Ametlik valimiste/poliitika teema - Lehekülg 125\nLehekülg 125, kokku 126 Esimene ... 2575115123124125126 Viimane\nNäidatakse tulemusi 2 481 kuni 2 500, kokku 2519\n29.01.16, 17:50 #2481\nstandard kaunter vaidluses kui argumendid otsas.\nsina oled loll\nei sina oled loll\nJumal tänatud et normaalseid inimesi on ka veel alles jäänud, siinset teemat lugedes tundub vahel et 98% ühiskonnast mingid äärmuslased.\nViimati muudetud LuuK poolt : 29.01.16 at 17:57\n29.01.16, 19:53 #2482\nMul viskab iga kord selle lehe ette, kui ma mingit lõiku oma postitusest googeldan. Kas see ei ole kõigil nii? Kui mingi artikli algupära vaja on, siis ma olen alati kõik nii üles leidnud.\nAga leht ise siin:\n01.02.16, 17:59 #2483\nSakslastel hakkas just hästi minema, aga siis sõitis Merkelil (partei toel) katus ära ja eelmine aasta pandi pagulaste peale hakkama ümmarguselt kaks Eesti riigieelarvet ja see on alles algus.\n20.02.16, 18:35 #2484\nKõik paistavad siinse eluga päris rahul olevat, seega pastilaa&co tõmblevad mõttetult?\n21.02.16, 01:13 #2485\nEhh kui mul tekib mingi meeletu igavuse tung võtan selle uuringu ette, aga allikas on juba iseenesest naljakas.\n29.02.16, 15:16 #2486\nKvaliteetpagulased oma oskusi demonstreerimas. Euroopa tulevik paistab ikka päris helge olema.\n01.03.16, 07:13 #2487\nVäga hea dokfilm oli eile ETV-s. Soovitan:\n03.03.16, 18:18 #2488\nKõlab nagu sinisilmne ulme, kas seal vaagitakse 50 minutit, et kuidas ikka Baltimaid kaitsda?\n22.03.16, 10:29 #2489\nAja küsimus , Melobeekis korda maja ei lööda kuna see oleks rassistlik (nii ütles eelmine linnapea), nüüd maksad oma debiilsuse eest.\n22.03.16, 16:49 #2490\nMeil peetakse EKREt terroristide kaasosaliseks.\nMerkeli parteikaaslane Saksamaal arvab teisiti\n22.03.16, 18:23 #2491\nHans H. Luik 22.03.2016 17:17\nLugesin just Politicost artiklit selle kohta, kuidas Belgia immigratsioonisüsteem on lasknud sellel linnaosal, kus metrooplahvatus toimus, getostuda ning radikaliseeruda.\nValge ja avatud meeltega kirjutaja peletati sealt lõpuks välja, kohvikuid suleti, üksikute naiste liikumist tänaval saatis mõnitamine. Valitsema said Euroopa väärtuste vastased põhimõtted. EKRE-l on õigus. Võib-olla täna pole päev teiste põhimõtete üle arutada - inimelu väärtus välja arvatud - aga EKRE kui survegrupi abita poleks Eesti demokraatia nii hea kui ta on.\nVähemalt valitseb selles meediaettevõttes demokraatia.\nSelliste kurbade juhtumite korral tuleb paraku tõdeda, et alati käib poliitikute vahel võitlus kes, kus, kui kiirelt ning võimsalt pildile pääseb ning kahetsust avaldada saab. Muide just praegu hakkasin mõtlema, et Eesti meedias pole sõnagi selle kohta, mida Angela Merkel arvab.\nVähemalt Delfis ja Postimehes ei teinud ükski poliitik isegi piuksatust peale seda pommirünnakut.\nViimati muudetud Potsataja poolt : 22.03.16 at 18:38\n22.03.16, 21:29 #2492\nHuvitav juhtkiri Postimehest.\nKeegi oskab jagada mingeid küsitlusi viimasest ajast mis euroopas või USA-s inimeste meelsus maavägedega ISIS-e ründamise poolt/vastu on ?\n22.03.16, 21:59 #2493\nUSAl on viimaste sõdadega vist nii halvad mälestused jäänud, et ei taheta suuremahuliselt sekkuda. Iseenesest koordineeritud õhulöökide ja eriüksuste tegevusega oleks võimalik ISISis paari nädalaga enam-vähem neutraliseerida. Terroristid Euroopas enamasti siiski ju teise-kolmanda põlvkonna sisserändajad ja ISISega seotud vaid kaudselt ning rohkem Euroopa sisepoliitiline probleem. ISIS USAd pmst ei ohusta ka, see, et mingi nutjob laseb end USAs õhku ja enne paneb twitterisse praise ISIS ei tähenda, et ta nendega vähimalgi määral seotud on.\n23.03.16, 08:54 #2494\nEi ole huvitav.Vaid valitsuserakondade hääletoru soperdis.\nEesti suurim päevaleht suudab sellisel kurval päeval juhtkirja panna ka eestlaste lõhestamise teema.\nKes on ikka õige eestlane ja kuidas õiged eestlased käituvad.\n23.03.16, 17:06 #2495\nToobali sõnul muudeti tänase riigikogu keskfraktsiooni koosoleku alguses viimasel hetkel jõuga fraktsiooni kodukorda. Tehtud muudatused lähevad tema arvates vastuollu Keskerakonna põhikirjaga.\nKeskerakond võiks oma nime Kriminaalerakonnaks muuta, KE lühend jääks ju alles.\nErakonna esimees on kriminaaluurimise all ja tema käske täitev kriminaalkorras süüdimõistetud peasekretär räägib ringkonnakohtu poolt kinnitamata jäetud põhikirjaga vastuollu minemisest.\n24.03.16, 20:20 #2496\nMarokost viidi Venemaale kanepit, õnneks korravalvurid ei maga.\n03.04.16, 12:30 #2497\nEKRE odaval populismil rajanev platvorm on viimaks sisu leidnud:\n18.05.16, 09:24 #2498\n10.06.16, 22:32 #2499\nTäitsa pekkis Prantsusmaa koondis. Griezmann võeti ka välja. Sellist Eestit me vist tahamegi.\n11.06.16, 04:00 #2500\nKõik ajad on GMT +2. Kell on praegu 19:30.


BuildIT 2017. Tehnikaülikoolis võistlevad tulevased ehitusinsenerid müüriladumises ja saagimises\n17.04.2017, 13:17BuildIT 2017. Tehnikaülikoolis võistlevad tulevased ehitusinsenerid müüriladumises ja saagimises\nToimetaja Margit AedlaEhitus- ja kinnisvararubriigi toimetaja\n19. ja 20. aprillil kutsuvad Tehnikaülikooli ehitustudengid tasuta ehitusmessile ja konverentsile „Lammutus ja renoveerimine“. Samuti toimub üliõpilaste mõõduvõtmine müüriladumises, kahemehesae võistluses, pabersilla ehitamises, arhitektuurse mudeli valmistamises ning arvutijoonestamises.\nEhitustudengite hariduslik ja rahvusvaheline suurüritus BuildIT 2017 toimub neljandat korda. Üritust korraldab TTÜ inseneriteaduskonna üliõpilaskogu.19. aprillil toimuva konverentsi peateemadeks on lammutus ja renoveerimine. Juttu tuleb sellest, kuidas targalt lammutada ning kuidas taaskasutada lammutustööde käigus tekkivaid jäätmeid. Räägitakse ka Eesti edusammudest renoveerimise vallas. Ettevõtete esindajad räägivad hiljutistest lammutus- ja renoveerimisobjektidest. Konverents lõppeb vestlusringiga, kus oma ala spetsialistid arutavad Tallinna magalarajoonide tuleviku üle.20. aprill on ennekõike tudengite võistluspäev. Näha saab FIBO plokkidest müüritise ladumise ja kahemehesae võistlust ning mälumängu ehitusvillak. Võistlejaid on nii TTÜst, Tallinna Tehnikakõrgkoolist, aga ka Riia ning Kaunase Tehnikaülikoolidest.Sel päeval toimub ka TTÜ aulas mess, kus osalevad näiteks E-Betoonelement AS ja Purustaja OÜ. Gümnasistidele on 20. aprillil loengud ja töötoad 3D printimisest ning betoonist, samuti on üks töötuba ventilatsioonilaboris\nMeenutus 2016. aastast. TTÜ\nSeotud lood:BIM spetsialist Kristo Rämson: mõne aasta pärast on koosolekul virtuaalreaalsuse prillid... (7)Elektriseadmeid ära tänapäeval veetorustiku külge maanda! (7)Minister Palo: lisandväärtuse kasv ehitussektoris pole 50 aastaga paranenud (52)Päikeseküte tasub ära tosina aastaga (20)\tViimsi vald, Maja -\n335 000 EUR Registreeritud (0)\nTallinn\t144 900 €


INFINITI® Gothic Seeria 100ml\nAvaleht » VÄRVIMINE » INFINITI® Gothic Seeria 100ml\nToode kood: 99\n--- Palun valige --- 1.117 GOTHIC BLACK 4.117 ANTHRACITE 6.117 ONYX 9.117 SILVER 10.117 PLATINUM\nAvasta värvi mis hoolib\nErakordselt külmad, intensiivsed toonid neutraliseeriv, kauakestev külluslik efekt, vastupandamatu sära, välimust parandavad omadused ja optimaalne katvus ning eriti püsiv värvitoon ja siidpehme juuksetekstuur.\nPatenteeritud DATE Plus tehnoloogia mis tagab ühtlase värvipigmendi imendumist ja väldib vabade radikaalide tekket värvimise ajal. Rikkastatud Sheavõi ja Argaaniaõliga et lisada kaitset, nõtkust ja uskaumatu sära, tervisliku juuste välimuse jaoks. Sisladab rohkem kui 90% loodusliku päritolu mis annab rafineeritud värvitooni ja loomulikele juuksevärvidele omased varjundid.\n5 tooni eriti külmade alatoonidega külmadest pruunidest külmade blondideni\nEi oma helendus võimet soovimatu soojade toonide vältimiseks.\nGothic seeria värvid on sobivad kasutamiseks loomulike heledate, helendatud blondini või halli juukse puhul.\nSegades INFINITI ® Naturals (,0), on võimalik luua külmi, loomulikke toone ning kui hallide juuste osakaal ületab 50%.\nGothic Black 1,117 võib kasutada mistahes juuksevärvi puhul.\nIdeaalselt sobib meestele\nSelleks, et kaitsta värvi ja sära valige Cool Blond ja Kitoko tooteid, mis tagavad värvi ja sära püsivust ning niisutavad ja elustavad juukseid. Alati soovita kliendi juukse tüübile mõeldud šampooni ja palsamit, et tagada värvi sära ja püsivust ning niisutavad ja elustavad juukseid!\nINFINITI® Regular Shades 100ml


Mis mees on Habemiku talu peremees Romet Rässa? - Maaleht\nAasta põllumeheks kuulutati Tartumaa viljakasvataja Romet Rässa. President Toomas Hendrik Ilves andis tiitlivõitjale üle “Külvaja“ kuju vähendatud koopia.\nRomet Rässa on Tartumaal Võnnu vallas asuva Habemiku talu arendanud eeskujulikuks põllumajandusettevõtteks, muutes maaparandusega maad viljakandvaks ja harides ligi 1500 hektarit maid ja metsa.\n“Võtsin vanaisa talu nime. Habemiku nimi tuleb sellest, et üks minu esiisadest on olnud habemik,” selgitab Romet Rässa. Ise ta habet ei kanna.


