldud on.\nSaatejuhid peaksid olema need, kes eelmisel aastal, ehk Alari Kivisaar ja Keili Sükijainen.\nKuigi saatesarjas osalemine annab võitjale võimaluse kodu päriseks endale saada, siis seda võimalust alati kasutada ei saa. Eelmise aasta võitjad Eero Mikk ja Mari-Anne Essaja otsustasid novembris, et neil sai küllalt ja panid saates ehitatud kodu müüki.\nEero lisas, et kui ka laenu peaks vaja minema, siis saaks selle kolme kuni viie aasta jooksul ära maksta. Sügise saabudes oli vaja leida maja hoidmiseks soodne ja soojustusega koht, mille alla oleksid läinud ka nende viimased säästud.\nTänase päeva seisuga kuulutus kinnisvaraportaalis enam aktiivne pole.\nOma saates võidetud korteri müüsid maha ka 2017. aasta võitjapaar Jana ja Siim-Sten Palm, kes kaks aastat hiljem soetasid omale maja.


Hammaste valgendamine on kosmeetiline protseduur, millega seonduvad mitmed edulootused. Säravvalged hambad pidavat aitama paremini tööd leida ning kohtingule saada.\nKliinik 32 suuhügienist Eveli Harki annab soovitusi valgendamisega alustamiseks.\nValgenda vaid terveid ja ravitud hambaid\nEnne valgendamisega alustamist on oluline käia hambaarsti juures kontrollis. Tähtis on, et parandatud saaksid kõik katkised hambad, sest ka pisikese augu korral võib valgendamine tuua endaga kaasa hoopis suuremaid muresid. Kasuks tuleb ka sügavpuhastus suuhügienisti juures, eriti kui armastad juua kohvi, teed, veini, tarvitad rauapreparaate või suitsetad. Pärast professionaalset puhastust on valgendamise tulemus veelgi parem.\nValgendamine hambaarstikabinetis või kodus\nHambaarsti külastades uuri kindlasti, milline valgendus sinule personaalselt kõige paremini sobib. Võimalik on valgendada hambaarstikabinetis, mis annab särava tulemuse, kuid on ka kiirem kaduma. Protseduur võtab sinu päevast 1–1,5 tundi ja igaks valgenduskorraks tuleb broneerida eraldi aeg.\nTeine võimalus on valgendada kodus individuaalkapede ja geeliga, näiteks Whiteness Perfect koduse valgendusgeeliga.\nHambale meeldib aeglane valgendamine\nKoduse valgendamise eeliseks on madalama kontsentratsioonisisaldusega geeli kasutamine. Hambale meeldib aeglane valgendamine ning tihtipeale on ka tulemus nii püsivam. Aeglasem protseduur ei muuda ka hambaid nii tundlikuks kui kabineti valgendamine.\n3 soovitust hammaste valgendamisega alustamiseks:\n1. Enne kui otsustad valgendada, konsulteeri spetsialistiga ja leidke koos just teile sobiv viis.\n2. Ravi ära katkised hambad. Soovi korral tee ka enne valgendamist hammaste sügavpuhastus, nii saad parima tulemuse.\n3. Säilita kaine mõstus ja ära valgendamisega liialda.


Minu hetked ...: Mukres makrotamas\nPühapäeva varahommikul, kohe peale eelmise päeva Photowalki vanalinnas, seadsime sammud Mukre rabasse Karini ja Riinaga. Hommikul kell pool kuus Tallinnast lahkudes tibas veel vihma.\nKuna olin seal rabas alles hiljuti käinud, siis otsustasin seekord rohkem aega pühendada makrovõtetele.\nEhkki mul puudub makroobjektiiv, püüdsin oma vaherõngaste abil miskit välja võluda ;)\nVahelduseks muidugi ka muud mis silma jäi ...\nRabas on igal aastaajal omad võlud. Sügis meelitab oma värvidega. Praegu oli juba ilmunud kollakaid punakaid värve rabasse, kuid tõelise värvidemängu jaoks peaks vast minema sinna peale öökülmasid, ... ütleme novembri paiku.\nNeid veepärleid püüdsin seal ikka tükil ajal, no ikka ei ole kõik nii nagu tahaks, või kui on, siis ei ole teravus õiges kohas ... ühesõnaga tükk pusimist on selle makrotamisega...kaadreid kulub palju, tulemus on aga vaid üksikutel kaadritel ;)\nnoored pohlavarred jalgteel\nSeda vaest konnapoega/tüdrukut, kelle Riina leidis "piinasime" ikka tükk aega, lastes tal poose võtta ning tuues ta aegajalt siis rambivalgusse tagasi. Vahepeal moodustasime koomilise kolmiku, kus kõik sihivad oma objektiividega midagi, mida kaugelt ei näha ei olnud ... ;)\nSee niinimetatud makrotamine oli päris lõbus ja põnev vaheldus neile tavavõtetele mis sai tehtud. Hoolimata vihmasest varahommikust oli üks tore tripp :)\nLabels: cowberry, Empetrum, frog, kukemari, lingonberry, mushrooms, pilvik, pohlad, wetland\nMari pildid 10. oktoober 2013 22:27\nOled häid pilte saanud, mulle just meeldivadki natuke kunstilised makrod\nKarin Raagul 29. oktoober 2013 11:46\nPeab tõdema, et nii palju kui on inimesi, sama palju on erinevaid nägemisi (hmm, tuli imelik sõna ) ... ühest keskkonnast, isegi ühest ja samast asjast :) Sul on siin hästi palju mõnusaid kaadreid, kuid minu vaieldamatu lemmik on see peegelduse pilt ;)


< Koroonakriis on tõstnud eraravikindlustuse mahtu üle kahe korra | ERGO kindlustus\nEraravikindlustus on kõige kiiremini kasvav kindlustusliik nii ERGO portfellis kui kogu Eesti kindlustusturul. Eesti Kindlustusseltside Liidu statistikast nähtub, et selle tellijate arv on viimase aastaga kahekordistunud ning tänavu on lisaks eraisikutele kindlustatud juba üle 20 000 inimese läbi tööandjakindlustuse.\n„Tavaolukorras on eraravikindlustus eelkõige abiks olnud kahjujuhtumites, mida haigekassa praegu üldjuhul ei hüvita või hüvitab vähesel määral – hambaravi, taastusravi ja profülaktilised uuringud. Kuna koroonakriisi keerulistes oludes on haigekassa hüvitatav plaaniline ravi riiklikus meditsiinisüsteemis suures osas peatatud või edasi lükatud, siis kiire abi saamiseks pöörduvad inimesed üha enam tasuliste erakliinikute poole. Näeme kahjujuhtumite sagenemist nii günekoloogias, ortopeedias, neuroloogias ja paljudes muudes valdkondades, aga ka näiteks üldarstiabis,“ kommenteerib ERGO ravikindlustuse riskijuht Janika Lüüs-Likk. „Seetõttu võib eraravikindlustus osutuda ainukeseks päästerõngaks, mille abil praeguses kriisis üldse arsti vastuvõtule pääseda.“\nERGO andmed näitavad, et konkreetsed tervisemured ja järjest suurem teadlikkus on põhjused, miks on nii eraisikud kui tööandjad hakanud järjest rohkem eelistama eraravikindlustust.\nKeskmiselt on tasulise raviteenuse hüvitise suurus 200 eurot. See sisaldab üldjuhul vastuvõtu ja uuringute tasu, samas võib juhtumeid ühele perioodile koguneda muidugi rohkem kui üks. Suuremad neist on ERGO praktikas olnud seotud vähi ja infarktiga, kus hüvitissummad ulatuvad 3000 – 4000 euroni.\nTasulisi raviteenuseid kasutavad ja kulukamate raviarvetega seisavad silmitsi eelkõige tööealised inimesed alates 40. eluaastast. „See on ka mõistetav, sest just selles vanuses annavad esmakordselt märku mitmed algavad tervisemured, mis ei sega veel töötamist ja igapäevatoimetusi, kuid mille eiramine võib kaasa tuua mõne tõsisema tüsistuse või haigusseisundi kiire halvenemise. Kroonilise haiguse varajane avastamine ja tõhusa ravi rakendamine on tihtipeale kiirem tasulise arstivastuvõtu raames ning see võimaldab haiguse edasist kulgu kontrolli all hoida ja võimalikke tüsistusi vältida. Eraravikindlustust omavate inimeste jaoks on selle võimaluse kasutamine kindlasti lihtsam, kuna kindlustus aitab kulud katta,“ selgitab Lüüs-Likk.\n„Tööandjale tähendab töötaja õigeaegselt lahendatud terviseprobleem väiksemat ressurssi tema töö ümberkorraldamisele,“ lisab ERGO ravikindlustuse riskijuht. Nii, kuidas tõuseb inimeste terviseteadlikkus, on ka tööandjate jaoks järjest olulisem pakkuda motivatsioonipaketi sees töötajale lisaväärtusi, mis tema elukvaliteeti ja heaolu otseselt puudutavad. Ka riik on tööandjatele vastu tulnud – 2018. aastal kehtestatud maksusoodustus võimaldab tööandjal teha ravikindlustusleping erisoodustusmaksuta ühes kvartalis iga töötaja kohta kuni 100 euro ulatuses.“\nLoe lähemalt ravikindlustusest siit


