EKSL soovib head õpetajate päeva!\nEuroopa koolispordipäev ja Aasta Sportlikuma Kooli väljakuulutamine\nKettagolf jõudis koolidesse\nEuroopa koolispordipäev juba 24. septembril!\nEesti on teinud U15 vanuserühma Maailma Koolinoorte Sportmängudel ajalugu\nEesti poisid tulid Rahvusvahelise Koolispordi Föderatsiooni poolt korraldataval koolinoorte orienteerumise MM-il medalile\nEestit saadab U15 vanuserühma Maailma Koolinoorte Sportmängudel suur edu\nXII EKSL kevadise matkapäeva “Looduse kilomeetrid" ja “Koolipingist olümpiani” võitjad on selgunud\nJalgpall 10.-12.kl. P rahvaliiga\nJalgpall 6.-9.kl. P meistriliiga\nJalgpall 6.-9.kl. T meistriliiga\nEKSL presidendi Gerd Kanteri tervitus kooliaasta alguse puhul Head spordisõbrad, austatud õpetajad ja lastevanemad! Suvi on märkamatult sügiseks saanud ning meid on ees ootamas uus õppeaasta, mida tervitame taas kord märgilise tähtpäeva teadmistepäevaga. Esimese koolipäeva lahutamatuteks elementideks on lilled, rõõm ja elevus. Ka spordisündmuste rohke suvi on kõike seda pakkunud võtame kasvõi Tokyo olümpiamängud, kus Eesti epeenaiskond võis lilletseremoonial seista pjedestaali kõrgeimal astmel. Esimesed koolikellad on koolides juba helisenud ja olümpiavõitja ning kogenud spordimehena soovin siiralt, et ühel ilusal päeval õnnestub igal ühel teist seista pjedestaali kõrgeimal astmel ja nautida lilletseremoonial oma tehtud töö kuldseid vilju. Täna, . septembril tervitab meid suurepärane ilm, taevasse vaadates särab ere päike ja justkui miski ei reeda, et maailm seisab jätkuvasti silmitsi salakavala viirusega. See aasta on olnud meie kõigi jaoks keeruline ja kahjuks pole kindlust, et see nüüdki meie jaoks möödanik on. Teisalt on see meile nii mõndagi õpetanud. Inimeste teadvusesse on selgelt tõusnud nii vaimse kui ka füüsilise tervise olulisus. Kõik on vast kuulnud väljendit Terves kehas terve vaim. Tänases ülemaailmses olukorras omab see lausekõlks vaata et sügavamat tähendust kui kunagi varem. Vaatamata kõigele loodan siiralt, et meil kõigil õnnestub oma sotsiaalseid kontakte säilitada, võimalikult palju välitingimustes liikuda ja nautida suurepäraseid sügisilmasid. Eesti Koolispordi Liidu nimel kutsun kõiki noori üles võtma osa kooli spordipäevadest, osalema Eesti Koolispordi Liidu võistluskalendris pakutavatel võistlustel ja projektüritustel ning alusatama või jätkama käimist mõnes liikumisringis. Elu on näidanud, et just sealt võib leida vahvaid sõpru kogu eluks! Hea spordisõber! Olgu uuel õppeaastal ka kõige kõrgemad teadmiste tipud vallutatavad, ning täitugu teie kõige julgemad unistused! Hoidke oma tervist ning head uut õppeaastat teile! Gerd Kanter EKSL-i president\nEesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus (EADSE) ootab kõiki sportlasi, treenereid, spordijuhte ja meditsiinipersonali osalema spordikoolituse uuringus Dopingutarvitamise ennetustegevust mõjutavad tegurid. Koolitustegevus on üks peamisi ja olulisemaid viise antidopingu teadmiste edastamisel ja dopinguvastaste hoiakute kinnistamisel. Uuringu tulemuste põhjal soovitakse tõsta dopinguvastase koolitustegevuse kvaliteeti ning suurendada selle mõjusust. Küsimustiku täitmine võtab aega ca minutit. Teie arvamus on väga oluline ka juhul, kui Te ei ole antidopingu koolitusel osalenud. Küsimustikku saab täita siin\nUue õppeaasta alguses on mida oodata\nMeri ja Päike on alanud ning esimene päev juba õhtusse veerenud. Kas sattusid ka kaamera ette Vaata järgi!\nEesti Koolispordi Liidu koolinoorte suvemängude "Meri ja Päike" I päev on hoo sisse saanud! Suvemängud leiavad seekord aset .-. augustini Tuksi Tervise- ja Spordikeskuses, Roosta Puhkekeskuses ning selle lähiümbruses. Kolmepäevase laagri raames saavad noored ja nende juhendajad panna oma võimed proovile Loquiz nutiseiklusel, võtta osa tuletõrjeolümpiast, katsetada oma osavust kõrgseiklusrajal ja tutvuda merepääste tehnikaga. Õpilased võistlevad ja omandavad uusi teadmisi erinevates tegevustes: aerusurf, rannajalgpall, discgolf, võrkpall, x korvpall jpm. Ehkki traditsiooniliselt Hiiumaal toimunud üritus on juba teist aastat järjest mandrile kolinud, kinnitavad osalejad justkui ühest suust, et seekordki meri ja päike programmist ei puudu. Sära silmades, avalöök koolispordiaastale