JANELLE UIBOKAND LÕPETAS SAKSAMAAL UCI MARATONISARJA ETAPI 13. KOHAL – EJL\nJANELLE UIBOKAND LÕPETAS SAKSAMAAL UCI MARATONISARJA ETAPI 13. KOHAL\nMay 13, 20192min503\nJanelle Uibokand (Peloton) saavutas 12. mail Saksamaal UCI maratonisarja etapil Rothaus Hegau Bike Marathon 13. koha.\nNaiste eliitklassis võistelnud Uibokand pidi esindusliku stardinimekirja (näiteks olümpiavõitja ja endine maailmameister Sabine Spitz, endine maailmameister Ester Süss, Janine Schneider) esindajatega läbima 83 km pikkuse distantsi, mis sisaldas 2000 tõusumeetrit.\nNii naiste- kui meeste eliitklassi UCI maratonisarja etapivõidud jäid koju. Naistes võitis Janine Schneider ajaga 3.25.54. Meestest võidutses 100km distantsil samuti sakslane Sacha Weber ajaga 3.38.51 Šveitsi esindaja Urs Huberi ees (+0:14).\n„Nädala sees trennides olid jalad veel Belgia maratonist üsna tühjad, kuid lootsin, et keha on õigel ajal siiski valmis uuesti võidu sõitma. Tänase võistluse tegid raskeks tuultele avatud teed ja pikad ronimised. Paar kilomeetrit peale starti selgus tõusul, et jalad ei tahtnud ülejäänud kehaga koostöös vajalikku kiirust hoida. Olin sunnitud tulevastest krampidest märku andvate jalgadega tempot alandama ning jäin koos ühe sakslannaga sõitma. Esimese 30 km ringi sõitsime koos, kuid teisel ringil hakkas seltsiline väsimuse märke näitama. Võtsin töötegemise rohkem enda peale, kuid jäin peagi üksi. Sõitsin umbes pool sõidumaad nii ning lootsin, et liidertrio järel liikunud 9-naiselisest grupist peab keegi samuti tempot maha võtma ja saan kellegagi koos sõita. Kahjuks ei pidanud minu plaan paika ja koos ees tuult trotsinud grupp läks laiali alles sõidu lõppjärgus. Tihedas konkurentsis jäin uue kogemusega rahule ja hooaja alguses ei saa endalt veel uskumatut oodata,“ võttis Uibokand sõidu kokku.\nJärgmised stardid teeb Uibokand Eestis, sh kodustel tiitlivõistlustel.\npreviousMartin Loo jõudis vihmas peetud Sloveenia karikavõistlusel esikümnesse\nnextMAE LANG PANEB ENNAST PROOVILE BELGIAS


“Märka vabatahtlikku!” otsib Eesti parimaid vabatahtlikke — Sirp\nAlates tänasest kuni 10. oktoobrini oodatakse kandidaate vabatahtlike tunnustamisele „Märka vabatahtlikku!“, mille patroon on Vabariigi President. Tegemist on tunnustusega märkamaks inimesi ja organisatsioone, kes vabast tahtest ja tasu saamata aitavad teisi või panustavad laiemalt ühiskonnale olulistesse algatustesse.\n„Eesti Vabariigi juubeliaastal tahame erilist austust ja tänu avaldada nendele inimestele, kes on panustanud Eesti kodanikuühiskonna arengusse ning on vabatahtlikena pannud õla alla vabaühenduste loomisse,“ selgitas Eesti Külaliikumise Kodukant vabatahtliku valdkonna juht Eha Paas. Kandidaate saavad esitada nii kodanikuühendused, riigi- või omavalitsusasutused, ettevõtted, aga ka eraisikud. “Kutsume kõiki inimesi üles hetkeks peatuma ja märkama meie ümber tublisid vabatahtlikke ja nende kaasajaid,” sõnas Paas.\nKandidaate saab esitada Vabatahtlike Värava (http://vabatahtlikud.ee/) kaudu 10. oktoobrini.\n“Märka vabatahtlikku” tutvustav klipp https://www.youtube.com/watch?v=BR3q266HCz0.


Mänguautomaatide arvustused kasiinos Betsafe\nBetsafe Casino on täis põnevaid, tipptasemel veebimänge. Nende silmapaistev tugi pakub klientidele esmaklassilist teenust.\nMängud ja mänguautomaadid pakkujalt: Net Entertainment, Microgaming, Play'n GO, NYX,\nProgresseeruvad peavõidud: Jah\nLitsents: Euroopa litsents\nLäti Betsafe pakub teile alustamiseks kolme suurepärast valikut. 50% rahast tagasi, kui kaotus on kuni 100 eurot, 50% lisaraha, kui võidud on kuni 100 eurot või 2,5% rahast tagasi mis tahes 100-eurose käibe korral.\nKasiino Betsafe arvustus\nBetsafe - formerly Triobet\nTriobet on üks parimatest ja suurimatest veebikasiinodest, mis keskendub peamiselt Balti riikidest ja Venemaalt pärit mängijatele. Ning kindlasti ei muutu see ka pärast seda, kui Betsafe selle üle võtab. Betsafe koos Triobeti brändiga on saanud kohalikud litsentsid Eestis ja Lätis. See pakub üle 250 Net Entertainmenti, Microgamingu ja muude pakkujate kasiinomängu. Saadaolevad mänguautomaadid sisaldavad mõnda kõige populaarsemat mängu turul (nt Starburst, Game of Thrones või Thunderstruck II). Enamikke veebimänguautomaatide mänge saate mängida ka tahvelarvutites ja mobiilsideseadmetes.\nLisaks sisaldab Betsafe’i pakkumine panustamist spordisündmustele (prematch, livebet), võrgukasiinot ja veebipokkerit. Loomulikult on sisse- ja väljamaksed kiired. Mängijatel on ka juurdepääs suurepärasele klienditoele eesti, vene ja inglise keeles.\nSelected slot machines in the casino offer\nKasiino Betsafe uudised ja kampaaniad\nTriobet liitub Betsafe’i perega\nEhk olete juba märganud Triobeti kasiino ja kihlveoagentuuri uut logo. Sellel on nüüd tähis „powered by Betsafe”. Triobet liitus tõepoolest hiljuti Betsafe’i perega. Tegu on ülemaailmse brändiga, mis teeb koostööd paljude maailmakuulsate sportlastega, on elamusralli Gumball 3000 sponsor ning Manchester City jalgpallimeeskonna ametlik partner. Võib-olla arvate, et see pole midagi erilist, kuid me pole veel jõudnud kõige huvitavama osani. Betsafe’il on paremad pakkumised, rohkem mänguautomaate ja mängijatele rohkem boonuseid. Seega on teil nii mõndagi oodata!\nRegistreerugeja nautige suurepärast mängu\nCrime Scene on nüüd saadaval!\nTriobeti uusim videomänguautomaat on kohal!\nCrime Scene ei lase mängijate tähelepanul raugeda. Süütõendid on kõikjal… kuid ainult kogenud detektiiv suudab sellelt viie ketta ja 15 liiniga videomänguautomaadilt vihjed üles leida. Sümbolite Sticky Wild ilmumise korral jäävad need kuni viieks kettaringiks kohale.\nCrime Scene'i helitaust tekitab mängija jaoks seose mänguteema ja tema ettekujutuse vahel mõrvapaigast. Proovige. Te ei kahetse seda.


Kaisa Mehhikos: Tagasi kodus!\nHakkan siis uuesti otsast peale meenutama, mis ma enne valmis kirjutasin. Jube kahju, et mu eelmine jutt kaotsi läks, kirjutasin südamega ja kaua, ise veel uhke, et kohe päääris hea postitus sai. Aga nojah, mis seal ikka.\nKõigepealt siis vabandan, et ei ole pikka aega kirjutanud. Kuulen juba mitmendat päeva igast suunast nurinaid, et minust midagi kuulda pole. Vabandust ka vanaemade ees, kes eriti palju oma Kaisa pärast muretsevad – see on tegelikult nii armas kuulda.\nAga pikk paus tuli eelkõige selle tõttu, et noh, kuidas nüüd öelda… elu vajab elamist! Praegu on blogi kirjutamine minu elurütmist täiesti teisejärguliseks saanud, võib isegi öelda, et kuidagi üldse ei mahu see asi minu päevaplaani. Praegugi pigistan siin oma uneaja kohapealt silma kinni ja võtan end kokku.\nKoguaeg on nii palju tegemist ja kõik on nii huvitav, et tõesti raske on aega leida. Ma arvan, et te mõistate ja saan andeks.\nPean veelkord mainima seda, et eelmisel aastal kodus õhtuti teiste vahetusõpilaste logisid sirvides mõtlesin alati nurisedes, et no on siis tõesti nii raske ennast korraks arvuti taha vedada ja paar rida kirjutada? – JAH, on küll :D\nTÄNASEKS OLEN MEHHIKOS ELANUD POOL AASTAT! Nagu tõesti, kui kiirelt aeg lendab!? Alles ma tulin ja nüüd on pool aasta täis ja vaid viis kuud jäänud! Uskumatu. Nagu ütles emme, pean hetke nautima ja mitte mõtlema sellele, et kui kurb on lahkuda aga tahes tahtmata tulevad vahel pähe mõtted, et pean kogu siinse elu jätma ja tagasi eesti argipäeva tulema. Muidugi ma igatsen oma kodu ja oma inimesi aga praeguseks on siin välja kujunenud selline elu, et ma ei taha sellel joont alla tõmmata. Naudi hetke, naudi hetke, naudi hetke! Naudin! Ausõna!\nMainin selle ka ära, et ilmselt nüüd lähiajal tuleb sellest reisist ka video aga praegu ootan, et mulle laekuksid sõprade videod, siis saan kõik kokku panna ja sellest tuleb üks megasuper film! Kohe saate aru miks.\nMinu reis Mexico Citysse algas laupäeva õhtul kell 8. Kahjuks langesid kuupäevad kokku isa sünnipäevaga, ehk siis jäin täpselt ilma kodus toimunud sünnipäevapeost ja ema jutu järgi imemaitsvatest tortidest. Nojah, selle asemel veetsin mina 12 tundi bussis loksudes.\nJa muidugi pean lisama ka Kaisa-juhtumised. Suure pakkimisega unustasin maha oma viisa. Vaata et üks olulisemais asju, mis peaks reisile minnes kaasas olema. Mul ei tulnud see enne meeldegi, kui hommikul Mexicosse jõudes Metta mulle rääkis, mis temaga öösel bussis juhtus. Mina olin nii väsinud, et magasin põhimõtteliselt terve aja, nii palju kui see bussis võimalik on.\nSamal ajal, kui mina magasin, peatus buss mingisuguses kontrollpunktis - neid on siin palju, iga nurga peal - ning bussi sisenes politseinik, kes Mettalt dokumente küsis. Temal olid muidugi õnneks kõik vajalikud asjad kaasas ja probleemi ei olnud. Metta ütles, et politseinik oli mind magamas pikalt vaadanud ja lõpuks küsis, et kas mina olen temaga kaasas. Sakslanna vastas, et jah, loomulikult ning sellepeale liikus kontroll edasi ilma mind äratamata. Kus mul alles vedas!\nLõpuks, hommikul Mexicosse jõudes võtsime takso ja sõitsime lennujaama, kus kohtusime kõigi teiste yfukatega. Sai jutustatud, muljetatud ja söödud.\nLennujaamast sõidutas buss kõik Mehhiko erinevatest otsadest kokku tulnud yfukad hotelli. Seal selgus, et neil ei olnud meie toad veel valmis ehk siis ei saanudki ennast vahepeal värskendada, selle asemel sõitsime kesklinna, kus anti meile 4 tundi vabaaega, et ise ringi vaadata. Tundub piisav aeg, et palju näha, eksole? Tegelikult selgus üsna pea, et Mexico on ikka üks hiiglaskil linn ja paari tunniga ei jõua põhimõtteliselt midagi ära teha. Trampisime nii palju ringi, kui jaksasime ja vaatasime ära kõik kohad, mis vähegi lähedal olid aga lõpuks olime nii väsinud, et tagasi minemiseks võtsime kamba peale takso.\nMinu tippsündmus sellel päeval oli Amedeoga viimast korda nägemine. Ma ei mäleta, kas olen seda juba kirjutanud aga AFS saatis ta nädal aega plaanitust varem Ixtepecist ära ning enne Itaaliasse sõitmist elas ta nädala Mexicos asendusperes. Aga jah, läbi segaste asjaolude me suutsime me lõpuks üksteist selles maailma ühes suurimas linnas üles leida ja see oli imetore! Kaisal muidugi kohe kraanid lahti aga ei olnud hullu. Panin ka tükikese Amedeost oma YFU reisi videosse. Ma tean, et see ei klapi väga aga minu aasta, minu emotsioonid ja minu video. JA PRAEGU AVASTASIN, ET MU ***** ARVUTI ON MU VIDEO KA ÄRA KUSTUTANUD!!!! Ma tegin seda nii kaua!!! Aiiiiiih, kuidas mul on tahtmine kogu krempel rõdult alla visata!!!!\nOkei aga nüüd rahu, Kaisa, ainult rahu…\nTähelepanek: Mexicos on niiiii palju Starbuckse. Iga nurga peal. Kui istud ühes, siis võid sealt juba järgmist silmata. Sellest sai selle päeva nali lõpuks: „Näe, ülla-ülla, Starbucks!“\nLõpuks õhtusöögiks rampväsinult hotelli tagasi jõudes, jaotati meid suvaliselt paarikaupa tubadesse. Minule loosiõnn naeratas, sest jagasin tuba hästi armsa ja toreda saksa tüdruku Katiga. Saime kohe esimestest minutitest jutu peale ja peale poolt tundi pläkutasime nagu vanad sõbrad. Ma ei olnud Katiga varem kunagi rääkinud, vaevu mäletasin teda sellelt eelorientatsioonilt, kui siia saabusime. Aga tore, sain jälle ühe sõbranna juurde!