Nõrk kroon tõi Rootsi turismibuumi - Äripäev\nNõrk kroon tõi Rootsi turismibuumi\n11. jaanuar 2009, 09:01\nRootsi krooni järsk nõrgenemine on õitsema\nlöönud turismi – suusakeskustes on suurim külastajate arvu kasv Venemaalt ja\nBörsil noteeritud Skistaril, millel on Rootsis ja Norras viis suurt suusakeskust, on Venemaalt tulnud turistide arv kasvanud 54%, Saksamaalt on 15% rohkem tulijaid. Kokku on külastatavus väljastpoolt Põhjala riike kasvanud 14%. Ka Baltimaadest on rohkem turiste, kirjutas nädalavahetusel Rootsi majandusleht Dagens Industri.\n„Kui Åres ringi sõita, ei jää küll muljet, et tegemist on Rootsiga,“ ütles Skistari tegevjuht Mats Årjes.\nJukkasjärvi jäähotelli on väga populaarne Briti turistide hulgas.\nRootsi riigi toetusega turismi edendamise ettevõte Visit Sweden plaanib suure osa oma turismi edendamiseks eraldatud eelarvest – 170 miljonist Rootsi kroonist – kulutada Rootsi reklaamimiseks lähiümbruskonna riikides.\n„Kehvematel aegadel jäetakse vähemaks pikamaareise. Seepärast suuname oma kampaania põhijõu Taani, Norrasse, Saksamaale, Hollandisse ja Venemaale,“ ütles Visit Sweden juht Thomas Brühl. „Meie konkurendid tõmbavad koomale, nii loodame oma turuosa kasvatada,“ lisas ta. Suur kasutamata potentsiaal võiks olla näiteks Lõuna-Saksamaa suurlinnades, kus inimesed on huvitatud aktiivsest puhkusest ja pööravad samas suurt tähelepanu valuutakurssidele.\n2008. aastal kasvas välisturistide ööbimiste arv Rootsis 5%, mis on parimaid tulemusi. Brühl usub, et krooni nõrkus aitab sama taset hoida ka alanud aastal.\nSamas Hiinast ja USAst tulijate arv on vähenenud.\n28. detsember 2008, 10:25\nSuusakuurordid pelgavad külastajate vähenemist\n13. January 2009, 21:53


E-arveldaja operaatori teenusega liitunud majandustarkvara kliendid saavad kasutada e-arveldaja loodud keskset e-arvete saatmise ja vastuvõtmise lahendust Postimees\nRiigi loodud raamatupidamistarkvara e-arveldaja pakub alates jaanuari lõpust keskset e-arve operaatori teenust, et hoogustada e-arvete kasutuselevõttu Eestis.\nVarasemalt on e-arveldajaga liidestunud operaatorid Fitek ja Omniva ning lisaks ollakse liidestumas Telema ning Edisoftiga. Majandustarkvaradest, mis hakkavad e-arve operaatorteenust edasi pakkuma, liidestus jaanuari lõpus e-arveldajaga esimesena Envoice. Encoice’iga koostööd tegevad raamatupidamistarkvarad ja nende kliendid saavad täna sellest lähtuvalt juba ka tasuta e-arveid saata ja vastu võtta.\nE-arveldaja operaatori teenusega liitunud majandustarkvara kliendid saavad kasutada e-arveldaja loodud keskset e-arvete saatmise ja vastuvõtmise lahendust. Teenuse kasutamise eest tuleb liitunud majandustarkvaral iga kuu tasuda 0,5 eurot kliendi kohta.\n2016. aastast saavad mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad ning mittetulundusühingud e-arveldaja keskkonnas avaliku sektori asutustele e-arveid tasuta saata.


Majade keskmine ruutmeetrihind ületas Harjumaal 1800 euro piiri - news\nHarjumaa majade pakkumishind jõudis maikuus 1804 euroni. Müügis olevate majade eest küsivad omanikud keskmiselt 32300-eurost hinda.\nMajade keskmine ruutmeetrihind ületas Harjumaal 1800 euro piiri\n"Majade hinnad tõusevad kogu Harjumaal, kuid tohutud hinnakäärid näitavad kujukalt, et Tallinna-lähedase "kuldse ringi" ja muu Harjumaa elu erinevad kui öö ja päev," rõhutas City24 juhataja Karin Noppel-Kokerov. "Isegi kui Tallinn statistikast välja jätta, erinevad müügipakkumistes ruutmeetrihinnad valdade lõikes pea neli korda."\nNii müüakse näiteks Loksa linnas elumaju keskmiselt 463-eurose ruutmeetrihinnaga, Viimsi vallas aga keskmiselt 1683-euose ruutmeetrihinnaga.\nTallinna linnas pakutakse elumaju müügiks keskmiselt 2844-eurose ruutmeetrihinnaga. Tallinnaga külgnevate nn kuldse ringi valdades ulatub keskmine pakkumishind 1458 euroni ruutmeetrist, ülejäänud Harjumaa valdade keskmine pakkumishind oli mai keskpaiga seisuga 1330 eurot ruutmeetrist.\nSuurimad krundid saab majaga kaasa seevastu Tallinnast kaugemates Harjumaa omavalitsustes, Anija ja Raasiku vallas.


Rada7 -- 10-08-2018 Wateva at Studio\nfoorum » üritused » 10-08-2018 Wateva at Studio\n10-08-2018 Wateva at Studio\nMHKL & XANE\nLisas: Rada7.ee 10-08-2018 kell 09:14\nTäna astub Tallinnas, klubis Studio üles Eesti hetke üks kuumimaid elektroonilisi duosid, kodu- ja välismaal laineid lööv Wateva. Tegemist on kollektiivi ainukese sellesuvise ülesastumisega Tallinnas ning liikmed lubavad, et esinemine saab olema banger, sest lisaks miljoneid kuulamisi kogunud hittidele mängitakse ka seniavaldamata muusikat ning kogu klubi on dekoreeritud sürreaalsete ja veidrate elementidega.\nWateva selle suve ainuke Tallinna ülesastumine toimub täna klubis Studio. Südaööl algaval sündmusel astuvad plaadimasinate taga üles ka MHKL & XANE ning DJ PhilGood. Pileteid sündmusele on võimalik soetada GateMe piletikeskkonnast ja kohapealt enne sündmuse algust.