on antud! Laagri korraldamist toetab Haridus- ja Teadusministeerium HTM SoberSportima MinuLubadus MyPromise\nEesti Koolispordi Liidu uueks presidendiks valiti Gerd Kanter! Täna, . juunil kogunes Tallinnas Eesti Jalgpalli Liidu pressikeskuses Eesti Koolispordi Liidu (EKSL) üldkogu, et valida ametisse uus juhatus, president ja asepresident. Presidendiks valiti endine kettaheitja, olümpiavõitja ja maailmameister Gerd Kanter, keda toetasid valimistel kõik liikmesorganisatsioonid. Koolispordi kõige olulisem eesmärk on noorte liikumisharrastuse ja sportimise kvaliteedi parandamine, et iga Eesti noor tegeleks kehaliselt aktiivse tegevusega. Presidendina soovin koolispordi viia kvalitatiivselt uude staadiumisse, mis esitab uued väljakutsed nii mulle presidendina, kui ka Eesti spordiringkonnale laiemalt. Spordimehena tean, et eeskätt tuleb hinnata füüsilist pingutust, mitte ainult tulemusi ja norme. Siis tulevad ka tulemused, Sõnas Kanter. " Eesti Koolispordi Liidu eesmärk on tutvustada koolinoortele spordi ja tervislike eluviiside olulisust kui täisväärtusliku ja õnneliku elu üht alustala. Terve füüsis on terava vaimu üks olulisi eeldusi, mistõttu peame hästi tähtsaks, et aina suurem hulk koolinoori oleksid füüsiliselt aktiivsed. Nende mõtetega soovin teatepulga uuele presidendile edasi anda ja soovin talle jõudu uues ametis" sõnas alates . aastast Koolispordi liidu presidendi ametit pidanud Lauri Luik. Toetust avaldati ka Elva Gümnaasiumi direktorile, Tarmo Postile, kes asub ametisse asepresidendina. Eesti Koolispordi Liidu peasekretäril Madis Pettail on tehtud valiku üle hea meel. Saime enda ridadesse väga hea ja spordimeheliku koolijuhi, kiitis Pettai. Tarmo Posti tugevuseks võib pidada pikka kogemust koolijuhina, selget ja konkreetset tulevikuvisiooni ja meeskonnatöö väärtustamist. Uus juhatus valiti kolmeks aastaks ning nende volitused lõppevad . aasta mais. Juhatusse osutusid valituks Olga Bortsova, Kaspar Koolman, Raina Luhakooder, Elina Martin, Ulvi Mägi, Tiina Otsa, Piret Reinfeld, Tiina Tooding ja Margus Soome. EKSL-ist on saanud olulisim koostööpartner Haridus- ja Teadusministeeriumile, olles strateegiline partner spordihuvialavaldkonna elluviimisel ja rakendamisel. Koolispordiliit on katuseorganisatsiooniks nii Eesti Akadeemilisele Spordiliidule kui ka Eesti Kutsekoolispordi Liidule toetades ühtekokku ca noore sportliku ja tervisliku eluviisi kujundamist.\nEKSL spordimälumängu Bumerang XVIII hooaja loosiauhindade võitjad on selgunud! Kevadel kutsusime üldhariduskoolide õpilasi osa võtma spordimälumängusarjast Bumerang Open . Tänaseks on kokkuvõtted tehtud ja auhindade omanikud selgunud. Meil on siiralt hea meel, et piiratud õppetöö kõrvalt leidsid niivõrd paljud noored aega panna oma teadmised mälumängus proovile. Mängust võttis osa rekordiliselt mängijat üle Vabariigi! Otsustasime premeerida heade sporditeadmiste eest esikuuikut. Täiendavalt naeratas loosiõnn veel -le õpilasele, kes saavad kõik preemiaks Apollo e-kinkekaardi väärtuses . Võitjateks osutusid käesoleval XVIII hooajal: Markus Jõgi (Rakvere Gümnaasium) p Kris Sipolainen (Rakvere Gümnaasium) p Elisabet Kustavson (Tartu Raatuse kool) p Timo Tiimus (Rakvere Gümnaasium) p Taneli Eensalu (Põltsamaa ÜG) p Kirsi-Katrin Palgi (Võru gümnaasium) p Loosiauhinnad saavad omale: Kristin Kuusik (Tartu Tamme Kool) Rasmus Rooba (Paide Hammerbecki Põhikool) Raili Kängsepp (Torma Põhikool) Brita Männaste (Saue Gümnaasium) E-kinkekaarte saab kasutada kohe nii Apollo raamatupoodides, Apollo kinodes, OLearys meelelahutuskeskustes, IceCafes kui ka Blenderi mahlabaarides! E-kinkekaardi eest saab soetada nii raamatuid, filme, muusikat, koolitarbeid kui ka mänge. Tutvu tootevalikuga ja vaata lisa siit: https://www.apollo.ee E-kinkekaardid kehtivad kuud ning need tuleb realiseerida sama aja jooksul! NB! Kinkekaardi summa tuleb ühe korraga ära kasutada. Palju õnne kõigile võitjatele! Teiega võetakse peagi personaalselt ühendust. Ilusat suvevaheaja algust ja rõõmu spordist! Eesti Koolispordi Liit