Mõtteid Eesti vanemat ajalugu puudutavast ilukirjandusest: 2012\n(Kuna selle blogi jätkamine pole endiselt prioriteet, siis on ta muidugi soiku jäänud, aga praegu suudan vähemalt juhuse tahtel pakkuda välja oma essee Liivi sõjast eesti ilukirjanduses, mis sai prof. Anti Selarti loengukursuse "Vana-Liivimaa ja Vene" raames kirjutatud.)\nLiivi sõda on Eesti ajaloo üks väljapaistvaid pöördepunkte olnud juba sellest ajast peale, kui kitsamalt Eesti ajaloo asemel räägiti Balti ajaloost. Liivi sõja märgiline tähendus oligi ilmselt suurim baltisaksa historiograafias, kus see tähendas Vana-Liivimaa kui saksa riigi allakäiku ning sideme kaotamist keisririigi ehk Saksa emamaaga. Ometi säilitas see keskaja lõpu tähisena olulise pöördepunkti staatuse nii Eesti Vabariigi kui Nõukogude Eesti ajalookirjanduses, vaatamata sellele, et niisugusena polnud meie keskaja lõpp kooskõlas ei Euroopa ega Nõukogude ajaloolaste periodiseeringutega.\nSuure ajaloolise sündmuse ja teetähisena on Liivi sõda igati oodatult ka eesti ilukirjanduses käsitlemist ja mõtestamist leidnud. Kui vaadata eesti ajalooliste romaanide kolme suuremat lainet – 19. sajandi lõpp, 1930. aastad ning 1970. aastad, siis on Liivi sõda kõigil puhkudel esindatud, kusjuures veel vastavate perioodide juhtivate ajaloobelletristide loomingus. 19. sajandi lõpu laine puhul pean silmas Eduard Bornhöhe 1893. aastal ilmunud jutustust „Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimased päevad“, 1930. aastatest pärinevad Enn Kippeli „Suure nutu ajal“ (1936) ja Edgar V. Saksa „Hannibali rahvas“ (1936) ning 1970. aastatest Jaan Krossi „Kolme katku vahel“. Ilmselt võiksid siia veel lisanduda mõned vähem tuntud joonealused romaanid ajalehtedes, isekirjastuslikud teosed, novellid (nt Juhan Jaigi „Peninukkide Kirges“) ning novellilaadsed peatükid laiema ajaloolise haardega teostes (näiteks Arvo Mägi „Karvikute kroonikas“ ja Lauri Vahtre „Eesti saatusehetkedes“).\nOmetigi on tähendusrikas tõsiasi, et üldarvudes kahvatub Liivi sõja temaatika selgelt muistse vabadusvõitluse kõrval, mis on kajastamist leidnud julgelt enam kui kümnes ajaloolises romaanis ja jutustuses. Ka Jüriöö ülestõus, mis ajaloosündmuse mastaapsuse poolest selgelt Liivi sõjale alla jääb, on ilukirjanduses ikkagi selgelt populaarsem ja nähtavam olnud. Ehkki kirjandusliku kvaliteedi poolest ei suuda ükski vabadusvõitluse või Jüriöö teemalistest teostest võistelda Krossi monumentaalromaaniga Russowist, on ometigi just Bornhöhe „Tasuja“, Kippeli "Meelis" ning Metsanurga „Ümera jõel“ need, mis on jõudnud ja jõuavad siiamaani laiema publikuni.\nKui jätta kõrvale „Kolme katku vahel“ ebainimlik maht, tundub mulle õigustatud põhjendada sellist olukorda väitega, et Liivi sõjal ei olegi kunagi olnud eestlaste ajalooteadvuses märkimisväärset rolli. Ajaloo pöördepunktina võeti see baltisaksa historiograafiast juba väljaarendatud kujul üle, kuid pigem periodiseerimiseks sobiva punktina ajaskaalal kui et sellele oleks antud selge tähendus eesti (resp eestlaste) ajaloo seisukohalt.\nÕigupoolest on ju Jakobsoni isamaakõnedest alates Eesti ajaloos ruumi olnud vaid kolmele tõeliselt tähenduslikule perioodile – muistne iseseisvusaeg, pikk orjapõlv ja uus iseseisvusaeg – ning kahele neid eristavale pöördepunktile – muistsele vabadusvõitlusele ja vabadussõjale. Vaatamata sellele, et ajaloolased on aeg-ajalt püüdnud „700-aastase orjaöö“ müüti murda või dekonstrueerida, ei ole eesti ajaloo suur narratiiv sellest tõele au andes kuidagi priiks saanud.\nLiivi sõda või ka laiemalt 1558. aastast 1629. aasta Altmargi rahuni kestnud sõdade periood ei toonud kaasa kannapööret eestlaste majandusliku ja poliitilise seisundi suhtes. Rootsi riigivõimu katseid kärpida baltisaksa mõisnike võimu ning kaotada Eesti- ja Liivimaal pärisorjus võiks küll vaadelda kui pika sõdade perioodi kosutavat tulemust, ent see algatus jäi nõrgaks ja lühiajaliseks, niisiis mitte pöördeliseks. Liivi sõda oli vaid üks paljudest sõdadest, mida Eesti territooriumil aegade jooksul on peetud, kuid kus eestlased pole olnud iseseisvaks toimijaks, vaid dekoratsioonideks ja kahurilihaks.\nMerkeli-Jakobsoni orjaöö-müüt ei ole siiski olnud nii absoluutne, et selles sisalduvatel väiksematel ajalõikudel poleks olnud mingisugust omapära või iseseisvat tähendust. Osaliselt on ka müüdi enese kinnistamiseks olnud vajalik näidata mõningaid vahepeatusi või teha vahekokkuvõtteid sel teel, mille põhisisuks on eestlaste allasurutud seisund pärast muistset paradiisist väljaajamist.\nNii töötab kogu Liivi sõda kujutav belletristika vahekokkuvõttena, mis fikseerib ühest küljest vastupanutahte jätkuva püsimise, aga teisalt eestlaste suutmatuse oma maa saatuse otsustamise juures kaasa rääkida.\nVastupanutahte väljenduseks on kõigis teostes „eesti jonni“ ja isepäist matsiuhkust väljendavad peategelased. Otseselt tuleb see välja tegelaste trotslikus vastasseisus kõigi teiste sõja osapooltega. Bornhöhe Gabriel Sagorski on küll ühest küljest Ivan Julma vasall ja võitleb tema vägedes liivimaalaste vastu, kuid on samas julgenud paluda tsaarilt oma isale armu, mistõttu on ka ise põlu alla sattunud ning tegutseb jutustuses valdavalt sõltumatuna. E. V. Saksa Ivo Schenkenberg võitleb jällegi liivimaalaste poolt, kuid on väga teravas vastasseisus sakslastest mõisameeste liidri Hans Wachtmeistriga.\nÜheks vahendiks, millega eestlaste püsivat vastupanutahet rõhutatakse, on kangelaste välimus. Kõik autorid peavad oma kangelaste juures vajalikuks nimetada talupoeglikku välimust – suurt ja tugevat kasvu, pisut kohmakaid maneere, kuid ikkagi sihikindlat pilku. Sealjuures on kõik kangelased enda sellise välimuse või päritolu üle ka eneseteadlikult uhked. Võrdleme kirjeldusi:\nE. Bornhöhe (vürst Gabriel Sagorski): See oli kõrge kasvuga noormees, kelle tugevaid liikmeid pikk talupoja ülekuub kattis. ... peajagu kõigist kõrgem... uhke, kangekaelne ja lustlik...... ta tundis ju Gabrieli tema hiiglakujust...\nE. V. Saks (Ivo Schenkenberg): Tema pilk liikus hindavalt üle mehe nagu pronksist valatud näo, pantseriga kaetud rinna ja peatus siis jalgadel, mis kahe sõjasaapaga toetusid maale kui graniitsambad. Aadlimehed muigasid, pilgutasid üksteisele silmi ja vist mõtlesid, et selline karutugev kummarduv sõjamees on kui õukondlase karikatuur.\nJ. Kross (Balthasar Russow): Ümarik, alles sügavamalt liigestumata mehehakatusenägu, veidi ärritav oma teenistusvalmiduse ja potentsiaalse trotslikkuse seguga, hallid, vihastavalt krõllis, kuid kahtlemata erksad silmad, pisut naeruväärne hele ja tuhm juuksepahmakas, nii noore mehe kohta õige kogukas ja laiaõlgne kere pikkadel toekatel matslikult harkis jalgadel.\nTegemist ei ole pelgalt rahva äravalitud kangelast markeerivate, vaid rõhutatult just eestlasele kui talupojale tüüpiliste joontega, mis tähistavad ka tema lihtsat, aga puhast ja õilsat loomust, kuid toovad samas endaga kaasa ka saksa aadli üldise põlguse ja väljatõrjutu seisundi. Viimased on paigutatud üsna ühemõtteliselt antagonistide rolli ning selle rõhutamiseks iseloomustavad neid sellised tunnused kui argus, väiklus, kadedus, müüdavus jne. Eestlastest kangelastel on sellele vaatamata äärmiselt raske ennast tõestada ja ühiskondlikul redelil ülespoole ronida, sest neil puuduvad vastavad seisuslikud eesõigused ja sidemed. Seetõttu tekivad nii Gabrielil, Schenkenbergil kui Russowil isiklikul tasandil kokkupõrked saksa aadlimeestega. Gabriel Sagorski oponendiks saab arg ja naeruväärne noor junkur Hans Risbiter, Ivo Schenkenbergi vastaseks Tallinna mõisameeste sõjasalga pealik Hans Wachtmeister ning Balthasar Russow peab korduvalt maid jagama Tönnes Maydelli ja teiste aadlikega.\nNiisama palju kui see uhke talupojaimago ärritab saksa aadlimehi, veetleb see peenest soost saksa (või mujalt Euroopast pärit) naiste huvi. Nii on igati põhjust kõrvutada tundeid, mis Agnes von Mönninghusenil olid Gabriel Sagorski, Barbara von Ringenil Ivo Schenkenbergi kui Katharina Friesneril noore Balthasar Russowi vastu. Kõikide nende armulugude üheks funktsiooniks on seada kahtluse alla seisuslikud vahekorrad ja rahvuslik segregatsioon, aga ühtlasi näitavad need ka eestlasest kangelase õilsust ja armastusväärsust. See muutub eriti oluliseks kontrastis sakslasest antagonistiga, kes on tavaliselt ka armukolmnurga kolmandaks lüliks. Sellisteks kolmnurkadeks võiksid olla: Gabriel Sagorski – Agnes von Mönninghusen – Hans von Risbiter ning Ivo Schenkenberg – Eva Luhr – Hans Wachtmeister.\nMulle tundub, et nii selle talupoegliku kangelaskuju kui ka armukolmnurgad võib tagasi viia Bornhöhe „Tasujast“ pärit arhetüübile. Ka Tasujat iseloomustab suur kasv ja tohutu jõud ning vooruslikkus, ent sobimatus kõrgseltskonda. Armukolmnurk on siis loomulikult Tasuja (Jaanus) – Emiilia – Kuuno.\nLeidub siiski ka erinevusi. Jaan Undusk on rõhutanud eestlase ja sakslase vahelise võimatu armastuse motiivi tähtsust eesti kirjandusloos, kuid huvitaval kombel ei lõppe Liivi sõja teemalises ilukirjanduses see motiiv kuigi traagiliselt (erinevalt näiteks Jüriöö-tekstidest) – Gabrieli ja Agnese armulugu lõppeb lausa õnnelikult, Schenkenbergi ja Eva Luhri puhul on asi pisut keerulisem. Armunud ei jõua küll teose lõpuks kokku, Eva jääb valede valikute tõttu üksi ja Schenkenberg hukatakse vangistuses, kuid traagika ei ole niivõrd rõhutatult nende suhtes, kuivõrd Schenkenbergi sõjaliste plaanide luhtumises. Pealegi segab nende armastuse osas vett aadlipreili Barbara von Ringen (kelle puhul me jällegi mingit saatuslikku traagikat ei kohta).\nLoomulikult on tegelaste vahel siiski ka erinevusi. Need erinevad rõhuasetused on suuresti tingitud kirjutamisaja poliitilistest oludest ja kirjanike isiklikest eelistustest. Bornhöhe teosest kajab näiteks läbi venestusaja keisritruu retoorika, mis väljendub nii vürst Gabrieli vene-eesti segapäritolus kui ka tema propagandistlikes hüüdlausetes:\nMoskva tsaarid on suured hariduse sõbrad, sellepärast oli see ammugi nende püüdeks Läänemere-äärseid maid ja sadamaid kui Lääne-Euroopa hariduse väravaid enda kätte saada, ja varemalt või hiljemalt peavad need maad nende kätte langema. Kes neid selles nõus aitab, see vähendab meie õnnetu kodumaa vaeva ja kiirendab rahuliku, õnneliku aja algamist.\nSamas tundub, et Bornhöhe on siiski üritanud ka keiserlikule propgandale või tsensuurile vastu kirjutada ning üritanud Gabrielit näidata kui sõltumatut tegelast, suurte poliitiliste jõudude vahel laveerijat. Näiteks olukorras, kus venelased ründavad mõisameeste laagrit, küsib Gabriel endalt:\nKelle poole pidi ta hoidma? Mõisamehi vihkas ja põlgas ta südame põhjast, aga nende vastu ei võinud ta sel korral ka mitte kätt tõsta, sest ta oli ju nende külaline. Jäi ta ootama, siis oli karta, et teda vägisi võitlusse kistaks. Kõige parem nõu oli – jalad kaenlasse võtta ja rahuga oma teed minna...\nOn üsna tähendusrikas, et nii Kippel kui Saks (ehkki maailmavaatelt täiesti erinevad inimesed) valisid oma kangelaseks eestlastest sõjameeste salga pealiku Ivo Schenkenbergi, keda Bornhöhe oli sakslaste ja rootslaste pool võitlemise pärast kujutanud moraalitu antagonistina. Ilmselt andis sellekski tõuke 1930ndate ajavaim, sest Schenkenberg oma isepäise, hulljulge ja võitmatu salgaga peegeldas vabadussõjas iseseisvuse väljavõidelnud riigi ja rahva enesekindlust.\nSee, et Krossi romaani fookus ei langenud sõjamehele, vaid kroonik Balthasar Russowile, on tema romaanidele üldiselt omase intellektuaalsuse taustal igati arusaadav. Sellegipoolest võitleb Krossi Russow igal võimalusel selle eest, et tema rahva ja maa olukord läheks paremuse poole (sealhulgas lülitab Kross noore Balthasari isegi 1560. aasta Koluvere ülestõusust osavõtjate hulka), teeb ninanipse saksa kõrgseltskonnale ja saavutab võidu vähemalt selles, et tema kroonika saavutab rahvusvahelise tunnustuse.\nVaatamata vastupanu väljanäitamisele on aga kangelased mainitud romaanides ja eestlased üldisemalt siiski üsna võimetud oma rahva saatuse osas midagi muutma või ette võtma. Bornhöhe Gabriel muretseb küll oma maa laastamise ja rahva vaesumise pärast ning leiab, et päästvaks õlekõrreks võiks olla Vene tsaari võimu alla sattumine, aga seda siiski ei juhtu, Gabrielil õnnestub vaid oma armastatud Agnesega Venemaale põgeneda. Saksa Schenkenberg paneb küll kokku oma talupoegadest koosneva sõjameeste salga, saavutab sellega ka tähtsaid võite, kuid sakslastest mõisameeste vastutöötamise ja rootslaste rahapuuduse tõttu ei saa tema lipkond isegi ametlikku staatust Rootsi sõjaväes. Lõpuks langeb Schenkenberg venelaste kätte vangi ja ehkki Saks üritab teda tõsta kangelasmärtri staatusse – Schenkenberg on Ivan Julma palge ees nii südikas ja uhke, et ta hukatakse aadli kombel mõõga läbi – siis see jääb vaid vastupanu edasikestmise trotslikuks sümboliks.\nEestlaste abituse peamiseks põhjuseks on kõigis teostes ikka sakslased, kes oma seisuslikke eesõigusi kasutavad omavoliliselt ning justkui sihilikult eestlaste tiibade kärpimiseks. Kuigi kõigis teostes on ka positiivseid sakslastest tegelasi, antakse sakslastest üldiselt siiski negatiivne pilt, mis kätkeb endas selliseid iseloomuomadusi nagu argus, ülbus, tühisus jne. Bornhöhe annab seda mõtet edasi näiteks peomeeleolus mõisameeste sõjalaagrit kirjeldades, kus üks krahvide järeltulija maas püherdab ning on nõus joogi eest oma nime kinkima. Saksa teoses väljendub see jällegi selles, kuidas üks ülbemaid sakslastest mõisameeste pealikke, Diderik Muntsart, osutub reeturiks ja venelaste salakuulajaks. Kõige iroonilisem on siinkohal Kross, kellel aadlimees Tönnes Maydell loobib pidevalt Russowile tolle talupoegliku päritolu pärast kaikaid kodaraisse, kuid Russow hõõrub talle nina alla, et Maydellide suguvõsa on ise pärit maa põliselanike hulgast.\nVeel üheks põhjuseks, miks eestlased enda olukorda parandada ei suuda, on see, et sõditakse mõlemal poolel üksteise vastu, laastatakse oma maad, selmet seda ühiselt võõraste vastu kaitsta. Bornhöhel on eestlaste omavahelist sõdimist kõige rohkem (Gabrieli ja Ivo Schenkenbergi vastasseis on üks loo põhitelgedest): Venelased olid temale [Schenkenbergile] Viru ja Järva talupoegadest kogutud väesalga vastu seadnud, mis vürst Gabriel Sagorski käsu all seisis. Siin võitlesid siis eestlased eestlaste vastu. Samas tunneb E. V. Saksa Schenkenberg muret just omaenda marodööritsevate alluvate pärast: Kuid sõda oli mehed teinud hoolimatuks ja saak ahvatles. Uustulnukad kaldusid tihti muutuma päris röövliteks. See pani Ivo mõtlema. Tema, Schenkenberg, pole kunagi tahtnud hakata teeröövliks ega pidada sõda naiste ja lastega. Tema sõjavastaseks olgu vaenlane.\nTõika, et Liivi sõda on ajaloosündmusena üsna toorelt baltisaksa historiograafiast üle võetud, toetab seegi, et kõik neli autorit põhinevad oma loos Balthasar Russowi „Liivimaa kroonikal“, mis on ühtlasi ka baltisakslaste armastatuim allikas Liivi sõja kohta. Sellest tulenevalt on ka kõigi teoste ruumiliseks keskmeks Tallinna ümber toimuv, kõiki kolme teost ühendavaks sündmuseks on 1577. aasta Tallinna piiramine.\nKui muistse vabadusvõitluse puhul on Henriku Liivimaa kroonikast lähtumine üsna paratamatu (see on võrreldamatult informatiivsem kui teised allikad, näiteks Liivimaa vanem riimkroonika), siis Liivi sõja puhul on valik palju laiem. Lisaks Russowi käsitlusele võib tähtsamateks jutustavateks allikateks pidada veel Johann Renneri ja Dionysius Fabriciuse kroonikaid, kuid vähemolulisi teoseid on veel. Teistele kroonikatele ja sündmustele toetudes oleks võimalik avada Liivi sõda teistsuguste nurkade alt, kuid seda pole kirjanikud teinud.\nÜks Russowi kroonika kasutamise poolt rääkivaid argumente on muidugi see, et tegemist on väga hästi kirjutatud, hinnatud ja laialdaselt publitseeritud allikaga. Renneri ja Fabriciuse kroonikad on eesti keelde tõlgitud alles hiljaaegu, Russowi oma esimest korda juba 1920-1921. Vaevalt aga see mingit rolli mängis, üsna kindlasti oskasid kõik mainitud kirjanikud saksa keelt täiesti piisavalt, et tutvuda teistegi kroonikatega. Määravaks on minu hinnangul olnud see, et eesti ajalookirjutuse põhiliin on alati toetunud Russowi kroonikale ning ükski kirjanik pole olnud nii julge ja isepäine, et pakkuda välja alternatiivset liini ja ajalootõlgendust.\nMillised aga oleksid võimalikud alternatiivsed liinid? Ühe variandina oleks võimalik kirjutada täiesti rahvusvaheline lugu, mis annaks ülevaate Liivi sõjast suures plaanis, näitaks suurriikide ja kuningakodade vahelisi intriige. Samas tuleb tunnistada, et sellist teost Eesti ajaloobelletristikas pole. Kross annab küll kõige ülevaatlikuma pildi Liivi sõja poliitilistest tagamaadest, kuid tema eesmärgiks on jutustada ikkagi Russowi lugu. Sündmusajaloo asemel on eesti ajaloos peaaegu algusest peale esil olnud rahvaajalugu. See suhtumine on edasi kandunud ka ajaloobelletristikasse. Või ehk hoopis vastupidi – on ajaloobelletristikas konstrueeritud ja siis ajalooteadusse üle võetud? Marek Tamm on välja toonud, et eesti ajaloo etapid ei ole mitte niivõrd ajaloolaste, kuivõrd kirjanike konstrueeritud, kuna kirjanike tegevus algas märgatavalt varem kui akadeemiline ajaloouurimine.\nSamas ei ole ka rahvaajalooline lähenemine täielik. Ei käsitle ju mainitud lood mitte neid kõige tavalisematest tavalisemaid talupoegi, kelle elu läks suure sõja kiuste edasi, kes küll kandsid pikkade sõdade ja katkude tõttu raskeid kaotusi (on ju Liivi sõda üks suurimaid pudelikaelu meie rahvastiku arengus), vaid pigem üksikuid väljapaistvaid mittesakslasi Tallinnas.\nTäiesti Vene-poolse vaatenurgaga teost pole ilmselt seepärast kirjutatud, et see ei ole olnud ühelgi ajastul vastuvõetav. Ei esimesel ega praegusel iseseisvusajal pole olnud selleks tellimust, Nõukogude ajal pole olnud kirjanikel mingit huvi selliseks lähenemiseks. Täiendavaks põhjuseks on ilmselt see, et Vene allikatele sellest perioodist on küllaltki raske ligi pääseda. Nii jääbki suur osa selle perioodi Eestist tumedaks laiguks meie ajalooteadvuses.\nPoola-poolse vaatenurga viljelemiseks oleks allikas Dionysius Fabriciuse „Liivimaa ajaloo lühiülevaate“ näol olemas, ent siin on ilmselt rolli mänginud see, et Eestis pole katoliikluse poole hoidvaid inimesi kunagi eriti palju olnud.\nKõige enam on senistes teostes kaldutud Rootsi poole. Seisab seal ju nii Russowi kui ka hilisema eesti ajalookirjutuse sümpaatia („vana hea Rootsi aja“ võtmes). Nii Saks kui Kross peavad oluliseks tegelaste suu läbi mainida ka seda, et talupojad on Rootsi all vabad ning Rootsi-orientatsioon võiks kaasa tuua maarahva elujärje paranemise. Ometigi on rootslastest tegelased seni üsnagi kõrvalisteks jäänud.\nLõpuks oleks ju võimalik unustada ka etniline ajalugu ja vaadelda Liivi sõda maiskondliku ajaloo aspektist. Sellisel juhul võiksid eestlastest ja sakslastest tegelased üheskoos võidelda laguneva Liivimaa maiskondliku ühtsuse eest ähvardava ja tsiviliseerimatu Moskva vastu. Arvestades päevapoliitilisi tendentse ja hoiakuid, peaks tingimused sellise lähenemise tekkeks ometigi soodsad olema. Vaistlikult tundub, et eesti lugejale ei oleks kunagi varem korda läinud ega läheks ka praegu korda vaid etnilisest sakslasest tegelase võitlus moskoviitide vastu. Selleks on meie ajalookäsitlus liialt polariseerunud ning läbipõimunud etnilistest määratlustest. Kui aga seada ta kõrvuti mõne traditsioonilise õilsa talupoegliku kangelasega ja sealjuures mahendada selle vastuolusid saksa ülemklassiga? Võib-olla niimoodi saaksime lõpuks endale võita või tõeliselt enda ajalukku kaasata ka Liivi sõja?\nKokkuvõttes võiks öelda, et Liivi sõda ei ole eesti ilukirjanduses ega ajalooteadvuses üldiselt väga esil. Tegemist on küll tähtsa ajaloolise tähise ja suure sõjaga, mis võimaldab ajalugu mugavalt liigendada, kuid eestlaste jaoks ei sisaldu selles emotsiooni, võitlust millegi olemusliku eest. See on võõras sõda, mis käib kaugelt üle meie peade, kus meid arvesse ei võeta, aga õnnetul kombel toimub see meie maal ja selle pärast. Selle ainsaks tähenduseks eesti ajaloo seisukohalt on see, et see võimaldab näidata eestlaste püsivat rõhumist, aga ka vastupanutahte säilimist, status quo'd. Liivi sõda on vaid vahekokkuvõte 700-aastase orjapõlve ajajoonel.\nAnnus, E.; Epner, L.; Järv, A.; Olesk, S.; Süvalep, E.; Velsker, M. 2001. Eesti kirjanduslugu. Tallinn: Koolibri\nBornhöhe, E. 1998. Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimased päevad. - Ajaloolised jutustused. Pärnu: Tormikiri, 197-380\nBornhöhe, E. 1998. Tasuja. - Ajaloolised jutustused. Pärnu: Tormikiri, 3-104\nEesti ajalugu II. 1937. Toimetanud H. Kruus. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts\nKippel, E. 1992. Suure nutu ajal: romaan Vene-Liivi sõjast. I-II. Tallinn: Eesti Raamat\nKross, J. (1970-1980.) 2008. Kolme katku vahel: Balthasar Russowi romaan. Eesti Päevaleht: Akadeemia\nSaks, E. V. (1936). 2010. Hannibali rahvas. Grenader\nTamm, M. 1998. Jüriöö-tekst eesti kultuuris. – Looming, 3, 401–411.\nUndusk, J. 1995. Abielu kui utoopia. Sissejuhatus ühte kirjanduslikku motiivi. Acta Collegii Humaniorum Estoniensis 2, 126-138\nUndusk, J. 2000. Ajalootõde ja metahistoorilised zhestid: Eesti ajaloo mitmest moraalist. Tuna, 2, 114 - 130.\n Annus jt 2001, lk 105 jj, 311 jj, 563 jj\n Kippeli romaani ma käesolevas töös ajapuuduse tõttu lähemalt ei analüüsi.\n Tõsi, kui Kippelit võib pidada 1930ndate ajalooromaani üheks tähtsamaks kujuks, siis Saks jääb K. A. Hindrey, August Mälgu ja Mait Metsanurga kõrval kindlasti vähetähtsaks autoriks.\n Jüriöö-teemalist kirjandust: Eduard Bornhöhe „Tasuja“ ja „Villu võitlused“, Andres Saali „Hilda“, Andres Raha „Jüriöö“, Jaak Järve „Karolus“, Enn Kippeli „Jüriöö“, Aristarch Sinkeli „Musta risti ikke all“, Enn Vetemaa „Risti rahvas“, Tamur Kusnetsi „Püha Jüri kutsikad“, lisaks novelle, näidendeid jpm. Näiteks võib mitmeid Jüriöö-teemalisi novelle ja luuletusi leida 1943. aastal Nõukogude tagalas välja antud kogumikust „Sõjasarv“. Jüriöö-teema tähendust eesti kultuuris on analüüsitud artiklis Tamm 1998\n Jättes kõrvale Nõukogude okupatsiooni ja taasiseseisvumise.\n Vt Tamm 1998, Undusk 2000\n „Vürst Gabriel...“ lk 201\n Samas, lk 321-322\n Samas, lk 326\n „Hannibali rahvas“, lk 40\n Samas, lk 56\n „Kolme katku vahel“, lk 133\n Näiteks: Ja nende [mittesakslaste ehk eestlaste] lopsakad ja kangevõitu juuksed (need, mida Pall omaenese peas pisut häbeneb, sest kui ta sakslaste hulgas on, torkavad need otseteed silma)... samas, lk 113\n Kõigi õilsate omaduste krooniks on tegemist erudiidiga, kes loeb põllutööst vabal ajal antiikkirjandust!\n Vt Tamm 1998, 406\n „Vürst Gabriel...“, lk 250\n Kippel oli eluaegne pahempoolne, kes suri Leningradi blokaadi ajal nälga, Saks aga üsna ägedalt parempoolse maailmavaatega.\n Näiteks küsib ta Ivo Schenkenbergi sõjameeste käest hukkamõistvalt: Siis sõdisite – eestlased eestlaste vastu? „Vürst Gabriel“, lk 284\n „Vürst Gabriel“, lk 211\n Samas, lk 351\n „Hannibali rahvas“, lk 164\n Millise mõtte on eesti ja baltisaksa ühisajaloo sisustamiseks välja pakkunud Jaan Undusk (Undusk 2000).\nPosted by Kristo Siig at 3:24 PM No comments:\nPosted by Kristo Siig at 4:54 PM 1 comment:\n„700-aastase orjaöö“ vahekokkuvõte? Liivi sõda ees...