Puitait: Gutenbergi Võsapress – ESL\nESL > Puitait: Gutenbergi Võsapress\nKevade alguses rajasid Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonna tudengid arhitektide Sille Pihlaku ja Siim Tuksami juhendamisel Tallinna linna kolmest osast koosneva puitinstallatsiooni „HeliLaine”. Tallinn Music Weeki raames loodud triloogia lipulaev püstitati Viru tänava kohale Musumäele. Kaks väiksemat osa paigaldati sisearhitektuuri osakonna projektiruumi Nunne tänaval ja Telliskivi Loomelinnakusse.\n„HeliLaine” nr 1. Puitlava Musumäel. Foto: Tõnu Tunnel\nEhituse ajakava oli ülimalt pingeline. Karge kevadtuul viis õues viibimise harjumuseta tudengitest pea kolmandiku palavikuvoodisse ning puitprusside võõpamiseks kasutatud Saaremaa tõrva ürgne aur põhjustas ühel tütarlapsel kergemat sorti toksikoosi. Mõne pika tööpäeva jooksul arenesid aga märkimisväärselt tudengite puusepaoskused ning avardusid üldised arusaamad puitkonstruktsioonide inseneeriast.\nSisearhitekt, puusepp või midagi muud?\nSisekujundajate suur huvi puusepakunsti ja ehitamise vastu põhjustab ehk hämmastust. Meie osakond on projekteerinud ja ehitanud viimase pooleteise aasta jooksul lisaks kõnealusele installatsioonile veel kaks sauna ja metsakõlakojad ning rajab praegu veoautohaagisesse liikuvat klassiruumi. Olgu etteruttavalt öeldud, et asja iva pole napsata palakest seni vaid arhitektidele kuulunud pirukast, vaid kõrgendatud huvi konteksti arvestava kvaliteetse ruumi vastu.\nMõned aastad tagasi oli sisearhitektuuri osakonna käsitööfookuses enamasti vaid puidust tool. Tegemist on mitmeti suurepärase ülesandega, sest korraliku tisleritooli projekteerimine ja ehitamine eeldab baasarusaama konstruktsioonist ja ka inimkeha ergonoomikast. Mööbli projekteerimisest ja ehitamisest ei ole me siiani loobunud, see on esimese kursuse õppekavas olulise erialaprojektina ka praegu. Mööblikeskse õppekava puhul jäi minu hinnangul aga vajaka laiema konteksti mõistmisest, sest, parafraseerides üht tuttavat arhitekti, kui viia tool metsa, on see jätkuvalt lihtsalt tool.\nOn kõnekas, et „HeliLaine” installatsiooni eeskujuliku valmisehitamise järel said meie tudengid tööpakkumisi ehituspuusepatöödeks. Sisearhitektuuri laienenud ampluaa tõttu tunnevad tudengid pisut muret, kelleks nad pärast kooli lõpetamist saavad. Toetudes haridusrevolutsionääri Ken Robinsoni ideele, ongi nüüdisaegses hariduses mõistlik valmistada ette ametit, mida veel olemas pole.\nSee ei ole õppekava koostamisel lihtne lähtepunkt. Usun aga siiralt, et vaid siseruumispetsialistiks jäämine pole eriala arengule ainus valik. Seetõttu oleme loobunud osakonnas rangelt välisseinapõhisest määratlusest ja defineerinud oma tegevuse skaalapõhiselt. Koolitades tudengeid inimmõõtmelise ruumi asjatundjateks, on tegu mõneti küll häguse plaaniga, kuid samas, teadmata, mida tulevik toob, saab olude muutudes edukamalt välja vingerdada. Pisut liialdatult võis varasem, vaid siseruumikeskne fookus lõpetada vestluse võimaliku kliendiga fraasiga „Tänan, aga mul pole praegu sisekujundust vaja”. Inimskaalale keskendunud spetsialist võib aga liituda mis tahes meeskonnaga, kes parajasti sellist fookust vajab, olgu tegemist avaliku linnaruumi arendaja või toitlustusasutuse tellijaga.\nLisaks kontekstuaalselt mõtestatud ruumile on EKA sisearhitektuuri osakonna õppekava oluliseks komponendiks materjalikasutus. Viimane pole valmistoodete kataloogide nobeda lappamise treening, vaid ambitsioon süveneda nii eksperimentaalsetesse kui ka traditsioonilistesse materjalidesse uue nurga alt. Üks sellistest fookusmaterjalidest on meil puit.\nÜsna krõbiseva vinüülplaadina mõjub jutt Eesti puiduekspordi potentsiaalist, mida ei osata piisavalt ära kasutada. Üheksakümnendate Rummu Jürid laadisid Eesti sadamatest väljuvatele praamidele toorest ümarpalki. Pisut hilisemateks saadetisteks olid allhanke korras valmistatud lauajalad ja kapinupud. Mingil hetkel alustasid tegevust saunade ja koerakuutide eksportijad. Tänapäeval on meie puidualane kompetents niivõrd suur, et eesti tegijad püstitavad Bergenisse neljateistkordseid kortermaju. Taolisi edulugusid võiks meil olla aga kaugelt rohkem.\nArhitekt Ülar Mark on selgitanud ühes arutelus meil levinud kergkruusaplokkide ja kipsplaatide võidukäiku järgmiselt: „Puidul, nagu ka loomulikul ventilatsioonil, puudub müügimees.” Lisaks on puit mitmeteski situatsioonides pirtsakas, hind pigem kallis ning ka normidega vastavusse viimine problemaatilisem. Kuid tõuhobuse karakteriga materjal garanteerib võrreldes tuima tuhaplokiga erakordseid tulemusi.\n„HeliLaine” nr 2. Aadressil Nunne 16 asuva EKA sisearhitektuurikateedri läbi akna viiv portaal. Foto: Tõnu Tunnel\nLühiajaliselt oleks ehk mõistlikum tutvustada tudengitele pigem laiatarbe ehitusmaterjale, aga mis on sellise pingutuse pikem perspektiiv? Üldiselt arvatakse, et vähemalt Euroopas raugeb lähikümnenditel uute ruutmeetrite rajamistempo. Nähes aga suurt rahvaste rännet, võib trend kujuneda hoopis teises suunas. Tegelikult võib projekteerimis- ja ehitusturg juba lähitulevikus poliitika ja tehnoloogia arengu koosmõjul niivõrd palju teiseneda, et ajamasinaga paarikümne aasta taha tulevikku lennates saaksime halvava šoki.\nTeadmatus seoses pea kõikide valdkondade tulevikuga on tänapäevases maailmas normiks saamas – välja arvatud ehk matuseäris – ning ainsaks vankumatuks tegutsemismotiiviks jääb vaid usk. Uskugem siis, et tehnoloogia jätkab arenemist ja vajadus taastuvate materjalide järele ei rauge. Eeldame, et eristumine ning autentsus annavad konkurentsieelise. Kas seepärast poleks siis rohke raieküpse okaspuumetsaga kaetud Põhjalas loogiline keskenduda puidule? Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonnas keskendume lisaks puidu erinevate kasutusrakenduste uurimisele ressurssidest tulenevatele piirangutele, aga ka soovile osakonnas aastakümneid au sees olnud materjali järjepidevalt kasutada.\nRohkem puidust mõisaid\nPuidu jõudmiseks laiatarbeturule on vaja tehnoloogia tuge. Viimase oskuslik kasutamine pakub rahvuslikule materjalile potentsiaali ka senisest enam lisandväärtust tuua. Tehnoloogiaga lõimumine igal tasandil on ilmselt paratamatu stsenaarium. Alates toorme hankimisest kuni viimistletud detailide paigaldamiseni. Praegu juhib Kilingi-Nõmme lähedal ehitatavat metsaharvesteri Metsis veel inimene, kuid ilmselt rapsivad üsna pea minu Soomaal asuva mesila kõrval puid lõigata robotid. Mitte et mulle see „Tähtede sõda” meenutav situatsioon sajaprotsendiliselt meeldiks, ausalt öeldes see isegi pelutab, aga kui selle tulemusel levib kvaliteetset tooret enam ehitustööstusesse, olen ehk robot-saemehega metsasihil kohtudes valmis silma kinni pigistama. Tahan loota, et robotil jagub tarkust ja südametunnistust raiuda kohas ja mahus, mis meie metsa terviklikkust ei kahjusta.\nUlmežanris jätkates võiksid robotid olla varsti valmis ka ehitusobjektil puitdetaile komplekteerima. Masin tahab aga vähemalt esialgu suunamist. Ruumitaju arendamiseks oligi vaja tudengeid Tallinna peal tõmbetuules hoida.\nTehnoloogia pealetung saab töödeldud puidu hinda usutavasti vaid langetada ja suure tõenäosusega levib see ka igapäevaehitusse. Kuid enne seda oleks vaja puidu kasutamise edulugusid olulisteks peetavate avalike objektide vallas. Suurtellijana saab riik mõjutada materjalikasutust näiteks avalike hoonete konkurssidega, kirjutades puidu kasutamise nõude konkursitingimustesse sisse, seda siiski nii, et ruumikvaliteet ei halveneks. Talupoegadena ihkame oma rehielamusse ikka seda, mida mõisas näinud oleme. Nähes avalikus ruumis õnnestunud puidukasutust, tekib ka eratellijal isu materjali järele.\nSuuremaks isuks ei piisa aga Tondiraba jäähalli võrratutest liimpuidust laetaladest. Vaja on puidu tunduvalt laiemat levikut. Unistustes võiks Tallinna lennujaama suhteliselt igava betoonkonstruktsiooni asemel olla puitsõrestik. Ehk võiks laudadest kokku lüüa ka mõne kiilimärgiga lennumasina?\nViimase käigu võtaks siiski tagasi, selleks et puidupropaganda tulemusel ei näeks meie avalik ruum välja nagu Läti armastatud restoraniketi interjöör. Sarnast talupojaromantilist dekoori kannavad näiteks ka RMK hallatavad loodusrajatised. On ülimalt tänuväärne, et meie riigis on olemas niivõrd hästi hooldatud ja levinud loodusmatku toetav taristu, kuid seni on veel kasutamata tohutu potentsiaal lisada kaunile Eestimaa loodusele aktsenti, muutes vaatluspaigad ka ise vaatamisväärsusteks. Mitmed Skandinaavia riigid on sellega hakkama saanud.\nIdee võimalikkust tõestas meie osakond möödunud aasta sügisel, kui Võrumaal Pähnis avati metsainstallatsioon „Ruup”, mille pildid levisid sotsiaalmeedias kulutulena üle maailma, teadvustades Eesti looduse ja riigi olemasolu sadadele tuhandetele inimestele. Erakordne oli selle näite puhul tõik, et Eestit hakati mitmes artiklis avama Võrumaa metsatuka kaudu. Kuigi tehnoloogiliselt oli tegemist traditsioonilise, võib isegi öelda, et primitiivse objektiga, olid kõlakojad just eelkõige kontseptuaalselt jackpot.\n„HeliLaine” nr 3. Õue galeriipind Telliskivi Loomelinnakus. Foto: Tõnu Tunnel\nDigitaalse puidu potentsiaal\nAsjaolu, et Tallinn Music Weeki raames installatsioonide disainimiseks suunasime tudengid parameetrilist projekteerimistarkvara kasutama, ei olnud juhuslik. Sellise tehnoloogia kasutamine puitkonstruktsioonide püstitamiseks aitab ulatada käe minevikust tulevikku. Kuigi tegemist on ainult vahendiga ja kõige aluseks on siiski kvaliteetne ruum, on tänapäevane puitarhitektuur jõudnud ehk trükipressi leiutamise momenti.\nKuigi nüüdsed lahendused on endiselt kohmakad, omavad need minu hinnangul tugevat visiooniväärtust. Kindlasti oli ka Gutenbergi masina tulemus võrreldes kalligraafiat treeninud munkade käsikirjadega kõvasti maotum. Ehk diskuteeriti ka siis, milline on kirjutamise tulevik ning kas ja kuidas kulgevad loojalt tarbijale loominguline või jumalik energia ja väärtus. Sarnaselt arutletakse praegu digitaalmaailma massilises pealetungis kohati üha nähtamatumaks jääva arhitektiameti muutumise teemadel. Samuti küsitakse, kas parameetrilisel arhitektuuril on piisavalt iseväärtust või on see vaid instrument ning kas selle võit üldse saabub kunagi.\nAjavaimutunnetusele tuginedes arvan, et digitaalsel arhitektuuril võib olla sama võimas eluolu muutev võime nagu kunagisel plahvatuslikul trükisõna levikul. Kuigi praegu on see pigem nohikute mängumaa, võib see olla juba homme laiatarbemeetod, mis langetab kuningaid ja muudab riigipiire.\nPraegust paradigmade vahetusest tulenevat kaaluta olekut võiks Eesti oma huvides ära kasutada. Võsakogemus, mis on aidanud meil häda eest metsa pagenuna taas koduteed leida, võib abiks olla ka inforuumis, digitaalses võsas orienteerumisel. Võsa ja metsa ehk puidu ning kõrgtehnoloogia lõimumisel saab tekkida tootmisväärtus, mille vilju sööme tulevikus. Endistest metsameestest IT-fanaatikutena on just meil harukordne potentsiaal need kaks näiliselt eraldiseisvat valdkonda ühendada.\nPani just võsapressi käima\nTulles tagasi iseväärtuse juurde, on ilmselge, et nüüdne tehnoloogia on kultuurist ette rebinud ja vormiliselt toimuvat ei pruugi olla lihtne märgiliselt seletada.\nSee mõte tabas mind äsja EKA arhitektuuriosakonna korraldatud avalike loengute sarja raames Tallinna külastanud Mario Carpo loengus, kus ta demonstreeris oma tudengite 3D-prinditud inimsiluettide kompositsioone. Carpo tudengid olid Rooma vanalinnas hoonete fassaade kaunistavaid inimskulptuure vabavoliliselt uutes kombinatsioonides välja printinud. Need täiesti uut informatsiooni ja teistsuguseid suhteid omavad objektid nägid välja nagu rotikuningad, olles inspireerivad ja võimsad, ainult et selgelt oli tajutav, et me ei suuda selle tähendust, mis eile oli füüsilises maailmas ilmvõimatu, täna aga hiireklikiga materialiseeritav, lõpuni mõista ega seletada.\nSamas on digitaalne arhitektuur kohmakas nagu algeline masintüpograafia. Aga see on lastehaigus, mille läbipõdemine teeb tervisele pigem head. Igal juhul on ruumikultuuris alanud uus aeg – Gutenberg pani just võsapressi käima.\n Järvik, Jaan 2016. Jätkusuutliku Eesti arengustrateegia. – Akadeemia, nr 3.\n„PUITAIT” on Müürilehe uus veerg, mis toob teieni puitarhitektuuri uuenduslikud tahud, põimides omavahel arhitektuuri, inseneeria, tööstuse ja infotehnoloogia.