Photopoint ja Canon jagavad 500-krooniseid kinkekaarte\nKui jõulukuul pisema digikaamera ostmiseks läheb, tasub vaadata Canoni aparaatide poole. Lisaks sellele, et need hästi pildistavad, kingib Photopoint Canoni digikompakti ostnutele 500-krooniseid kinkekaarte.\n500-kroonise Photopointi kinkekaardi saavad kõik, kes ostavad detsembrikuu jooksul Canoni IXUS või PowerShot digitaalse kompaktkaamera väärtusega vähemalt 2990.-. Kaamera võib osta nii ühest Photopointi kaheksast kauplusest kui ka veebipoest - kinkekaardi saab nii siit kui ka sealt.\nPoint TV - 2. Pentaxi akutallad\nDigitaalsete peegelkaamerate üheks kasulikumaks lisatarvikuks on kahtlemata aku- ehk patareitallad. Need muudavad kaamera käes hoidmise mugavamaks, nende lisanupud muudavad digipeegli käsitsemise lihtsamaks ning nende sees olevad vooluallikad pikendavad pildistamisaega vähemalt poole võrra.\nKuna erinevatele kaameratele on disainitud ka erinevad akutallad, mis tihtipeale kasutavad lisaks muule ka veel erinevaid vooluallikaid, siis võib taldade funktsioonide osas üpris segadusse sattuda. Point TV teises osas selgitab Anton, miks akutallad vajalikud on ning näitab täpselt ära Pentaxi erinevate akutaldade nupud ning neile sobivad vooluallikad. Head vaatamist.\nPhotopointi fotokursus täienes täna väga kaaluka ja huvitava teemaga. Äsja lansseeritud viies osa kannab pealkirja: “RAW failid ja nende töötlus Adobe Photoshop CS4 abil”. Viies osa koosneb ühest teoreetilist laadi peatükist ning 17nest õppevideost.\nTeoreetilises pooles käsitleb Urmas Ääro RAW failide olemust, vajalikkust ning töötlusvõimalusi. Praktilisemas pooles näitab Urmas videote abil ära kõik RAW faili töötlemiseks vajalikud juhthoovad ja töövõtted. Videoklippide kogukestuseks on 1 tund ja 32 minutit ning nendes leiavad põhjalikult käsitlemist järgmised teemad:\nAdobe Bridge abil RAW failide kaamerast arvutisse importimine\nRAW failide haldamine ja sildistamine\nAdobe Camera Raw programmi käivitamine ja selles navigeerimine\nRAW faili üldise tonaalsuse ja säri korrigeerimine\nRAW faili kontrastsuse, heleduse ja muu korrigeerimine\nAdobe Camera Raw Curves-paleti kasutamine\nerinevate värvitoonide küllasuse muutmine\nobjektiivide poolt põhjustatud moonutuste korrigeerimine\nmitme pildi korraga töötlemine\nRAW faili kadreerimine ja sellelt tolmutäppide eemaldamine\npunaste silmade tumendamine ja lokaalsete säriparanduste tegemine\nRAW failide salvestamine ja konvertimine\nVideoõpetustes kasutab Urmas Ääro RAW-failide töötlemiseks Adobe pilditöötlusprogrammi Photoshop CS4 koosseisus olevat Adobe Camera Raw rakendust. Sesama rakendus on kasutusel ka Adobe Lightroom programmis ning nuditud kujul ka Adobe Photoshop Elements programmis.\nNiisiis saavad ka kahe viimase pilditöötlustarkvara omanikud videoõpetustest kasu lõigata. Ülevaatlik käsitlus Photoshop Elements koosseisus oleva Adobe Camera Raw`ga töötamisest on ära toodud ka Photoshopi fotokursuse neljanda osa (17 peatüki) õppevideos nr 33.\nKui Sulle on oluline, et sinu peegel- või kompaktkaameraga pildistatud fotod oleksid parima võimaliku kvaliteediga, siis peaksid pildistama RAW faile. Need ei ole aga valmis digifotod - et nendest foto saaks, tuleb neid töödelda.\nPaljud teavad, et töötlemisel tuleks seada paika värvid ja foto heledus ja mõned muud asjad. Aga kuidas seda täpselt tegema peaks? Ja kuidas seda kõige efektiivsemal moel teha? Seda Urmas Photopointi fotokursuse uhiuues - viiendas osas näitabki.\nVataa lähemalt Photopointi fotokursuse veebilehelt\nCheese nr 35 on kohal\nTäna jõudsid Photopointi poodide lettidele fotoajakirja Cheese uued eksemplarid.\nCheese nr 35 avanguks on Tiina Väljaste intervjuu moe-, reklaami- ja kunstifotograafi Heikki Erich Merila fotodega ja ka Heikki endaga.\nAjakirja keskpaigast leiab veel teisegi portreteeritava - Tallinnas resideeruva reklaamifotograafi ja digikunstniku Graham Mitchell`i.\nNeed, keda paelub meri ning sellega seotud unistused, leiavad enesele südamelähedast lugemist ja vaatamist Märten Krossi kirjutatud ja pildistatud fotoloost “Ujuvad unelmad”. Kolm fotoprojekti on peale selle mereteemalise uues ajakirjas veel: Indrek Arula ebamaiselt ikooniline fotoseeria paljast inimkehast hüljatuses, Anna Hintsi “pesuehtne pornoplagu” Tartu vana sünnitusmaja fassaadil ning Nele Tammelaidi fotod metsast - urbaniseerunud inimese pelgliku pilgu läbi.