Manona Paris: "Ma kohe üldse ei talu, et meest kuvatakse meil nii sageli metsiku koopainimesena."\nKiri peatoimetajalt, 22. november 2017 07:58\nMulle meeldib end aeg-ajalt muigamisi nimetada ka meesõiguslaseks. Sest ma kohe üldse ei talu, et meest kuvatakse meil nii sageli metsiku koopainimesena, keda huvitavad vaid enesehävitajalikud tegevused ja kelle jaoks kõik õrnemad inimlikud tunded, eriti need, mis seotud pere ja lastega, on puhas müstika.\nSelline tundetu plekkmehe kuvand on kahjulik kõigile. See on sama hävitav nagu kujutelm, et «väärt» naise saamiseks on vaja eeskätt võimalikult vinget autot või muud materiaalset pagasit.\nNo tõesti, kordan siis üle: kui vaatan avatud silmadega enda ümber, oma sõbrannade, lugejate, intervjueeritavate hulgas ... pole seal väga neid naisi, kes liduksid esimese ettejuhtuva miljonäri suunas. On hoopis naised, kes õhkavad meeste järele, kel on mõistlik, humoorikas ja toetav ettevõtlik meel, kes hindavad teda ja seda, mida nad koos kogevad või loovad.\nSee on üldse üks väga ohtlik ja meeste endi elutsüklit lühendav müüt, nagu oleks hea naise saamiseks vaja erilisi materiaalseid eeldusi. Loomulikult, teatav pealehakkamine elus on hädavajalik, soost sõltumata. Keegi ei saa olla kaua kiindunud inimesse, kes halab omaenda hädaorus, midagi selle parandamise jaoks tegemata. Pidada aga majanduslikku võimekust ainutähtsaks on nii 19. sajand, mil naiste võimalus enda eest hoolitseda piirduski «õigesti» abiellumisega.\nTeine ohtlik müüt on see, et lapsed sünnivad vaid naistele. Seda külvatakse miskipärast kõige kõrgemal tasemel. Et igal juhul on lapsel vähemalt pisemana emaga parem. Siit tuleb ka see kõige õudsem eelarvamus: lahutatud mehel on targem oma eelmisest perest eemale hoida (lapse närvide nimel). Väga ohtlik ja suur lollus, mille üle on hämmastavalt suur hulk inimesi isegi uhked. Või on nad salamisi uhked, et unetud ööd, koolitükid ja õhtusöögiga pirtsutamine ei kuulu nende argipäeva? Aga siis ei kuulu sinna ka teadmine, et oled suutnud peale geenide ka oma vaimu edasi anda.\nNaiste kiiksudest on tehtud igasuguseid komöödiaid. Mulle seetõttu täitsa meeldib, et nüüd on üks asjalik tulemas ka meestest, koos Eesti tippnäitlejatega. Käesolevast Naistelehe numbrist saabki lugeda, mida arvab üks neist meestest, Tiit Sukk, oma elust ja maskuliinsusest. Milline see on ...\nja milline ehk ei peaks olema.\nlugeda, kuidas koertüdrukust kasvab Lotte ehk Helena Pruuli kulgemisest laste armastatuimaks kangelannaks.\nvalmistada Ragne juhendusel vanu häid kadripäevaroogi.\nõppida maailma naistelt Mari Kuke humoorikast ülevaatest.