\nHotell, kus kaks ööd peatusime asus põhimõtteliselt kesklinnas ja oli väga korralik ning ilus. Meie viienda korruse toa aknast võis nautida imelist vaadet linnale ning tuba ise samuti hubane ka kena.\nTeisel päeval oli äratus varajane ning kohe peale hommikusööki aeti meid kokku hotelli viimasele korrusele, kus toimus YFU poolaasta seminar. Selline klassikaline YFU üritus koos mängude ja kõige muuga. Sai ära räägitud kõik, mis seni teinud oleme, mis veel plaanis on, rõõmud, mured, muud mõtted – kõik vatrasime läbi.\nKui sellega ühel pool, viidi meid ühte ilusasse parki. Seal sai jalutada, süüa, pildistada ja muidugi endale kõikvõimalikke asju soetada. Mehhiklastel selles osas fantaasiast puudust ei ole, mis puutub turistidele igasuguse pahna pähe määrimist.\nKäisime ka turul ning sellisel üritusel, mille nimi on Feria de Tamales. Et teile kõige paremat pilti luua, ütleksin, et see on nagu toidumess või midagi sarnast.\nTamales – vanade asteekide püha toit keedetud maisist ja searasvast, kuhu lisatakse kana, puuvilju või šokolaadi, ning kogu segu mässitakse maisi- või banaanilehtede vahele.\nInternetist seda seletust otsides sattusin ühe väga huvitava artikli peale, soovitan soojalt lugeda, kes vähegi viitsib! Ise seda lugedes oli mul palju äratundmisrõõmu – tõsijutt kõik!\n!!! Ja mis puutub nendesse rohutirtsudesse: ma proovisin selle ära. Teist korda enam ei taha.\nKolmandal päeval tehti meile karmi äratust. Kell kuus üles ja läksime! Unise peaga ja kiirustades unustasin oma tudupüksid kah hotelli, nüüd igatsen neid taga. Peale kiiret hommikusööki saime paar tundi bussis loksuda ning jõudsime püramiidide juurde. Ma olin näinud pilte ja kuulnud jutte, et see koht vägev on aga no oma silm on ikka kuningas.\nSeal oli kaks teistest mitu korda suuremat püramiidi – üks pühendatud päikesele ja teine, veidi pisem, kuule. Meie ronisime selle päikesepüramiidi otsa. No andis alles vantsida! Mul olid pärast jalad jälle treppidest päris haiged aga õnneks ei olnud ma ainus. Ning loomulikult ei puudunud ka sealt igasugused putkad, kus meile kõikvõimaliku turistidele mõeldud kraami pähe määriti. Tõesti, mehhiklased peaksid kuskil rekordite raamatus olema selle oskusega.\nPeale tunnikest püramiidide avastamist ootas meid ees pikk-pikk bussisõit Ruta Huasteca’sse. Põhimõtteliselt džunglisse, et teil asjast aimu oleks. Kohale jõudsime hilja õhtul ning peale SUPERMAITSVAT (kodune lasanje, maitses PEAAEGU nagu emme tehtud! Kujutage ise mu rõõmu ette!) õhtusööki valusime kohe oma seitsekohalistes kämpingutes magama. Suure tekikuhja all, sest seal oli niiiiiii külm, te ei kujuta ettegi! Okei, liialdan võib-olla, kirjutan siiski eestlastele, jääkaru-maa inimestele.\nNeljandal päeval meile halastati ning pidime alles kella üheksaks ennast hommikusöögilauda venitama. Ja jällegi, toidud sealses džunglihotellis olid ikka väga maitsvad! Pannkoogid puuviljade, müsli ja jogurtiga. Koht ise ka muidugi imeilus. Magasime kolm ööd mägede vahel (hommikuti avanes selline vaatepilt, et mäetipud olid pilvedesse kadunud – mõelge ise) ja jõe ääres olevates kämpingutes. Seda kõike on ilmselt parem ette kujutada, kui lõpuks mu filmi ära näete. Aga nüüd ma ei julge lubada, millal see veel juhtub...kuradi arvuti ma ütlen!\nSelleks päevaks olid meil ekstreemsed plaanid. Meid sõidutati jõe äärde, kus ootasid instruktorid koos varustuse ja kõige muu vajalikuga, et proovida sellist asja nagu rafting. Mina, kui võhik, ei teadnud enne üldse, misasi see on ja eeldan, et mu lugejate seas on minusarnaseid veel. Lihtsalt öeldes seiklesime seitsmeste seltskondadega ja kummipaadiga mööda kiirevoolulist jõge keset metsikut loodust. Kuus õpilast koos instruktoriga. Ausalt öeldes ei näinud see üldse nii ohtlik välja, kui see tegelikult oli. Mõni kukkus kärestikus paadist välja ja tükk aega toimetasid mitu inimest, et teda ära päästa. Üks taanlane jäi üldse merehaigeks ja oksendas terve aja.\nMinul läks õnneks ja olin üks väga vähestest, kes kordagi üle parda ei lennanud. Minu paadikaaslased küll. Päris naljakas oli. Ja pääääääris külm! Vesi oli kõike muud, kui soe ning sellel päeval ei olnud ka päike väga lahke. Üleüldse see sealne kant ei ole üldse sellise kliimaga nagu näiteks Ixtepec. Koguaeg oli külm ja niiske. Kodus on alati kuum ja kuiv. Aga see selleks, ma ei nurise millegi üle – ikka väga võimas oli ja iga kell teeksin seda uuesti, kui võimalust oleks.\nEnne, kui saime oma läbi vettinud riided ära vahetada, sõime jõe kaldal lõunat ning lõdisesime kõik nagu hullumeelsed. Ei oska kirjeldada, kui külm oli. Inimesed muudkui tulid järjest mu juurde ja ütlesid, et mul on huuled ka täiesti sinised. See ilmselt loob parema pildi, KUI KÜLM meil kõigil oli.\nTagasi hotelli ja algas võidujooks kuuma vee üle. Seal oli palju dušikabiine aga kõik teadsime, et kõigile neljakümnele inimesele sooja vett ei jagu. Mina õnneks sain enne valmis, kui kuum vesi otsa sai.\nPeale õhtusööki kogunesime kõik sujuvalt lõkke ümber. Nii mõnus. Mulle meenutas kogu olukord Jaanipäeva. Rääkisin soomlastega ja neil olid samad emotsioonid. Lõke, tekid, kitarrimäng, laul, jutusumin ja vahukommid.\nKa viiendal päeval ei tehtud meile äratusega liiga. Hommik kulges nagu eelminegi ainult et seekord sõitsime peale söömist koskede juurde. Ma kardan, et mul ei ole piisavalt omadussõnu, et kirjeldada, kui meeletult vinge see oli! Laskusime ujudes ja koskedest alla hüpates mööda jõge alla, lastel voolul end kanda. Vesi helesinine ja läbipaistev nagu filmides ja jõgi ise keset mägesid ning imeilusat loodust. Minu kõige suuremaks katsumuseks olid suuremad kosed nagu 8-10 m. Võttis ikka kõhu külmaks küll, kui alla vaatasin. Aga olen enda üle uhke, sest tegin kõik läbi ja ei jätnud asja hirmu pärast katki. Hiljem peale viimasest ja kõige kõrgemast kosest alla hüpanud, läksime kose taha. See on nagu Pärnu Terviseparadiisis see kosega bassein ainult, et päris ja niiiiiii ilus. Kose taga olid koopad, kust läbi ronisime ja hiljem hüppasime läbi alla kukkuva vee tagasi jõkke. Ma olin päriselt täiesti sõnatu ja lummatud kõigest sellest kogemusest.\nPeale koskedega maadlemist jagati grupp kaheks ning mina olin esimeste seas, kes hakkasid mööda 50m kaljuseina alla jõkke laskuma. Alguses ei tundunud selles üldse midagi keerulist olevat aga kui ma sealt üle serva alla nägin… hea, et mul juba köied küljes olid, sest ma arvan, et muidu oleksin alt hüpanud ja öelnud, et mina seda nalja ära ei tee. Muidugi Kaisal ju jah, ikka juhtub VAHEST. Kui ma oma esimesi arglikke samme selgees üle serva tegin ja hoolega kuulasin, mis instruktor teha käsib, libastus mu üks jalg ja te võite ise ette kujutada, kuidas ma röökisin, kui järsku 50 meetri kõrgusel kaljuseinalt alla kõlkusin. Ma ei teadnud, et ma oskan nii palju roppsõnu nii eesti, inglise kui hispaania keeles – üllatasin ennastki. Ausalt öeldes jooksis elu korra silme eest läbi ja mõtlesin, et nüüd on kõik. Sain oma vasaku kannika mõnusalt ära kriibitus ja praegugi meenutab mulle mu vägitegusid kriimustatud nahk ja ilus suur sinikas. Adios lühkarid paariks nädalaks! See selleks. Igatahes, eluga ma sealt lõpuks alla jõudsin ja vägeva kogemuse sain. Aga never again!\nÕhtuks korraldas Ruta Huasteca staff meile laheda peo. Lõke, muusika, kokteilid (ilma alkoholita, et te midagi sellist ei arvaks!), tants, mängud ja mõnus rahvas. Sai palju nalja ning keegi ei lasknud ka vihmast end segada.\nViimase päeva hommikune äratus oli karm. Hommik oli nii varajane, et väljas oli veel pime, kui hommikust sõime. Ja siis bussi ning minekut. Kokku veetsin tagasi koju reisides umbes 30 tundi. Ja sellest umbes 5% EI möödunud bussides. Vot nii.\nTeate küll kõik ju seda tunnet, et tore on ära käia ja ringi vaadata aga koju tagasi tulla on veel mõnusam. Reis oli mega aga oma voodi, oma tuba, oma linn ja omad inimesed... mmm. Igatsesin Ixtepeci ja praegu kaifin täiel rinnal seda, et kodus olen!\nKoju jõudes ja oma tuppa astudes ütles ema, et mulle on seal üllatus, mis mind juba mõned päevad on koju oodanud. Ma sain oma jõulupakid kätte!!!!! Parem hilja, kui mittekunagi, eksole! Nii-nii-nii-nii-nii armas oli! Aitäh tädi Kristile koos perega ja vanaema Maiele! Suured kallid üle ookeani!\nJa Kristi! Sa tabasid selle raamatuga kümnesse! Olen juba mitmendat päeva vahetevahel omasse maailmasse läinud, kui lugema olen jäänud. Nii ilus ja armas, aitäh!\nNonii, nüüd olen juba piisavalt oma uneaega kulutanud ja homme lubasin õigeks ajaks kooli laekuda, ehk siis buenas noches!\nPostitaja: Kaisa Ehrpais kell 22:00


5-päevane haigus vähendab Sinu palka viiendiku võrra - Kukkur - Swedbanki blogi\nKati Voomets 13.10.2017\nHaigestumise korral ei maksta kolme esimese päeva eest töötajale hüvitist. Alates 4.–8. päevani maksab hüvitist tööandja ja alates 9. päevast haigekassa. Hüvitise määraks on seatud 70% arvutatuna päevatulust. Selle aasta algusest kehtima hakanud seadusemuudatus annab aga tööandjale võimaluse töötajale maksta ka 2. ja 3. haiguspäeva eest haigushüvitist ning seda kuni 100% ulatuses töötaja keskmisest töötasust. Paraku kasutab antud võimalust vaid ligikaudu 65 tööandjat. Seega peab enamus töötajaid endiselt arvestama sellega, et haigestumise korral ei maksta neile kolme esimese päeva eest hüvitist.


2015.10.26 Pall korvi\n2015.10.12 Pall korvi\nSaatel "Pall korvi" algas teine telehooaeg. Hooaja avasaates on stuudiokülaliseks viimane eestlasest Euroopa meister Heino Enden.\nLisaks pakutakse pikemat usutlust Eesti meistriliiga läbi aegade ühe parema leegionäri Chris Moore'iga.\nJuttu tuleb ka VTB Ühisliiga uuest hooajast ja Läti meistriliigat võidukalt alustanud Valga meeskonnast.\n2015.05.25 Pall korvi\nSaate "Pall korvi" esimese hooaja viimane saade jõuab vaatajateni Leedust, kus Eesti koondislase Siim-Sander Vene koduklubi Kaunase Žalgiris on kindlustanud koha finaalis.\n"Ma olen väga õnnelik, et Siim on praegu nii heas vormis," ütles Žalgirise peatreener Gintaras Krapikas. "Ta on üks tähtsamaid mängijaid meie meeskonnas," sõnas olümpiapronks, praegune Žalgirise abitreener Šarunas Jasikevicius.\nLisaks räägitakse saates ka septembris toimuvatest Euroopa meistrivõistlustest, kus Eesti kohtub alagrupis Läti, Leedu, Ukraina, Tšehhi ja Belgiaga. "Ma arvan, et kõikidel Balti riikidel on hea võimalus alagrupist edasi pääseda," ütles Jasikevicius.\nSaates antakse ülevaade teistestki sellel hooajal välismaal mänginud eestlastest - Kristjan Kangurist, Kaido Saksast ja Sten-Timmu Sokust. "Loomulikult räägime Eesti meistriliiga finaalseeriast ja lühidalt ka Euroliiga lõppvaatusest ning NBA hetkeseisust," lisas saatejuht Maxim Tuul.