\nUues Cheesis saab vaadata tõelikke kaemusfotosid Raivo Irdi näituselt “Tegelikkus e art e FAKtid”. Ja lugeda tõelikke kaemuskatkeid nendes fotosed kujutatu kohta.\nEesti foto ajalugu tutvustavad kaks ajaloohõnguliste fotodega palistatud artiklit. Esimeses neist tutvustab Peeter Linnap Eric Soovere fotosid Eestist enne Teist maailmasõda, põgenemisest Ühendriikidesse sõja ajal ning elust kaugel Ameerikamaal. Teises keeratakse fookusesse fotoreporter Viktor Salmre pärand.\n35 Cheese`i numbri lõpetavad Ain Raali fotodefinitsioon sõnale “Hiis” ning Siim Vahuri lugu sellest, kuidas ta endale ise pinhole-tüüpi fotokaamera meisterdas.\nLisaks Cheese`i 35ndale numbrile, varasematele eksemplaridele ja teistele fotoajakirjadele on Photopointi valikus ka päris lai valik eestikeelseid fotograafiateemalisi raamatuid. Nii selliseid, kust pildistama õppida saab kui ka selliseid kus sees lihtsalt nauditavad fotod. Vaata neid raamatuid lähemalt Photopointi veebipoest.\nCheese nr 35 Photopointis\nGraham Michell`i foto “Final Surgery”.\nOpereeritava või opereerijate jaoks?\nFragment Indrek Arula külmast, kiretust ja üliesteetilisest fotoseeriast “A Natural Combination”\nFotograafiaalased raamatud ja ajakirjad Photopointis\nZeissi uus objektiiviseeria ZF.2\nCarl Zeiss annab täna teada, et toob turule uue objektiiviseeria nimega ZF.2. Tegemist on Nikoni F-bajionetiga objektiividega, mis - erinevalt senisest ZF-seeriast - suhtlevad kaamerakerega täiel määral elektrooniliselt.\nZF.2 objektiivide puhul toimivad automaatne säriaja määramine, säriajaprioriteet- ja avaprioriteetrežiim ja objektiiviseadete automaatne lisamine foto EXIF-infosse.\nUusi ZF.2 objektiive saab olema kokku kaheksa erineva fookuskaugusega. Kuut neist lubab Zeiss juba enne käesoleva aasta detsembrikuu algust. Kaks neist (Distagon 2/28 ja Macro Planar 2/100) on plaanis turule tuua 2010 aasta kevadel. Objektiivide täielikku nimekirja vaata allolevast tabelist.\nZF.2 objektiivide hinnad algavad Zeissi sõnul EUR 545 (8700 EEK) ja lõpevad EUR 1386 (22 200 EEK) juures. ZF objektiivide tootmist lubatakse jätkata nii kaua kuni nõudlust on.\nCarl Zeissi objektiivid on tuntud oma kompromissitu kvaliteedi poolest. Olles valmistatud eelkõige professionaalsetele fotograafidele, ei oma lõviosa Zeissi optikast nüüdseks endastmõistetavaks saanud elektroonilisi pildistamisabilisi.\nNii peavad Nikoni digikaamerate ees Zeissi ZF objektiive kasutavad fotograafid teravustama käsitsi. Lisaks sellele ei saa kasutada ka automaatset särirežiimi ega säriajaprioriteeti ning ainult kallimate digipeeglite kerede puhul toimib korralikult avaprioriteetrežiim. Autofookust ei ole ka ZF.2 seeria objektiividel, automaatset ja poolautomaatseid säriprogramme on nüüd aga võimalik kasutada.\nZeissi ametlik pressiteade\nZeiss ZF vs ZF2\nDistagon 3.5/18 mm × ×\nDistagon 2.8/21 mm × ×\nPlanar 1.4/85 m ×\nDistagon 2.8/25 mm ×\nDistagon 2/35 mm × ×\nDistagon 2/28 mm × ×\nDistagon 2/28 mm ×\nMakro-Planar 2.0/100 mm × ×\nMakro-Planar 2.0/50 mm × ×\nDistagon 2.0/35 mm ×\nPlanar 1.4/85 mm × ×\nPlanar 1.4/50 mm × ×\nZeiss objektiivid Nikonile Photopointis


KIIRI SAARe loominguline ajaraamat VIHMA HÄÄL: november 2020\nKatkend ilmunud novembriloost "Salalik sepitsus"\nHetk enne uinumist saab Neti imeliku telefonikõne. Unesegasena ei suuda ta esiotsa sõnu eristada, kuulda on kõigest hingeldamist ja katkendlikke nuuksatusi.\n„Neti, ma pean sind kohe nägema,” kähistab Merike telefoni, hääl imelik ja surutud.\nAnette ajab halba aimates teki pealt ja vinnab ennast istukile. Ülo noriseb voodi teisel poolel, nagu tõmbaks keegi kreissaagi käima. „Mis lahti? Miks sa mulle helistad?”\n„Tule kohe. Ma ootan sind staadioni väravas. Ma pean sulle otsekohe midagi ütlema. Asjaolud on muutunud.”\n„Mis asjaolud?” pomiseb Neti uniselt. „Oled sa ikka kaine?”\n„Neti, ausalt, tule kohe. Ma ei saa rohkem rääkida, meid võidakse pealt kuulata!”\n„Mida sa ajad? Kes meid pealt kuulab? Mida siin kuulata on? Seda, kuidas Ülo norskab? Tore lugu küll! Keegi võiks mulle tõesti kaasa tunda!”\n„Sa oled suures hädaohus!” pahvatab Merike.\nNeti hõõrub nägu, ise pahane ja häiritud. „Kes meid pealt kuulab?” kordab ta küsimust.\n„Ma ei saa seda sulle praegu öelda!” sosistab Merike. Ta paistab olevat tõsiselt endast väljas.