Kuidas leida elutuppa sobiv sektsioonkapp - Kuulutaja\nKuidas leida elutuppa sobiv sektsioonkapp\nKuulutaja | 25. jaanuar 2018 | Tasub teada | Kommentaare pole\nKui öelda sektsioonkapp, siis kiputakse mõtlema nõukogude ajast pärit ühetaolistele puitlaastplaadist tehtud ja läikivaks lakitud tumedatele kappidele, mis oma massiivsusega iga toa tuntavalt väiksemaks muudavad. Õnneks on aeg edasi läinud ja ka sektsioonkappide osas on saada olev valik tuntavalt laienenud.\nValik on niivõrd suur, et poodi jõudes võib lausa tekkida küsimus, mida siis otsustamisel silmas pidada? Millega peab siis sobima elutuppa valitav sektsioonkapp?\nSektsioonkapp peab kindlasti sobima elutoa kasutajate soovidega. Kui osta kapp, mis on populaarne valik, aga mis tegelike vajadustega ei kattu, troonib keset tuba lihtsalt üks suur kapp. Nagu teistegi kappide ja mööbliesemete puhul, sõltub kõik sellest, milleks sektsioonkappi kasutama hakatakse.\nMõeldes tagasi minevikule, siis oleme harjunud, et sektsioonkappi mahub palju raamatuid, varuriideid, dokumente, pudi-padi ja kõike muudki. Selline sektsioonkapp oli kui staatuse sümbol, mis nõudis sügavaid sahtleid ja kapiuste taha peidetud riiuleid. Suure mahutavusega kapp on tõesti praktiline lahendus ja sobib paljude koduomanike vajadustega.\nKui soov on aga sektsioonkappi pigem televiisori alusena kasutada ja lisaks paneksid sinna mõned DVD-d, paar lemmikraamatut ja mõned nipsasjakesed, siis võib hoopis parem lahendus olla õhuline avariiulitega kapp. Televiisori aluseks ei sobi seejuures päris kõik sektsioonkapid.\nEnne kapi koju tellimist tasub veenduda, et valitud kapile mahub ära ka teler. Et teler on kapil on istekohaga võrreldes õigel kõrgusel ning et seal on ka ruumi juhtmete ja muu tehnika pilgu alt ära peitmiseks. Tähelepanu tuleks pöörata ka sellele, et sektsioonkapis oleksid avaused kaablite läbijuhtimiseks.\nStiilist rääkides, siis sektsioonkapid on lihtsamaks muutunud. Massiivsete kapist seinade asemel leiab kodudes kerge disainiga väiksemaid kapped, mida saab vabalt ringi paigutada ning mis ei pea enam kogu pere varandust ära mahutama.\nEelistada tasuks kapimudelit, mida saab võtta osadeks ning siis vastavalt soovile ringi tõsta. Selliselt on võimalik muuta nii mahutavust kui ka ruumi väljanägemist ja seda ilma vajaduseta uus kapp osta.\nMinnes aga materjali juurde, siis reeglina on sektsioonkapp tehtud puitlaastplaadist, millele saab valitud pinnatöötlusmeetodiga soovitud välimuse anda. Samas võib leida ka kappe, mille tegemisel on kasutatud metalli, täispuitu, klaasi või hoopis erinevaid materjale kombineeritud, andes mööbliesemele unikaalse väljanägemise.\nVäga palju leiab näiteks klaasriiulitega või klaasustega kappe. Seejuures ei pea klaas olema lihtsalt ühepinnaline nagu oleme akende ees harjunud nägema. Vaid leida võib ka väga huvitavate mustrite ning reljeefseid lahendusi. Küll tasub aga kaaluda, kas silmatorkavate uste kujundusega kapid sobivad ülejäänud mööbliga ruumis ning kapi planeeritud kasutusega.\nOma asukoha ja suuruse tõttu on sektsioonkapil oluline roll nii elutoa kui seeläbi ka kogu kodu mulje kujundamises. Mälestused tumedatest lakitud kappidest, mis muutsid kõik korterid ühesugusteks, võivad olla esialgu takistusteks sektsioonkapi ostmisel, ent saadaval on mitmeid kaasaegseid ja meeldiva välimusega kappe.\nSkandinaavialikult heleda disainiga toas võib kirevaks värvitud sektsioon lausa kriiskavalt mõjuda. Samas boheemlaslikus kodus mõjuks sama kriiskavalt läikivvalgeks värvitud kapp. Kontrastsete värvide kasutamine on julge valik, ent kui sisekujunduses värvide sobitamisega ennast päris kindlana ei tunne, tasub valida klassikalisema ja neutraalsema värvilahendusega mööbliesemed.\nMuidugi ei pea sektsioonkapid olema ülejäänud sisustusega täpselt sama värvi ega tooni. Turvaline samm on valida mõni sisekujunduses juba kasutatud värv aga muuta lihtsalt tooni intensiivsust.\nVõimalik on valida ka kapp, mille üldmulje on neutraalne, aga kus kapiuksed või sahtli esipaneel on eredamat värvi, pakkudes silmale meeldivat tugipunkti. Värvi saab lisada ka sellega, mida otsustad riiulitele paigutada: ilus maal, foto või isegi julgema disainiga lillevaas.\nPole midagi uhkemat, kui täpselt sinu soovide järgi tehtud mööbel, ent eritellimusel valminud mööbel võib kujunda väga kulukaks. Sektsioonkapp on siiski tarbeese, ning soodsamas ja keskmises hinnaklassis on erinevate kappide valik piisavalt lai.\nPannes paika, mis on soovid, stiilieelistused ja värviliselt sobivad lahendused, saab nimekirjal silma peal hoides e- poes ringi vaadata ning valida mitmete koju sobivate variante vahel.\nKommentaare pole | juuni 27, 2019\nPop-up kohvik meelitas maiasmokkasid suhkruvabade magustoitudega


Päev 49. Muuseumiööst - Anneli - Fitlap\nMa ei tea kuidas teistel, aga meie peres on Muuseumiöö igal aastal oodatud. Alguses vedasime lapsi ise sinna, nüüd lapsed on juba nii vanad, et oskavad küsida.\nSel aastal kui selgus, et Muuseumiöö on samal päeval nii Kalamaja päevade kui ka Eurovisiooniga, otsustasime, et üle ei pinguta. Kuna abikaasal pidi olema teine üritus, siis leppisime lastega kokku, et nemad igaüks valivad ühe ja mina ühe koha. Kokku siis kolm.\nKuna eelmise aasta Muuseumiöö oli jätnud kustutamat mulje, siis üks neist valis seekord jälle Tallinna Linnamuuseumi ja teine Lastekirjanduskeskuse. Mingit suuremat kava ma neile tutvustama ka ei hakanud, sest need kaks kohta on mõnusasti ligidal üksteisele ja minu selleaastane valik langes samuti vanalinnale - nimelt soovisin külastada Toomkirikut ja täpsemalt selle torni, mis Muuseumiöö jaoks ekstra inimestele avatud oli.\nAlustasime Toomkiriku tornist. Peale väikest annetust ja järjekorda saabus meie kord torni ronida. Üks laps ise ja üks minul käest kinni. Ronisime mööda kitsast ja käänulist tornitreppi ülespoole. Keeruliseks läks siis, kui keegi vastu (allapoole) tuli. Õnneks oli paar orva, kuhu sai hetkeks kõrvale minna nii, et üksteisest mööda sai. Tornis oli muidugi vapustav vaade tervele linnale. Ja vaatamisväärsed olid ka tornis olevad kirikukellad.\nTornist alla tulles (mis oli veelgi keerulisem kui üles ronimine) istusime kirikus, kus rääkisin lastele natuke legende ning kuulasime/uurisime orelit.\nEdasi oli plaan liikuda mööda Pikka jalga alllinna. Teel sattus meile ette Ungari Instituut, kuhu lihtsalt sisse astusime. Seal oli väljas ühe lasteraamatute illustraatori näitus. Väga armsad pildid olid! Lapsed said puslesid kokku panna, värvida ja küpsiseid nosida (tssss, ma võtsin ka ühe :D).\nAlllinna jõudes mõtlesime korraks põigata Pühavaimu kirikusse, no kasvõi selleks et kahe kiriku välimust võrrelda. Ja Pühavaimust välja astudes - otse ees Ajaloomuuseum. Seal polnud ma ise ka ammu käinud, nii et väga huvitav nii mulle kui lastele. Lastel oli võimalus otsimismängu mängida ja meisterdada.\nPeale ajaloomuuseumi läksime Linnamuuseumi. Seal oli põhinäitus meil enne juba paar korda läbi käidud, aga Langebrauni portselani näitus oli ilus ja lastele meeldis ka suuri mustreid erinevates kohtades maalida.\nViimaseks jäänud Lastekirjanduskeskuses sai jälle meisterdada ja mõistatada. Ja nagu seal majas mul ikka juhtub - lahkusime koos mitme laenutatud raamatuga.\nNii palju siis mitte üle pingutamisest - külastasime Muuseumiöö raames 6 kohta. Aega võttis tõesti pea 5 tundi. Aga oli seda väärt! Ja sammude arv sel päeval tuli ka täiesti märkamatult 16 tuhande kanti!\nder blauer Montag