Firmasport – Nordea Spordiklubi elamused Nigula Elamusretkelt\nNordea Spordiklubi elamused Nigula Elamusretkelt\nMa ei hakka pikalt seletama, kuidas kari pankureid järjekordsesse Firmaspordi poolt seatud lõksu sattus (kes loevad, need on ise ka kõige saba ja karvadega vähemalt korra sisse kukkunud). Tegelikult ei seleta ma sel teemal üldse. Lihtsalt konstateerin fakti, et kui tavapäraselt on vaja tung- ja muukrauda, et ühel vihmasel, külmal ja sombusel pühapäevaennelõunal meid voodist ja toast välja saada, siis FS üritusele olime ilma virisemata kell 8:45 Regina juurest startimas. Igaks juhuks mainin, et Kukeke tahtis Regina ukse taga kireda juba laupäeva varahommikul, kuid õnneks suutsime ta veel viimasel hetkel peatada.\nTööülesanded jagasime vastavalt tavapärastele ametikohustustele – Regina oli autojuht, Kukeke ilupiltnik ja mina kaardilugeja. Kuna ähvardati, et erinevalt tavapärasest, tuleb mul kõik rappa juhatada ja ebaõnnestumise korral ootab mind ees pikk jalgsimatk koju, siis pakkisin kaasa igas pikkuses, laiuses, kraadides ja rasvaprotsentides vihmavastaseid vahendeid. Lisaks mahtus tagaistmele modellimõõtu loomaarstitudeng ja istme alla lõvihingeline neljajalgne Leo, ristinimega Leonardo Raag.\nTänu heale koostööle kaardiga ja kõikide pingutustele jõudsime isegi täiesti õigeaegselt kohale. Või kuidas teie nimetate laekumist pooletunnise ajalise nihkega? Hoolimata eelnevast oli Efkal õnnestunud meie saabumine sünkroniseerida kureparve ülelennu ja sümfooniakontserdiga, nii et meid võeti vastu erakordse pidulikkusega. Mõtlesime, et ega enam ilusamaks minna ei saa aga eksisime – Nigula raba üllatas oma majesteetliku rahu ja väljapeetud värvigammaga. Kuidas on võimalik, et kidurad männid, kolletuvad kõrred, läbipaistmatud veesilmad ja kõdunev matkarada jätab su hingetuks? Igatahes pidime kogu seda ilu oma kõikide meeltega salvestama ja end veidi koguma, mistõttu valitses esimese vaatetornini jõudmiseni idülliline vaikus. Aga siis oli seda vaimustust saanud juba nii palju, et ei mahtunud enam hinge ära, emotsioonid ajasid üle ääre ja edasi sai läbi arutatud vist küll kõik teemad alates maailma loomisest, sisekujundusest, kujundujumisest lõpetades valge tennise eelistega mudarajal. Nagu finantsgeeniustele kohane, peatusime pikemalt päevakajalise euroteemal ja jagasime kõik olulised arvud 15, 6466-ga. Kuidas teile tunduks, kui Tallinnast Tartusse oleks veidi üle 10 km ja enamuse imemaitsvate toitude rasvaprotsent kahekohaline? Vot kui häid ideid aitab imeline ümbrus genereerida!\nMu sammulugeja oli just alustanud 3000+ numbreid, kui Leo otsustas mudavanni võtta. Ainult koon paistis välja. Autos oli ju paar tundi varem jutuks olnud, et sellel rabamudal on noorendav toime. Aga isik rihma teises otsas ei saanud vist loomakese plaanist aru ja tiris ta ruttu laudrajale tagasi. Igaks juhuks pesi veel suurema kihi head kraami maha kah. No ma ei tea, kas see oli kümbluse või rabas levinud imelise fluidumi süü aga tunni aja pärast meiega ühinenud kõrgkihtidesse kuuluv koerapreili Duffy oli Leost küll vaimustuses. Meie olime aga vaimustuses rividrilli tegevaist kurgedest, kes pidevalt me peade kohal tiirutasid. Kas kured läinud kurjad ilmad? No igatahes mitte sel pühapäeval – hoopis vananaistesuvi oma parimas eas!\nVahepeal remontis Kaimz käepäraste vahenditega silda, et see kirju seltskond saaks jõekese moodi asjandusest kuiva jalaga üle. Täname! Paar kilomeetrit edasi ja siis tuli Kaimol tunnistada rabale allajäämist – mitusada meetrit rada tuli läbida (kel vähem kel rohkem ) lirtsuvate jalanõudega. Aga kuna päike oli meid kuumaks kütnud ja riideid ei õnnestunud enam vähemaks võtta, siis oli see teretulnud jahutus. Teretulnud olid ka kimpudena raja ääres päevitavad jõhvikad, sest paaritunnine kõndimine oli kere ilusasti hõredaks kulutanud. Efka ema tehtud suur termosetäis suppi kadus raja lõpus küll nagu leil kuumal kerisel! Pean lisama, et enamus kasutas Nigula raba boonuspaketti ja väljus sealt kilode kaupa korjatud seentega.\nRabast kui pühapäevasest peategelasest sai vähe räägitud, kuid nii on nende parimate asjadega elus – ise peab kogema ja nägema ja maitsma! Armastust ja õnne ei saa ju sõnadega seletada!\nKirja pani Kadi Skoblov


Tänane kuupäev 22 Jaan, 2022 3:17\nEL välispiir on nüüd Eesti poolt kindlalt valvatud. - ütles või? Minu teada mitte. Võrreldes Poola omaga, paistab see meie tõke tulema siiski suht hädine. - ja see ekspertiis tuleb telekast nähtu põhjal? Tahad sa seda lahti harutada? ... PPA või KV "laisa pilgu all" :wink: Ma eespool juba...\nPostitatud: 18 Nov, 2021 18:45\nKui näiteks tekitada olukord (oletame, et on võimalik), et iga haridusastme lõpetamisel peab noor lisaks vaimuannile ka tõestama oma kehalist pädevust näiteks KVKT-1 sooritamisega, siis kulub KV-s ikka päris palju tunde vähem vennikeste vormi ajamisele, vaid saab kohe hakata asjaga tegelema. Veel s...\nEi ole kedagi kiirkorras kuskile aetud. Ajateenijatel on oma roll LÕKis, mitte piiriehituses. Rohkem palka makstaksegi seepärast, et tegevusest jääb maha konkreetne tulemus ja siis hakkavad mingid tegelased rääkima odavast tööjõust. Ärga otsige intriigi sealt kus seda pole. Kordan - LÕKi oleks me te...\nPostitatud: 18 Nov, 2021 9:47\nEi ole kedagi kiirkorras kuskile aetud. Ajateenijatel on oma roll LÕKis, mitte piiriehituses.\nPostitatud: 17 Nov, 2021 22:52\nEi saanud aru mida sa ütlesid.\nPostitatud: 17 Nov, 2021 14:17\n... ootan põnevusega tulemusi!\n- ilma irooniata: see ongi põnev. Ja ausalt öeldes on kogu reservväe ja valmiduse arendamine väga põnev tegevus.\nPostitatud: 17 Nov, 2021 13:14\nTegelikult ei ole päris nii, et pead kõike tulega katma. Ma olen ise seda juttu ka ajanud, kuid see ei ole 100% tõde. Kui sul on teel betoonitükk, siis sa valid möödasõidu sõltumata sellest, kas keegi seda betoonitükki valvab. Kui sul on kahest teest üks tõkestatud, siis tekib vähemalt kiusatus vali...\nPostitatud: 17 Nov, 2021 13:00\nTähistame KV aastapäeva ühe LÕKiga. https://www.err.ee/1608405305/reservvaelased-paigutavad-oppusel-okas-2021-idapiirile-ajutised-tokked Täpsustuseks siiski - tegemist on KV jaoks õppusega, kus harjutatakse lahinguvalmiduse tõstmise tegevusi. Selle käigus teeme küll koostööd PPAga ja täiendame piiri...\nPostitatud: 16 Nov, 2021 23:51\nHuvitav oleks teada, kas KV ise arvab ka, et RÕKkide maht ei ole piisav või on see NATO mõne kõrgema staabiosise hinnang. Või on RÕKkide maht piisav, aga peaks nende ajal veel midagi mõõtma? Vabandust et pole siiani vastanud. Kuidagi ununes. Alati võiks õppekogunemisi rohkem olla. Kui saaks, viiks ...\nPostitatud: 04 Nov, 2021 22:07\nTervikuna on probeem ikka ühiskonnas mitte ainult valitsuses. Naabritel täpselt sama jama.\nOleme loll rahvas\nPostitatud: 31 Okt, 2021 15:28\nPutuktoiduline rähn vist mingite terade peale haneks ei lähe.\nPostitatud: 31 Okt, 2021 12:49\nVastused ei kannata eriti kriitikat, asjad lihtsalt ei liigu ja malevad istuvadki XXXXL asjade otsas, sest lihtsalt ei tule seda lahendust ülaltpoolt. Hakkan edaspidi malevates küsima - mitmel võitlejal on vale suurusega vest. Ja mitu korda on taotlusi saadetud. Mis siis saab, kui taotlusi ei olegi...\nPostitatud: 30 Okt, 2021 15:16\n5. leht 134-st [ Otsing leidis 2007 vastet ]\nMine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ... 134 Järgmine


KAUL NURM: Vabakaubanduslepe EL-i ja USA vahel avab ukse kloonitud ja - Kõik\nEestimaa Talupidajate Keskliidu peadirektori Kaul Nurme sõnul tuleks meie turule USA-EL vabakaubanduslepete (TTIP) sõlmimisel geneetiliselt muundatud toiduained ning kloonitud ja hormoonpreparaatidega kasvatatud loomade liha. Selle tulemusel peavad väiketootjad oma uksed sulgema.\nKAUL NURM: Vabakaubanduslepe EL-i ja USA vahel avab ukse kloonitud ja hormoone sisaldavale lihale ja suleb väiketootmised (3)\n8. ja 9. mail toimus Eesti Rohelise Liikumise korraldatud meeleavaldus, milles TTIPd võrreldi Trooja hobusega. See kujund, millega TTIP vastased sümboliseerivad TTIP-s peituvaid ohte, on tuntud juba paljudes maades, rännates ühest Euroopa riigist teise.\nKui aga TTIP problemaatika lühidalt kokku võtta Eesti talupidajate vaatevinklist, siis Kaul Nurme sõnul võib tarbija küll euroliidu riikide turgudele tungivast odavamast USA toidukaubast kokkuhoiu kaudu võita. Kuid kaotuse poolele jääb teadmata arvu Euroopa kohalike, sealhulgas Eesti väiksemate toidutootjate-talunike väljatõrjumine turult.\nMis saab toiduohutuspaketist?\nKaul Nurm kommenteeris Pealinnale, et kõige enam tekitab TTIP puhul küsimusi toiduohutuspakett.\n"Kui jääb peale USA versioon, on oht, et Euroopa turule jõuavad GMOd ehk geneetiliselt muundatud tooted, samuti kloonitud ning hormoonpreparaatidega kasvatatud loomade liha. See ongi oluline erinevus USA ja Euroopa turu loogika vahel, et kui USAs lähtutakse põhimõttest, et kõik, mille kahjulikkus pole otseselt teaduslikult tõestatud, on lubatud, siis Euroopas öeldakse, et parem karta kui kahetseda."\nNäiteks on USAs lubatud loomakasvatuses mitmed hormoonpreparaadid, mis euroliidus keelatud.\nNurme sõnul on Euroopa Komisjon muidugi kinnitanud, et toiduohutuse paketis järele ei anta, kuid üldiselt on raske ette kujutada, et ilma järeleandmisteta üldse võiks mingit lepet sündida, sest erimeelsused oleks muidu liiga suured.\n"Samal ajal on tarbijal hindadega võimalik võita," selgitas Nurm, "sest Euroopa ja Ameerika vahel kaovad tollid ära ja see viibki hinnad alla." Kuna USAs on lubatud põllumajanduses paljudki nn innovatiivsed meetodid, GMOd, hormoonid jne, mis Euroopas keelatud, võimaldab see veel omakorda odavamat tootmist.\nUSA-s kulutas 2012. aastal keskmine tarbija toidukorvile 12,8%, Euroopa Liidus 16,4% ja Eestis koguni 28,9% oma netosissetulekust. Hindade langus on seda mõistetavam, kui teada, et euroliidus on piimasaaduste keskmine tollitariif praegu piimatoodetel 57,6%, suhkrul ja suhkrutoodetel 28,3%, loomakasvatussaadustel 24,3% jne.\nVäiksemad toidutootjad kaovad\nSamal ajal kaasneb TTIP jõustumisega aga tõsine oht, et teatav osa Eesti toidutootjaid peavad oma pillid kotti panema ning töötus maapiirkondades suureneb, mis kokkuvõtteks muudab tarbija hinnavõidust saadava kasu küsitavaks.\n"Kui kokku saavad ühel turul kaks niivõrd erinevat põllumajanduspoliitikat, nagu USA ja euroliidu omad, siis tekib siit oht eelkõige Euroopa ja Eesti väiksematele peretaludele," selgitas Nurm. Uuel nn ühisturul muutuks USA pool ilmselt kohe hinnakujundajaks, sest seal on tootmine odavam.\nPraeguse seisuga muutuksid euroliidus üleliigseteks suurusjärgus 10 mln tootjat. Juba 1960ndate lõpus flirtis Euroopa Komisjon mõttega viia turult välja 5 mln tootjat, kuid siis hääletasid poliitikud selle maha. Mäletatavasti mõjutas euroliidu-eelsel ajal juba üksainus partii Eesti turule tulnud Ameerika toidukaupa või sadamasse seilanud viljalaev siseturu hindu suurel määral.\nNurme sõnul tasuks ka meenutada, et enne nn ühisturgu ehk euroliidu turu ühtsustamist USA omaga tuleks ühtsed reeglid ehk ühtsed toetuse määrad kehtestada kõigepealt euroliidu enda siseselt.\nNurme sõnul on aga Eesti puhul kahetsusväärne, et meil puudub TTIP küsimustes igasugune avalik debatt, sest mõnesid ministrite valveloosungeid ei saa ju debatiks pidada.\n"Mina näiteks ei tea, mida kujutab endast Eesti valitsuse positsioon nendes küsimustes," lisas talupidajate keskliidu peadirektor. "Eesti on küll väike ja meil väga suurt mõjujõudu ei ole ning euroliidu kaubanduspoliitika on muidugi ühtne, kuid selge, et mandaadi tegutsemiseks annavad Euroopa Komisjonile erinevad liikmesriigid. Praegu me üldse ei teagi, milles siis kokku lepitakse, ja lisaks ei tohiks Eesti ka olla leppeprotsessis lihtsalt sabassörkija."\nÜle Euroopa kogutakse vastuallkirju\nNurm lisas, et kindlasti leidub vabakaubandusleppe puhul ka vähem probleemseid valdkondi kui põllumajandus. Kuid just põllumajandustoodangu ja põllumajanduse tuleviku kohal tervikuna on küsimärgid kõige suuremad.\nMeedias avaldatud uudistest selgub, et Euroopas on paljud keskkonnaühendused, ametiühingud, tervisekaitsjad, loomade õiguste eest seisjad ja tarbijakaitseorganisatsioonid astunud vastu lepingu sõlmimisele. Üle Euroopa on kogutud juba üle 1,7 miljoni allkirja nõudmaks läbirääkimiste peatamist. Vastased süüdistavad, et läbirääkimiste mandaat ja teised dokumendid hoitakse avaliku uurimise eest varjus.\nUSA-s on läbirääkimiste dokumentidele juurdepääs karmi salastuse nõudega ainult piiratud osal kaubandusnõunikel, kes ise suures osas ärilise taustaga.


Binance avab miljardi dollari suuruse krüptokasvu fondi. Siin on, kuidas seda kasutada - krüptoPumpUudised - krüptoraha uudised\nAvaleht » cryptocurrency uudised » Binance avab miljardi dollari suuruse krüptokasvu fondi, siin on, kuidas seda kasutada\nBinance avab miljardi dollari suuruse krüptokasvu fondi, siin on, kuidas seda kasutada\nLugemine: 3 minVäljaandja: Oktoober 13, 2021\nBinance keskendub jätkuvalt arengule keset reguleerivaid takistusi\nBy Prashant Jha Avaldatud 3 tundi tagasi Uuendatud 3 tundi tagasi Vahetage üle 130 DEX -i Parim sisseost\npearaamat By Prashant Jha Avaldatud 3 tundi tagasi Uuendatud 3 tundi tagasi\nBinance tutvustas suurimat miljardi dollari väärtuses krüptofondi, mille eesmärk on kiirendada elektrooniliste omaduste edendamist, ning oma nutikat ahelat nimega Binance Smart Chain (BSC). Binance nimetas oma krüptofondi suurimaks finantseerimisprogrammiks kogu krüptovaluutaturul. Uusim krüptofondide väljavõte järgneb 1 miljoni dollari väärtuses BSC kiirendusfondi aastale. BSC kiirendusfondi kasutati reklaamimiseks, et kasutada BSC-d, ning abistada uhiuueid Dappe ja seega järelikult rahastati Binance'i seemnerahastust praktiliselt 100 töökohta, mille rahalised investeeringud ulatusid 40 miljoni dollarini, ning veel 1 töökohta panustas inkubatsiooniprogrammi.\n1 miljardi dollari suurune krüptofond on tegelikult jagatud enamasti neljaks suureks osaks\n100 miljonit dollarit oskuste arendamiseks,\n100 miljonit dollarit likviidsuse motivatsiooniprogrammi jaoks,\n300 miljonit dollarit töövõtjaprogrammi jaoks\n500 miljonit dollarit rahaliste investeeringute ja inkubatsiooniprogrammi jaoks\nMaakera '& rsquo; Juhtiv krüptobörs kauplemiskoguse järgi toimib, et tuua krüptomaailma suuremat arengut, samuti aitab selle saavutamisel kindlasti kaasa miljardi dollari suurune fond. Binance väitis,\n"& Ldquo; Pakutava rahastamise kogusumma on 1 miljard dollarit, see on kogu maailm" & rsquo; suurim krüptokiirendi. Programm on loodud selleks, et parandada majanduskasvu ja töökohtade arengut ning tugevdada suuremat naabruskonda ja arendada välja krüptopõhine oskuste bassein, mis kindlasti viib krüpto tulevikku. ”& Rdquo;\nBinance on eelmisel aastal tegelenud regulatiivse tegevusega ja hoiatanud peaaegu paljudelt riikidelt nõuete rikkumise eest. Kuigi regulatiivne mure jätkab krüptovahetuse jaoks installimist, jääb üle teha uhiuued edasiarendusprogrammid, et muuta Binance krüptoinimestele parimaks ülemaailmseks alternatiiviks. Need kiirendusprogrammid on tänapäeval tegelikult põhjustanud arvukalt tõhusaid äritegevusi. Hulknurk, Ethereumi 2. kihi teenus on arhetüüp tõhusatest esemetest, mis ilmuvad nii Binance'i inkubeerimisel kui ka kiirendusprogrammides.\nLoe artiklit: Esimene peatus: Ukraina! AppleB alustab kohtumisnädalat\nBinane tegeleb täiendavalt reguleerivate asutustega, et ravida oma meetodeid ja olla lõpuks täielikult sertifitseeritud krüptovahetus riikides, kus see on '& rsquo; on praegu funktsionaalne.\nCorsair World DeFi: "Pakkusime esialgsetele omanikele praegu ühe kuu jooksul 700%"\nMurdmine: Miami linnapea paljastab plaani linna töötajatele Bitcoinis palka maksta ($ BTC)\nAmeerika Ühendriikide ametivõimud tegelevad selle krüptomaksu lünga kõrvaldamisega\nBitcoini hinnaprognoos: BTC läheneb ATH -le 65,000 XNUMX dollari lähedale arengumaade võimaliku nõudluse tõttu\nBitcoini hinnaprognoos: BTC jätkab plahvatust kuni 60,000 XNUMX dollarini vaalaostude ajal\nKrüpteerimine: Bitmain lõpetab oktoobris Hiinasse antminerite saatmise\npuperdama LinkedIn Prashant Jha 1061 artiklid Disainiharidusega Prashant keskendub Ühendkuningriigi ja India turgudele. Krüptoajakirjanikuna sõltuvad tema kired plokiahela kaasaegsest tehnoloogiast, mis soodustab tekkivat majanduslikku kliimat. eelmine\nBinance Coin (BNB) tulistab vaalade tugeva kogunemise ajal 15%\nBinance kuulutab välja Hiina jüaani (CNY) kauplemise börsilt kõrvaldamise regulatiivsete mahasurumiste ajal\nHinnanalüüs 10/15: BTC, ETH, BNB, ADA, XRP, SOL, DOT, DOGE, LUNA, UNI\nAutor: Prashant Jha Avaldatud 3 tundi tagasi Värskendatud 3 tundi tagasi Vaheta 130+\nNigeeria keskpanga president ütleb, et CBDC käivitab vaid paar päeva


EfTEN ehitab kaks hooldekodu - Ärileht\nEfTEN ehitab kaks hooldekodu\nViljar Arakas, EfTEN Capital tegevjuht\nEfTEN lõi kaks tütaretevõtet ning soetas ühe hooldekodu Kuusalu vallas ja ühe krundi Tartumaal, Tila külas, kuhu rajab hooldekodu.\nFondi 100%-line tütarettevõtja EfTEN Valka OÜ sõlmis Südamekodud AS-ga Harjumaal Kuusalu vallas, Valkla külas, Valklaranna tee 36 asuva kinnistu, millel asub renoveerimist vajav hooldekodu hoone, omandamiseks võlaõigusliku lepingu. Fond kavandab hooldekodu hoone ümberehitust üldhooldekoduks, mis võiks tulevikus mahutada kuni 250 klienti. Kinnistu müügihind oli 2 005 000 eurot, mis tasutakse asjaõiguslepingu sõlmimisel ning EfTEN kohustub tegema investeeringuid mahus kuni 2 000 000 eurot.\nTartumaal Tartu vallas, Tila külas, Ermi tn 13 asuvale maale plaanitakse rajada hooldekodu minimaalselt kuni 120-le kliendile. Hoonestusõiguse tähtaeg on 50 aastat, mida võib maaomanikuga kokkuleppel pikendada kuni hoonete eluea lõpuni, seejuures maksimaalne hoonestusõiguse tähtaeg saab olla kuni 99 aastat.\nTänaseks ei ole EfTEN ehitushanget korraldanud, aga see on kavas läbi viia asjaõiguslepingu sõlmimise järgselt. Kinnisasjale hooldekodu ehitamise järgselt võtab selle pikaajalise üürilepingu (10+10 aastat) alusel üürile Südamekodud AS.