\nNeti ajab ohates vanad retuusid jalga ja tõmbab jõhvikpunase luitunud kampsuni ümber oma matsaka kere. Meelekohtades tuikab ja alaselg prõmmib hoiatavalt valutada, aga praegu pole aega sellele mõelda. Ta neelab kiiruga paar valuvaigistit ja loodab, et need teevad ajapikku oma töö. Mingil seletamatul põhjusel peab ta Merikese hullumeelsust taluma. Küllap on tal siis mingi karmavõlg kukil, mis kannatlikkusele kohustab, mõtleb naine ja laseb välisuksel enda selja taga sulguda.\nÖö on jahe ja niiske, palju jahedam kui ennist. Taevas pilvesärbru vahel vilgub mõni üksik täht. Staadioni vana raudvärav kriiksub hoiatavalt. Tuul keerutab vihaselt koltunud lehti ja lennutab peent liivapuru. Neti ootab. Minutid lendavad mööda. Lõpuks saab pool tundi täis, aga Merikest pole kusagil. Ainult koer ulub kauguses, pikalt ja südantlõhestavalt, nagu oleks tal mingi suur mure hingel.\nTäispikka lugu loe ajakirja "Saatus&Saladused" novembrinumbrist\nPostitaja: Kiiri Saar kell 16:36 Kommentaare ei ole:\nIlmumas on ajakirja detsembrilugu „Õudne avastus”\nAvaldamisjärge ootab ajakirja detsembrinumbri lugu.\nKolkakülas juhtub ootamatuid asju ja kogu igapäevane unine turvalisus, mis on sellistes kohtades nii tavaline, tundub ühtäkki üha enam illusioonina. Miski pole nii nagu näib.\nIlmneb, et Anette varasemad eelkäijad tema praeguses ametis on kõik veidral kombel kaduma läinud. Keegi näiliselt süütu kohalik punub õelat võrku ning reaalne oht ähvardab Netit ennastki. Ülost pole muidugi mingit tolku, see leiab endale linnast hoopis isevärki meelelahutust. Paabulinnuna edev ja tüütu Merike ei täi Netit kuidagi rahule jätta, vaid utsitab teda vabatahtlikega ühinema ning kaduma läinud Pillet otsima. Metsas komistavad nad aga millelegi hirmutavale.\n"Õudne avastus" ilmub ajakirja "Saatus&Saladused" detsembrinumbris\nPostitaja: Kiiri Saar kell 15:57 Kommentaare ei ole:\nIlmunud on ajakirja novembrilugu "Salalik sepitsus"\nIkka ja jälle see vihm, heitlik ja jahe.\nÕhus on päikest ja niisamuti sügisest kargust. Hobi korras olen oma aia rehaga üle käinud, lihtsalt et hingata vahelduseks mõni värske õhu sõõm. Peenrad jäävad suvelilledest üha tühjemaks, aed lagedamaks ja alles on vaid need kõige hilisemad ning vastupidavamad. Roosid õitsevad veel, aga need kestavadki enamasti lume tulekuni. Meenub november, mil noppisin puhkeda ihkavaid õisi lausa lume seest, sain veel terve pihutäie.\nAga novembrilugu siis. Töökiusamisest olen varemgi põgusalt kirjutanud, aga seekord omandab kolleegide vaenulikkus mõõtmed, mis väljuvad lõpuks kontrolli alt. Anette paneb uues ametis vapralt vastu, ehkki esimesest tööpäevast alates on tal tulnud taluda kolleegide kõõrdpilke ja halvakspanu. Hoolimata naise püüdlustest meeldivalt käituda, omaks teda ei võeta, vaid asjad muutuvad päev päevalt üha hullemaks. Viimases hädas kurdab naine halba õhkkonda oma ülemusele. Mees kuulab ta ära ja on mõistev. Kõik paistabki korda saavat, ent siis juhtub midagi ootamatut. Põhikiusaja kaob jäljetult ja peamiseks kahtlusaluseks saab Neti ise.\nPostitaja: Kiiri Saar kell 15:35 Kommentaare ei ole:


Silt: Maa kui süsteem | TaskuTark\nSilt: Maa kui süsteem\nSüsteemi mõiste. Omavahel seoses olevate objektide terviklik kogum on süsteem. Maa süsteem: Objektid on süsteemi algosad. Süsteemi iseloomustatakse tema osade omaduste, hulga, paigutuse ja...\nMaa sfäärid kui süsteemid\nMaa kui süsteem on Päikesesüsteemi alamsüsteem, elementideks on kihid ehk sfäärid. Päikesesüsteem: Interaktiivne lehekülg Päikesesüsteemi kohta: Maa tervikuna on suletud süsteem....\nEnergia liigid ja nende avaldumine looduses. Energiavoog läbi süsteemide allub termodünaamika seadustele, mis on loodusseadused ja kehtivad alati ja igal pool. Energia jäävuse seadus, entroopia...\nPäikesesüsteem on tekkinud umbes teke 15 miljardit aastat tagasi, seda toetab nn Suure Paugu teooria. Lisa lugemine:Formation and evolution of the Solar System Maa tekkimine leidis aset umbes 4,5...\nLaamtektoonika teooria mõtles välja Alfred Wegener, Wegener on tuntud peamiselt mandrite triivi (Verschiebung der Kontinente) hüpoteesi püstitajana. Wegeneri, nagu ka paljusid teisi enne teda,...\nOokeaniline maakoor on õhuke, kuni 20 km paksune ja asub ookeanide all. Koosneb happelistest kivimitest ja seda tekib pidevalt juurde laamade lahknemise kohtades, nt Atlandi ookeani keskahelikus....