MÕLEMAD TAHAVAD, AGA EI JULGE: Lohutust leiab soojade rindade vahelt. Foto: Robin Roots\nGeidi Raud, 27. august 2019 00:05\n„Vagiina, vagiina, vagiina, sa päikese endaga tood. Vagiina, vagiina, vagiina, kuid valgus ka varjusid loob,“ laulab koduperenaiseks kehastunud Anne Veesaar, kittel seljas ja tanu peas, vispel mikrofoniks mõeldud. Ta tahab peremehega (Madis Milling) horisontaaltangot tantsida, kuid too eelistab raamatut lugeda. Raskem on aga peremehel vastu panna ihalevale brünetile töökaaslasele, kes talle püksirihma kaela seob...\nSamal ajal kui Ratase valitsuse ministrid pealinnas teatrit teevad, rändab juba tükk aega mööda Eestimaad Vana Baskini teatri lavastus „Kas hakkame seksima?“. Tutvustuse järgi peaks etendus pakkuma mõlemale sugupoolele olenemata vanusest nii äratundmisrõõmu kui ka naerupahvakuid. Ja seda ta ka teeb.\nVihmane kolmapäevaõhtu Mustamäel Löwenruh' pargis. Sadakond klapptooli on täitunud uudishimulike tallinlastega. Lavale oodatakse 51. korda „Kas hakkame seksima?“ etendust. Mida sellise intrigeeriva pealkirjaga etendus küll endast kujutab? Kaua aga publikule aega sellele küsimusele mõelda ei anta. „Kas hakkame seksima?“ kõlab Veesaare konkreetne küsimus kõrgete vahtrate alla ehitatud pop-up-lavalt. Toolil raamatut lugeva Madis Millingu tegelaskuju kohkub: „Praegu kohe või? Ega see, kui kahekesi ollakse, tähenda seda, et kohe peab hakkama kolmandat tegema,“ poriseb ta.\nVIDEOINTERVJUU | Pille Pürg: olen üksik hunt, elan ainult iseendale (91)\nInimesed 30. märts 2018 00:41\nAVAMEELNE VESTLUSRING: Margus Vaheri voodis käis meritäht, Eero Spriidi omas puupakk (26)\nInimesed 9. mai 2017 04:00


Kaubamaja tütarfirmad nõuavad Tallinnalt müügimaksu kohtu kaudu tagasi - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nKaubamaja tütarfirmad nõuavad Tallinnalt müügimaksu kohtu kaudu tagasi\nKuna Tallinna Ettevõtlusamet tagastas Tallinna Kaubamaja tütarettevõtetele tasutud müügimaksu vaid osaliselt, nõuavad ettevõtted seda tagasi kohtu kaudu, teatas Kaubamaja börsile.\nTallinna Kaubamaja tütarfirmad Selver AS, Kaubamaja AS, AS TKM King, AS Viking Motors ja OÜ TKM Beauty Eesti taotlevad tagasi aastatel 2010 kuni 2011 makstud müügimaksu.\nMüügimaks kehtis Tallinnas kohaliku maksuna 1. juunist 2010 kuni 31. detsembrini 2011. Nimetatud ajavahemikul tasusid Tallinna Kaubamaja kontserni tütarettevõtted müügimaksu kokku 3,27 miljonit eurot, sellest Selver 2,20 miljonit eurot, Kaubamaja AS 0,86 miljonit eurot, AS TKM King 0,14 miljonit eurot, AS Viking Motors 0,04 miljonit eurot ja OÜ TKM Beauty Eesti 0,03 miljonit eurot.\nMüügimaks kaotati riigikogus vastu võetud seadusega ja pärast seda on mitmed ettevõtjad nõudnud tasutud müügimaksu tagastamist seoses selle vastuoluga Eesti ja Euroopa Liidu õigusaktidega. Ükski nimetatud vaidlustest ei ole Tallinna Kaubamajale teadaolevalt tänaseks lõpliku lahendini jõudnud.\nMüügimaksu tagastuse taotlemise eesmärgil esitasime parandatud müügimaksu deklaratsioonid, mille tõttu algatas Tallinna Ettevõtlusamet tagastusnõuete kontrollimenetluse. Kontrollimenetluste tulemusena andis Tallinna Ettevõtlusamet maksuotsused, mille kohaselt rahuldati tagastusnõuded vaid osaliselt. Tallinna Ettevõtlusamet pidas müügimaksu tagastusnõudeid põhjendatuks kokku 0,05 miljoni euro ulatuses, seal hulgas Selver AS osas 0,04 miljoni euro ulatuses ja Kaubamaja AS osas 0,01 miljoni euro ulatuses.\nTallinna Kaubamaja kontserni tütarettevõtted on juba esitanud või esitamas Tallinna Ettevõtlusameti maksuotsuste peale kaebused Tallinna Halduskohtule, teatas kontserni juht Raul Puusepp börsile.\nMüügimaksu vaidlustes nõustab ja esindab Tallinna Kaubamaja kontserni tütarettevõtteid advokaadibüroo Borenius. Tallinna Kaubamaja kontserni tütarettevõtetel müügimaksu vaidlusega seoses jooksvaid kulusid ei ole, tasu maksmine on kokku lepitud vastavalt vaidluse tulemusele.\nKuivõrd tegemist on juhtumiga, millega sarnaseid lõpplahendusi ei ole teada, siis ei ole hetkel võimalik anda hinnangut tagastusnõude vaidluse tulemuslikkuse ja ajalise lõpplahenduse osas, märkis Puusepp, lisades, et Tallinna Kaubamaja tütarettevõtjad ei ole kindlasti võtnud ette vaidlust, mida nad peaksid perspektiivituks.


Valjala poolmetsikud hobused lasti maha (3)\nValjala aleviku servas elanud poolmetsikud abitus seisundis ja valude käes kannatanud hobused lasti üleeile hommikul maha.\nMaaleht kirjutas eile, et päeva peale läksid aleviku lapsed uudishimust ajendatuna hobusekoplisse olukorda uurima ja nägid kahte vereloigus lamavat korjust. Veel õhtulgi vedelesid loomakorjused samas paigas, ilma et keegi oleks need ära viinud või kinni katnud.\n“Jah, eilseks oli see [hädatapmine] planeeritud, aga mitte hommikuks, vaid pärastlõunaks,” kinnitas Saaremaa veterinaarkeskuse juhataja Toivo Jürisson. Kuna inimesi Valjala hobused lähedale ei lasknud, oli tulirelva kasutamine ainuvõimalik viis suksude edasiste piinade vältimiseks, selgitas ta.\nMis puutub korjuste äraviimisse, siis selgitas veterinaarkeskuse peaspetsialist Andro Jürisson, et loomi ei saanudki esmaspäeval kuhugi viia, sest AS-i Vireen auto, mis kogub loomakorjused kokku ja viib need Väike-Maarjasse loomsete jäätmete töötlemise tehasesse, käib Saaremaal vaid teisipäeviti ja neljapäeviti.\nSaaremaa veterinaarkeskus algatas Paul Kallase vastu loomade abitusse seisundisse jätmise pärast väärteomenetluse. Kui Kallase süü tõendamist leiab, võib teda oodata kuni 800 euro suurune trahv.\nLisatud: 13.05.2015 / 07:15\nSellised loomapiinajad peaksid saama tõesti range karistuse, oleks minu teha, siis mina oleksin võimeline sellised oma käega ise maha laskma ja mul ei oleks nendest üldse kahju. Loomade piinajad ei vääri elu, sest need ei tohiks kanda inimese nime, sest normaalsed nad ei ole.Hobune on ju nii tark ja ilus loom, kuidas on võimalik, et selline asi üldse aset leidis ja siis veel venitatakse sellise jõletise karistamisega.\nLisatud: 13.05.2015 / 10:43\neks Saaremaal ole köik omad joped!\nLisatud: 13.05.2015 / 14:28\nKahju, et toiduabi ei saanud need vaesed loomad. Abikaasa ju vallas tööl ja kas siis tõesti sealt toimetulekut ei saanud. Jahu jäi ju üle. Kahju, väga kahju armsatest loomadest.