Kalju Kruusa: ei tahaks olla esteet ega kaasajooksik. Luuletaja küll - Eesti Päevaleht\nKalju Kruusa: ei tahaks olla esteet ega kaasajooksik. Luuletaja küll\nGustav Suitsu luuleauhinna võitnud kogu „Pilvedgi mindgi liigutavadgi” autor imetleb jaapani kirjandust, mida ta ka jõudumööda eesti keelde tõlgib.\n•• Kuidas sa Gustav Suitsu loomingusse suhtud?\nSuitsu loomingusse suhtun poolehoiuga. Meid ühendavad taotlused ja suhtumine, ajaliselt lahutab sada aastat. Meie tegemiste tulemus võib avalduda erinevalt, aga ma arvan, et me kavatsused on võrdlemisi sarnased. Tajun muidugi, et Suitsu tegevusväli oli avaram, sõna julgem ja jõulisem, kandepind laiem.\n•• Kuidas sa „enda keeleni” jõudsid?\nSee keel on aastate jooksul arenenud sarnaselt näiteks inimese käekirja kujunemisega. Keeleteaduse vastu tundsin ma noorena suurt huvi, musketäride ja mereröövlite asemel neelasin läänemeresoome keelte grammatikaid. Luule mind eriti ei huvitanud, pikka aega lugesin ainult maal Tsitres vanaisa juures olemas olnud „Vana kandle” Kuusalu kihelkonna laulude köidet ja tegin sealt „remikse”. Hakkasin luuletama 15-aastaselt. Keelelaad vahetus pidevalt, põhiliselt vormiõpetuses, ma ei mõelnud otseselt midagi välja, aga laenasin rahvaluulest ja sugulaskeeltest käändelõppe, liiteid ja tunnuseid kokku. Tegin seda alguses sügavamate kaalutlusteta, lihtsalt mõnust. Mu luulekeele teatav korrapära peitub ilmselt kogus avaldatud luuletuste kirjutamise ajavahemiku lühiduses. Valmis see keel ei ole, pole ka midagi varem välja töötatut. Ühelt poolt veetleb mind kiusatus minna täiesti üle võlli, teisalt jälle kirjutada midagi ülimalt lihtsat, loomulikku ja tavalist. Rahu saamiseks peab ilmselt tegema nii seda kui ka teist.\n•• Mul on tahtmine ristida sind zen-budistiks. Kuidas sa selliste -ismidega suhestud?\nÜldiselt ma „ismist” ei ole, aga mis Buddha õpetusse puutub, siis seda suudan ma tõesti oma isikliku kogemusega seostada. Mitte et mu meel meeletult kirgas oleks, ma lihtsalt tunnen mõistvat, mispärast kogu see õpetus üldse olemas on, tunnen mõistvat ta elulisust. Iseenesest on mingi asetus ning maa ja ilmaga suhestumine inimesele oluline. Ja mõeldes näiteks Saigyo¯ō või Basho¯ō lühiluulele, on selge, et sellise mätta või pinnase olemasolu suudab loetud ja kergelt poetatud silbidki muuta kaalukaks. Ja sellise taustata jääb järele paljas õhkamine ja ilulemine.\n•• Oled sa esteet?\nIlmselt kunagi kaldusin olema. Üle tosina aasta tagasi, Tartus õppimise päevil ma lugesin tõesti Gautier’d ja Wilde’i ja Swinburne’i ja nii edasi. Aga see läks päris kiiresti üle. Mingisugune oluline krõks käis 1997. aasta kevadel, kui ühekorraga otsustasin ülikooli pooleli jätta ja läksin nagu sildade põletamiseks eksamisessi aegu lihtsalt kolmeks nädalaks Pariisi. See oli tegelikult päris valgustav kogemus. Prantsuse keelt õppima hakates oli mingi võõruse ja ühtlasi peenuse maik juures, aga kohapeal lahtus see väga kiiresti. (Erinevalt, muide, enam-vähem samal ajal alustatud jaapani keelest, mis tundus mulle päris algusest peale igiomase ja loomulikuna.) Hiljem ei ole ma naljalt ülikondagi selga pannud, kui see mingi esteetilisuse näitaja on. Ühelt poolt ei taha ma käituda kohatult, teiselt poolt olla kaasajooksik. 1990-ndad olid Eestis päris rämedad, seevastu 2000-ndate õhustik on nii disainitud ja klantsitud, et tekitab minus tugevat trotsi ning sunnib olema pigem karune ja labane.\n•• On sul mõni tõlge käsil?\nToimetasin eestikeelset jaapani keele grammatika käsiraamatut ja parajasti tegelen viimase korrektuuriga, pean sel nädalal kindlasti ühele poole saama. Esmaspäeval sõidan kuuks ajaks Koreasse, et seda väga südamelähedaseks muutunud maad ja rahvast lähemalt kaeda. Aga tõesti, samuti tõlgin. Hasso Krulliga anname välja luuletõlkeajakirja Ninniku ja järgmisesse, loodetavasti kevadel ilmuvasse numbrisse tegin ühe Hiina luuletajate vihiku: Ai Qing, Shu Ting ja Haizi. Luulet on ses mõttes hea tõlkida, et seda saab käsile võtta suvalistel hetkedel, kui muu jaoks ei oleks aega. Omaloominguks on tarvis sähvatust ja see tuleb ettekavatsemata. Aga tõlkimiseks valin sellise teksti, kust saab vajaliku sähvatusegi kohe kaasa, muudkui istu maha ja hakka tegema. Vahepeal olen käe valgeks saanud ka romaani tõlkimisega, Murakami Ryū „Misosupis” peaks millalgi varsti ilmuma.\nSEICME MAA JA MERE TAGA,\noma köögis, juba jälle.\nmaakera on väikeseks jäänud.\nnii ongi, kui hakata\nüle seicme maa ja mere minema,\ntiiruga seicmenda mere taha\nenese madalasse majasse tagasi.\nistume oma ausas ja\nheas eraklas pudrumäel,\nall orus vuliseb jahe piimajyekene.\ntea, kas päikenegi on petlik\nja pilved hapupiimased.\npainutusi ja venitusi ja kükke\nsamal ajal akna taga majakatusi kyigutan\nja liigutan pilvi ja päikest\nhaaran mahlapaki ja\nseda avamise eel loksutan\nsamal ajal mahlapakk raputab mu kätt\nnagu kahvatunäod teretades\nkättpidi vägagi loksutab mind\nmulle osaks langevad aknast paistvate\nah kogu kyiksuse kandvami omadusi


Linn või piirkond: Eichenbühl-Riedern\nEichenbühl-Riedern suunakood on 09378. FFiktiivse telefoninumbri 1603316 ja suunakoodi 09378 jaoks tuleb valida number 09378 1603316. Eichenbühl-Riedern asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1603316, suunakoodi 09378 (Eichenbühl-Riedern) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9378 1603316. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 09378.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 09378 (Eichenbühl-Riedern).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Eichenbühl-Riedern, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Eichenbühl-Riedern, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 9378. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1603316, suunakoodi 09378 (Eichenbühl-Riedern) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9378 1603316.


Hans Christian Andersen | Loe seda, mida Sa filmis ei näinud\neluloofilm, Hans Christian Andersen, taani film, telesari\n“Noor Andersen” ETVs, 1. osa teisipäeval, 4. mail kell 22.05, 2. osa teisipäeval, 11. mail kell 22.05\nIn raamatukava on 04/05/2021 at 11:58\nAlustame Tõnu Trubetskyga:\nKui sa usud muinasjutte, usud iseend,\noled lahke, tegusid teed häid.\nSõrmeküüntest kübar, lauakene kata end\naitavad sind, kui sa hätta jäid.\nMuinasjutud õpetavad sindki elama,\noled sa siis prints või näkineid.\nVaimusilma jäävad kujud, sõnad kõlama.\nÄra kõrvust mööda lase neid!\nTaani telesari noore Anderseni kujunemisest muinasjutumeistriks valmis juba 2005. aastal, nüüd on võimalus seda näha ka eesti vaatajatel. Sarja režissöör on Rumle Hammerich ja Andersene mängivad Simon Dahl Thaulow ja Peter Steen.\nLugegem siis ikka muinasjutte! Ja võib-olla vahel kirjanike elulugusid ka.\n“Inetu pardipoeg” esmaspäeval, 19. detsembril kell 15.00 Cinamonis\nIn raamatukava on 17/12/2011 at 23:18\nFilmiprogrammi “Kirjandus Kinos” raames saab19. detsembril Cinamonis näha vaid korra maailma kirjandusklassikasse kuuluva H.C. Anderseni muinasjutu “Inetu pardipoeg” põhjal 2010.a. Venemaal valminud samanimelist animafilmi.\nTegu on Garri Bardini esimese täispika multifilmiga.\nFilmis kuuleb ohtralt P.I. Tšaikovski surematut heliloomingut. Helilooja teoseid on võimalik laenutada ka linnaraamatukogu muusikaosakonnast.\nKuna tegemist on niivõrd tuntud ja väidetavalt kõige armastatuma H.C. Anderseni jutustusega, siis on sellest väheke nukrast muinasloost inspireerituna sündinud väga mitmeid ja mitmeid ümberjutustusi, kohandusi, mugandusi, millest teatud hulka saab meie raamatukogust nii raamatu, heliplaadi kui videosalvestisena ka laenutada.


Välisminister Paet: Eesti peab tähtsaks kiiret reageerimist hädaabiolukordades\nVälisminister Urmas Paet ütles New Yorgis kohtumisel ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri ja hädaolukordade koordinaatori Valerie Amosega, et Eesti peab oluliseks kiiret reageerimist hädaabisituatsioonides. „Oleme seda teinud käesoleval aastal näiteks Haiti ja Pakistani katastroofide järel, kus oleme aidanud koordineerida abi jõudmist selle vajajateni. Praegugi töötavad Eesti eksperdid nii Haitil kui Pakistanis, kus eestlased koordineerivad abi andmist,“ märkis välisminister Urmas Paet. „Hiljuti alustati Pakistanis Sukkuri linnas Eesti päästeekspertide kaasabil välilaagri ülesehitamist 70 ÜRO abitöötaja tarbeks,“ lisas Paet.\nVastne ÜRO humanitaarasjade asepeasekretär ja hädaolukordade koordinaator Valerie Amos toonitas head koostööd Eesti humanitaarabi koordineerijate ja ekspertidega. „Meie koostöö kinnitab, et alati ei pea olema panus rahaliselt suur, selleks et olla efektiivne,“ ütles Amos.\nVälisminister Paet tutvustas ka Eesti plaane rahvusvahelises abitegevuses osalemiseks. „Eelmisel nädalal valitsuses heaks kiidetud riigieelarve eelnõuga astub Eesti olulise sammu meie rahvusvaheliste kohustuste täitmise suunal,“ rääkis Paet.\nVälisminister Paet kohtus New Yorgis ka Ameerika Juutide Komitee esindajatega, kellega räägiti katkenud Lähis-Ida rahuprotsessist ja selle arengutest, aga ka koostööst Eestis elavate juudi kogukonna liikmetega. „Eesti juudi kogukond on aktiivne, juutide katusorganisatsioon Eesti Juudi Kogukond tegutseb põhikirja järgi, mis jätkab 1926. aastal välja kuulutatud juudi kultuurivalitsuse traditsioone,“ ütles Paet kohtumisel. „Eesti on hukka mõistnud kõik inimsusevastased kuriteod, sealhulgas holokausti. Holokausti õpetatakse koolisüsteemis ning viimasel aastatel on mitmetel Eesti õpetajatel olnud võimalus käia end täiendamas holokaustimuuseumi Yad Vashemi korraldatud kursustel,“ märkis Paet.\nÜRO Humanitaarasjade Koordineerimise Amet OCHA - Office for the Coordination of Humanitarian Affairs


2 tassi viilutatud šampinjone\n1 vars sellerit (hakitult)\n1 küüslauguküüs (hakitult)\n1.5 spl jahu (võib kasutada ka kikerhernejahu)\n1 tass magustamata taimset piima\n0.5 tl värske sidruni mahla\n2-4 spl kookospiima (täisrasvast)\nMaitseks soola, pipart ja muud meelepärast\nKuumuta poti põhjas õli, lisa hakitud köögiviljad ja seened, sega ja kuumuta mõne minuti jagu.\nSeejärel lisa jahu, sega ja kuumuta umbes 1 minuti jagu, siis vala juurde köögiviljapuljong ning lase keema tõusta.\nLisa taimne piim ning lase supil keeda umbes 10 minutit. Eemalda tulelt ja tõsta kaussi suurem osa supis olevatest köögiviljadest ning seentest (jäta mõned supivedeliku sisse). Püreesta saumikseriga või blenderiga potti jäänud supivedelik kreemjaks massiks, aseta tagasi tulele ja lase supp keema.\nLisa kookospiim ja maitsesta tüümiani, sidrunimahla, paprikapulbri, soola ja pipraga. Lisa eelnevalt välja tõstetud köögiviljad, sega ja serveeri kohe!\nKui supp jääb liiga tummine, lisa juurde köögiviljapuljongit või taimset piima.


Kasutatud Muller-Mitteltal avatava küljega platvormkere müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Transporditehnika > Haagised > Avatava küljega platvormkere > Muller-Mitteltal\nKasutatud Muller-Mitteltal avatava küljega platvormkere müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Muller-Mitteltal madelhaagised üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Muller-Mitteltal madelhaagised vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nMüller-Mitteltal ETÜ-TAÜldine hinnang: 3, Registreerimisaasta: 02.03.1988, Esisilla rehvide jääk: 1%, Tagasilla rehvide jääk: 1%\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Muller-Mitteltal avatava küljega platvormkere müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Muller-Mitteltal avatava küljega platvormkere. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


EPL: Tartu-Pihkva laevaliinil uus lootus - Äripäev\nEPL: Tartu-Pihkva laevaliinil uus lootus\n12. juuli 2006, 08:31\nMajandusministeerium on võtnud oma südameasjaks viia ellu ärimees Rein Kilgile kuuluva Tartu Sadama kava avada Tartu ja Pihkva vahel laevaliin.\nMajandusminister Edgar Savisaar kirjutas 30. juunil Vene transpordiministrile Igor Levitinile saadetud kirjas, et Eesti on valmis alustama laevaliiklust Peipsi ääres asuva Praaga küla ja Pihkva või Strožinetsi sadama vahel, kirjutab Eesti Päevaleht.\nSavisaar palus kirjas Levitinilt ajakava, millal oleks võimalik sadamate vahel navigeerimist alustada, ning kiitis Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve vesikonnas laevaliikluse arendamiseks 2002. aastal sõlmitud Eesti-Vene kokkulepet.\nLaaksaare-Piirissaare ja Tartu-Piirissaare laevaliine opereeriva Tartu Sadama omanik Rein Kilk ütles, et Tartu-Pihkva liini avamise kava on kümme aastat hautud ja sellega poliitilisel tasemel tegeldud, aga ministeerium on just viimasel ajal asunud probleemi tõsisemalt lahendama. “Eesti poolel praegu takistusi pole, küll aga on Vene poolel takistused, mida ei saa erafirma lahendada,” ütles Kilk.\n2002. aastal sõlmitud Eesti-Vene kokkuleppe kohaselt kooskõlastavad mõlemad pooled sadamate ja sildumiskohtade loetelu, kuhu on lubatud siseneda teise lepingupoole laevadel.\n“Esialgu ei oleks tegemist regulaarreisidega, vaid tellimusreisidega. Pikemas perspektiivis tuleks aga kindlasti kõne alla regulaarse laevaliini avamine Eesti ja Vene vastavate sadamate vahel,” ütles majandusministeeriumi peaspetsialist Gerli Koppel.\nKilgi idee on avada huvireisijatele mõeldud regulaarliin, mille tarbeks ostetaks ka uus laev. Laev hakkaks liikuma õhtul, marsruut kulgeks mööda Emajõge Peipsi järvele, Piirissaarest mööda. Mööda Velikaja jõge sõites jõuaks laev hommikuks Pihkvasse ja tuleks õhtul tagasi. Kokku oleks trass umbes 150 kilomeetrit pikk.\nLasnamäe ja Nõmme prügivedu on mäda\nLäti võttis eelarve vastu\nKeda peab Financial Times Eesti helgemateks peadeks?\nEestlane palkas Taani majanduslehe juhiks eksrahandusministri\nKallas erastaks Eesti Energia kohemaid\nMaksuamet: võlglased ei peaks saama riigihangetel osaleda\nAgressiivne kasv viis Rovio kasumi alla Aktsia hind kukkus 20% 1