\nLitosfääri elemendid, mineraalid ja kivimid\nMineraalid on keemilise ühendid tahkes olekus, olles moodustunud kristalliseerumise teel. Loe lisaks: Mineraal Kivim on mitme mineraali tahke segu, võib sisaldada organismide...\nOokeanide põhjas paikevad maailma võimsamad mäestikud nn keskmäestik kogupikkusega 75 000 km ja keskmise kõrgusega 4,5 km. Ookeaniliste laamade lahknemine toimub nt Atlandi ookeani põhjas,...\nKustunud, suikunud, aktiivsed, selliselt jaotatakse tegevuse järgi vulkaane. Vulkaanid paiknevad laamade servaaladel. Kihtvulkaani lihtsustatud läbilõige: 1. Magmakamber 2. Aluspõhi 3....\nMaavärina kolle, kese, pikilained, ristlained, epitsenter, seismilised lained. Maavärinad on suurimad hävingut põhjustavad loodusnähtused. Maavärin on maapinna lühiajaline ja äkiline...\nVarisemine toimub kui on tegu pudeda materjaliga, nt liiv, Taevaskoja Emalätte koopa sissevarisemine. Enne: Pärast: Libisemine toimub savipinnal kui pealmine kiht on raskem ja vett täis, nt Sauga...\nMaakera gaasilist välimist kesta, mis pöörleb ja tiirleb koos Maaga, nimetatakse õhkkonnaks ehk atmosfääriks. Kui maakeral puuduks gaasiline kest, siis ei saaks eksisteerida elu. Atmosfäär...\nÕhkkond on gaaside segu, mida saab jaotada kuivaks puhtaks õhuks, veeauruks ja aerosoolideks. Puhtas õhus on maapinna läheduses 78% lämmastikku, 21% hapnikku, 4% veeauru; 0,93% argooni ja 0,03%...\nKiirguse lainepikkus sõltub kiirgava keha temperatuurist. Päikese pinnal on 6000 kraadi C, seetõttu on see lühilainekiirgus. Maa pinna temperatuur on madal võrreldes Päikesega, siis Maalt...\nMaa tiirlemisest ümber Päikese on tingitud aastaaegade vaheldumine, kuna telg on kaldu, siis saavad erinevad laiused erineva koguse päikesekiirgust. Kui põhjapoolus on suunatud Päikese poole,...\nÕhumassid, frondid ja tsüklonid\nAtmosfäärifrondid: soe ja külm Tsüklonid ja antitsüklonid kujunevad õhurõhu erinevuste tõttu. Tsüklon on madalrõhualaga õhukeeris, mille äärealal puhuvad tuuled põhjapoolkeral...\nÕhku saastavad ained on tuhk, tahm, aerosoolid, metaan, süsihappegaas satuvad õhku vulkaanidest, fossiilsete kütuste põletamisel, tööstusest, kaevandamisest, põllumajandusest. Happevihma...\nMõiste: hüdrosfäär on Maad ümbritsev ebaühtlaselt jaotunud veekiht, mis asub Maa tahke koore ja atmosfääri vahel ning osaliselt nende sees. Hüdrosfäär tekkis tõenäoliselt Arhaikumi algul...\nVesi on pidevas liikumises aurumise kaudu päikeseenergia abil. Veeringe on vee pidev ja korduv liikumine põhilistes Maa sfäärides ja nende vahel. Päikese energia toimel vesi aurustub ja kandub...\nOokeanivees on lahustunud erinevaid soolasid, mis pärinevad murenenud kivimitest, mida ookeanidesse kandnud jõed väga pika aja jooksul. Peamised ioonid: Atlandi ookean saab jõgedest (Kongo,...\nVõimsad kulutuspinnavormid tekivad lisaks vooluvetele ka liustike tegevuse tulemusena igilume ja –jää leviku aladel. Polaaraladel ja mäestikes langeb rohkem lund kui ära sulab, siis tekib...\nVäga intensiivselt kulutatakse pinnamoodi maismaa ja mere vahelisel kitsal alal, mida nimetatakse rannikuks. Kui seista vee ja maismaa piiril, siis nähtav ala ongi rannik. Ala, kuhu ulatuvad tormi-...\nMullateadus on noor teadus ja seotud põllumajanduse arenguga. Saakide suurendamiseks peab teadma, milline on mulla koostis ja ainete sisaldus selles. Muld on maakoore pindmine kobe kiht, mida...\nMullatekke etapid: kivimkeha murenemine, murendile asuvad lihtsamad taimed, juured murendavad kivimit, ladestub orgaaniline aine, kujunevad mullahorisondid. Skeem: Mineraliseerumine ehk mulla...\nMullas toimuvad protsessid: Huumuse kuhjumine ehk akumulatsioon, Lääne-Eestis on sellise tekkega rähk- ja loopealsed mullad. Suurima huumuse hulgaga on mustmullad preerias ja stepis.' Loe...\nMuldade degradatsioon ja hävimine on põhjustatud inimese poolt ja jaotatakse: erosiooniks, deflatsiooniks, füüsikaliseks ja keemiliseks kahjustumiseks. Muldade erosioon saab alguse tugevast...\nBioomid ja aineringe\nBiosfäär on Maa sfäär, kus esineb elu. Siia kuuluvad kõik organismid ja veel lagundamata orgaaniline aine, siin toimub orgaanilise aine süntees ja lagundamine. Biosfääri ulatus on u 40 km, 15...