Kodumajatehase omanikud liigutasid aktsiaid - Tööstusuudised\nAutor: Mariliis Pinn • 31. august 2007\nKodumajatehase omanikud liigutasid aktsiaid\nEile liikusid väärtpaberiregistri andmetel AS Kodumajatehas 88 000 aktsiast 61 205. Kodumajatehase ASi tegevjuhi Lembit Lumpi sõnul on tegemist firma restruktureerimisega.\n"Kodumajatehas on kasvanud suureks kontserniks, meil on majatehas, me arendame kinnisvara ja projekteerime," lisas ta.\nLumpi sõnul loodi holding ettevõte Kodumaja OÜ, mis muudetakse varsti Asiks, millele kuuluvad Kodumajatehas AS, Kodumaja projekteerimine OÜ, Kodumaja kinnisvaraarendus OÜ ja OÜ KM Element, millele kuulub Tartu suurim tehas, kus on 23 000 ruutmeetrit pinda ja on 1,7 korda suurem kui Kodumajatehas praegune majatehas. "Kodumajatehase aktsiate liikumine oli Kodumaja OÜ mitterahaline sissemakse, täna liiguvad ülejäänud aktsiad uude holding firmasse," lisas ta.\nEttevõtte restruktureerimine oli Lumpi sõnul ammu juba plaanis ja uuel kujul peaks ettevõte toimima kahe kuu pärast.\nEttevõtte omanikud ei muutu ja osalused jäävad samaks.\nVeel kuulub just loodud haldus ettevõttele tütarettevõte Venemaal. "Tegemist on pilootprojektiga Venemaal. Lihtsalt testime toimetamist kohalikul turul, kui projektist asja saab, on tegemist suure äriga, kui mitte, siis see hääbub vaikselt," kergitas Lump saladusloori ettevõtte ambitsioonidelt.\nKodumaja OÜ omanikud on OÜ Bonares, mille omanik on Lembit Lump ja OÜ Finelist, mille omanikud on Mai Kaarepere ja Tõnu Laak.


Aafriklased nõuavad Trumpilt vulgaarse sõnavõtu eest vabandust - DELFI\nAafriklased nõuavad Trumpilt vulgaarse sõnavõtu eest vabandust\nAafrika riike ühendav organisatsioon Aafrika Liit nõuab, et USA president Donald Trump vabandaks vulgaarse sõnavõtu eest, milles ta nimetas riike mustal mandril „sitaauguriikideks“.\nOrganisatsioon väljendas reede õhtul sõnavõtuga seoses „šokki, hämmeldust ja pahameelt“, märkides, et on veendumusel, et USA „ametis oleval valitsusel on vale kujutluspilt Aafrika mandrist ja sealsetest inimestest“, vahendab uudistekanal BBC.\n„Arvestades ajaloolist tegelikkust, kuidas paljud aafriklased saabusid Ameerika Ühendriikidesse orjadena, on see avaldus otseses vastuolus igasuguse vastuvõetava käitumise ja praktikaga,” ütles Ebba Kalondo Aafrika Liidust. „Me usume, et selline avaldus kahjustab meie ühiseid ülemaailmseid väärtusi mitmepalgelisusest, inimõigustest ja vastastikusest arusaamisest,” märkis ta.\nAafrika Liidu esindaja rõhutas ühtlasi, et dialoog USA ja musta mandri riikide vahel on hädavajalik.\nUSA president Donald Trump läks kohalolnute sõnul neljapäeval Ovaalkabinetis närvi kongresmenide peale, kui arutati Haiti, El Salvadori ja Aafrika riikide sisserändajate kaitsmist osana erakonnaülesest immigratsioonikokkuleppest.\nTrump: ma olen kõige vähem rassistlik inimene (44) 15.01.2018\n„Miks me laseme kõigil neil inimestel sitaauguriikidest siia tulla?” küsis Trump.\nTa pakkus, et USA peaks selle asemel sisse tooma rohkem inimesi sellistest riikidest nagu Norra.\nEraldi tõi Trump välja Haiti, öeldes, et sisserändajad sellest riigist tuleb jätta ilma igasuguse kokkuleppeta. „Miks on meil vaja rohkem haitilasi?” küsis ta kohtumisega kursis olevate inimeste sõnul. „Viige nad välja.”\nTrump ise väitis eile õhtul oma Twitteri kontol, et ta ei kasutanud seesugust keelt. „Minu poolt kasutatud keel DACA kohtumisel oli karm, aga see ei olnud see keel, mida kasutati. Mis oli aga tõeliselt karm, oli üle igasuguse piiri läinud ettepanek, mis tehti – suur tagasilöök DACA jaoks!” säutsus ta.


ELEMENTMAJA EHITUS | Kuudepikkusest ootamisest ja vana suvila lammutamisest - Moodne Kodu\nELEMENTMAJA EHITUS | Kuudepikkusest ootamisest ja vana suvila lammutamisest\nEhitusblogi 2. osa\nFOTO: Foto: Kadri Heinväli\nEelmises postituses sai pikemalt kirjutatud sellest, miks me otsustasime suure perekorteri asemel elementmaja ehitada ning kuidas valmis eskiis. Isegi, kui peas ja paberil on kõik valmis, on maja ehitamine üpriski pikk protsess. Kuigi sõbrad küsivad pidevalt, millal maja valmis saab, siis üheksa kuud hiljem ei ole veel koppagi maasse löödud.\nReaalsus on see, et kogu protsessi tempo sõltub väga vähe meie innust ja plaanidest. Samas tasubki sellise projekti juures pigem rohkem kaaluda ja mõelda, kui rapsima hakata. Suhteliselt kindel võib olla selles, et meie kodust saab küll üks kõige paremini planeeritud maja — piisavalt kaua oleme selle otsas ideetasandil haudunud.\nÕnneks tuli ka välja, et Viimsi ametnikud ei olegi nii ebamõistlikud kui igasugu asjapulgad hoiatasid. Kui arhitektid lõpuks eskiisprojektiga valda jõudsid, saime ilma suurema draamata ametnikelt eelkooskõlastuse. Kaks täiskorrust, katusekalle, kõik sobis ja läks läbi, kuna ka valla arhitekt tõdes, et antud piirkonna olemasolevaid hooneid ei saa arhitektuursete lahenduste aluseks võtta. Niisiis oleme oma piirkonna trendsetterid tulevastele suvilate asemele kerkivatele eramutele.\nNüüd oli pall taas arhitektide käes, et projekti lahti kirjutada ja eriosadega tegelda. Mis andis mulle aega kooskõlastatud projektiga uuele hinnapakkumiste ringile minna. Eelkõige selleks, et välja selgitada kas esmane hinnapakkumine oli mõistlik.\nMillises valmidusastmes maja valida?\nEsimene ja raskem otsus tuli teha teemal “millises valmidusastmes maja valida?” — kas rare, medium või well done? Osad elementmajade tootjad pakuvad ainult elemente ja nende püstitust, mille tulemuseks on “väljast valmis” majakarp. Teised jälle pakuvad kõiki töid kuni “võtmed kätte” lahenduseni. Viimane variant on tellija jaoks kõige riskivabam, aga loomulikult ka kõige kallim. Eelarves püsimiseks pidime välja selgitama tootja, kes pakuks kvaliteetseimat ja soodsaimat “väljast valmis” varianti. Ja edaspidiste tööde jaoks tuli tuttavate abiga leida töökas, kohusetundlik ja suurepäraste oskustega ehitusbrigaad.\nMillist küttesüsteemi eelistada?\nKa maja küttesüsteemi osas olime jõudnud mitu korda ümber mõelda. Konsulteerides ekspertidega ja võrreldes hinnapakkumisi tundus siiski, et maaküte on kõige mõistlikum valik. Meie savine pinnas valmistab kindlasti peavalu vundamendi tegijale, maakütte kontuuri paigaldamiseks on aga see ideaalne. Olime enne pigem õhk-vesi soojuspumba poolt, eeldades, et see on maaküttest tunduvalt soodsam ja uskudes, et meie krundile maakütte kontuur ei mahu. Selgus, et hinnavahe on aastatega muutunud olematuks ja et vajadusel paigaldatakse kontuuri ka kahes kihis. Maakütte pump ise on aga tunduvalt töökindlam ja hooldusvabam.\nEnne ehitusloa taotluse valda esitamist saime veel korra arhitektidega Woodforti tehases kokku, et hinnapakkumist arutada ja projekt veel viimast korda üle vaadata. Paar detaili vajas täpsustamist — näiteks otsustasime, et tahame garaaži ehitada mitte elementidest vaid vähe prostamast materjalist ja teha seda teises etapis, veidi hiljem. Samuti tahtsime projektil muuta seni klaasiga lahendatud rõdupiirde — soovisime, et see oleks fassaadiga sobivast puidust.\nÜllatuslikult selgus, et arhitekt on fassaadilauad joonistanud jooksma vertikaalselt, mitte horisontaalselt. Mulle ei hakanud see joonisel üldse silma, kuna olen maja välisilme suhtes seni üllatavalt ükskõikne olnud. Ehituslikult aga tähendanuks see seda, et fassaadi laudist oleks töömehed pidanud ehitusplatsil paigaldama hakkama. Palusime arhitektil lauad horisontaalis jooksma panna, et need siiski juba tehases elementidele paigaldatud saaks. Kardan, et selliseid “pisidetaile”, mida meie silm ei hooma, mis aga rahaliselt või ajakulu mõttes suurt kaalu omavad, on meie projektis peidus veel.\nÜks ülesanne anti meile sel kohtumisel ka. Paika tuli panna fassaadi ja katuse värv. Nagu öeldud, olen maja välimusele väga vähe mõelnud. Hr Abikaasale jättis hea mulje üks majatehases nähtud sauna fassaad — see on tumehall. Esialgu jäimegi selle juurde, lisaks must klassikalise profiiliga plekk-katus.\nSelleks, et saaks tulla uus, peab vanast lahti laskma. Ma olin seda L-tähega asja juba pikalt edasi lükanud. Lammutus. Jube hirmuäratav tundus see sõna. Kuidas siis nii, et maja, mis on terve minu eluaja ühe koha peal seisnud ja meid truult teeninud, korraga enam ei ole?\nVana suvila kapid, voodialused, pööning, jurta (e. panipaik) olid asju pilgeni täis. Aastate jooksul oli linnas mittevajalike asjadega ikka nii, et “viime Randveresse, äkki läheb vaja”. Koristuspäevadel jõudsin kapisisu prügikotti toppides seda mentaliteeti mõttes korduvalt kiruda ja pühalikult lubada, et mina samasugust asjade taaka oma lastele koristada ei jäta.\nFoto: Minu kunagine beebivanker\nÕnneks olid riided, tekstiilid, mööbel enamuses nii kopitanud ja määndunud, et prügimägi oli neile ainus võimalik sihtpunkt. Õnneks seetõttu, et mul on kalduvus sentimentaalsusele ja nii mõnegi asja poetasin nuuksatades prügikotti. Omades valikut, oleksin kindlasti mittevajalikke asju kuhjaga alles jätnud. Üldse oli kogu see asjade kokku pakkimise protsess nagu mentaalne puhastumine ja tagasivaat, et saaks asjadega edasi minna.\nMinu sentimentaalne mina siiski paari asja juures võitis ka — alles jäi näiteks kiiktool, mille loodan ise uueks tuunida. Ägedaimaks leiuks oli end pööningul peitnud vana-vanaema seinakell. Kolme karuga maali, mis tol ajal vist iga kodu seinal oli, ei lubanud Härra Abikaasa minu hämminguks ära visata — lubas selle kuuri või grillinurka riputada. Tulevane aiapidaja sai ka rohkes koguses erialast kirjandust, mis kopitusehaisust vabanemiseks õue tuulduma rändas.\nLoomulikult ei või tänapäeval omavolitseda ja heast peast lammutama kukkuda. Enne on vaja ports pabereid korda ajada. Esmalt lammutusprojekt, mille koostab vastava haridusega spetsialist — leidsin vastava asjamehe hange.ee’st. Seejärel saab projektiga omavalitsusse minna (ehk logida sisse EHR.ee’sse ja loota, et sellest UI-õudusunenäost eluga väljud), kes väljastab lammutuseks loa. Kogu selle paberimajanduse olin juba mitu kuud varem korda ajanud. Nüüd ei jäänud üle muud kui demonstratiivse ohke saatel lammutaja leida.\nNagu lammutusprojektigagi, panin töö teostaja leidmiseks kuulutuse hange.ee’sse. Seda kaudu jõudis meieni üks härra, kes koos oma pojaga just antud alal tegutseb. Kokkuvõttes jäime nende tööga rahule — vaid nelja päevaga lammutasid nad jurta, vanaisa valatud kasvuhoone vundamendi ja suvila. Töö käis enamuses käsitsi; suuri üllatusi peale rohkete naelte, lammutuse käigus ette ei tulnud.\nLammutusjäägid koguti eri liikide kaupa kokku — puit läks põletamisele; kivid, eterniit ja muu materjal prügilasse. Seejuures on oluline kõik prügilast saadud arved alles jätta.\nNüüd on meil maja asemel kena liivane plats ja suur kivihunnik, mis jäi tee-ehitust ootama. Ehk saab pinnase täiteks ära kasutada. Ning endise jurta juures on armas kaskedega ääristatud platsike, kuhu otsustasime muruniiduki ja muu vajaliku jaoks väikse kuuri püstitada.\n“Majaehituse” (jutumärgid on siin igati kohased) järg on aga nii kaugel, et ehitusloa taotluse esimene ring on edukalt läbitud. Ametnikud kasutasid neile antud 40 päeva kenasti ära ja saatsid meie projekti igasugu lahendamist vajavate kommentaaridega tagasi. Tagasiside puudutas haljastust, ligipääsuteed jm, maja enda kohta küsimusi ega märkuseid polnudki. Loota võib, et järgmine ring läheb juba paremini.\nLOE LISAKS: ELEMENTMAJA EHITUS | Miks me suure perekorteri asemel maja kasuks otsustasime ja kuidas unistused paberile said?