Jüri Lina | Loengud\nEesti valitsuse asjatundmatus seoses koroona-spektaakliga on sundinud korduvalt Jüri Lina loenguid Eestis edasi lükkama.\nAastal 2021 loodame loengutega Eestisse tulla septembris, mil Stockholmi-Tallinna laevaliiklus loodetavasti taastub\nJärgmised esinemised leiavad aset novembris 2021.\nKirjanik Jüri Lina\nAlgul on juttu koroona-hüsteeria telgitagustest, paljastatakse sündmuste arengu saladusi, sealhulgas seda, kuidas seda pandeemiat planeeriti juba aastal 1997 ja kuidas teadlikult on seda tehisviirust levitatud. Paljastakse need kuritegelikud jõud. Räägitakse, miks ei antud soovitusi, kuidas end tõhusalt mikroobide vastu kaitsta. Saab vastuse küsimusele, miks kasutati ebaausaid meetodeid ja valeandmeid, et avalikkust hirmutada.\nEsimesel poolel toimub ka lühiloeng ”Massoonlus ja mürgitusoperatsioonid”\nJuttu tuleb sellest, miks vabamüürlased alustasid inimkonna süstemaatilist mürgitamist vaktsiinide, kiirguvate ainete ja muu ohtliku kraamiga.\nJa miks inimesed nende operatsioone usuvad ja naiivselt surma lähevad.\nHaruldasi algmaterjale vabamüürlaste allikaist, mis selgitavad põhjusi, miks oli nii väga tarvis ohtlikke aineid levitada ja samas võidelda vitamiinide-mineraalide vastu.\nÜrituse teisel poolel peetakse loeng ”Elu saladused”\nJutt sellest, mida Pythagoras teadis elu päritolust Suur antiikkreeka teadlane ja filosoof teadis hämmastavaid asju elu tekkest ja sellest struktuurist, millele meie bioloogiline areng toetub ja mis täielikult erineb eksitavast darvinismist.\nKas elu tekkega olid seotud mingid intelligentsed jõud?\nRäägitakse jahmatavatest avastustest bioloogia vallas, mis kummutavad kõik praegused teooriad. Näidatakse katkendit ühest bioloogiafilmist, kus näha meie rakkudes töötavaid molekulaarmasinaid. Elektronmikroskoobiga tehtud võtted näitavad elu teket teises valguses.\nPythagoras oli esimesi teadjaid, kes näitas, et Maa on sfääriline moodustis ja mitte lame, mida kirik hiljem avalikkusele peale surus. Lina vastab küsimusele, miks on see nõnda.\nVarem on Jüri Lina rääkinud surma saladustest. Needki andmed on teadusliku tõenduse saanud. Aga maha vaikitud, nagu ikka.\nVaheajal on võimalik osta raamatuid, eelkõige uut ”Maailmaehitajate pettust” 592 lk, kolmas. täiendatud trükk. Kõvas köites. Odavam kui poes.\nLisaks saab veel ”Varjatud tervisevalemit”, millest on ilmunud viis trükki, ja tema uusimat teost ”Rokiajastu resonantsid”, mis samuti on seotud terviseprobleemide ja maagiaga.\nKa maagilisi nähtusi käsitlevat romaani ”Eemaldumine Kartaagosse”, mis sisaldab Pythagorase jahmatavaid andmeid, Toivo Kurmeti imeilusa muusikaga heliplaate, mida Eesti Raadio keeldub mängimast, ja filme (DVD-l).\nLisaks Jüri Lina kujundlikke muinasjutulavastusi. Lõpuks saab esitada küsimusi.\nEsmaspäeval, 6. septembril 2021\nPuuetega Inimeste Kojas Endla t 59, Kristiine Kaubanduskeskuse läheduses.\nTeisipäeval ,7.septembril 2021\nhotelli Viiking saalis Sadama 15.\nKolmapäeval, 8. septembril 2021\nhotelli London konverentsikeskuses Rüütli 9.\nNeljapäeval, 9. septembril 2021\nGustavi majas Pikk 28 (hoovipealne maja)\nReedel, 10. septembril 2021\nJärvamaa Keskraamatukogus Lai t 33, 3. korrus\nRapla Kultuurikeskuses, Tallinna mnt 17\nPühapäeval, 12. septembril 2021\nTähe peosaal, Posti 6\nPiletite eelmüük kokkuleppel,\nhelistada 55 939 145 Ella\nEsmaspäeval, 13. septembril 2021\nPiiri tn. 5, jalgpalliklubi LOOTOS 2. korrusel.\nJärgmised Jüri Lina loengud Eestis toimuvad 22.- 29. novembrini 2021\nTallinnas, Pärnus, Tartus, Rakveres, Paides, Raplas, Viljandis ja Põlvas.\nMuu hulgas räägitakse siis tundmatust Ühendriikide sõjast piraatide vastu, mille nad naiivsuse tõttu kaotasid. Võitjaks osutusid hoopis teised üllatuslikud jõud.\nSamuti räägitakse Saksamaal 1918. aasta novembris korraldatud revolutsiooni varjatud aspektidest. Aga ka viiruse saladustest.\nKäesolev muusikavoolude ülevaade näitab, kuidas viimase sajandi vältel teadlikult on tõrjutud tonaalse (harmoonilise) muusika osatähtsust miinimumini, et muusikakultuuri dissonantside ja vulgaristlike rünnakutega (räpp) värdjastada.\nLoodetakse toime panna harmoonilise muusika jumala Apollo tapmist, trampides kauni muusika põrmu.\nRaamatus näidatakse, kes on need jõud, kes kahjustavad kultuuri.\nHind koos saatekuludega 17 eurot.\n23. jaanuaril 2017 ilmus eesti keeles Jüri Lina legendaarse teose ”Skorpioni märgi all. Nõukogude võimu tõus ja langus” neljas, oluliselt täiendatud trükk (560 lk). Seda raamatut on mitmel pool maailmas, eelkõige USAs, peetud kõige tähtsamaks raamatuks, mis ilmunud viimase 200 aasta vältel. Raamat on ilmunud rootsi, prantsuse, inglise, hispaania, jaapani, eesti, läti ja vene keeles. Hind koos saatetekuludega 20 eurot.\nMüügil Rahva Raamatu veebipoes.\nMüügil Apollo veebipoes.\nReedel 23.12.2016, kell 21:20-22:05 näitas Tallinna TV Jüri Lina saadet\nBarokiajastu tundmatud suurkujud\nJüri Lina tutvustab barokiajastu tuntud ja tundmatute heliloojate loomingut, samuti kaasaegseid heliloojaid, kes kirjutavad barokkmuusikat.\nSaates kõlavat kaunist muusikat illustreerivad Jüri Lina visuaalsed filmilõigud.\n“ILLUSIOONIDE LABÜRINT. Mundris mitmekesisus”\nEesti psühhiaater Ilmar Soomere ütleb filmis: “Kõik parteid maailmas tegelevad ajupesuga. Suurriigid kasutavad seda enda huvides ja neil on ka suuremad ressursid.” Soomere selgitab huvitavalt, kuidas ajupesu välistab oma mõtlemise ja et selle eesmärgi saavutamiseks tulevad mängu ka religioonid ja ideoloogiad. Asemele jäävad ametlikud tõed või tegelikkuse arusaamad, mis kehutavad võimureid ja mis ei lase manipuleeritud inimestel järele mõelda.\nJüri Lina polüfooniline laiekraanifilm “Januse efekt. Baali orjad”\nDVD maksab 20 eurot koos saatekuludega.\nOktoobris 2015 ilmus “Kultuuri ja Elu” sügisnumber, milles on pikem intervjuu Jüri Linaga\nTallinna TV andis reedel, 9. jaanuaril 2015 eetrisse esimese osa Jüri Lina TV-sarjast “Terendav tegelikkus”, mille teema on “Kahjulikud ained toidus”.\nJüri Lina TV-saatesari “Terendav tegelikkus”\nJärgmine saade oli muusikast ja läks eetrisse 23. jaanuaril kell 21.15.\nKolmas saade läks Tallinna TV-s eetrisse reedel, 20. veebruaril kell 21.15 ja käsitles seletamatuid ilminguid.\nOsales Ilmar Soomere.