Mis on raseduse oht kondoomi kasutamisel? - Uus lastekeskus - Rasedad - 2019\nKondoom on tegelikult lihtne ja uskumatu leiutis, mis on paljudes maailma eludes teinud tohutu erinevuse. Hiljutises statistikas kasutavad inimesed aastas üle 15 miljardi kondoomi kogu maailmas; see on lihtsalt turvaline seks. Kuigi need kondoomid ei ole 100% täiuslikud, on need parimad kummist tööriistad, mida meil on nii soovimatute seksuaalhaiguste ennetamiseks kui ka planeerimata rasedused. Kondoomid on kiindunud rasestumisvastased vahendid seksuaalvahekorras; Siiski peate teadma, kuidas neid hästi kasutada, et saavutada maksimaalne kasu ja vähendada raseduse võimalusi.\nOn mõningaid võimalusi, et saate kondoomi rasestuda, kuid see on ebatõenäoline. Uurijad ja meditsiinitöötajad panevad kondoomi rasestumisvastaste vahendite efektiivsuse arvud umbes 97–98 protsendini. Järgnevalt selgitatakse, millised tegurid mõjutavad kondoomi kasutamise ajal rasedust:\n1. Kondoomide tõhusus\nKondoomide kasutamise 98-protsendiline tõhusus tähendab, et umbes 2% kuni 3% neist 15 miljardist kondoomist kasutas seksuaalvahekorra ajal vaheaega. See tõlgendus on hädavajalik, et kondoomi kasutav isik saaks paremad koefitsiendid kui lihtsalt 2% -lise raseduse tõenäosusega iga kord, kui seks on kondoomi kasutades.\n2. Vale kasutamine\nEnamik inimesi tajub kondoomi kasutamist tavaliselt nii lihtne, kuid asja tõde on see, et see ei ole nii lihtne nagu öeldud. Enamik inimesi teeb kondoome kasutamisel harva õigeid asju. Statistika järgi on kondoomide täiuslik kasutamine 98% efektiivne. Kasutamine jaguneb täiuslikuks kasutuseks ja tüüpiliseks kasutuseks ning nende kahe erinevus seisneb kasutaja veast või väljajätmisest, st sperma otsas ei jäta ruumi.\n3. Olukorrad ja isiklikud tegurid\n98% on enamiku inimeste keskmine efektiivsus; siiski ei ole see efektiivsus ilmselge, kuna raseduse saavutamine sõltub paljudest teguritest, mis ei ole isegi kondoomi kasutamisega seotud. Enamik neist teguritest on keeruline ja võimatu arvutada või lihtsate sõnadega võib teie läbisõit erineda.\nMillised on võimalused rasestuda, kui kondoom puruneb?\n1. Miks kondoomid murduvad?\nOn mitmeid põhjuseid, mis võivad põhjustada kondoomi purunemist ja need hõlmavad järgmist:\nVäga vana. Kaasaegsetel kondoomipakenditel on kuupäev, mille möödumisel võib kondoomi lugeda lõppenuks.\nEi ole piisavalt määrimist. Mõnel juhul on vaja rektaalse sugu ja vaginaalse seksi jaoks täiendavat määrimist. Kasutatav määrdeaine peaks olema vees lahustuv, s.t.\nVale või halb ladustamine. Ulatuslik latekskondoomide kokkupuude soojusega kahjustab neid, mistõttu neid ei tohiks hoida kuumas kohas, s.o autokinda või isegi rahakotis.\nVale määrimine. Neid määrdeaineid, mis sisaldavad õli, näiteks vaseliini, taimseid õlisid, ei tohiks kasutada eriti latekskondoomide puhul, sest need vähendavad kummi tugevust.\nPartner on liiga tihe. Sellisel juhul saate kasutada lisatugevust kondoomi ja kasutada rohkem määrdeainet.\nLiiga väike. Võite proovida suuremat suurust.\n2. Millised on võimalused raseduse tekkimiseks kohtuasjas kondoomi katkestustes?\nMillised on võimalused rasestuda kondoomi rikke korral? Kondoomid murduvad sageli, kui soost on palju hõõrdumist või kui kondoomid on kokku puutunud nii kuumuse kui ka kondoomide lõppemise või kasutamisaja lõppemisega. Täiendava veepõhise määrdeaine kasutamine kondoomides võib vähendada purunemise või lõhkemise ohtu.\nKondoomi katkemise korral ei ole täpset protsenti raseduse võimalusest. Lisaks, kui teie partner on mõne muu rasestumisvastase vahendi, st tableti või Implanoni kasutamisel, on raseduse võimalused õhukesed. Soovimatute raseduste vältimiseks on siiski soovitatav kasutada kondoome koos teiste rasestumisvastaste meetoditega.