Raplamaa Ühistöö nr 49 by Peeter Piir - issuu\nNr. 49 5. detsember 2012 Täpselt aasta tagasi ilmus esimene Raplamaa Ühistöö proovinumber\nRaplamaa noorte jõulukontsert 19. detsembril kell 18 Rapla Maarja-Magdaleena kirikus\nKõrgem elektripilotaaž koos toore maandumisega\nValige-võrrelge, nii õpetab meid Majandusministeerium Majandusministeerium oma tubliduses väljastas kõigile ülitarga brošüüri elektrituru vabanemisest. Brošüüris on ära toodud kõigi edasimüüjate (vahendajate) aadressid. Kõik targad soovitused läbi lugenud, hakkasin pakkumisi küsima. Kõigile vahendajaile esitasin konkreetse hinnaküsimise ühesuguse kuutarbimise kohta. Viitasin ka ministeeriumi juhisele, et saada kõigilt selge ja asjalik pakkumine ja siis neid omavahel võrrelda. Hakkasid tulema automaatvastused, et teie kiri on küll sabunud, aga kas seda loeti?... No jah, see on see tavaline automaatvastus arvutis. Esimene üllatav vastus tuli Eesti Gaasilt, Marge Randmaalt: Tere! Eesti Gaas alustab elektrimüüjana 1. Jaanuarist ja hetkel me arveid elektrienergia eest ei oma õigust väljastada. Võin Teile kirjeldada, et meie arve saab olema ainult elektrienergia eest. Võrguteenuse, aktsiisi ja taastuvenergia tasu esitab Teile endiselt tänane võrguettevõtja.\nLugupidamisega, AS Eesti Gaas Elektrimüük info@gaas.ee Selline siis vastus majandusministeeriumi targale õpetusele. Ometi küsisin „näidisarvet“, nagu brošüür õpetab. Hea küll, vaatame edasi järgmist ärikat oma pakkumises: Täname teid päringu eest. Baltic Energy Services OÜ (BES) pakub oma teenuseid ainult äriklientidele, kelle aastane tarbimine on rohkem kui 1 GWh (1 000 000 kWh). Loodan, et leiate omale sobiva koostööpartneri teiste elektrimüüjate seast. Huvitav küll, miks eraisikule selline aadress üldse saadeti, kui nemad on nii suurelised oma äris. Aga järgmine, üleskiidetud ärimehe tütre vahendusfirma: Tere! Saadan Teile manuses näite, kuidas kujuneb välja börsihind (näide oktoobrist.) Koostööle lootes Anu Altvälja\nSellise näidisarve oleks pidanud iga elektrimüüja meile saatma. Kas keegi äkki saigi? Elektrimüügi AS elekter@elekter.ee 6408088 Ja manusena lisandus tohutu tabel börsihinna kujunemisest tundide kaupa! Mida sellise tarkusega peale hakata? Mina küsisin ühe kuu hinnapakkumist ja börsist ma üldse ei huvitunud. Ja nüüd meie paljukirutud ja rahva hulgas halvustava suhtumise saanud Eesti oma Energia, meie põlevkivipõletaja. Tema peaks küll olema nüüd juba õppust võtnud ja eriti rahvasõbralik. Aga, võta näpust. Ainult udutav vastus: Saate ise e-teenuses vaadata ja valida elektripakette ning sõlmida elektrilepinguid. Elektri hinnapakkumist e-posti teel me ei tee, sest elektri hind muutub iga päev ja päevapakkumised aeguvad keskööl. Sigrit Pirnpuu Eesti Energia klienditeenindus Imelik küll, Soomes suudetakse hinda hoida samana terve aasta! Selle peale ütleks küll „no tule taevas appi“!\nTargem polnud ka Imatra pakkumine: Elektripakett TÄPNE (tavaline elekter) Nord Pool Spot kuu kaalutud keskmine + marginaal 0,27 s/kWh Juurde lisati ka viimase 22 kuu hinnakõver! Karel Tõntsoni poolt. Küsisin üle, sest minule selgelt ei vastatud. Ja vastus oli: Sellisele küsiumsele ei saa vastata, kuna hind hakkab sõltuma börsist. No mida minul selle hinnakõveraga peale hakata? Ostja seisukohalt küll mitte midagi. Aitab idiootide idiootlikest vastustest. Vaatame asjale selgema ja tegelikkuse pilguga. Üks on selge, valitsus otsustas kiiresti elektri hinda tõsta. Muuseas, tuttav lätimaalane ei ole mitte midagi kuulnud mingitest elektribörsidest! Kas jälle meie omade kiire ülereageerimine? Ei, seekord on häda hoopis riigieelarves. Vaja ju aasta alul tõsta riigikogu ja valitsuse palkasid. Ja raha võetakse, nagu alati, ikka oma rahva käest. Sotsiaalmaks, nagu ka elektriarved ja kütuseaktsiis on vaese riigi rahapump, mille abil saab “seaduslikult” kodaniku taskust raha kätte. Kuna see on sunniviisiline, siis on tegu sisuliselt röövimisega. Seega pole ka loogiline, et sellest loobutakse praegustes Riigikogu vaidlustes eelarve üle, kiusaku see „opostsoon“ (poliitikute kõnepruugist) palju tahab, oma öiste istungitega. Aga juhtum elektrilepinguga ühe tubli pensionäri suust: «Sõlmisin elektrilepingu ära ja hinnad läksid veel alla. Kas ma võin nädal hiljem lepingu ilma sanktsioonideta tühistada ja uue lepingu sõlmida?» soovib lugeja teada. Lepingu võib tõepoolest üles öelda, teatades 30 päeva ette. Lepingu lõpetamise eest tasu võtta ei tohi. No, hea seegi. Aga kogu suur kampaania - viie miljoni kroonine teavituskampaania räägib ainult elektripakettide – müüjate valimisest. Asjast endast ei saa küll mingit selget vastust elektri hinna osas. Omakasu jahtimise puhul, mis on meie korrumpeerunud poliit-ametnike põhitegevus ja ainus eesmärk, ei saagi ükski eluvaldkond normaalselt funksioneerida. Nii on see ka elektrimajandusega.\nHarta 12 haardes Eelmiste nädalate juhtteema oligi Harta-12 arutelu laiades massides ehk täpsemalt ajakirjanduses. Ma ei kuulnud, et kusagil oleks lüpsja, ajaleht näpus, seda tarka juttu koos kaaslaudalistega arutanud. Samuti polnud tööd tegevatel ehitajatel, riigitöölistel, meedikutel, jne. olnud midagi erilist ja asjast öelda. Aga allkirju korjati ja küllap sinna ka mõne põllutöölise käsi külge läks. Kokku oli käeandjaid üle 18000 inimese. President tuli Soomest ja otsustas näidata oma asjalikku isiklikku osalemist selles intellektuaalide kirjatükis. Mis sellest, et alla kirjutasid nii mitmedki punase minevikuga tegelinskid ja ka mõned päris normaalsed inimesed. Tehti „nurgeline ümarlaud soolalaos-jääkeldris“. Põhiline kuulajas-vestlejaskond olid enamalt sotsid ja punapofessorid. Istuti ja arutleti peaaegu, et perestroika vaimus. Aga asi ka selline on: erakondade rahastamise skandaal, justiitsministri oletatav valetamine, samas ka pahandamine prokuratuuri peale, kes hakkas kinni reformaritest. Nüüd jõutakse arvamusele, et ka valimissüsteem pole just kõige parem, eriti just riskantne e-valimine. Kes kirjutasid alla hartale? Suuremas osas need, kes seda tänast süsteemi ise üles ehitanud või siis sellele kaasa aidanud. Hiljem tulid juba internetis rahva allkirjad. Niisiis, meil on nüüd oma perestroika või nagu tol-\nlal öeldi – uutmine. Kuhu see tookord viis? Susserdati ja vusserdati selle nimel, et edasi ikka vanaviisi minna. Kas meil tulevad nüüd rahva poolt oodatud suured muutused? Või siis lastakse aur välja ja kõik jääb nii, nagu on. Ilmselt mingeid muutusi ei tule. On nii, nagu vanasti parteikomiteedes - me arutasime seda asja… ja oligi kõik. Rahvale võimu juurde ei anta. Presidenti me ikka otse valida ei saa. Jäävad parteide nimekirjad, kus pannakse kõik omad poisid ikka ülemisesse otsa. Tahetakse riiki juhtida põhimõttel - las Gorbatšov jääda võimule, aga nüüd hakkame uutmoodi asju ajama. Mäletate küll, mis sellest kõigest välja tuli. Eestis ei saa enam vanamoodi. Aga enne ei muutu midagi, kui muutub terve Euroopa. Võim on liiga magus, et sellest kartellipoliitikast lahti öelda. Seni, kui rahval pole õigust algatada referendumit, ei saa mitte midagi sisuliselt muuta. Kogu Euroopa on oma kriisis, sest sellel aastal ei suudetud kokku leppida isegi järgmise aasta eelarve osas. Ilma selge eelarveta ei saa olla ka midagi selget meie osas, sest 20% rahadest pidi tulema Euroopa fondidest. Kui nüüd see kõik luhtub kasvõi osaliselt, oleme kindlas miinuses, mida enam eelarve defitsiidiks küll nimetada ei saa. See lõhnab juba katastroofiga.\nAdvendikontsert Järvakandis “Kohtumine kultuurikodus” 16. detsembril kell 17\nJärvakandi Kultuurihallis on laval endised ja praegused Järvakandi muusikud. Järvakandi Kultuurihalli 25. juubeli üritustesarja raames annavad kultuurihalli laval kontserdi Järvakandi endised ja praegused muusikud – väiksemas ja suuremad, vähem ja kauem elanud meie inimesed. Avatud puhvet ja näitus. Esinejate nimed avalikustatakse hiljem, kuulutustel. Kontsert on tasuta. Advendiaja puhul on võimalik annetada annetuskasti, millest saadav tulu läheb heategevuseks (avalikustatakse ka hiljem, mille või kelle tarbeks).\nKontsert hingele, heade emotsioonide tarbeks!\nJõululaat Kaereperes 9. detsembril Kaereperes Valtu seltsimajas kell 10-15\nTeave tel: 526 2722\nKäsitöölaat Hageris 09. detsembril Hageri rahvamajas kell 10-15\nTeave ja müüjate registreerimine tel: 5358 4881\nJõululaat Järvakandis 21.detsembril kell 12 Järvakandi Kultuurihallis\nTäpsem teave tel: 5346 0195 või kultuurihall@jarvakandi.ee\nJärvakandi Kultuurihalli 25. juubel “Jõuluõhtu 25” 8. detsembril kell 17 Järvakandi Kultuurihallis Praeguse Järvakandi Kultuurihalli hoone sünniaasta on 1987. On põhjust tähistada juubelit. Ja kuna on Jõuluaeg, siis seekord selline jõuluõhtu. Meenutame sõnas, pildis, ekraanil Järvakandi Kultuurihallis 25 aasta jooksul toimunut. Külas on külalised lähedalt ja kaugemalt. Kõigile huvilistele avatud õhtul tunnustame, täname, õnnitleme, võtame õnnitlusi vastu, lõpuks keerutame jalga. Esinevad kultuurihalli kollektiivid, külalised. Osa külalisi saavad kutsutud kutsega personaalselt. Õhtu kõigile tasuta. Avatud puhvet. Näitus möödunud aastate tegemistest.\n* Saima Randjärve maalinäitus “Kõnetused” (saalis) *Rapla vanadel fotodel (fuajees) *Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi algklassiõpilaste looming (lasteosakonnas) *Kiriloomad ja käpiknukud. Autor Tiina Toom (vitriinis) *Maagiline maailm: raamatunäitus (kojulaenutuses)\n*Eesti lastekirjanduse tõlkeid: raamatunäitus võõrkeelsest kirjandusest (kojulaenutuses) *Terveks looduse abiga: raamatunäitus (lugemissaalis) *Astrid Lindgren 105: raamatunäitus (lasteosakonnas)\nSauna 2, Märjamaa 78302 (keskväljaku ääres) telefonid: 4820075, 4821355, 56564614 e-post: marjamaa.rahvamaja@marjamaa.ee http://www.marjamaarahvamaja.ee/ Reedel, 30. novembril kell 19.00 “Kohtumine Raimond Valgrega” Rain Simmul, Jaan Sööt Kolmapäeval, 5. detsembril kell 19-21 koolitus PINGEST VABASTAV LÜHIMASSAAž, Epp Hallik 2h-8€ broneeri osalus grupis epp@voideoli.com või tel 56642575 Neljapäeval, 6. detsembril kell 17.oo Märjamaa Muusikakooli talvekontsert Reedel, 7. detsembril kell 19 Märjamaa gümnaasiumi OUTMOOD Laupäeval, 8. detembril 2012 toimub JÕULULAAT Märjamaal, Haimre pst. võimlas.Kauplemiseks registreeru Märjamaa rahvamaja tel: 56564614, 4820075 marjamaa.rahvamaja@marjamaa.ee Laupäeval, 8. detsembril kell 12 Rahvusraamatukogu naiskoori kontsert. Palume broneeritud piletid osta välja nädal enne etendust! Kõik broneeritud piletid lähevad nädal enne etendust müüki! Info ja kohtade broneerimine telefonil 5 656 4614, 482 0075\nRaplamaa Ühistöö avaldab nii firmade kui eraisikute jõulutervitusi. Tasuta. Tervitused saata toimetus@raplayhis.eu või piirpeeter@gmail.com\nRiigimaanteede talihoolduse korraldamisel on aluseks majandus- ja kommunikatsiooniministri 17.detsembri 2002 määrus nr 45 “Tee seisundinõuded” ja selle 22. novembri 2005 muudatus nr 139. Eelnimetatud õigusaktidega kehtestatakse maanteedele nõutavad seisunditasemed. Mida suurem liiklus mingil on maanteelõigul, seda kõrgem on nõutav seisunditase. Seisunditasemest oleneb jällegi tehtavate hooldustööde maht ja koosseis. Nõutavate seisunditasemete jaotus on kujutatud kaardil. Vaata kaarte! Sinise värviga on märgitud seisunditase 3, millisel hoitakse kõik põhimaanteed ning lisaks tugi- ja kõrvalmaanteed alates aasta keskmisest liiklussagedusest 3000 autot ööpäevas. Rohelise värviga on tähistatud seisunditase 2, millisel hoitakse tugi- ja kõrvalmaanteed aasta keskmisest liiklussagedusest 1000 auto ööpäevas alates. Üleäänud maanteed kuuluvad seisunditasemesse “1”. Kõrgematel tasemetel “3” ja “2” toimub regulaarse libedustõrje tegemine. Seisunditasemel “1” olevatel maanteedel libedustõrjet üldjuhul ei tehta, välja arvatud nn ohtlikel teelõikudel ja kogu teel rasketest ilmaoludest põhjustatud libedate sõiduolude korral. Nõutav seisunditase “3” tähendab sõidujälgede hoidmist talveperioodil lume- ja jäävabadena ninghaardeteguri väärtuse 0,30 tagamist. Eelkirjeldatud seisund tuleb tagada 5 tunni jooksul alates lumesaju või tuisu lõpust ja 4 tunni jooksul pärast libeduse tekkimist. Lumesaju või tuisu kestel ei tohi lume või lörtsi paksus sõidujälgede vahel ületada nn kriitilist, milleks on 3 cm lund ja 2 cm lörtsi. Seisunditasemel “2” tehakse küll regulaarset libedusetõrjet, kuid eesmärgiks ei ole sõidujälgede lumeja jäävaba hoidmine, tagada tuleb haardeteguri väärtus 0,25. Pikemad on ka hooldustsükli ajad – lumetõrjele 12 tundi alates lumesaju või tuisu lõpust ja libedustõrjele 8 tundi pärast libeduse tekkimist. Seisunditasemel “1” piirdutakse üldjuhul lumetõrje tegemisega, libedustõrjet tehakse ainult ohtlikel teelõikudel, milleks on järsud tõusud, langused, raudteeületuskohtade lähedus vms tagades haardeteguri väärtuse nendel lõikudel vähemalt 0,25. Muudel lõikudel toimub libedustõrje tegemine ainult erandlike olude korral, kui haardeteguri väärtus langeb alla 0,20. Enne teeleminekut tasuks alati tunda huvi sõiMaanteede hooldajate eesmärk on anda endast pa- duolude kohta: rim. Kuid talv ja sellega kaasnev lumi ja libedus ei ole kuulata raadio uudistesaateid, meie laiuskraadil mingi loodusõnnetus ja iga sõitja Maanteeameti teeinfoportaalis tarktee.mnt.ee, peab võtma sõiduolude võimalikku halvenemist eluga teeilmajaamade infoportaali www.balticroads.net, kaasneva nähtusena, millega tuleb kohaneda. külastada veebilehte www.mnt.ee, Ei jõua teehooldemasinad äkki tekkinud libedust nutitelefonis m.mnt.ee/maanteeinfo tõrjuma paljudesse kohtadesse korraga või hoida helistada Maanteeinfokeskusesse telefonil 614 0500 maanteed pidevalt puhtana kestva lumesaju ja tuisu või 1510. jooksul.