Pärnu alistati korraliku lisaajathrilleriga Tartu Ülikool Maks & Moorits\nPärnu alistati korraliku lisaajathrilleriga\nPaf Eesti-Läti liigas esimest võitu jahtinud Tartu Ülikool Maks & Moorits võttis kodusaalis vastu Pärnu Sadama meeskonna. Mõlemalt poolt üles-alla teise poolaja järel läks mäng lisaajale, mille Tartu meeskond enda kasuks pööras ja lõpuks 82:77 võidu tabelisse kirjutas. Emmanuel Wembi tõi Tartu eest 19 punkti ja võttis seitse lauapalli. Andris Misters oli Pärnu särgis üleplatsimees 22 punktiga.\nTartu Ülikooli spordihoones paarisajapealise publiku ees peetud kohtumise avapoolaega kontrollis kodumeeskond, kuigi mänguskoor püsis tasavägine. Et Pärnu meeskond saatis hiljuti koju nii ameeriklasest tagamängija kui tsentri, siis kohanesid pärnakad uue olukorraga ja Pärnu jaoks aitas mängu tasakaalus hoida lauavõitluse kontrollimine. Hiljuti peatreenerit vahetanud Tartu meeskond näitas meeskondlikku ja aktiivset tegutsemist ja pingilt tõid head energiat mängu Emmanuel Wembi ja Patrik Saal. Avaveerand Tartule 18:16 ning esimese poolaja lõpuks juhtis Tartu 40:34.\nKolmandal veerandil tabas aga kodumeeskonda täielik krahh, sest poolaja avaminutil tabatud Patrik Saali kaugvise jäi pikaks ajaks meeskonna ainsaks korviks, samas kui Pärnu viskas 23 vastuseta punkti ja pööras poolaja kaotusseisu 15-punktiliseks eduseisuks. Mihkel Kirvese pealtpanek tegi Pärnu eduks enne neljandat perioodi 62:45.\nTartu meeskonnal jätkus aga sisu neljandal veerandil taas seis ringi pöörata ning Wembi korv alustas 17:2 spurti, mille järel oldi kolm minutit enne normaalaja lõppu taga vaid kolme punktiga seisul 61:64. Hendrik Eelmäe kaugvise viigistas seisu 66:66 peal. Kui mängida jäi 10 sekundit ja seis oli viigis, tehti Andris Mistersi vastu kaugviskel viga ja lätlane tabas kõik kolm kaugviset. Tartlaste normaalaja viimase rünnakuga suutis aga Oliver Suurorg kaugviskega mängu taas viigistada ja seisul 71:71 mindi lisaajale.\nLisaajal said tartlased tänu Rosenthali ja Eelmäe kaugvisetele kätte eduseisu. Mistersi kaugvise vähendas vahe kahele seisul 79:77, ent Wembi ja Rosenthali vabavisked kindlustasid tartlastele Eesti-Läti liiga esimese võidu seisuga 82:77.\nPingilt sekkunud Emmanuel Wembi mängis ligi 31 minutit, viskas 19 punkti ja võttis seitse lauapalli. Adomas Drungilas sai kirja 13 punkti ja 10 lauapalli ning kolm kaugviset tabanud Oliver Suurorg viskas samuti 13 punkti. Hendrik Eelmäe ja Patrik Saali arvele jäi võrdselt 12 punkti.\nSamuti pingilt alustanud Andris Misters kogus üleplatsimehena 22 punkti ja neli lauapalli. Artur Konontsuk sai mänguaega 38 minutit ja kirja 19 punkti. Mihkel Kirves kogus 13 punkti ja 16 lauapalliga võimsa kaksikduubli.\nTartu Ülikool Maks & Moorits peatreeneri Nikolajs Mazursi hinnangul näitas meeskond iseloomu.\n„See oli meestele väga vajalik võit ja nad näitasid iseloomu, kui võitlesid end tagasi 17punktilisest kaotusseisust. Mängijad saavad sellest kindlust juurde ja mäng-mängult hakkab meeskond ka paremini mängima. Seda, mis toimus meie mänguga täna kolmandal veerandil, ei oska ilmselt keegi seletada. Mängujoonise ehitamine ja rollide paika saamine alles käib. Aitäh kõikidele saali tulnud toetajatele.”Nikolajs Mazurs, Tartu Ülikool Maks & Moorits peatreener\nLiigade mängugraafikus on nüüd paarinädalane koondisepaus ja tartlaste järgmised mängud on detsembris, kui kohe kuu alguses võõrustatakse kahel järjestikkusel mängupäeval Põhja-Euroopa korvpalliliiga teist etappi. Järgmine Paf Eesti-Läti liiga mäng on laupäeval, 4. detsembril, kui Tartusse tuleb Riia VEF.


Vimased õppe uudised:\nEESTI KEELE NÄDALA TÄHISTAMINE\nEesti keele viktoriin\n20.-24.novembrini viisid Maardu Gümnaasiumi võõrkeelte ainesektsiooni õpetajad S.Sizova, G.Nast, T:Vasilieva ja S.Stepnjova inglise keele teemanädala "All-around English" (Piirideta inglise keel).\nKeelt ei ole võimalik efektiivselt õppida süüvimata nende riikide kultuuri ja ajaloolisse keskkonda, kus seda keelt räägitakse. Just seetõttu said 3.-.12.klasside õpilased uurida inglisekeelsete maade kultuuri ja traditsioone, samuti otsida infot ning koostada esitlusi selle kohta.\nInglise keele nädalal toimusid 7.-12.klassidele ülelinnalised olümpiaadid, viidi läbi interaktiivsete mängude päev ning meeskonnamängud „Mõistatuste maailmas“, toimus inglise keele teadjate turniir, korraldati Londoni-tuur ja viktoriinid „Kas tunned Suurbritanniat“, „Harry Potter“ ja „Õpime grammatikat lõbusalt“, tähistati tänupüha. Samuti said lapsed tutvustada esitlusi, lugeda luuletusi, teha kaarte ja aplikatsioone. Toimus seinalehtede konkurss „All around English". Nädala lõpus tehti üritustest kokkuvõtted ning anti parimatele tänukirjad ja auhinnad.\nInglise keele teemanädalal said õpetajad rakendada erinevaid efektiivseid meetodeid, õpetada lapsi iseseisvalt ja meeskonnas töötama. Pedagoogid näitasid, et õppimine ei ole rutiin, vaid põnev protsess, mis lubab laiendada silmaringi, arendada sotsiaalseid oskusi ja loomulikult parandada üldist kirjaoskust.\nVõib kindlustundega öelda, et inglise keele nädal oli edukas. Suure pedagoogilise kogemusega ja tulemusliku praktikaga õpetajad mitte üksnes ei tutvustanud lastele paljut uut, vaid tõstsid ka huvi keeleõppe vastu, motiveerisid iseseisvalt töötama ka väljaspool kooli.\nUnustasin parooli ? Registreeru


Transferriini madal põhjused ja ravi / Meditsiin | Thpanorama - Tehke end täna paremaks!\nTransferriini madal põhjused ja ravi\nTermin madal transferriin see viitab transferriini glükoproteiini vähenemisele vereringes. Transferrin on valk, mis vastutab raua tarbimise eest iga päev pärast soole imendumist. Seda rauda transporditakse transferriiniga ja seejärel säilitatakse maksas, põrnas ja luuüdis..\nPärast ferritiini kujul säilitamist võib rauda kasutada erinevates protsessides, näiteks hemoglobiini sünteesil ja vereloome protsessis. Transferriin sünteesitakse retikulo-endoteelisüsteemis (SRE), kuigi see toimib, eriti maksas. Selle poolväärtusaeg kestab 8 kuni 10 päeva.\nKuna selle poolestusaeg on lühike võrreldes teiste maksa, näiteks albumiini sünteesitud valkudega, on selle mõõtmine plasmas usaldusväärne maksa sünteesi võime indikaator. Kuid seerumi transferriini taset ei tohi segi ajada transferriini küllastumisega.\nSeerumi transferriini tase viitab vereplasmas sisalduva valgu kogusele, samas kui transferriini küllastumine viitab selle transferriini protsendile plasmas, mis on hõivatud rauda transportides..\nTransferriini küllastumise normaalväärtused on vahemikus 25% kuni 35%.\nMõned kirjandused kirjeldavad madala rauasisaldusega dieeti, mis on otsene põhjus madalate plasmatasemete ülekandmiseks. Siiski on näidatud, et raud ei hõlma transferriini sünteesi maksas.\nSee seos võib olla tingitud asjaolust, et keha otsib alati tasakaalu ja hoiab ära oma molekulide ja valkude puudujäägi või ülejäägi..\nSeetõttu tajub organism keha protsesside jaoks kättesaadava rauasisalduse vähenemist ja teisendab seda transferriini vajadusena; siis saadab see signaali maksale, et suurendada selle sünteesi ja transportida rohkem rauda selle kasutamiseks.\nTeisest küljest, kui organism näeb hematopoeetilistes protsessides kasutatava raua ülemäärast suurenemist - hemoglobiini sünteesi, siis teisendab see seda üleliigse transferriini transportiva raua kujul ja saadab sellest tulenevalt signaali maksale, et vähendada selle tootmist.\nKuna transferriin sünteesitakse peamiselt maksas, on selle plasmas laskumise põhjused peamiselt need, mis võivad mõjutada maksafunktsiooni.\nOn näidatud, et rohkem kui 80 grammi alkoholi tarbimine päevas võib pärssida mõnede glükoproteiinide, sealhulgas transferriini glükosüülimist. Selle tulemusena leitakse madalad plasmatasemed.\nGlomerulonefriit on patoloogia, mille puhul on kadunud neeru filtreerimisvõime.\nSeega võimaldab see suurte molekulide läbimist, mis tavaliselt ei läbi glomerulusi, nagu albumiini valgud, gamma-globuliinid ja transferriinid..\nSee valkude kadu neerude kaudu põhjustab mitmeid põhjusi ja põhjustab tavaliselt nefrootilist sündroomi ja madalat plasmakäitumist.\nHemokromatoosi diagnoosimisel võetakse arvesse transferriini küllastumise taset.\nPatoloogia olemasolu korral on need tavaliselt üle 50%, 20% rohkem kui oodatav normaalväärtus.\nSee tähendab, et vereringes on vähe transferriini ja seetõttu peab suurem osa sellest transportima rauda vastavalt organismi vajadustele..\nKahte transferriini küllastuse näitu üle 50% peetakse haiguse diagnostikaks.\nTransferriin kuulub seerumi valkude rühma, mida nimetatakse "negatiivseteks akuutse faasi valkudeks", mis tähendab, et nende normaalsed seerumi väärtused vähenevad põletikuliste protsesside korral vähemalt 25%..\nSee võib toimuda operatsioonides, neoplasmades, infektsioonides, traumajärgses põletikus ja igasuguses protsessis, mis käivitab akuutse faasi reaktandid.\nTransferriini madala taseme ravi vereringes sõltub peamiselt selle põhjustajast.\nEnam kui ravi on mõnel juhul tegemist söömisharjumuste ja alkohoolikute korrigeerimismeetmetega.\nJuhul kui transferriini madal tase veres on tingitud organismi raua liigsest tasemest, on ravi suunatud raua vähenemisele..\nDeferoksamiin seondub vaba rauaga, mis ületab ülemäärast rauda (hemoglobiinisisaldusega rauda ja transferriiniga seotud rauda) ja kelaadib, et neerud võivad filtreeruda ja mis erituvad uriiniga..\nKoos rauda vähese toitumisega on soovitatav vältida toidulisandeid raua ja C-vitamiiniga, mis soodustab soole raua imendumist.\nMary D. Litchford, Levinis ja O'Neal's Diabeetiline suu (seitsmes väljaanne), 2008. Toitumisprobleemid diabeedi ja suuhaavandiga patsiendil. Välja otsitud andmebaasist: com\nMääratlus os Transferrin. 05/13/2016 Välja otsitud andmebaasist: com\nAlison U Kelly, Stephen T McSorley, Prinesh Patel BMJ 2017; 357: j2513. net Üldarst Kuidas tõlgendada rauaõpinguid? Välja otsitud: intramed.net\nEmanuela Tolosano. USA Riiklik Meditsiiniraamat Tervise Instituut. Hematoloogia 2015. aasta mai; 100 (5): 565-566. doi: 3324 / haematol.2015.124966 Seerumi transferriini suurendamine koe raua ülekoormuse vähendamiseks ebatõhusa erütropoeesi tõttu. Välja otsitud aadressilt: ncbi.nlm.nih.gov\nAisen P, Leibman A, Zweier J (märts 1978). "Raua seondumise inimese transferriiniga stöhhiomeetrilised ja saidi omadused". Bioloogilise keemia ajakiri. 253 (6): 1930-7. PMID 204636 Välja otsitud andmebaasist: jbc.org\n« Ravi ülekandmine (psühhoanalüüs) Isomeetrilised muundamised Koostis, tüübid ja näited »