juuni | 2014 | Eesti Iseseisvuspartei\nVello Leito: Miks pannakse tanki lapspoliitikuid?\nPosted on 26.06.2014 by\nMiks tehti peaministriks lapspoliitik Taavi Rõivas? Eks ikka samal põhjusel, miks omal ajal tehti peaministriks lapspoliitik Mart Laar – need ei julge ju raskes emotsionaalses pressinguolukorras öelda ‘ei’, isegi kui nad saavad aru, et nii tuleks teha. Eriti veel, kui järelandlikkust eeltöödeldakse ja tagantjärele pärjatakse kambajõmmliku kiitusega.\nMart Laar hävitas riigi tuleviku, selle vundamendi, Rõivase ülesandeks on hävitada riigi füüsiline vundament – maapõu. Mida see tähendab, sellele saate viitava vastuse juba 20.06.2014 Postimehes olevast Kristel Kossari artikli pealkirjast: „Rõivas: kogu Euroopa sõltub Vene gaasist, energiasõltuvust tuleb vähendada.“ Täpsemalt avab asja olemuse artikli tekst: „Rääkisite ka energiajulgeolekust?\nRõivas: Meie piirkonna energiajulgeolek peab olema tagatud. Mitmed projektid selles suunas on lõpule jõudmas, vähendamaks Baltikumi, Poola ja Soome energiasõltuvust. Kuid mitte ainult meie, vaid ka ülejäänud Euroopa on suuresti Vene gaasist sõltuv. Lisaks regionaalsetele projektidele tuleb leida suuremaid strateegilisi lahendusi, vähendamaks kogu Euroopa energiasõltuvust.“\nEsimesel hetkel võib tunduda küll, et järjekordne ümmargune sõnaveeretamine, aga ei ole, sest: „ … suuremaid strateegilisi lahendusi, vähendamaks kogu Euroopa energiasõltuvust“ saab tähendada vaid seda, et Eesti kildagaas lastakse käiku! Kuskil mujal ju suuremaid strateegilisi varusid „pole“ sel lihtsal põhjusel, et ükski teine riik pole nõus oma maapõue frakkimisega rikkuma. Mida kildagaasi tootmine tegelikkuses endaga kaasa toob, seda saate teada siit: http://iseseisvuspartei.ee/2013/11/07/tode-rail-baltica-kohta-on-ehmatav-ja-dramaatiline/\nKa tõe Rail Baltica kohta saate teada viimati viidatud artiklist. Märgiline on Barroso 21.06.2014 dramaatiline hüüatus, et on elutähtis, et Balti riigid lepiksid kokku Rail Balticu osas. Tuli neil takus juba! Enam ei piisa ähvardustest, et kui te kohe ehitama ei hakka, siis võite eurorahadest ilma jääda! Demagoogia enam ei tepsi, käiku on läinud agoonilised meetmed – Barroso visiit Eestisse sealhulgas. Oodata on agressiivsemaidki ettevõtmisi.\nEnt kuidas on see kõik seotud peaminister Rõivasega? Vägagi lihtsalt – nii Ansip kui Kallas lihtsalt põgenevad vastutuse eest – las lapspoliitik mässab ja mässib end!\nPosted in Temaatilisi artikleid\t| Tagged laps\t| Leave a comment\nPosted in Temaatilisi artikleid\t| Tagged laul\t| Leave a comment\nJaak Uibu: Kolm ettepanekut kultuuriministrile\nKirjavahetus kultuuriministriga rahvastikutemaatikal algas kaks kuud tagasi, kui läkitasin talle vabadusvõitleja Jüri Kuke aulakonverentsil peetud ettekande „Rahvastik, ajaloosündmused ja rahvastikupoliitika Eestis 95 aasta vältel“. See päädis allakirjutanu tunniajalise kohtumisega kultuuriminister Urve Tiidusega. Läksin kohtumisele üsna suurte lootustega. Liiatigi kümne aasta jooksul polnud ükski tippametnik või –poliitik minu sõnumit rahvastikukriisist sügavamalt arutada soovinud. Kaasas olid aastatega kogunenud seisukohad ja memo jutuajamiseks. Et aga minister ei kasutanud nõupidamiste laua taga ühtki paberit, siis minagi jätsin oma memo taskusse. Seda enam, et ettevalmistatud soovid olid ju peas.\nHakatuseks rõhutasin enda viit positsiooni suhetes kultuurivaldkonnaga sugulussidemete näol, ent nendega ministrit ei üllatanud. Lähenesin teemale, sõnades, et kultuuriinimesed ei taju alati oma panuse suurust ja võimalikkust rahvastikuprotsessides. Tuginesin oma kogemusele ristiisa Veljo Tormisega, kellele 1995. aastal Viru tänava otsas andsin lendlehe andmetega rahva tervise allakäigust. Ta laiutas käsi, et mida tema siin teha saab. Aga kaks aastat tagasi Suure-Jaanis rahvale esinedes ta tunnistas, et tsüklit „Unustatud rahvad“ kokku seades, mis ju kestis aastaid, oli tal kogu aeg silme ees eesti rahva saatus. See asjaolu kõlab kui üleskutse kunsti ja kirjanduse ja teaduse viljelejatele – silme ees peaks seisma loomingu ülim eesmärk, et maa tühjaks ei jääks ja me ise tsükli rahvaste hulka ei satuks. Praegune trend riikliku statistika andmetel on – taasiseseisvumise järgselt on rahvaarv vähenenud veerand miljoni võrra, sealhulgas eestlaste oma seitsmekümne tuhande võrra. Möödunud aastal Toompea Haridusseminari poolt tehtud üleskutse loomeliitudele, kes nii kuulsaks said oma 25 aastat tagasi peetud pleenumil, jäi vastuseta või olid vastused poolikud.\nEsimene ettepanek ministrile – ellu kutsuda riigi rahastusel oleva kultuurilehe „Sirp“ rahvastikuprotsesside rubriik – tellimustööd, tõlked, pädevate isikute artiklid, intervjuud, ülevaated ümarlauadadest, sümpoosionidest, seminaridest-konverentsidest jne. Vajame teavet ja rahvaarutelu rahvastikukriisist ülesaamiseks. Vajame ka kompetentsemaid ajakirjanikke, kes valdaksid teemat. Tänane ajakirjanik on orienteeritud uudisele. Probleemide sõnastamine, analüüsi süsteemsus, käsituse sügavus ebakohtade põhjuste tuvastamisel, nõudlikkus saadikute ja ametnike hoolimatuse avalikustamisel on jäänud unarusse. Neljakümne aasta tagune kogemus – ajalehe „Edasi“ vestlusring „Iive, iive, iive“ andis mitu tuhat lisasündi. Tänane eraõiguslik „Postimees“ ei allu seadusejärgselt kultuuriministrile ja paistab, et sel ajalehel ei ole tahet või selle ajalehe juhtkonnas ei ole enam inimesi, keda juhiksid aated ja kes tunneksid rahva ees kohustust käsitada rahvastikuhoidu olulisena.\nTeine ettepanek – rahvuse, keele ja kultuuri püsimajäämise seminar kultuuriministeeriumis. Just nimelt ministeeriumis selle autoriteedis ja pädevuses, toetudes selle institutsiooni õiguste, kohustuste ja vastutuse ühtsusele. Selles ettepanekus kumab läbi Põhiseaduse preambula fraas. Rahvuse kahanemine, ümberpaiknemine linnadesse ja väljaränne puudutavad kõik kultuuriministeeriumi, kes ei tohiks kujunenud olukorras endist viisi jätkata. Mida ette võtta, pole selge ju kellelgi (või kui on, siis miks ta vaikib!). Seminaris on võimalik sõnastada probleemid ja korraldada nende analüüs (probleemide tekke, püsimise, laienemise-süvenemise otseste ja kaudsete põhjuste analüüs) ja lahendusteede otsimine ning seostamine. Muidugi on sellistel arutlustel mõtet vaid asjatundjate osavõtul. Toompea Haridusseminaril on pakkuda oma 18-aastane töökogemus. Tundub, et üks selle tööprintsiipe – seminarilauas on kõik võrdsed – on kaasa tulnud Inglismaalt kuningas Arthuri ümarlauast. Meie seminar rakendab oma tegevuses kahe tuhande viiesaja aasta tagust Sokratese võtet tänapäevases kuues – probleem ja selle põhjused, küsimused ja ettepanekud, märgukirjad tippametnikele nende vastutusalas.\nKolmas ettepanek – Tartu rahu kultuuridiplomaatia keskuse loomine. Eestlaste ajalugu on vaene võitudest. See on pigem allaheitmise ja kaotuste ajalugu. Siiski on meil üks väga suur ja rahvusvahelise tähtsusega, sõna tõsises mõttes Euroopat kujundanud võit – Vabadussõda lõpetav Tartu rahu. Tuleb pidada julguseks väikeriigi sammu alustada rahukõnelusi üksi ja ilma selge toetuseta läänest. Ja need lõppesid edukalt. On kummastav, et tänini on Tartu rahu maja avalikkusele suletud.\nToompea Haridusseminar tegeles selle mõttega aastail 2011 ja 2012. Pidasime koosolekuid, tegime päringuid riigiasutustele ja selgitasime, et Tartu rahu maja avamist avalikkusele ei ole kavas ei lühemas ega kaugemas perspektiivis. Siiski andsid vestlused ametnike ja aateühingutega teise tulemuse – idee rajada kultuuridiplomaatia keskus kui elav mälestusmärk Tartu Rahule. See oleks suunatud Tartu rahu pärandi põlistamisele ja oleks rahumeelne diplomaatiline, kultuuriline ja pedagoogiline projekt, mis kasutab ära praegu Tartu rahu majas Vanemuise 35 töötavat Jaan Poska Gümnaasiumi potentsiaali.\nParaku kahel järgneval aastal ei ole kultuuridiplomaatia keskust suudetud rajada Õnneks on selle idee elluviimise eeldused läinud veelgi soodsamaks – kunagine idee toetaja Urmas Klaas on nüüd Tartu linnapea, seminaril esinenud Aadu Must on Tartu volikogu esimees, seminaril osalenud Tõnis Lukas on jälle Tartu mees, pealegi ERM-i direktor. Kokku on vaja häälestada ka kultuuri-, haridus ja välisministeerium. Selleks vajame Urve Tiiduse abi.\njaak.uibu@mail.ee 31. mai 2014\nKivisildnik: Usalda, aga kontrolli vabariigi valimiskomisjoni\nPosted on 07.06.2014 by\nEuroopa Parlamendi valimised on läbi ja Eesti tulemused on imelikud. Kahtlusi on valimiste aususes, millele viitavad mitmed kaudsed, kuid olulised asjaolud.\nEdgar Savisaar kukkus valimistel läbi. Vaid seitse kuud tagasi toimunud kohalikel valimistel sai Savisaar ainuüksi Lasnamäel 44 000 häält. Nüüdseks oli see kokku kuivanud 18 000 peale. Seda üle riigi. See ei ole võimalik. Me ei ela kirjaoskamatul 1917. aasta Venemaal, kus märtsis jumaldatakse Kerenskit taevani, kuid oktoobris neatakse maapõhja.\nYana ja Edgari hääled vahetati\nPeale Lasnamäe on Edgar Savisaarel (jäänuk?) toetajaid ka mujal Tallinnas ning Eestis, kus mingi osa vanema põlvkonna jaoks on ta ikka veel Rahvarinde juht ning turumajandusele jalgu jäänud inimeste kaitsja. Nüüd hakati rääkima, et inimesed ei hääletanud Edgar Savisaare poolt, kuna ta lubas juba eelnevalt Brüsselisse mitte minna. Sellel võis olla mõju, kuid mitte otsustav. Umbkeelse „tinglasnamäelaseni” see peensus vaevalt et jõudis. Kui jõudiski, siis pole Savisaare valijate jaoks sellel suurt tähtsust. Nad on „Savisaare usku”, kellele antakse hääl igal juhul. Küll „vana/batka” juba ise teab, mida nendega teha. Kuidas ning kellele jagada. Senini on Keskerakonnas kogu aeg niimoodi olnud ja häda pole midagi.\nLõpuks haarati Savisaare ausa kaotuse õigustamiseks viimasest õlekõrrest. Nimelt koosnevat Savisaare poolehoidjad Lasnamäel eelkõige vene kodanikest ja nn „hallipassimeestest”. Paraku murdis selle oletuse kerge vaevaga Yana Toom. Tema sai kohalikel valimistel 5000 häält. Temast õhkub vene keelt ja meelt. Ilmselt olid tema valijad oma enamuses venekeelsed ja venemeelsed. Vene või hall pass. Kust ilmusid äkki välja 25 000 Yana Toomi armastavat Eesti vabariigi kodanikku, kes hülgasid Edgari ja valisid Yana? Seejuures said mõlemad erakordselt vähe e-hääli.\nNäib, et kuri käsi asendas Edgari hääled Yana häältega. Juba kolm kuud tagasi oli teada, et meie naaberriik teeb kõik endast oleneva, et Euroopa Parlamenti pääseksid Yana Toom või Mihhail Stalnuhhin. Veel parem, mõlemad korraga. Nad said oma tahtmise. Paraku Savisaare poliitilise ohverdamise hinnaga. Keskerakond seda asja üles ei võta, kuna tegemist on nn „peretüliga”, kus mõned läbematud pärijad on asunud pärandvara salamahti kõrvale panema juba enne vanemate surma. Probleemiks jääb tõsiasi, et hääli näpati ilmselt ka teiste kandidaatide tagant.\nMeie ühiskond seisab ilmselt järjekordse suurpettumuse lävel. Kohe-kohe saame lõplikult teada, et Eesti Pank ei olnud 1990. aastatel ausate härrasmeeste seltskond, vaid omakasupüüdlik rühmitus, kes venelaste (Venemaa) abiga riisus 32,2 mln dollarit ettevõtjate raha. Nad kinnitasid aastaid erilise visadusega, et Venemaa on kõiges süüdi. Venemaa vaikib. Ilmselt seda raha nendega ka jagati ning ühine sulitemp liidab inimesi tänini. Tuletagem meelde, et tegemist oli ajastuga, kus Eesti Panga usaldusväärsus rahva silmis oli oluliselt kõrgem kui valitsusel, riigikogul, kaitsejõududel ja politseil. Selle usalduse varjus need tehingud sündisid.\nTõenäoliselt tuleb meil varsti tunnistada, et Eesti pabervalimisüsteem ei ole turvaline ja võimaldab ulatuslikke kuritarvitusi. Demokraatia ja vabadus on asjad, mille korrashoiu eest tuleb kogu aeg valvsalt hoolt kanda. Kui jätta hooldustööd ja valvsus unarusse, algab demokraatia põllul võsastumine, leivavili asendub umbrohu või koguni Sosnovski karuputkega. Kõik see on kaugel viljakast demokraatiast ja ausatest valimistest, millesse senini oleme uskunud.\nIlmselt on suuremal või vähemal määral sobi tehtud ka varasematel valimistel. Kuid senine karistamatus on nüüdseteks valimisteks viinud asja täiesti üle võlli. Õli valab tulle vabariigi valimiskomisjoni seisukoht, milles keeldutakse kasutamata sedelite ülelugemisest. Peatumata valimismoonete erinevatel peensustel on võtmeküsimuseks kasutamata sedelite hulk ning kõrvaliste materjalide sedastamine valimiskastides. Vabariigi valimiskomisjon soovitas protestijatel vaadelda häälte ülelugemist valimisjärgsel päeval maakonna valimiskomisjonides. Tegemist ei ole pädeva soovitusega. Nimelt vabariigi valimiskomisjoni enda juhise järgi ei loeta kasutamata sedeleid enam maakonnakomisjonis üle. Viimane koht on valimisjaoskond. Vaatlejad ei saa esitada maakonnakomisjonis taotlusi ega ettepanekuid. Vastupidi, nad peavad alluma valimiskomisjoni liikmete suulistele korraldustele. Vaatlejad ei saa vaadelda toiminguid, mida pole ette nähtud.\nSelline hoiak on õõnestanud usaldust, mille taastamiseks peab vabariigi valimiskomisjon oma hoiakut muutma. Nüüdseks tuleb üle lugeda ka vabariigi valimiskomisjoni enese käsutuses olevate kasutamata sedelite hulk. Selleks, et välistada eraviisiline abi mõnele valimisjaoskonnale.\nVõltsimiskahtlust kinnitab veel üks kaudne, kuid oluline nähtus – arvamusküsitlused. Ukrainas suudeti Porošenko võitu ennustada kümnendikprotsendi täpsusega. Meie arvamisküsitlused olid kõik sisuliselt õhku paugutamine, kus valimiste võimalikud tulemused polnud üldse aimatavad.\nMõistagi on võimalus, et meie arvamusküsitlejad on maha käinud ja neist pole mingisugust kasu. Võimalik, et arvamusküsitlustel pole enam pidet tegelikkusega. Nad on muutunud osaks valimispropagandast, mida tehakse tellija materjalist ehk tellija ostab lihtsalt soovitud tulemused. Sellepärast võlgnevad ka arvamusküsitlejad avalikkusele kohase seletuse, miks vähegi usaldusväärset tulemust ei saavutatud. Selgitus ei saa piirduda heietustega metodoloogilistest ja metoodilistest eripäradest. Vast saame selgust – ehk on hoopis arvamusuurijatel õigus, kuid valimised on valed?\nNüüd mõtiskleb lugeja, kuidas suhtuda Andrus Ansipi erakordselt edukasse valimistulemusse? Paljud küsivad, kes teab kedagi, kes teab kedagi, kes tema poolt hääletas? Pangem tähele, et Andrus Ansip ja teised reformierakondlased said silmapaistvalt palju e-hääli.\nParaku on turvalisuse müüdi murdmine või kinnitamine tuleviku asi.\nAllikas: Õhtuleht, 06.06.2014