\n“Jõulud südames” kontsert 9. detsembril kell 17 Rapla kirikus Piletid müügil: http://www.piletilevi.ee/est\nPiletite hinnad: Täispilet 12€ Sooduspilet 11€ (õpilane, tudeng, pensionär) Grupipilet 10€ (vähemalt 15 pileti korraga ostmisel) Kuni 6 aastased lapsed k.a saavad kontserdile tasuta, kui istuvad süles. Uksed avatakse 45 minutit enne algust Kontsert kestab 1h 30 min. Vaheaega ei ole Pildistamine/ filmimine ei ole lubatud\nTeatrietendus Kaereperes “Kas sulle meeldib porno?” 06. detswembril kell 16 Kaereperes Valtu seltsimajas VAT Teatri noorteetendus “Kas sulle meeldib porno?” Pääse 2€ KAS SULLE MEELDIB PORNO?\nSellest, millest ei räägita.\nAutor: Klas Abrahamsson (Rootsi) Tõlkija: Eili Heinmets Lavastaja: Margo Teder Kunstnik: Kaspar Jancis Osades: Tanel Saar, Kaia Skoblov “Kas sulle meeldib porno?” on lugu neiust ja noormehest, kes kohtuvad ükskord ühes ruumis ühise sooviga kandideerida näidendisse, mis räägib pornost. Seda näidendit aga, mille rolliproovi nad tulid pole veel kirjutatud. Samuti pole ka lavastajat, kes seda näidendit oskaks lavastada.On ainult POISS ja TÜDRUK ja PORNO. Etendus räägib lihtsate noorte inimeste mõtetest, mida tähendab nende jaoks porno (internet, video, kaubandus), kas porno peaks olema keelatud või aitab see paljusid ennast rahuldada, milline peaks olema esimene sex, miks poisid ja tüdrukud on erinevad ja kas armastus ...? Klas Abrahamssoni kaasaegne ja humoorikas tekst annab noortele vaatajatele võimaluse mõelda asjadest, millest sageli ei räägita või pole kombeks rääkida. Autorist: Klas Abrahamsson on sündinud 1969. aastal Põhja-Rootsis. Klas on kirjanik, dramaturg, stenarist, lavastaja. Ta alustas karjääri 1992. aastal ja on nüüdseks kirjutanud näidendeid nii Ensemble Teatrile, Bopha Teatrile Göteborgis, Lundi Manteatrile ning Malmö Draamateatrile.Klas kirjutab peamiselt täiskasvanutele ja hetkel kirjutab ta Aspbergeri sündroomiga naise monoloogi, Tema noortenäidendit “Kas sulle meeldib porno?” on mängitud Rootsis üle 100 korra. Etendus ühes vaatuses kestab 1 tund ja 15 minutit. Sihtgrupp: alates 14. eluaastast\nErkki Kõlu päeva anekdoodid\nNoor politseinik on esmakordselt patrullimas. Ta istub roolis, tema kogenum kolleeg kõrvaistmel. Neil on käsk kõik kahtlased rahvakogunemised laiali ajada. Ühest tänavast läbi sõites märkab noor politseinik rahvahulka ja karjub neile läbi akna: „Teie seal! Kähku laiali minna!“ Keegi ei liiguta. Siis peatab politseinik auto, kargab välja ja röögatab kumminuiaga vehkides kogu kõrist: „Ma ütlesin – laiali minna!“ Inimesed hakkavad tasakesi laiali minema, ise mõistmatult patrullmasina poole kõõritades. Noor politseinik ronib tagasi autosse ja küsib partnerilt uhkusega: „Noh, nägid, kuidas ma nendega hakkama sain?!“ „Polnud viga,“ vastab kolleeg. Eriti kui arvestada seda, et see oli ... bussipeatus..!“\n*** Vene poksija Nikolai Valujevi vastane lööb viimasel hetkel araks ja keeldub ringi minemast. Publik ootab, ametnikud otsivad kibekiiresti asendajat. Nende pilk peatub ühel hiiglasekasvu pealtvaatajal, kes osutub kohalikuks lihunikuks. „Kui ühe raundi vastu pead, saad 100 000 dollarit!“ teevad nad lihunikule ettepaneku. Lihunik nõustub. Matš algab. Valujev virutab paremaga, siis vasakuga, siis jälle paremaga. Lihunik seisab kogu raundi paigal. Kõik on šokis. „Kui ka teise raundi vastu pead, saad 200 000 dollarit,“ pakutakse lihunikule. Too seisab ka teise raundi keset ringi ja Valujevil ei õnnestu teda nokki lüüa. Kõik on õudusest tummad. Lihunikule öeldakse: „Kui veel ühe raundi vastu pead, saad 300 000 dollarit.“ „Ei, rohkem ma enam vastu ei pea!“ teatab lihunik. „Kui see vend minu togimist ei lõpeta, siis äigan talle vastu!“ *** Uusrikas märkab oma trepikoja lähedal istuvaid vanamemmesid ja pistab tänitama: „Kuulge, vanamutid, mis te siin minu trepikoja juures teete? Omal juba suu mulda täis, aga ikka vaja veel omavahel kädistada. Tehke, et kaote!“ „Miks sa, pojake, meie peale pahandad?“ küsib üks memm. „Miks sa hallpäid ei austa? Vaat kui räägin pojapojale ära, tema mind juba solvata ei lase?“ „Mis kuradi pojapojale? Ta on sul mingi tegija vä? Hea küll, anna talle edasi: homme kell viis õhtul siinsamas kohas. Eks me siis vaata, kes keda ja kuidas solvab!“ Järgmisel päeval pisut enne viit sõidab hoovi kaks džiibitäit kantpäid. Mehed haaravad automaadid, kargavad\nmasinaist välja ja võtavad hoovi kontrolli alla. Uusrikas juhatab vägesid. Vanamemmed istuvad rahulikult oma pingil. „Noh, muti, kus su pojapoeg siis on?“ nõuab uusrikas. „Eks ta siin kuskil ole. Aga kus täpselt, kes seda oskab öelda, ta mul ju snaiper...“ *** Ema saadab Punamütsikest pirukatega vanaema juurde ja räägib talle: „Kuula nüüd, tütar! Kui sa vanaema juurde jõuad, hakkab ta sulle kindlasti kurtma, kui raske ta elu on... Talv on tulemas ja küttepuude hinnad on laes! Elektri hind tõuseb alates uuest aastast! Katus laseb vett läbi, aga parandamiseks puudub raha! Ja üldse, rahadega on kehvad lood! Aga sina ära teda kuula! Jää raudselt enda juurde: kapsapirukas – 0.80 €, lihapirukas – 1.60 €!“ *** Ärimees otsustab ühes Ameerika väikelinnas kõrtsi avada. Paraku asub samal tänaval ka kirik. Kiriku juhtkonnnale see ei meeldi ja igas jutluses kutsuvad vaimulikud inimesi kõrtsi avamise vastu protestima ning palvetavad selle eest, et jumal patust ärimeest karistaks. Kõrtsi avamise päeval puhkeb koletu äikesetorm, välk tabab kõrtsihoonet ja see põleb maani maha. Kirikutegelased rõõmustavad, aga mitte kaua, kuna kõrtsi omanik kaebab nad kohtusse ja nõuab kahju heastamist. Kohtus väidavad kirikumehed loomulikult, et neil pole juhtunuga mingit pistmist. Kohtunik kuulab mõlemad pooled ära ja märgib: „Esialgu ma veel ei tea, milline otsus langetada, kuid kohtuasja materjalidest järeldub, et mingisugune kõrtsiomanik usub palvete jõusse, kiriku juhtkond aga miskipärast mitte...“ *** Mulgi peres pöördub poeg isa poole: „Issi, anna mulle jäätise jaoks raha.“ „Jäätise jaoks?! Kas sa ka tead, kui kallis see on?“ „Aga issi, sa ju lubasid, et kui ma 6 aastat vanaks saan, siis annad mulle jäätise jaoks raha.“ „Hea küll, võta... Aga ära sa suurt osta, võta väike.“ Mööduvad aastad. Poeg läheb taas isa juurde: „Paps, anna mulle õlle jaoks raha – sa lubasid, et kui ma 16 aastat vanaks saan, siis annad mulle õlle jaoks raha. Ma sain täna 16...“ „Mis sa nüüd, pojake?! Õlut? Jäätise peale???!“ *** „Kuule, Jaan, 21. detsembril pidi maailmalõpp tulema. Mis sa siis teed?“ küsib üks sõber teiselt. „Joon end täis. Kui järgmisel päeval pohmelliga ärkan, siis järelikult maailmalõppu ei tulnud. Kui aga maailmalõpp tuleb, siis ei tule järgmisel päeval pohmelli.“\n81 90 99\nPAREMALE 1 Terviketendus 7 Rünnak 12 Müürileht 18 Juga Venezuelas 19 Kalligraafia 20 Omama 21 Paluma 22 Reini lisajõgi 23 Eesti end karikaturist 24 Lai 25 Hobune 26 Eesti karikaturist 27 Kõrb Aafrikas 28 Imik 29 Hellaks, tundeliseks muutuma 32 Eesti näitleja 34 Akt, kaust 38 Number 41 Eesti laulja 42 Asula Harjumaal 45 Katari pealinn 46 Kanali, tee suunda tähistav liin 49 Ida-Timori pealinn 51 Ilmakaar 52 Latt 53 Väär 54 Teravili 55 Püstalus väljapanekute jaoks 56 Täiuslik, väga hea 59 Eesti näitleja 60 Kaugel\n63 Brasiilia osariik 65 Ligane 66 Sügisõunasort 68 Tekib päikese käes 70 Tasane, suuremate kõrgenditeta 71 Koduloom 72 Sportmäng 73 Linn Slovakkias 74 Linn Saksamaal 77 Ajastu 79 Zola romaan 80 Taevajumalanna 81 Saksa füüsik 83 Suusataja 84 Kübe 87 Napp, vähene 90 S.Rahmaninovi ooper 92 Veis 95 Lehtpuu 97 Number 99 Kipitus 100 Juudi vaimulik 101 Odrasort 102 Toa- ja ravimtaim 103 Lihav, rasvane 104 Egiptlaste püha lind 105 Inglise ja ameerika õõnesmõõt 106 Parem 107 Väike üleujutatav jõeäärne ala 108 Eriti madal bass muusikas 109 Takkudest keerutatud jäme nöör\nALLA 1 Laplane 2 Ena 3 Lavastaja (s 1935) 4 Nad 5 Slaavi filoloog 6 Sinisena paistma 7 Hoiul, alles 8 Eesti kiskjaline 9 Toa osa 10 Ruanda pealinn 11 Värvilisus 12 Eesti jõgi 13 Toiduaine 14 Itaalia filmilavastaja (s 1938) 15 Looduses esinev kõva mineraalne aine 16 Itaalia viiulimeister 17 Piirdeaed 29 Vanakreeka vaas või veenõu 30 Puu osa 31 Avameelne 33 Puulabidas 35 Koostisosa 36 Eesti poliitik 37 Väärismetall 39 Säästma, valvama 40 Plaan 43 Settinud aine 44 Ilus 47 Motovõistlus 48 Niisiis, järelikult 49 Alamvaimulik 50 Hundiuba 53 Lillenõu 57 Eesti Aianduse ja Mesinduse Selts 58 Kehv 59 Ungari helilooja 60 Vulkaan Sitsiilias 61 Paraguai tee 62 Ronitaim 64 Pulberjas, tuhkjas 67 Volga lisajõgi 68 Kibe 69 Ühed tähed 70 Linn Prantsusmaal 75 Islami rituaalne palvus 5 korda päevas 76 Ajakiri Eestis 77 Linn USAs 78 Põrandakattematerjal 82 Vald Valga maakonnas 85 Puunõu 86 Germaani kangelasmuistend 87 Veejuhe 88 Näitleja, "Õnne 13" osaleja 89 Pühapilt 91 Kustutus... 93 Õun (murdes) 94 Talveõunasort 96 Tohter 97 Eesti karikaturist 98 Rahaühik\nPAREMALE 1 Keha omadus säilitada oma liikumist 7 Pehme määre naharaviks 12 Rõhknael 18 Haraline 19 Rohtla 20 Trihapnik 21 Lõunamaine puuvili 22 Metsik viha 23 Sise-, sisemine 24 Inisemine 25 Odrasort 26 Looduslik rohumaa, heinamaa 27 Doos 28 Kuri 29 USA osariik 32 Kerge eine 34 1-3 aastane laps 38 Nõrgamõistuslikkuse raskeim vorm 41 Värsijala rõhuline osa 42 Ennustaja, nõid 45 Näriline 46 Leotis viina v õlle tegemiseks 49 Egiptuse tarkuse jumal 51 Õunasort 52 Karusnahkne säärik 53 Rahutu, erev 54 Suvinisusort 55 Süljega koos 56 Hävitama, rüüstama 59 Pagun 60 Kogu aeg\nvabaks hetkeks 20\n63 Toa- ja ravimtaim 65 Pinnavorm 66 Vundament 68 Riigikogu liige 70 Mehhiko filminäitleja ja lavastaja (s 1932) 71 Niisketel aladel kasvav rohttaim 72 Suur lai tükk 73 Riigikogu liige 74 Müürsepa labidake 77 Hästi magus asi 79 Raskejalgne 80 Lapiku kujuga kala 81 Praht 83 Vee jälg pinnases 84 Maksarakkude nõre 87 Paber jooniste kopeerimiseks 90 Suuhäälik 92 Irisemine 95 Papagoi 97 Osa saamas, jagamas 99 Mahuti 100 Egiptuse viljakuse jumalanna 101 Kartulisort 102 Salateenistus 103 Munaroog 104 Kaasmäng 105 Tasase pinnaga kõrgendik 106 Võlg 107 Asjaolu, juhtumus 108 Paistetus 109 Saatusejumalanna germaani\nALLA 1 Kogu aeg, alati 2 Naissoost inimene 3 Eesti kirjanik, luuletaja ja tõlkija 4 Rohi 5 Kolmliige (matem) 6 Lühimaavõistlus 7 Haldusüksus Venemaal 8 Kõnekunsti õpetaja antiikajal 9 Esimene naine 10 Viiuldaja 11 USA osariik 12 Olemast lakkama 13 Saak 14 Osahaaval 15 Väike hobune 16 Vald Järva maakonnas 17 Talent 29 Vald Lääne-Virumaal 30 Virn 31 Nivoo 33 Koostisosa 35 Ülem-, pea36 Loba, tühine jutt 37 Kergelt krobeline, mitte sile 39 Iraani rahaühik 40 Tärganud vili 43 Tantsupidu 44 Jämekoomiline lühinäidend 47 Eramaja 48 Väljasurnud hobune 49 Vaimuliku ametirüü 50 Linn lätis 53 Katelok 57 Hoiul, alles 58 Karusloom, kiskjaline 59 Üllas 60 Astumine, samm 61 Varandus 62 Kreeka täht 64 Linn Soomes 67 Juuretis juustu valmistamiseks 68 Vald Jõgeva maakonnas 69 Ja teised sellised 70 Vana-Kreeka linna kants 75 Ignoreerima 76 Tänav 77 Muistsel ajal, vanasti 78 Lühiaegne peatus 82 Elbe lisajõgi 85 Küla Raplamaal Kohila vallas 86 Ümarpuit 87 Kaldumine, kalduolek 88 Keelpill 89 Belau pealinn 91 Toa osa 93 Itaalia filmilavastaja (s 1916) 94 Umbrohi, sarikaline rohttaim 96 Põllutöömasin 97 Hiina rahaühik 98 Mehhiko osariik\nVeel veidi peamurdmist: sudokud 8 7 4 1 3 2 2 3 7 9 8 6 4 4 9 7 1 2 5 6 1 3 2 9 1 6 3 5 1 7 1 8 4 5 5 7 2 4 9 5 3 5 2 6 8 9 7 1 3 8 9 4 7 1 2\n8 7 4 3 4 6 5 2 6 8 2 1\n7 3 9 2 4 7 1 8 7 1 4 6 4 6 5 8\n8 2 6 1 7 8 3 4 4 1 2 5 6 4 9 2\n9 7 3 8 7 6\n6 6 1 8 4 3 5 9\n7 3 9 3 4 6 1 5 8 2 6 5 3 5 1 2 1 8 4\n2 1 4 7 2 6 4\nEesti Isikulooline Indeks http://www.nimed.ee/ http://www.nimed.ee/index.php?