Märtsikuu toidukorv – Pille Blogi\n/ märts 28, 2015/ 2 comments\nKuna mul märtsis enam toidupoodi minna pole plaanis, võin vabalt juba kolm päeva enne kuu lõppu ka kokkuvõtte ära teha. Siin see on.\nNimetus Kogus Hind kokku Selgitus\nAnanass 1,2 kg € 2.60\nApelsin 1 kg € 1.30\nAvokaado 250 g € 1.00\nBanaan 1,4 kg € 1.60 Ma pole banaanide suhtes mitte kunagi oma elus paranoilisem olnud kui märtsis, sellepärast ka tavapärasest vähesem tarbimine 😀 #khmbrasiiliarändämblikkhm\nGranaatõun 600 g € 1.70 Granaatõuna seemneid sööb Kaur väga hea meelega.\nHapukoor 2,5 kg € 4.00\nHeeringafilee 240 g € 1.00 Kala tarbime ilmselgelt liiga vähe, ent mul tõesti pole väga suurt usku neisse kilavate silmadega supermarketite steroid-lõhedesse. Peab hakkama kalaturul käima.\nIngver 240 g € 0.80 Et ma peale suulae lõikust antibiootikume kohe kuidagi võtta ei soovinud, tarbisin mõnda aega hoopis erinevaid põletikuvastase toimega toiduaineid, ingveriga eesotsas.\nJogurt 2,7 kg € 8.10\nJuust 1,1 kg € 5.60\nJäätis 360 g € 2.70\nKaalikas 280 g € 0.20\nKamapallid 2 pakki € 1.20\nKana (filee, koivad, kintsud) 4,1 kg € 27.60\nKapsas 550 g € 1.40\nKartul 16 kg € 13.30\nKeefir 1 l € 0.80\nKetšup, majonees, BBQ kaste 1,6 kg € 3.50\nKiivi 240 g € 0.50\nKohupiim 400 g € 0.90 Kohupiima me muidu ei tarbi, ainult pannkookide peale paneme seda (lisaks moosile).\nKohv 1 kg € 8.00\nKohvikoor 600 ml € 1.10 Kasutan mõnikord kastmete tegemiseks.\nKonserv 610 g € 2.90 Tuunikala, purustatud tomatid\nKookosrasv 250 ml € 5.80\nKurk 1,8 kg € 6.80 Kuigi Eesti ja Hispaania kurgid seisavad poes kõrvuti oma kolmekordse hinnavahega, siis kahjuks Hispaania kurgid on imeliku hapuka maitsega, nii et peab Eesti omi eelistama.\nLeib, mitmeviljaröst 2 kg € 2.70\nLiha (sh hakkliha) 5,2 kg € 29.90\nLillkapsas 1,1 kg € 2.80\nMahl 1,9 liitrit € 3.70\nMaitseained 1 pakk € 1.00\nMandlilaastud 160 g € 3.30 Tegin Tosca kooki.\nMarineeritud kurk 1 purk € 1.30\nMoos 2 purki € 3.80 Peamiselt läheb moos hommikupudru peale. Kuigi noh, minu puhul läheb vist pigem puder moosi peale.\nMugulsibul 2,2 kg € 1.50\nMuna 40 tk € 4.60\nPaprika 600 g € 1.80\nPasta/makaronid 500 g € 0.70 Makarone/pastat ma väga tihti söögiks teha ei saa, sest mul viskab väga kiirelt üle neist. Aga pakk on kapis alati olemas, juhuks kui mingi hea mõte tekib ja haruharva süües võib lihtne makaron hakklihaga ikka väga hea olla.\nPeekon 120 g € 1.50\nPelmeenid 400 g € 1.90 Mõnikord tuleb selliste asjade isu või see “ma ei taha täna pliiti kauem kui 10 minutit näha” tuju. Ostsime vahelduse mõttes täisterapelmeene 75% suitsuliha täidisega. Meh. Lamp.\nPiim 9 liitrit € 6.30 Piima joob meie peres peamiselt Rene, mina panen seda ainult kohvi peale ja mõne toidu sisse. Kaur lehmapiima ei tarbi.\nPirn 500 g € 0.50\nPorgand 1 kg € 0.60\nPudruhelbed 1,5 kg € 2.70 Umbes neljal hommikul nädalas sööme meie Kauriga kas neljavilja-, tatra- või hirsihelvestest tehtud putru. Renel, ma saan aru, on sõjaväest veel pudru küllastumus peal, nii et tema ei hooli ei pudrust ega tegelikult hommikusöögist üldse.\nPurgisupp 530 g € 1.40 Just in case kui ei jõua mingit pikemat vaaritamist korraldada, siis plaks potti, vesi peale, keema ja olemas. Tavaliselt see nö tagavaraplaan passib külmikus üsna pikalt, enne kui kasutust leiab.\nPuuviljapüree 4 tuubi € 4.80 Kui poes olles mähkmete vahekäiku satume, siis Kaur nõuab endale alati ühe või kaks tuubipüreed (Ella´s Kitchen vms). Koju ei osta me talle neid enam ammu, aga poes pole kärsitu lapse vaigistamiseks paremat meetodit. Jah, olen paraku üks neist moraalitutest emadest, kes täiesti jultunult mõne pakendi enne kassasse jõudmist avada söandab.\nRapsiõli 1 liiter € 2.80\nRedis 125 g € 1.00\nPruun riis 500 g € 1.00\nRPA 700 g € 8.60 Kuu alguses ostsin viimase paki RPA-d ja nüüd juba paar nädalat pole ma Kaurile kordagi pudelipiima teinud. Tundub, et sai läbi see periood.\nSaiakesed, pirukad, stritslid 850 g € 6.10 Täpsemalt: kaks juustustritslit, üks jõhvika-kohupiima stritsel, üks sõõrik ja kaks lihapirukat. Kuu aja peale nii väga hirmus traagiline pole ma arvan.\nVarem, siis kui esimene asi, mida hommikul jõin, oli tassitäis kohvi, läks mu kõht alati kuidagi punni ja valusaks. Nüüd on see mure täiesti ununenud. Pigistan poole sidruni mahla sooja vee sisse ja joon, isegi hapu maitsega harjub kiiresti. Kaur nõuab ka “apust” (nagu ta seda nimetab) oma osa 😀\nSiider 0,7 liitrit € 1.90\nSink, vorst jms võileivamaterjal 640 g € 2.00 Hommikusöögi väärtuslikku aega pole mõtet kulutada millegi nii vähetoitva peale nagu on võileivad. Seega sööme võileibu päris harva, pigem putru või omletti vms.\nŠampinjon 120 g € 0.30\nŠokolaad € 15.60 Kusagil kadus koguse järg ära, aga ilmselgelt on see number LIIGA suur.\nSuhkur 1 kg € 0.50\nTomat 1,8 kg € 5.80\nVahukoor 200 ml €0.80 Samamoodi nagu kohvikoort kasutan vahukoort mõnes kastmes.\nValmistoit 600 g €1.70 Märtsis oli kaks sellist kiiret päeva, et haarasin Kaurile lõunasöögiks valmistoidu letist mingi kartulipudru ja kastme, et koju jõudes talle kohe kiiresti midagi anda oleks. Ilmselt oli tegu mõne sellise päevaga, kui ise ka õhtul pelmeene soojendasin – kui juba kiire on, ei söö keegi meist üleliia korralikult. Aga nii harva pole sellest vähimatki hullu.\nVein 1 pudel € 4.60 Endale üllatuseks olen avastanud, et viimasel ajal isutab mul tavapärase suud vaakumisse tõmbava kuiva punase asemel hoopis värske ja mahlase valge veini järgi.\nVõi 900 g € 2.80 Pool võist läks eelmainitud Tosca koogi sisse.\nVärsked ürdid/salatid € 4.60 Till, roheline sibul, frillis, jääsalat.\nÕlu 5 liitrit € 14.00 See tundub nagu suur hulk õlut, aga tegelikult…kui paljud mehed joovad nädalavahetuse peale umbes kolm õlut?\nÕun 1,7 kg € 1.70\nJoon enne hommiku- ja lõunasööki klaasi õunaäädikavett, mis seedimist hõlbustab. Esialgu tundus see maitse talumatult jälk, aga inimene tõepoolest harjub kõigega.\nToidule kuluv summa mulle tegelikult üllatusena ei tule. Kui siis vaid nii palju, et see on tavapärasest veidi väiksem. Meil on nimelt iga kuu toidule ning majapidamistarvetele kulutamiseks olev summa suhteliselt välja kujunenud, nii et mõttes jagan selle nädalate peale ära ning toidupoes käies on teada, palju enam-vähem okei kulutada on. See summa jätab väga vabalt ruumi vaheldusrikkaks toitumiseks – kõik sõltub ainult minu viitsimisest vaaritada.\nPeale seda, kui Kaur meie söögilaua äärde lisandus, on koduse menüü asjalikumaks muutumine võrreldes varasemaga täiesti tuntav. Enne olid igasugused pelmeenid, friikartulid, burksid jms sodi oluliselt tihedamini kiireks õhtuseks lahenduseks. Ent kuna lapsele tahan ma pakkuda korralikku ja mitmekesist toitu, ehk et on nagunii vaja köögis möllata, siis vaaritan ühe korraga juba kõigile korralikult. Niisiis võib küll öelda, et tänu Kauri olemasolule sööme ka meie Renega korralikumalt kui näiteks aasta tagasi.\nRahakotis kajastub toitumisharjumuste muutus alates sellest, kui üle päeva poes käimise asemel nö nädala oste tegema hakkasime. Sellise pikema planeerimise juurutamine kulges muidugi päris konarlikult, aga kindlasti on see majanduslikult mõistlikum. Esiteks on meil nüüd selge ülevaade sellest, mille peale meie raha kulub ja teiseks jäi hetke-emotsiooni ajel tehtud oste märkimisväärselt vähemaks. Kui varem poetus vähemalt üle päeva midagi ebavajalikku ostukorvi, siis nüüd juhtub seda umbes korra nädalas, sest just nii harva käin ma poes. Nagu ülalt näha, siis šokolaadi jms jama me endale täiesti ära keelanud pole, ent maiustamine on samuti palju rohkem kontrolli all kui varem. Või no mis kontrolli all ta ikka on – nüüd ma lihtsalt TEAN, kui ebanormaalselt palju šokolaadi ma söön 😀\nKusjuures poodi minnes on mul alati eelnevalt tehtud nimekiri vajalikest asjadest, nii et mingit sihitut ringi lonkimist ka ei toimu. Nimekirja täiendan pidevalt, mitte ainult enne poodiminekut. Ehk et kui midagi otsa saab panen kohe kirja, muidu on raudpolt hiljem meelest läinud.\nKiirtoitu sööme harva, korra-paar kuu aja jooksul ma arvan. Peamiselt vist sel samal põhjusel, et kui kodus on kapp söögikraami täis ostetud, pole ühtki enam-vähemgi ratsionaalset põhjust kuskile Hessi sõita. Aga nagu öeldud, paar korda kuus tuleb seda ikkagi ette ja isegi mitte minu viitsimatuse, vaid pigem siira rämpsuisu tõttu 😀 Aga no worries selles suhtes, Kaur ei tea burgerist, friikartulitest ega Coca Colast veel (ilmselt üsna pikka aega) mitte mõhkugi.\nHoian ka järgmine kuu toidupoes kuluval rahal silma peal. Vaatan, mis saab siis, kui kõik ostud ekstra teadlikult läbi mõelda ja näiteks üritada mõned saiakesed ning šokolaadid millegi “rohelisema” vastu vahetada. Kui mingit märgatavat muutust võrreldes märtsiga ei toimu, siis aprilli lõpus uut kokkuvõtet oodata ei tasu 😀\n← Koduse juuksemaski esimene katsetus Ise tean →\nHelen 31.03.2015 at 17:11\nWe should be best friends, sest sa kirjutad täpselt neid asju mida ma mõtlen. Kohati kriipi ka 😀\nPille author 31.03.2015 at 21:34


September on Eesti toidu kuu | Terviseinfo\nUudised / September on Eesti toidu kuu\nSeptembris kolmandat korda korraldatav Eesti toidu kuu ühendab üle 30 kodumaisele toidule pühendatud ürituse ja festivali.\n„Septembris on metsas ja põllul kõige saagirikkam aeg ning värske ja mitmekesine tooraine võimaldab Eesti toidu kuu raames meie toidukultuuri kõige kirkamal viisil näidata,ˮ ütles maaeluminister Tarmo Tamm „ See aitab toidukuu juhtmõttele „Ma armastan Eesti toituˮ anda väärilise sisu.ˮ\n„Eesti toidu kuu programm avab kodumaist toidukultuuri alates metsaandide kasutamisest ja hoidiste tegemisest ning lõpetades maapiirkondade restoranide eripakkumistega,ˮ täpsustas Tamm. „Eesti inimeste jaoks on toidu kodumaine päritolu järjest olulisem. Inimesed hindavad üha kõrgemalt siin kasvatatu ja toodetu kvaliteeti ning maitseomadusi. Teisalt peab Eesti toidusektor põllumeeste, toiduainetööstuste ja kokkade ning toitlustusettevõtete koostöös muutuma aktiivsemaks ja nuputama, kuidas Eesti toitu aktiivsemalt pakkuda,ˮ ütles Tamm.\nEesti toidu kuu kestab 2. septembrist oktoobri alguseni ja see avatakse ametlikult 3. septembril Harjumaal Vääna Mõisakoolis. Kuna käimas on laste ja noorte kultuuriaasta, on ka tänavune Eesti toidu kuu pühendatud lastele ja noortele ning toidukuu eesmärgiks on kutsuda lapsi toiduüritustest osa võtma, Eesti toitu valmistama ning Eesti toidu teemal kaasa mõtlema ja rääkima.\nEesti toidu kuud tähistati esimest korda 2015. aasta septembris. Eelmisel aastal külastas Eesti toidu kuul korraldatud üritusi ligi 75 000 inimest, aasta varem 65 000 inimest. Kodumaise tooraine võtavad oma menüüdes tähelepanu alla ka mitukümmend Eesti toidutee võrgustikku kuuluvat Eesti maapiirkondade restorani. Toidukuu on osa müügiedenduskavast „Eesti toit 2015–2020ˮ, mille alla kuulub Eesti toidu kuu, Eesti toidutee, aasta toidupiirkonna valimine ja avatud toidutööstuste nädal.\nLähemalt saab lugeda Eesti toidu kuu kohta www.eestitoit.ee.\nMÄRKSÕNAD: Eesti toidu kuu\nEesti toitumis- ja liikumissoovitused


Pruun ehk metsik hirss on söögitaimena tuntud juba keskajast. Kasvab looduslikult Ida-Aasias, kasvatatakse peamiselt Egiptuses.\nSobiv portsjoni suurus on 60g inimese kohta. Leotada kaks tundi. Võtta kolm osa vett ühe osa hirsi kohta ja keeta 20-30 minutit.\nToitumisalane teave 100g toote kohta: energiasisaldus 1426kJ/339kcal. Sellest rasvad 4,2g (millest küllastunud rasvhapped 0,4g), süsivesikud 58g (millest suhkrud 2g), kiudained 14,8g, valgud 9,8g, sool 0,01g.


Viie Aasta Karjääri Eesmärgid Ja Need Eesmärgid, Mida Peate Nende Eesmärkide Saavutamiseks Tegema | Edendamine - 2019\nPõhiline Edendamine Viie Aasta Karjääri Eesmärgid Ja Need Eesmärgid, Mida Peate Nende Eesmärkide Saavutamiseks Tegema\nTeie karjääri lähenemiseks on erinevaid viise. Üks võimalus on pühkida, nagu "korgi löömine ojas", vastavalt Forbes'i toetaja Lisa Quastile. Teine võimalus on kirjutada eesmärgid ja püüdlused. Quasti sõnul annab see teisese lähenemise teile karjääri kontrolli. Kuigi mõned inimesed on õigel ajal pühkides, vajavad teised suunda ja viie aasta eesmärgid aitavad teil keskenduda nii lühiajalistele kui ka pikaajalistele jõupingutustele.\nEesmärkide seadmine viieaastaseks perioodiks võib olla väga kasulik inimestele, kes usuvad, et peame silmas pidama. Ära kirjuta viie aasta eesmärkidest lühikirjeldust, ilma et see oleks ettevaatlik. Mõelge, millist tööd soovite teha või milliseid tööülesandeid, hüvitisi ja töötingimusi soovite viie aasta jooksul.\nInimesed, kes alustavad tööd uues töökohas või oma karjääri alguses, võivad tunda palju ebakindlust selle üle, kus nad viie aasta pärast on. Kui see on teie, soovitab Quast seada eesmärgiks saada oma tööekspert viie aasta pärast. Teised inimesed võivad tunda, et neil peaks olema viie aasta jooksul erinev karjäär. Kui soovite karjääri muuta, siis looge plaan selle kohta, kuidas saate vahetuse tegemiseks vajaliku kogemuse ja hariduse.\nÜks lähenemine eesmärgi seadmisele Quast ja paljud teised on kirjutanud SMART-eesmärkide kirjutamisest. Eesmärk peaks olema Spetsiifiline, selge märge selle kohta, mida peate saavutama, samuti olema mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja ajastatud. Ärge kirjutage eesmärki, mis on nii ebareaalne või mõõtmatu, et te ennast ebaõnnestumises seadistate. Kui soovite oma ettevõtte juhiks olla, kirjutage midagi sellist: "Viie aasta pärast olen ma juhtkonna tasandil vähemalt viis inimest ja teenin vähemalt 60 000 dollarit aastas."\nAnna endale väljakutse, mis hoiab teid motiveeritud. Viis aastat on eesmärgi saavutamiseks pikka aega. Mõned tegelevad sellega, luues väiksemaid eesmärke. Näiteks, et olla juhataja, kes viie aasta jooksul 60 000 dollarit, võiksid need eesmärgid kirjutada. Pärast esimest aastat saate tulemuste keskmisest kõrgema reitingu. Teise aasta järel võta vastu juhtimiskoolituse programm. Pärast kolmandat aastat võtke projektid, millel on rohkem volitusi ja võida kõrgema juhtkonna tunnustust. Pärast neljandat aastat kindlustage juhtimispositsioon. Pärast viiendat aastat, saage tõus ja teenige vähemalt $ 60,000.\nKuidas Vabandada Professionaalse Vea Eest Ilma Grovelingita\nKas Keegi Võib Koguda Töötust?