„Igal aastal, tegelikult mitte igal aastal, vaid isegi igal kolmapäeval on vaja siia, siia ja siia …,“ ta näitas näpuga jalgadele, nähes mu vihast laiguliseks muutuvat nägu, lõpetas osutamise ja püüdis jätkata.\n„Nüüd ma poleks enam nii kindel kui varem. Kuid varem ma teadsin, et kolmapäevani, nüüd olen pisut ebakindel.“\n„Ebakindel! Kes sulle ütles, et see on järv ja kes uskus teda, ütlejat?“\n„Mees, kes väitis, et igal kolmapäeval ja teine mees, kes väitis, et järv …“\n„Nemad kahekesi leiutasidki loo uppuva laibaga?“\n„Nojah. Mina üksi olen neid kahte näinud ja ma pole enam sugugi õnnelik.“\n„ Nad tulid ja rääkisid sulle lugusid. Kõigepealt oli lugu kolmapäevadest?“\n„Kolmapäeval on käega katsutav …“\n„Järv ju polnud katsutav! Kõik teadsid!“\n„Peale ühe, kes tahtis ise järgi katsuda!“ üritas ta end õigustada.\nTa vaikis. Me mõlemad vaikisime. Vaikisime põhjusega. Mu jumal! Ma olen seda pisikest poodi siin juba aastaid pidanud ja kordagi pole mingeid probleeme olnud. Nüüd aga sain müüja, kes võttis täiesti rahulikult vastu kuivatatud laibad komplektis järvega. Tema ei vajanud põhjendust. Talle piisas, kui mehed rääkisid, et selline peabki üks nukk välja nägema: pisut krimpsus ja kõrval õpetus „Enne kasutamist lisada pisut vett! Kolmapäevaks on valmis“.\nKuivanud laip ju ei upu! Isegi mitte nähtamatusse järve ja täna on neljapäev.\nKirjutas: Manjana . 12:58\nSildid: 001. Igal aastal upub siia järve üks laip, Manjana, õudus\nUlmeguru 28. juuli 2011 18:29\nKuidas ma nüüd ütlen... kindlasti oskad... aga samas pidin ma seda mitu korda lugema, et ivale pihta saada... minu viga... kohe kindlasti... samas, järsku on ka mõnel teisel sellised probleemid... et mõttekoht või...\nEhk oli eelnev abiks..?\nAnonüümne 28. juuli 2011 18:57\ntänud. ma ootasin tükk aega ja pikisilmi millal keegi tuleb ja ütleb, et mitte muffigi ei saanud aru :)\nKrafinna 28. juuli 2011 20:46\nSeda juttu peab mitu korda lugema. Mina lugesin 3 korda. Ja siis loksus kõik paika. ja idee oli tegelikult mõnus, ja vahvalt kribatud ka. aga võibolla mõtled veidi ka lugejale? :) et on selline arusaamatu loom, ja veidi enam tuleks seletada. Ainult lause siin, teine seal, ja asi oleks mõttele ladusam.\nMetsavana 29. juuli 2011 04:30\nMitte muffigi ei saanud aru. Päris ausalt. Isegi mitmekordne ülelugemine ei aidanud.\nSamas sõbrants ütles, et üks lemmikumaid tekste siit blogist.\nVõta sa nüüd kinni.\nAnonüümne 31. juuli 2011 17:01\nMa ei ole kindel, kas ma õieti asjadest aru sain, aga nii nagu ma sain, mulle idee sobis.\nEt ühest küljest jah, võiks lugejale rohkem vihjeid anda, aga teisest küljest, lugeja võib antud info põhjal oma loo ka peas kokku panna...\nAnonüümne 1. august 2011 14:33\ntänud kommijatele. jutu kirjutamise algne idee oli kirjutada midagi tõeliselt segast ja ebaloogilist ja kompenseerida see näitlejaandega. aga siis tuli juttu postitama hakata. mõtlesin audiofaili peale, aa ei tundunud sobivat. siis püüdsin sellest pohmakaga kirjutatud segadusest midagi välja imeda, jube keeruline oli.\ntundub, et mu juttu ongi kommenteerinud need, kel pole probleemi tunnistada, et ei saanud täpselt aru, mida kirjutaja mõtles. ega ei pidanudki täpselt aru saama :D\nkõik, kes kommida pole julgenud, ei julge öelda, et ei saanud aru :D\nEva 2. august 2011 20:33\nTunnistan ausalt üles - 110% aru ei saanud, aga minu jaoks kammis see meeldivalt ära :P\nAnonüümne 2. august 2011 21:36\nsiit võiks juba teha järelduse, et mingile osale naistele meeldiksid jutud, kus tuleb ise juurde mõelda.\njärgmise jutu üritasin eriti selgelt kirjutada :)