#päring\nEesti Isikulooline Indeks\nEesti Isikulooline Indeks (EILI) koondab viiteid kõikvõimalikes raamatutes, andmebaasides, kartoteekides, arhiivimaterjalides leiduvatele isikunimedele. Isikunime leidumise vaatamine on tasuta, viite vaatamine on tasuline. Lisatasu eest on võimalik tellida enamike raamatute vastavatest lehekülgedest koopiaid ja andmekogudest väljavõtteid. EILI esitab täpselt algandmetes leiduva nimekuju jm andmed. Sama inimese viiteid eri andmekogudes ei ole ühendatud, see jääb iga kasutaja enda uurimistööks. Eesmärk on vaid juhatada huviline algandmeteni ning võimaldada nendest hõlpsasti väljavõtteid saada. Samuti ei vastuta me algandmete vigade eest, kuid hea meelega parandame andmed oma viidetes. Oodatud on kõik koostööpakkumised – oma andmebaasis olevaid isikunimesid on igaühel võimalik pakkuda indeksisse liitmiseks ning soovi korral on selle eest võimalik saada ka osa nende andmete vaatamisest saadavast tasust punktide näol. Samuti võite meiega koostöös mõned raamatud või arhiiviallikad indekseerida ning saada selle eest EILI punkte. Kirjutage nimed@nimed.ee. Akadeemik Peeter Tulviste: Eesti Isikulooline Indeks on unikaalne projekt, mille tulemuste järele on püsinud vajadus juba pikemat aega. Nõukogude ajal oli sellise indeksi koostamine ja avaldamine võimatu. Nüüdseks oleme faksiimiletrükis uuesti välja andnud “Eesti biograafilise leksikoni” ja veel mõned 1930ndatel aastatel ilmunud biograafilised teatmeteosed, aga need ei asenda indeksi tüüpi teabesüsteemi\nhttp://www.nimed.ee/index.php?sisu=projektist Eestis kasvab pidevalt huvi ajaloo vastu, eriti perekonna- ja kohaajaloo ning elulugude vastu. Süstemaatiline elulugude uurimine algas Eestis 18. sajandi lõpul, mil koostati esimesed biograafialeksikonid literaatidest. Sellest ajast saadik on Eestis elanud inimeste kohta ilmunud sadu väljaandeid elulooliste andmetega. Aldo Kalsi koostatud teatmikus “Eestikeelne elulooline teatmekirjandus” (Tartu, 1990) on 364 nimetust selliseid väljaandeid. 1990. aastate algusest siiani on aga plahvatuslikult kasvanud elulooliste teatmike\nväljaandmine eesotsas Eesti Entsüklopeediakirjastusega. Siiani ei ole koostatud üldist registrit sadades väljaannetes ilmunud elulugudest. Seetõttu tuleks vajaliku teabe leidmiseks läbi vaadata kümneid või isegi sadu teatmeteoseid. Tegemist on infoteaduse valdkonnaga, mis on erinevalt lääneriikidest Eestis veel vähe arenenud, kuid millega tegeldakse pidevalt. Näiteks on olemas online-andmebaas “Eesti biograafiline andmebaas ISIK”, kuid selles on hetkel vaid 7000 isiku andmed. Mahukam on Baltischer Biographischer Index oma 107 565 isikuga, kuid see hõlmab ka Läti andmeid ning pole oma hinna tõttu hõlpsasti kasutatav, lisaks ei hõlma ta viimase ligi 20 aasta andmeid. Eesti Isikuloolise Indeksi algatajatel on juba olemas ligi miljoni viitega andmebaas kümnetes andmebaasides ja sadades raamatutes esinevatele isikuandmetele, sealhulgas on käsitsi koostatud enne 1940. aastat ilmunud biograafiliste teatmike registrid, viidates mitte ainult käsitletavale isikule, vaid tema isa, ema (sh neiupõlvenime), abikaasa (sh neiupõlvenime) ning laste nimedele, kuna suur osa nimetatud teatmikest hõlmavad ka vastavaid andmeid. Vaid ühe näitena võib esile tuua, et 1938.-1939. a “Eesti aadressraamatus” on 18 326 isikunime, kuid raamatul puudus seni isikunimede register, mis tegi raamatu seni isikulooliselt väga halvasti kasutatavaks. Eesti Isikuloolise Indeksi initsiaatorid on selle nüüd koostanud. Eesti arhiivid on väga rikkalikud, kuid nendest andmete leidmine on tihti raskendatud puuduliku teatmestu tõttu. Eestis on aegade jooksul ilmunud tuhandeid trükiseid, mille nimeregistrites sisalduvad samuti miljonid nimed. Konkreetse nime huvilisel puudub aga võimalus leida otsitava nime leidumist nendes nimeregistrites ilma kuudepikkuse tööta. Eesti Isikulooline Indeks on alustanud nende andmete digiteerimist ning indeksisse lisamist, mis võimaldaks sellise päringu teha mõne sekundiga. Kogu ülaltoodud andmestik on väga väärtuslik teabekogu ajaloolastele, koduloolastele, genealoogidele, kultuuriloolastele, ajakirjanikele ja kõigile teistele, kes sooviksid hõlpsasti leida nii üldisi kui ka üksikajalikke eluloolisi andmeid ja fotosid neid huvitavate konkreetsete inimeste kohta Eesti ajaloost. Jätkub lk 23\nRaplamaa Ühistöö 20 http://www.toidutare.ee/termin.php?g=2135 algus Raplamaa Ühistöös nr 44\nE470a - Rasvhapete naatriumi-, kaaliumi- ja kaltsiumsoolad Kasutusala: Pagaritooted. Omadused: Emulgaator, stabilisaator, paakumisvastane aine. Kõrvalmõjud: Pole teada. E470b - Rasvhapete magneesium-soolad Kasutusala: Pagaritooted. Omadused: Emulgaator, stabilisaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E471 - Rasvhapete mono- ja diglüt-seriidid Kasutusala: Lastetoidud, pasta, kartulikrõpsud, piima-ja koorepulbrid, salatikastmed, majoneesid, leivad, jäätis ja maiustused. Omadused: Emulgaatorid, stabilisaatorid. Kõrvalmõjud: Pole teada. E472a - Rasvhapete mono- ja diglütseriidide estrid äädikhappega Kasutusala: Rasvased pagaritooded ja nisuleivad, saiakesed, magustoidud Omadused: Emulgaatorid, stabilisaatorid, sekvestrandid. Kõrvalmõjud: Pole teada. E472b - Rasvhapete mono- ja diglütseriidide estrid piimhappega Kasutusala: Rasvased pagaritooded ja nisuleivad, saiakesed, magustoidud Omadused: Emulgaatorid, stabilisaatorid, sekvestrandid. Kõrvalmõjud: Pole teada. E472c - Rasvhapete mono- ja diglütseriidide estrid sidrunhappega Kasutusala: Salatikastmed, pagaritooted, majoneesid. Omadused: Emulgaator, stabilisaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E472d - Rasvhapete mono- ja diglütseriidide estrid viinhappega Kasutusala: Pasta, pagaritooted Omadused: Emulgaator, stabilisaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E472e - Rasvhapete mono- ja diglütseriidide estrid mono- ja diatsetüülviinhappega Kasutusala: Koorepulber, magustoidud, shokolaad, saiakesed. Omadused: Emulgaatorid, stabilisaatorid, sekvestrandid. Kõrvalmõjud: Pole teada. E472f - Rasvhapete mono- ja diglütseriidide estrid äädik- ja viinhappe seguga Kasutusala: Koorepulber, magustoidud, shokolaad, saiakesed. Omadused: Emulgaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E473 - Rasvhapete sahharoos-estrid Kasutusala: Koorepulber, magustoidud, shokolaad, saiakesed. Omadused: Emulgaator. Kõrvalmõ-\njud: Pole teada. E474 - Rasvhapete mono- ja diglütseriidide sahharoosestrid Kasutusala: Koorepulber, magustoidud, shokolaad, saiakesed. Omadused: Emulgaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E475 - Rasvhapete polüglütserool-estrid Kasutusala: Koorepulber, magustoidud, shokolaad, saiakesed. Omadused: Emulgaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E476 - Ritsinoolhappe polüglütse-roolestrid Kasutusala: Shokolaad Omadused: Emulgaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E477 - Rasvhapete propüleenglü-koolestrid Kasutusala: Saiakesed Omadused: Emulgaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E481 - Naatriumlaktülaadid Kasutusala: Saiakesed Omadused: Emulgaatorid, stabilisaatorid. Kõrvalmõjud: Pole teada. E482 - Kaltsiumlaktülaadid Kasutusala: Saiakesed Omadused: Emulgaatorid, stabilisaatorid. Kõrvalmõjud: Pole teada. E491 - Sorbitaanmonostearaat Kasutusala: Maiustused Omadused: Emulgaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E492 - Sorbitaantristearaat Kasutusala: Maiustused Omadused: Emulgaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E493 - Sorbitaanmonolauraat Kasutusala: Maiustused Omadused: Emulgaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E494 - Sorbitaanmonooleaat Kasutusala: Maiustused Omadused: Emulgaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E495 - Sorbitaanmonopalmitaat Kasutusala: Maiustused Omadused:Emulgaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E500 - Naatriumkarbonaadid Kasutusala: Või, margariin, küpsetuspulber, kakaojahu, karastusjoogid, maiustused. Omadused: Happesuse regulaatorid, kergitusained, paakumisvastased ained. Kõrvalmõjud: Pole teada. E501 - Kaaliumkarbonaadid Kasutusala: Kakaojahu, saiakesed, maiustused Omadused: Happesuse regulaatorid, stabilisaatorid. Kõrvalmõjud: Pole teada. Suured annused võivad tekitada sooleärritust. E503 - Ammooniumkarbonaadid Kasutusala: Toidusool, karastusjoogid Omadused: Happesuse regulatorid, kergitusained. Kõrvalmõjud:\nPole teada. E507 - Soolhape Kasutusala: Marmelaadid, dzhemmid, salatikastmed. Omadused: Happesuse regulaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E508 - Kaaliumkloriid Kasutusala: Maiustused, mineraalveed, vähe naatriumi sisaldav toidusool.. Omadused: Tardaine. Kõrvalmõjud: Suurtes kogustes tekitab soolevaevusi. E509 - Kaltsiumkloriid Kasutusala: Dzhemmid, marmelaadid, piimapulber. Omadused: Tardaine. Kõrvalmõjud: Pole teada. E510 - Ammooniumkloriid Kasutusala: Saiakesed ja maiustused. Omadused: Aroomitugevdaja. Kõrvalmõjud: Rohkelt kasutades võib tekitada vererõhu tõusu. E511 - Magneesiumkloriid Kasutusala: Mineraalveed, toidusoolad. Omadused: Tardaine Kõrvalmõjud: Pole teada. E514 - Naatriumsulfaat ja naatriumvesiniksulfaat Kasutusala: Mineraalveed. Omadused: Happesuse regulaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. Võib suurendada organismis soolahulka ja mõjutada vererõhku. E516 - Kaltsiumsulfaat Kasutusala: Saiakesed, joogid. Omadused: Jahuparandaja, sekvestrant, tardaine. Kõrvalmõjud: Pole teada. E518 - Magneesiumsulfaat Kasutusala: Toidusoolad. Omadused: Stabilisaator, tardaine. Kõrvalmõjud: Pole teada. E519 - Vasksulfaat Kasutusala: Margariinid, kakaojahu, leivad. Omadused: Happesuse regulaatorid, pinna-töötlemisained Kõrvalmõjud: Pole teada. E520 - Alumiiniumsulfaat Kasutusala: Margariinid, kakaojahu, leivad. Omadused: Happesuse regulaatorid, pinna-töötlemisained Kõrvalmõjud: Pole teada. E521 - Alumiiniumnaatriumsulfaat Kasutusala: Margariinid, kakaojahu, leivad. Omadused: Happesuse regulaatorid, pinna-töötlemisained Kõrvalmõjud: Pole teada. E522 - Alumiiniumkaaliumsulfaat Kasutusala: Margariinid, kakaojahu, leivad. Omadused: Happesuse regulaatorid, pinna-töötlemisained Kõrvalmõjud: Pole teada. E523 - Alumiiniumammoonium-sulfaat Kasutusala: Margariinid, kakaojahu, leivad. Omadused: Happesuse regulaatorid, pinna-töötlemisained\nKõrvalmõjud: Pole teada. E524 - Naatriumhüdroksiid Kasutusala: Margariinid, kakaojahu, leivad. Omadused: Happesuse regulaatorid, pinna-töötlemisained Kõrvalmõjud: Pole teada. E525 - Kaaliumhüdroksiid Kasutusala: Oliivid. Omadused: Happesuse regulaator Kõrvalmõjud: Pole teada. E526 - Kaltsiumhüdroksiid Kasutusala: Kakaojahu, saiakesed. Omadused: Happesuse regulaator, tardaine. Kõrvalmõjud: Pole teada. E527 - Ammooniumhüdroksiid Kasutusala: Kakaojahu, saiakesed. Omadused: Happesuse regulaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E528 - Magneesiumhüdroksiid Kasutusala: Kakaojahu, saiakesed. Omadused: Happesuse regulaator, stabilisaator. Kõrvalmõjud: Pole teada. E529 - Kaltsiumoksiid Kasutusala: Lubatud toidusoolatoodetes. Omadused: Happesuse regulaator, jahuparandaja. Kõrvalmõjud: Pole teada. E530 - Magneesiumoksiid Kasutusala: Lubatud toidusoolatoodetes. Omadused: Paakumisvastased ained. Kõrvalmõjud: Pole teada. E535 - Naatriumheksatsüano-ferraat Kasutusala: Lubatud toidusoolatoodetes. Omadused: Paakumisvastased ained. Kõrvalmõjud: Pole teada. E536 - Kaaliumheksatsüanoferraat Kasutusala: Lubatud toidusoolatoodetes. Omadused: Paakumisvastased ained. Kõrvalmõjud: Pole teada. E538 - Kaltsiumheksatsüanoferraat Kasutusala: Kakaojahud, saiakesed. Omadused: Paakumisvastane aine. Kõrvalmõjud: Arvatakse mõjutavat närvirakke. E541 - Naatriumalumiiniumfosfaat Kasutusala: Kakaojahud, saiakesed. Omadused: Happesuse regulaator, emulgaator Kõrvalmõjud: Arvatakse mõjutavat närvirakke. E550 - Naatriumsilikaadid Kasutusala: Piimapulber, kuivatatud marjad, puuviljad, maiustused. Omadused: Paakumisvastane aine. Kõrvalmõjud: Pole teada.