Ettevõttest | Balteco\n22 aastat pühendumist kõrgkvaliteetsete massaaživannide arendamisele\nBalteco asutas 1990. aastal seltskond andekaid insenere ning nüüdseks oleme Põhja-Euroopa juhtiv massaaživannide tootja ja arendaja. Viimase 22 aasta jooksul oleme saanud palju kogemusi ja äärmiselt väärtuslikku oskusteavet – see kõik on realiseerunud Balteco uusimas tootevalikus, mis on ilmselt turu parim sortiment massaaživanne. Disainisarja vannide ulatuslikus valikus on suur hulk akrüülvanne ning uusim tulija on sari SolidSurface – massiivsed kivivannid kaubanimega Xonyx™. Lisaks suurele vannide ja massaaživannide valikule toodab Balteco ka kõrgkvaliteetseid duši- ja aurukabiine, massaažipaneele ja minibasseine.\nMassaaživannide tunnustatult juhtiva arendajana oleme aastate jooksul tutvustanud mitmeid praktilisi funktsionaalseid uuendusi ja tehnilisi lahendusi, mis on saanud tööstusharu standardiks ja mida nüüd kasutavad ka teised kvaliteettootjad. Meie eesmärk ja igapäevane püüdlus on kujundada oma klientide jaoks absoluutselt parimad massaaživannid, mille tehnilised omadused on parima kvaliteediga, uuenduslikud ja praktilised. Oleme uhked, et meil on Euroopas kaugelt üle 100 000 rahuloleva kliendi, kes naudivad massaaživanni – see tõendab, et Balteco arendab oma uuenduslikke ja auhinnatud disainiga tooteid jätkuvalt edasi.\nJaak Urm Müügidirektor\nEttevõttest\tBalteco ajalugu


Helina eemaldamine iPhone'ist - 2021\nHelina eemaldamine iPhone'ist\nIPhone'is saate valida helinate loendist, kuid te ei saa kustutada ühtegi telefoni iOS-i osana saabunud helinat. Telefoni lisatud helinaid saab iTunes'i kaudu kustutada, kustutades need iTunes'ist ja seejärel sünkroonides telefoni arvutiga. Kas olete otsustanud iPhone'ile lisatud helina, ei sobi teie ettevõtte jaoks või te ei taha enam teatud helinat enam, seda pole raske eemaldada. Pärast helina eemaldamist iTunes'ist on vaja ainult iPhone'i USB-kaablit, et see iPhone'ist eemaldada.\nAvage oma arvutis iTunes'i programm ja klõpsake vasakpoolse paneeli ülaosas asuval "Toonide" sisu kategoorial, et kuvada kõik oma iTunes'i teegisse lisatud helinad.\nKlõpsake helinale, mida soovite iPhone'ist eemaldada, ja vajuta klaviatuuril olevat „Delete“ nuppu, et kustutada see oma iTunes'i teegist. Klõpsake avanevas dialoogiboksis nuppu "Eemalda". Kui soovite helinat oma arvutis hoida, kuid mitte iTunes'is või klõpsata valikul „Move to Recycle Bin“ („Eemalda prügikasti”), valige selle dialoogi valik „Dialoogiaknas“ („Keep File”).\nKlõpsake oma iPhone'il seadme Devices all vasakul asuval paneelil ja valige peaakna ülaosas vahekaart "Tones". Asetage märkeruut sünkroonimistoonide kõrval ja klõpsake valikul Valitud toonid kõrval olevat raadionuppu. Asetage iga iPhone'i juurde jääva helina kõrval märkeruut. See eemaldamismeetod ei kustuta iTunes'i raamatukogust valitud helinaid; nad lihtsalt ei sünkroonitud iPhone'iga.\nÜhendage iPhone iPhone'i USB-kaabli abil arvutiga ja oodake hetk, kuni iTunes seda tuvastab. Klõpsake vasakul paanil oma iPhone'i nime ja klõpsake nuppu "Sync".\nTeie iPhone'is eelsalvestatud helinad ei ole iTunes'is nähtavad ja neid ei saa eemaldada. Ainult teie iPhone'ist eemaldatavad helinad on need, mida te sellele lisate.


Neljakordne maailmameister: olen valmis sõitma igavat F1-sarja, kui see toob Huberti tagasi - Autosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nNeljakordne maailmameister: olen valmis sõitma igavat F1-sarja, kui see toob Huberti tagasi\n6. september 2019, 8:55\nSaksamaa vormeliäss Sebastian Vettel sõnas, et on valmis terve ülejäänud karjääri võistlema igavas F1-sarjas, kui see tooks tagasi Anthoine Huberti, kes hukkus eelmisel nädalavahetusel Belgia GPl toimunud traagilises avariis.\n32-aastase Vetteli arvates tuleks sõitjate ohutust veelgi enam parandada. «Ma arvan, et seal on mitmeid asju, mida võiks muuta paremaks ning täiustada.»\n«Paljud inimesed arvavad, et vormelisõit on igav ja turvaline, aga pigem osaleksin igavesti üksluisel ning igaval võistlusel, kui see tooks Anthoine'i tagasi,» jätkas neljakordne maailmameister emotsionaalselt.\n«See, mis juhtus, on kõikidest stsenaariumitest halvim. Arvan, et õnnetusest tuleks teha vajalikud ja detailsed järeldused, sest edaspidiste vahejuhtumite vältimiseks on vaja näha kõiki elemente.»\n22-aastane prantslane Hubert põrutas Belgia GPl kiirusega 274 km/h vastu rajapiiret, mis põhjustas suure ahelavarii. Mees suri saadud vigastustesse ning mitmed teised sõitjad said tõsiseid traumasi.


Kohaliku majanduse üllatused - Saarte Hääl\nKui majandus jutuks tuleb, siis räägitakse ikka sellest, mida oma silmaga näha on. Suvel kohtab näiteks mitmel pool turiste ja siis tundub, et kõik on hästi, nii nagu peab. Samuti hakkavad silma puude virnad sadamates ja teede ääres. Meedias räägitakse tihtilugu põllumeestest ja nende muredest. Nii jäävadki mitmed teised valdkonnad kuidagi varju, olgugi et nende osa päris suur on.\nVaevalt leiduks palju neid, kes oskaksid öelda, mis vidinaid või masinate osi Saaremaal toodetakse ja siis siit ära viiakse. Samuti läheb ju kala siit ära. Lettidelt paistavad silma pigem tuunikala kui räim tomatis konservid. Laeva- ja paadiehitusest räägitakse ehk rohkem, kuid seegi valdkond köidab pigem välismaiseid ostjaid.\nNiisiis on Saaremaal nii mõndagi varjul, millest teavad rohkem vaid need, kes antud valdkonnaga otseselt seotud on. Kui siseturule orienteeritud ei ole, siis pole ju erilist mõtet ka reklaami teha. Huvitav oleks aga teada, kui palju sellest eksporditulust ikkagi Saaremaale mingil viisil jääb. Ilmselt päris selget vastust sellele paraku polegi.


Kapasto metsaonn | Loodusega koos | RMK\nMetsaonn asub Hiiumaa südames kunagise vana metsavahikoha asemel. Siin võid nautida vaikust ja rahu eemal suuremast inimasustusest.\nObjekti tüüp Metsaonn\nParkimisvõimalused Onni õuealal\nVarustus Metsaonni kõrval on kaev pesuvee võtmiseks, prügikast ning välikäimla; onnis sees on kamin, lavats, väike laud ja istepingid.\nÕues on 1 kaetud lõkkease ja istepingid.\nTelkimisvõimalus Onni juures on telkimisruumi kuni 20-le neljakohalisele telgile.\nVesi Pesuvesi kaevust\nVaatamisväärsused Erinevad metsatüübid ja vääriselupaigad.\nLisainfo Metsaonn on looduses liikujatele tasuta kasutamiseks üheks ööks igaüheõiguse alusel.\nEnne loodusesse minekut tutvu ka järgmiste juhistega: kuidas looduses käituda ja prügivabalt looduses.\nAsukoht Hiiumaa vald, Hiiu maakond\nObjekt nr 7 puhkeala kaardil\nKohalesõitmise õpetus Kärdlast alustades sõida Kärdla-Käina maanteed 8,6 km, Nõmbast pööra paremale Nõmba-Silde maanteele, sõida 5,5 km Kapasto poole, kus viit „RMK Kapasto metsaonn“ suunab paremale. Edasi suunavad metsaonnini (2,4 km) RMK viidad. Nõmbast jääb metsaonn ca 8 km kaugusele.\nL-EST 97 x: 6530639 y: 424347.4\nAlates 25. oktoobrist on täiskasvanutel RMK külastuskeskuste poolt pakutavatel programmidel osalemiseks vaja esitada COVID-tõend ja palume programmile tulla vaid tervena! Igasuguste haigustunnustega palume jääda koju!


Omadussõnalise täiendi ühildumisest. Omadussõnaline täiend ühildub harilikult oma põhjaga arvus ja käändes, nt Kuulsast arstist räägiti imelugusid. Esimestele ootamatustele järgnesid teised. Selleks pole vaja mingit oskust. Hakkajaid poisse on meil küllalt. Väljas ootavatele inimestele anti käsk koju minna.\nSellel üldreeglil on järgmised erandid.\n1.\tRajavas, olevas, ilma- ja kaasaütlevas käändes on ühildumine vaid osaline:\na)\teestäiend ühildub põhjaga ainult arvus, jäädes omastavasse käändesse, nt Jooksime selle halli kivini. Käisin vanade sõpradega kohtumas;\nb)\tjäreltäiendi puhul on käändetunnus kas nii põhjal kui ka täiendil või ainult täiendil, nt Kasvas see laps üles ilma ema/emata hellata. Kui põhjal on mitu järeltäiendit, kannab käändetunnust üksnes viimane täiend, nt Umbrohu ühes juurtega, nii väikeste kui suurtega, peab üles tarima (Kersti Merilaas).\nMärkus. Eesti murretes ja varem ka ühiskõnekeeles esines väga sageli omadussõnalise täiendi ühildumatust muudeski käänetes peale nelja viimase käände, eelkõige sse-sisseütlevas ja alaleütlevas, nt vana kuuesse, vana kuuele, mitmuse omastavas esines ka ühildumatust arvus, nt vana kuubede.\n2.\tÜldse ei ühildu:\na)\tkäändumatud omadussõnad: germaani, katoliku, inglise; liitomadussõnad järelosaga -laadi, -värki, -karva, -ohtu, -võitu, -verd; sõnad kulla, eri (tähenduses ‘erinev, eraldi olev’), joobnud, mäda, sula, ekstra, akuraat, tipp-topp, siiru-viiru, valmis, täis (tähenduses ‘täidetud millegagi’), ise (tähenduses ‘omaette, eri’), paganama, sindrima jt, nt Ta oskab inglise keelt. Mai sattus isevärki seltskonda, kus oli ka poisiohtu noormehi. Igaüks läks ise teed. Laps ajas täis kruusi ümber (kuid: Täit (= täielikku) selgust sellest ei saanud). Valmis tõdedega elus kaugele ei jõua.\nMärkus. Ühilduv omadussõna erinev on välja tõrjumas käändumatut omadussõna eri. Viimast tuleks siiski kasutada, kui soovitakse väljendada eraldi, omaette olekut, erinevust rõhutamata. Nt Mart ja Peeter töötavad eri (mitte: erinevates) asutustes. Sirje ja Haldur magavad eri (mitte: erinevates) tubades. Eri (mitte: erinevad) väljaanded käsitlesid teemat erinevalt. Need on eri (mitte: erinevad) asjad, ehkki täiesti ühesugused. Mõnikord sobib erineva asemele mitu (või mitmesugune). Nt Ta on käinud mitmes koolis (mitte: erinevates koolides) ja pidanud mitut ametit (mitte: erinevaid ameteid). Kui lauses mõni muu sõna juba osutab erinevusele või eraldi olekule, on erinev ja eri ülearused. Nt Saarel kasvab sadakond taimeliiki (mitte: sadakond eri(nevat) taimeliiki). Riiet on müüa kolmes värvitoonis (mitte: kolmes eri(nevas) värvitoonis).\nKäändumatute omadussõnade hulka ei kuulu vaba, püha ega vale, seega roostevabast terasest boiler, mitte: roostevaba terasest boiler; pühale Hildegardile, mitte: püha Hildegardile. Küsisid valelt inimeselt, mitte: Küsisid vale inimeselt;\nb)\tasesõnad mis (kui ta ei osuta omadusele, vaid on identifitseerivas funktsioonis) ja kogu, nt Mis keelt te räägite? (*Missugust keelt te räägite?) Nooruk šokeeris oma käitumisega kogu seltskonda.\n3.\tAsesõna oma tavaliselt ei ühildu, nt Andsin oma vennale nõu. Oma ühildub siis, kui ta on lauserõhuline: omal jõul, omal käel, omal jalal, omal viisil, omal soovil, omal kombel, omal ajal, omast käest, omad poisid jne, nt Omal maal peab iga rahvas ise peremees olema. Noormees on omal käel jõudnud nii kaugele. Omad vitsad peksavad.\n4.\tMineviku kesksõnad eestäiendina oma põhjaga ei ühildu, nt Andsin väsinud ja vaevatud mehele juua, järeltäiendina aga ühilduvad, nt Andsin talle, väsinule ja vaevatule, juua.\nMärkus 1. Mitmuse osastavas ühildatakse nud- ja tud-kesksõna mõnikord ekslikult ka eestäiendina, nt Kui meenutame minevikus olnuid (õige: olnud) sõdu. Süüakse vaid teatuid (õige: teatud) toite. Eestisse saabus tuntuid (õige: tuntud) arhitekte teistest maadest. Tegemist on väga erudeeritute (õige: erudeeritud) nõustajatega.\nMärkus 2. Omadussõnalise täiendiga fraasid tuleb lahus hoida liitnimisõnadest ja muudest kokkuvormististest, mille omadussõnaline täiendosa jääb muutumatuks, vrd lennuki musta kasti ei leitud – tehti mustkunsti; toimub suurel reedel – rajati Suur-Saksamaad; elab üksikus maakohas – käidi Kalevi üksik-jalaväepataljonis; tunneb head meelt ~ heameelt.