\nJätkub järgmises Raplamaa Ühistöös\nSaastekvoodi müügitulust renoveeritakse täiendavalt 24 hoonet\nKESKKONNAMINISTEERIUMI PRESSITEADE 29. november 2012 Valitsus andis keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannusele volituse lisada riigi investeerimisskeemi raames renoveeritavate hoonete nimekirja täiendavalt 24 hoonet. Muudatused puudutavad riigi lubatud heitkoguse ühikute müügikokkuleppeid, mis on sõlmitud Mitsubishi Corporationiga ja Sumitomo Corporationiga. “Riigi Kinnisvara Aktsiaselts on teinud nii head tööd, et 446 hoone renoveerimine on õnnestunud valmis saaada palju säästlikumalt, kui algselt planeeriti ja kokkkuhoitud raha on võimalik kasutada täiendavate hoonete energiasäästlikumaks muutmisel. Pikendame tööde valmimise tähtaega aasta võrra, see annab võimaluse lisada soojapidavamaks saavate hoonete nimekirja näiteks Estonia teatri ja Eesti Draamateatri,” selgitas keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus. Tema sõnul on suurem soojapidavus ja väiksem energiakulu tähtis ka avaliku sektori hoonete ülalpidamiskulude kokkuhoiuks. Sumitomo Corporationiga sõlmitud lepingutes on planeeritud võimalike tööde kallinemiste katmiseks reservvahendid. Praeguseks on selge, et kõigi esialgselt planeeritud projektide lõpetamisel jääb osa reservvahendeid kasutamata ning tänu riigihangete tulemusele on ka ehitustööde maksumus kujunenud planeeritust väiksemaks. Seega pikendatakse tööde teostamise tähtaega järgmise aasta lõpuni ning lisatakse renoveeritavate hoonete nimekirja veel 10 hoonet: Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli katlamaja, Rahvusooper Estonia hoone, Politsei – ja Piirivalveameti hoo-\nne Tallinnas Rahumäe teel, AS Hoolekandeteenused Koluvere Kodu hooned, Patendiameti hoone, Maksu- ja Tolliameti Narva hoone, Sipa Lasteaia hoone (Märjamaa Vallavalitsus), Valtu Spordimaja hoone (Kehtna Vallavalitsus), Kuressaare Raekoda (Kuressaare Linnavalitsus) ning Ulila Keskuse hoone (Puhja Vallavalitsus). Mitsubishi Corporationiga sõlmitud lepingu alusel lisatakse renoveeritavate hoonete nimekirja 14 täiendavat objekti: Eesti Draamateatri hoone, Võru Kohtumaja, Põlva kohtu- ja politseimaja, Justiitsministeeriumi hoone, Võru politseimaja, Maksu- ja Tolliameti Viljandis asuv hoone, Õiguskantsleri kantselei hoone, AS Hoolekandeteenuste Sillamäe kodu ja Vägeva Turvakodu, Tallinna Vangla küttetorustik, Politsei- ja Piirivalveameti korrakaitseosakonna hooned, Riigikantselei hooned, Ahula lasteaed-algkool (Albu Vallavalitsus) ning Raeküla Vanakooli Keskus (Pärnu Linnavalitsus). Eesti on siiani kokku sõlminud 21 kokkulepet erinevate riikide ja firmadega riigi lubatud heitkoguse ühikutega kauplemiseks. Kokku koos täna lisandunud hoonetega renoveeritakse saastekvoodi müügist saadud tulude eest 505 riigi ja kohalike omavalitsuste hoonet, neist 446 puhul on tööd juba lõpetatud. Hoonete renoveerimist korraldab Riigi Kinnisvara Aktsiaselts koos renoveeritavate hoonete omanikega ning projektide elluviimise eest vastutab Rahandusministeerium. Pille Rõivas, Keskkonnaministeeriumi avalike suhete osakonna nõunik\nValtu Spordimaja lisati renoveeritavate hoonete nimekirja\nJoonistus- ja esseevõistlus „Mina linnas“ kooliõpilastele\nEesti Rahva Muuseum kuulutab kooliõpilastele välja joonistus- ja esseevõistluse „Mina linnas“ ning kutsub teid üles aitama muuseumil koguda ja uurida noorte linnaruumi kasutamise kogemusi. Joonistusvõistlus on suunatud koolide 1.-7. klassi õpilastele ning esseevõistlus 8.-12. klassile. Lapsed ja noored on tihtilugu linnaruumis tähelepanuta jäetud, nende liikumistrajektoorid on täiskasvanute poolt kindlaks määratud ja loodud: kodust kooli, koolis huviringi ning huviringist tagasi koju. Lisaks sellele on aga olemas ka tegevuspaiku, mis on laste poolt loodud ja neid kasutavadki vaid lapsed. See tasand jääb tihti täiskasvanute eest varjatuks või on nad lihtsalt „varjatud lastelinna“ ammu unustanud, nii et nad linnas elades ja tegutsedes ei märkagi, et lastel võivad olla oma soovid, tegemised ja huvid. Võistluse tulemusena muuseumile saadetud kaastöid soovime kasutada ka 2013. aastal avatava näituse ettevalmistamiseks. Näitus räägib sellest, kuidas erinevad inimesed kogevad ja tajuvad avalikku linnaruumi. Soovime teada saada, kuidas noored linna näevad ja\nselles toimuvat mõtestavad, kuidas ja mida nad linnaruumist räägivad ning mida nad Eesti linnade puhul kiidavad või laidavad. Ootame võistlusele osalema õpilasi nii maa- kui linnakoolidest, sest linnaga puutuvad kokku kõik! Tingimused ja juhend osalemiseks: 1.-7. klassi joonistusvõistlus: http://www.erm.ee/ et/Osale/osale-naituselaboris/joonistusvoistlus-minalinnas 8.-12. klassi esseevõistlus: http://www.erm.ee/et/ Osale/osale-naituselaboris/esseevoistlus-mina-linnas Võistluselt laekunud materjali võidakse kasutada näitusel. Juhul, kui soovime kasutada ka autori eesnime, kooskõlastab muuseum selle autoriga eraldi. Võistlusel osalejate vahel loositakse välja palju põnevaid auhindu! Muuseum võtab võitjatega ühendust. Võistlust toetavad auhindadega: Tallinna Loomaaed, Rahvusooper Estonia, XS Mänguasjapood jpt.\nEesti Isikulooline Indeks http://www.nimed.ee/\nAlgus lk 19 2007. a jaanuaris on asutatud mittetulundusühing Eesti Isikulooline Indeks, mis on samanimelise andmebaasi hooldaja ja täiendaja. Huvilised saavad indeksit tasuta kasutada, saamaks teada, kas neid huvitavad andmed selles leiduvad. Andmete viite vaatamine on aga väikese tasu eest, mis võimaldab indeksit ülal pidada, pidevalt täiendada ning lisada sinna sadu tuhandeid uusi andmeid. MTÜ Eesti Isikulooline Indeks juhatuse liikmed on ajaloolased Fred Puss (1976) ja Markus Läll (1985). Projekt on plaanitud aastatepikkusena ning pidevalt täienevana, avalikustamine toimus 12. septembril 2012. Projekti on rahaliselt toetanud Eesti Kultuurkapital. Ideeliste toetajate hulka kuuluvad: Eesti Rahvusraamatukogu kirjastus Ilmamaa Rahvusarhiiv Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu\nTartu Ülikooli Raamatukogu kirjanik ja ajakirjanik Hellar Grabbi kirjanik ja arst Enn Nõu kultuuritegelane ja usuteadlane Vello Salo emeriitprofessor, ajaloolane Enn Tarvel akadeemik Peeter Tulviste. Oodatud on kõik koostööpakkumised – oma andmebaasis olevaid isikunimesid on igaühel võimalik pakkuda indeksisse liitmiseks ning soovi korral on selle eest võimalik saada ka osa nende andmete vaatamisest saadavast sissetulekust. Kirjutage nimed@ nimed.ee.\nToetame üheskoos Rapla arengut\nRapla Haridusselts ja Rapla Kultuurikeskus kutsuvad teid tegema heategu ning toetama Raplale oluliste ideede teostumist. • Märtsis 2013 soovime paigaldada valla aukodaniku ANDRES EHINI pingi promenaadile. Kui see on Sulle oluline, siis pinkide valmimist saad toetada MTÜ Rapla Haridusseltsi arveldusarvele 10220211128224 SEB pangas. • Rapla Kultuurikeskuse laienevatesse ruumidesse ehitame TÕNU SUSI muusika- ja helistuudio, et mäletada Tõnu panust Raplale ja luua tingimused noortele muusikaga tegelemiseks. Selleks on avatud MTÜ Rapla Haridusseltsi arveldusarve 10220206103225 SEB pangas. Anna Sinagi oma toetus! Info telefonil 529 0853, kultuurikeskus@rapla.ee\nRaplamaa Ühistöö 27 Jõulueelne tantsuõhtu Kuimetsas 14. detsembril kell 20.30 Kuimetsa rahvamajas. Tähistame üheskoos rahvamaja taasavamise 6. sünnipäeva. Tantsuks mängib ansambel GÜNF. Pilet eelmüügist 6 € kohapeal 8€. Piletite eelmüük ja laudade broneerimine tel 5347 2669 Külliki\nRaplamaa Ühistöö Mugavaim võimalus Raplamaa Ühistöö pdf-faili alla laadida on aadressilt http://www.raplayhis.eu/ Faili (väikesemahulist) saab alla laadida ka aadressilt http://www.freedrive.com/folder/319406,raplamaa Kõige parem koht lehe lugemiseks korraliku internetiühenduse korral on http://issuu.com/piirp või ka http://en.calameo.com/accounts/1139744 . Püüame oma lehte koondada võimalikult suure hulga infot eeloleva nädala sündmuste kohta, kuid kõigi ürituste korraldajate kodulehekülgedele me paratamatult ei satu. Kui soovite, et teie üritusest võimalikult palju inimesi teada saaks, siis andke oma ettevõtmisest meile infot, et saaksime nendest oma lugejatele teada anda. Kommentaare, repliike, arvamusi saab jätta ka külalisteraamatusse aadressil http://raplayhis.eu/ gbook/ Postituste tegemisel palume arvestada seadusandlust ja head tava kedagi mitte solvata ning mitte esitada laimu. Iga autor vastutab oma sõnade eest vastavalt seadusandlusele. Kolmapäeviti ilmuvasse Raplamaa Ühistöösse ootame materjale, reklaame ja kuulutusi teisipäe-\nva tööpäevani. Tavapäraselt on uus number valmis teisipäeva õhtu jooksul ja hilisõhtul saab seda juba lugeda. Kui teie asutus või ettevõtmine väärib ajaloos jäädvustamist, kirjutage meile sellest ja saatke ka pilte. Ootame oma lugejate pilte ja jutte ka üritustest ja ettevõtmistest, mida nad külastavad. Meie (või ka teistes lehtedes, aga maakonnas pole erilist valikut) kajastamata ettevõtmised on mõne aja pärast jäädavalt unustatud. Kas soovite, et teie ettevõtmistest mõne aja pärast enam midagi ei mäletata? Siis ärge andke meile sellest üritusest teada. Reklaami ja kuulutuste avaldamine on veel tasuta. Kõikvõimalikku infot ootame e-maili kaudu. Kuna on ilmnenud, et mitte kõik saadetud kirjad ei pruugi kohale jõuda, anname igale kirjasaatjale tagasisidet kirja saamise kohta ühe ööpäeva jooksul kirja saamisest. Nii et kui te saatsite meile kirja või pildid ja pole ühe ööpäeva jooksul vastust saanud, siis pole kiri meieni jõudnud ja palume saatmist korrata. Raplamaa Ühistöö\nRaplamaa Ühistöö avaldab nüüd ka\nkaastundeavaldusi. Võimalik lisada pilti, luuletust. Avaldamine täiesti tasuta.\n3 5 Raplamaa 7 9 4 pildialbum 2012 4 6\nAasta hakkab lõppema ja koos aastavahetuega on ikka kombeks kokkuvõtteid teha. Püüame lõppeva aasta jooksul Raplamaal toimunust anda seekord väikest ülevaadet piltide kaasabil. Ootame kõikide ettevõtlike inimeste pilte mööduva aasta sündmustest. Pildile palume lisada pildi autori andmed ja lühikirjelduse sündmusest (mis üritus või ettevõtmine, kus ja millal aset leidis, kes osalesid). Igast ettevõtmisest avaldame maksimaalselt 2 pilti, aga saata võib loomulikult rohkem, siis saab välja valida parimad pildid. Pilte ootame kõikvõimalikest ühistest ettevõtmistest, talgutest, spordivõistlustest, kokkutulekutest, pidudest, esinemistest, kohtumistest jne jne. Kuna tegemist tasuta väljaandega, siis kahjuks honorari piltide eest maksta ei ole võimalik. Küll aga jäädvustate oma ürituse ja oma nime fotograafina ajaloo tarbeks. Püüame kogu maailmale näidata, et sellel aastal elas Raplamaa tegusat ja toimekat elu ja et siin maksab elada ja siia maksab tulla. Pilte võib hakata saatma kohe aadressile pildiaasta@raplayhis.eu. Pildialbumi tahame avaldada jaanuari jooksul. Esialgu jääb album küll veebialbumiks, aga vormistame ta selliselt, et seda saaks ka trükikojas paberile trükkida. Nii et kui leidub ettevõtjaid, kes oleksid nõus väljaande trükkimist rahastama, võiksid needki nimetatud aadressil ühendust võtta. Loomulikult saab väljaandesse lisada ka rahastaja reklaami.\n5 4 1 7 3 8 6 2 9\n6 3 7 2 1 9 4 5 8\n2 8 9 6 4 5 3 1 7\n3 7 2 5 6 4 8 9 1\n8 5 6 1 9 2 7 4 3\n9 1 4 8 7 3 5 6 2\n7 9 8 4 5 1 2 3 6\n4 2 3 9 8 6 1 7 5\n1 6 5 3 2 7 9 8 4\nRaplamaa Ühistöö nr 49