Majandusareng sumbub planeerimisprotsessi | Tuuleenergia\nMajandusareng sumbub planeerimisprotsessi\nTuuleenergia blogi - eteap May 24, 2016\nValdur Mikita maalib oma viimases raamatus „Lindvistika ehk metsa see lingvistika“ pildi ideaalsest Eestist ja eestlasest: meri, rannaniidud, mets, rehetalu, õunapuuaed… Isegi kirjakeele kasutamine oleks ahistav, proovigem suhelda häälitsedes nagu linnud, nii saame suhelda Looduse endaga. Kellele ei meeldiks selline utoopia. Seda aga ainult juhul, kui kirjeldatud oaas asub iseseisvas Eesti riigis, mitte reservaadina mõne suurema riigi aladel.\nVäikese riigi võimuses ei ole suunata rahvusvahelist majandus- ja kaitsepoliitikat oma huvidest lähtuvalt. Oma riigi ülalpidamiskulude katmisel saame me loota ainult enda majanduskasvule. See seisukoht on ju elementaarne, kuid probleemid algavad kui majanduse edendamine jõuab meie igapäeva ellu ja inimeste nö tagahoovi. Olgu nendeks siis uued elektrijaamad-võrgud, sadamad, (raud)teed, tööstusrajatised või kinnisvaraarendused. Näiteks on Hiiumaa meretuuleparki planeeritud 10 aastat ja Muugale elektrienergiat salvestavat hüdro-pumpjaama seitse aastat ning küsimused ei tundu lõppevat kuigi kõikvõimalikud uuringud on tehtud ja hulk koosolekuid peetud. Majandustegevus paratamatult eeldab meid ümbritseva keskkonna muutmist ja loodusressursside kasutamist ning see ei ole võimalik ilma kompromisse tegemata.\nJuba ajalooliselt on Eestis välja kujunenud suur looduskaitse alade võrgustik ja karmid ehituspiirangud näiteks rannaaladel. Praktikas teeb see võimatuks isegi suvila või paadilautri rajamise, rääkimata majandustegevuse arendamisest. Selline nägemus on emotsionaalselt täiesti arusaadav – mida rohkem puhta loodusega avalikku ruumi ilma silmahäirivate tehisrajatisteta, seda parem. Paraku toob niisugune lähenemine kaasa eheda looduse igas mõttes s.t. piirkonnad ilma töökohtade ja maksutuludeta, mis omakorda tingib ühiskondlike teenuste, nagu turvalisus, tervishoid või teehooldus vähenemise. See protsess toimib kohalikul tasandil juba praegu, kuid arusaadavalt moodustub terve riigi tulemus ju kohalike tegevuste summast. Ikka ja jälle ignoreeritakse nö suurt pilti ja elatakse pettekujutelmas, et piim tuleb poest, raha pangaautomaadist ja elekter pistikust. Ja eelarved, olgu kohalikud, ettevõtete omad või riiklikud, täituvad kuidagi iseenesest konkreetsetest igapäevatöödest sõltumata. Tegelikult aga ju ei täitu, selle puudujääke näeme-kuuleme enda ümber pidevalt. Eks kogu haldusreformgi ole selle tagajärg.\nLeian, et majandusseisaku murdmiseks tuleb tulevikus pöörata erilist tähelepanu majandustegevuse soodustamisele piirangutest vabadel aladel. Väga kriitiliselt tuleb suhtuda uute piirangute kehtestamisse ja ülevaatamist vajavad ka olemasolevad. Oluliselt peab kiirendama planeeringute menetlemise aega ja parandama juhtimise kvaliteeti. Eelpool mainitud Muuga hüdro-pumpjaama projekt on Euroopa prioriteetsete energeetika projektide nimekirjas, mis tähendab, et sellise projekti loamenetlus ei tohiks kesta üle 3,5 aasta ning keskkonnamõjude hindamine peab olema tavapärasest kiirem, tõhusam ja läbimõeldum. Vaatamata sellele, et suisa ministeerium peaks selle eest hea seisma, siis tegelikkuses asjad muudkui venivad ja venivad.\nOlen taastuvenergia valdkonnas tegutsenud aastast 2000 ning pea sama kaua olen kuulnud, et tuleks teha üleriiklik taastuvenergia teemaplaneering. Kui me seda oleks ootama jäänud, siis poleks meil ühtegi tuuleparki ega koostootmisjaama. Tõsi, meretuuleenergias on riik võtnud aktiivsema hoiaku ning kahel pilootalal – Hiiu ja Pärnu maakonnaga piirneval merealal on meretuuleparkidele sobivaid alasid otsitud. Samal ajal on Kaitseministeerium andnud signaali, et Ida-Virumaal tuulikuid ehitada ei tohiks, mistõttu on eriliselt oluline, et leitakse need alad, kus siis tuuleenergiat kasutada võib. Siit edasi on aga vaja konkreetseid samme neilt, kes oskavad näha ja julgevad ka arvestada maailma trende ning tagajärgi, kui neid eirata.\nKuna planeerimine on avalik protsess, siis meedia mõju otsuse langetamisel on suur. Tuuleparkide planeerimise juures näen pidevalt, et kaasaegsesse meediaruumi sisenemisel peale enesetsensuuri mingit muud kontrolli pole ning vastaste lahmivaid fakte ei kontrolli enam keegi. Üks Eesti ajakirjandusjuht on võrrelnud tänapäeva meediat eluga linnatänavatel, kutsudes ühtlasi inimesi aktiivsemalt avalikus elus kaasa lööma. Tallinna kesklinnas on tõesti kena patseerimas käia, kuid teeme seda ju viisakalt ja kaaskodanikke austades. Samas peab arvestama, et ette võib juhtuda igasugu seltskonda. Kes vähegi uute arendustega on kokku puutunud teavad, et vastuargumentide läbisurumisel minnakse vahel vägagi isiklikuks ja levitatakse erinevaid vandenõuteooriaid, kaldudes samas kõrvale asja enda sisust ja argumentidest.\nOlen pannud tähele, et väikese riigina meeldib meile rahvusvahelisel areenil alati rõhutada, et kokkulepped on täitmiseks, sest see on meie ainus kaitse. Oma riigis midagi uut rajades vajab aga see põhimõte ise kaitset. Majandustegevuse üks alustest on planeering ehk õigus rajada ruumilisi objekte. Planeering ongi üks suur kokkuleppeprotsess, kus erinevaid vaatenurki kaaludes tuleb jõuda kompromissini. Kompromissi leida saab aga ainult vastaspoolt austades ja tema argumentidesse süvenedes, see peab olema neutraalne igasugu (sotsiaal)meedia möllu suhtes. See tähendab, et tuleb arvestada nii rahvaarvamuse kui ka kõikidele valdkonna uuringutel, seadusandlusel ja arengukavadel põhinevate seisukohtadega ning lõppude-lõpuks ka arendaja soovide ja majanduslike argumentidega. Unustamata seejuures hädavajadust Eesti majanduskasvu ergutada igal pool, kus see vähegi võimalik on.\nMinu hinnangul on siinkohal eriti oluline planeeringu läbiviija ja otsustaja roll tagamaks protsessi tasakaalustatud ja ajakava kohane korraldus, vajadusel ka ülekäte läinud osapooli korrale kutsudes ja asjasse mittepuutuvat informatsiooni kõrvale jättes. Nii nagu kohtumenetluses, kus tõendusmaterjalide käsitlemine allub selgetele reeglitele ja kus ei ole ruumi emotsioonidele.\nJõuline vastandumine uutele arendustele asub oma juurtega minevikus, kus riik oli tsentraalsete otsustega jagatud kastideks: tööstuspiirkond, elamupiirkond, puhkeala, nendevahelised piirid ja ühendusteed, looduskaitsealad jne. Kaasavat planeerimisprotsessi siis ei tuntud ning otsused tehti kabinetivaikuses, rääkimata keskkonna kvaliteedi väärtustamisest. Need ajad on ju ometigi möödas. Kaasaegne planeerimine peab suutma eriotstarvetega alad ja erinevad ühiskonna funktsioonid kokku sobitada, moodustades sellest terviku. Tänapäeva majandusruum peab olema ka elamiskõlblik, sõiduteega kõrvuti jalgrattatee, turvaline jalakäijate ala, piirid slummi ja eliitrajooni vahel hägustunud jne.\nKaasaegne öko ei saa olla elust eraldiseisev elitaarne nähtus, mis osadele moetrend ja teistele turundusnipp. See peab olema osa meie igapäeva elust, sobituma selle kõikide aspektidega sh majandustegevusega.\nArvamusloo autor on Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni juhatuse esimees Martin Kruus. Artikkel ilmus lühendatud kujul 19.05.2016. a. Maalehes pealkirjaga “Sihile aitavad jõuda õiged ja õiglased otsused”.


Best strateegiad binaarsed valikud, Binary võimalusi strateegia 60 sekundit\nBest strateegiad binaarsed valikud,\nParim binaarvalikute ostsillaator. Pakkumise avamine hinna tõstmiseks - signaal on küünla lõikumine alt üles ja liikuvast keskmisest. Mis on binaarne võimalusi? Asi on selles, et me ei tea reaalset raha mahtu turul. Kas tõlkida kirjeldus Google'i tõlke abil eesti keelde?\nKas ma pean investeerima bitcoini kuidas ma saan bitcoini investeerida eestis krüptokaupleja boti ülevaade kuidas kaubelda bitcoinidega doge binaarsete optsioonide signaalid mt4 jaoks krüptokaubandus usa-s.\nKas see on oluline, kas see on konkreetne? Sinu e-postiaadressi ei avaldata. Binary võimalusi strateegia 60 sekundit Witryna internetowa.\nSoovin järgmised märkused e-posti teel. Tore lugeda.\nOluline on mõista seda väidet sügavalt. Binaarsed valikud: makromajanduslike sündmuste strateegia best-change.\nOtse sisu juurde. Makromajanduslike sündmuste strateegia. Mul on teie jaoks täna makromajanduslikel sündmustel põhinev väga lihtne ja tõhus strateegia. Lühidalt, valite sündmuse, mis on tähistatud kolme härjapeaga ja on kooskõlas kandes hiljem esitatud loeteluga.\nBitcoini investeerimine halb odea reddot kas peaksite bitcoini investeerima jälitama investeeringute bitcoini mida saate binaarsete optsioonidega kaubelda? Sa positsioneerud mõni minut enne tulemuste väljakuulutamist ja mängid vastavalt küünla suunale, mis oli tulemuste avaldamise ajal ehitatud.\nKuid omakorda:. Kuidas teenida bitcoini kaevandamisega rohkem raha, kui saidil nicehash kauplemine bitcoin sv ethereum vs bitcoin investeeringuteks investeerimine mannekeenide krüptovaluutadesse binaarse optsiooni terminoloogia parim kauplemisplatofrm bitcoinide jaoks ehereum või bitcoin, mis on parem investeering. Minge saidile investing.\nMõni minut enne tulemuste väljakuulutamist külastage oma maaklerit ja määrake üheminutiline küünlajala skeem. Mängige vastavalt investuokite viska i bitkoina suunale, mis moodustati täpselt sündmuse tulemuste avaldamise ajal.\nÄrge unustage kuidas bitcoinidega kaubelda iq variandis võimalust mõni minut enne küünla sulgemist ühe minuti jooksul. Juhendi videoversiooni saate vaadata, klõpsates nuppu kümme link. See on muidugi ainult minu arvamus ja võite kaaluda muidu ma seda austama. Kontrolli IQ variant lub uTrader.\nBinaarsete optsioonide vahendaja: Ayrex - kahekomponentsete vahendajate ülevaade. Mis on Best strateegiad binaarsed valikud negatiivse tasakaalu vastu?\nBinaarsed valikud - Binaarsed valikud - IDSD One thought parimad viisid bitcoinidega raha teenimiseks " Binary võimalusi strateegia 60 sekundit " Tore lugeda. Jäta kommentaar Tühista vastus Sinu e-postiaadressi ei avaldata. Binaarsete optsioonide vahendaja eurooplastele Vaata.


Beat Idle Games automaatse klõpsuga | lahendusi\nBeat Idle Games automaatse klõpsuga\nAutomaatne klõps on Windowsi opsüsteemi jaoks tasuta kaasaskantav programm, mis pakub teile hiire vasaku klõpsu simuleerimise abil jõudeolevate mängude peksmise võimalusi.\nMa pole kindel, miks jõudemängud on ausad, nii populaarsed, kuid see on praegu üks populaarsemaid Flash- ja HTML5-mängude kategooriaid.\nSelgitan, kuidas need mängud toimivad. Põhimõtteliselt on see, mida teete mängus, klõpsates ekraanil, et teenida sellist valuutat nagu kuld või kalliskivid. Mõne aja pärast on teil piisavalt raha oma esimeste AI-abiliste ostmiseks, mis lisavad teie klõpsamismäärale DPS-i, et saaksite soovi korral puhata ja puhata.\nSaate täiendada enda ja AI klõpsude kahjustusi ning avada uusi robotid, mis teid nii aitavad, kui ka iga uus tase, mille mängu avate, on raskem võita kui eelmine.\nSee on enam-vähem numbrimäng, kus saate võimsamaks, kuid pole kunagi piisavalt võimas, et võita taset, mida mäng teile hõlpsalt viskab.\nTe teenite isegi raha, kui te midagi ei tee, seega termin jõudemäng.\nAutomaatne Clicker on tasuta programm, mis pakub teile vahendeid hiireklikkide simuleerimiseks. Kuna jõudeolevates mängudes on kasulik klõpsata nii sageli kui võimalik, võite mängu edendamiseks kasutada sellist programmi nagu automaatne klõpsamine.\nMõni võib seda petmiseks nimetada, kuid kuna need mängud on ajaraiskajad, võiksite programme kasutades asju pisut kiirendada.\nSaate alla laadida Auto Clickeri Sourceforge'ist ja käivitada selle otse, kuna see pakutakse käivitatava failina.\nSee kuvab selle liidese ja koos kõigi sellega kaasasolevate konfiguratsioonivõimalustega. Võimalik, et soovite vähendada klõpsude vahelist aega, muutes väärtust liidese ülaosas millisekundites väljal.\nZombIdle, saate seda Armorgames mängida\nKui see on tehtud, laadige valitud brauserisse jõudemäng, liigutage hiirekursor üle selle ala, kus soovite klõpsud registreerida, ja simulatsiooni alustamiseks vajutage kiirklahvi F6.\nKui olete lõpetanud, vajutage simulatsiooni peatamiseks uuesti klahvi F6.\nLisaks sellele, et tänu arvuti abile saate rohkem klikke sekundis, võite tööriista abil ka mõnda aega klõpsamise sõrme puhata, kui olete neid mõne aja jooksul vasakut hiirenuppu löönud.\nNüüd olete : kas olete kunagi jõudemängu mänginud?\nMozilla käivitas saidi ühilduvuse tööriistad Firefoxile\nProgate: õppige veebis tasuta programmeerimist\nGeForce Experience 3 laeva kohustusliku registreerimisega\nMis on hiiglasliku kalkulaatoriga Windows 10-s, Microsoftis?\nTuulekirja voucher: tasuta VPN koos 50GB liiklusega\nKuidas YouTube'is jäädavalt kanalisoovitusi eemaldada\nMiks Spotify ei välju, kui vajutate sulgemisnuppu


Kaisukad, kes otsivad kodu. – Sireti käsitööblogi\nKaisukad, kes otsivad kodu.\n5. nov. 2014 14. nov. 2014 Siret\nOlen kahe lapse ema ja tean oma kogemustest, et kaisuloomadel on väga oluline roll peres. Muidugi kõik pahad tujud, maailmamured ja hirmud saab räägitud ema või isaga. Siiski arvan, et kaisukas on just see armas sõber, kellele laps räägib kõik oma mõtted veelkord üle. See on nagu kahekõne iseendaga.\nMinu tütre esimene kaisuloom on juba üpris räbal. Ostsin isegi uue vana asemele aga see armas räbal on ikkagi koos uuega sõbraga padja kõrval kaisus. Mingil hetkel avastasin, et selliseid sõpru on juba üsna mitu kogunenud ning nendega on väga tore mängida. Eriti popp mäng on hetkel kool ja kuulates kõrvalt seda rollimängu saan teada nii mõndagi, mida koolis on toimunud 🙂\nMul on tekkinud õmblustööde kõrvalt igasuguseid erinevaid kangajääke. Otsustasingi neist teha kaisukaid, kes võiks rõõmustada igaüht kellel on vähegi soovi omale leida pikaaegset kaisusõpra. Materjalid on kas linased või puuvillased.\n2sisters Hobbyplace on uus lehekülg, kus võib leida minu ja mu õe käsitöötooteid.\nOlen tavaline Eesti naine, kellele meeldib oma kätega luua ja aeg ajalt looduses viibida. Aitäh, et sa siin oled!\tVaata autori Siret postitusi\nEelmine postitusUute omanike otsingul\nJärgmine postitusTöökas jõuluaeg\n29 031 mõnusat inimest on siin käinud