\nVõimalused sõltuvad ka sellest, millises staadiumis naine oli menstruaaltsüklis; tavaliselt on naised viljakad üheteistkümnenda ja viieteistkümnenda päeva jooksul. Kondoomi katkemise korral on naisel 72 tundi hommikul pärast pillide võtmist, kui ta otsustab, mis vähendab rasestumise tõenäosust või tõenäosust. Tavaliselt on see enamikus apteekides saadaval käsimüügist.\nLõpuks, kui kondoomi vahekorra ajal vaheaega läheb, siis on parem minna meditsiinilise tervishoiu keskuse juurde, et arst saaks kontrollida bakteriaalset infektsiooni, st klamüüdiat.\nEnamikul meessoost kondoomipakenditest on juhised või juhised, mida peaks hoolikalt järgima. Te ei tohiks ära viia ja proovida kiirustada asju, mis võivad suurendada kondoomi rasestumise võimalusi. Siin on mõned standardjuhised või juhised:\nVõtke kondoom pakendist välja ja hoidke seda oma küünega kinni.\nSa ei pea seda lööma, sest see võib kondoomi nõrgendada.\nPressige õhk kondoomi lõpus asuvast „nisast”.\nKeerake kondoomi püstise peenise külge ja seda tuleks teha ainult peenise püstitamisel.\nKeerake kondoomi alla, kuni see jõuab peenise alusele ja kindlustage selle kindlus.\nMõned mehed kogevad kondoomi veeremisel kondoomi kokkuvarisemist (erektsiooni kaotamine). Te võite paluda oma partneril seda teha, samal ajal masseerides teid samal ajal.\nVarsti pärast klimaatimist hoidke kondoomi kindlalt peenisele ja seejärel eemaldage see tupe alt. Te peaksite hoolitsema selle eest, et ei voolaks välja ühtegi vedelikku.\nEemaldage kondoom peenisest ja pakkige see koesse või paberisse ja visake see prügikasti.\nKui soovite samal päeval seksi teha, saate peenist puhastada ja kasutada uut kondoomi.\nÄrge kunagi proovige kondoomi uuesti kasutada.\nSelle humoorika ja informatiivse video vaatamiseks veenduge, et kasutate kondoome õigesti:\n1-2 aastat vana unerežiim - uus lastekeskus\nCopyright 2019 \_ Lapsed atlanta \_ Mis mõjutab kondoomi rasestumise võimalusi?


Genfi vaatamisväärsused ja ajalooline pärand | EE.LadyJournal.eu\nGenfi vaatamisväärsused ja ajalooline pärand\nFlower Clock, rändrahne inglise park, Jet d'Eau purskkaev\nPüha Peetruse katedraal, Palais des Nations, ja Reformatsiooni sein\nMuuseum tundi Patek Philippe, kunsti- ja ajaloomuuseum, botaanikaaed\nNagu populaarne kultuurikeskus Šveits, külalislahke ja elegantne Genfi on ilus igal ajal aastas.\nGenfi on ümbritsetud mägedega igal pool, peaaegu kõikjal linnas, näed oma lumine piigid. Selle vaatamisväärsuste meelitada palju turiste erinevates osades maailmas, mõned neist mõnikord ebatavalisi, nagu maailmakuulus lill kella.\nÜks peamisi linna sümbolitest - lill kella, mis asub Inglise aed. Erinevaid värve kasutatakse kaunistamiseks selle käekella on paigutatud ja konstrueeritud nii, et selle õitsemise järgnevad üksteisele, jätkates rõõmu silmis külastajad kogu suve. Autor kuulsa vaatamisväärsusi - teadlane Carl Linnaeus, kes tahtsid huvi kes õpivad bioloogilise rütmid taimi, nii et on tähelepanuväärne viisil. See konkreetne lillepeenar - tulemus pikk ja töömahukas töö koos disainerite, aednikud, lillemüüjad ja kellassepad. Dial on valmistatud istutamise lilled erinevaid värve ja mehhanism ja käed - tõeline, elektrooniline kell mehhanism osavalt peidetud voodikohta.\nInglise park on tähelepanuväärne mitte ainult lill kella: vastab inglise stiilis aiakujundus, see kõik jagatud otsene ja sirge alleede ja iseloomustab hästi hoolitsetud ja luksust. Ebatavaline puude istutamine, suurepärased struktuuride puhta valge kivi, purskkaevud ja erinevaid büstid teha inglise park populaarne koht külastavad turistid ja elanikud Genfis. Peamiseks tõmbenumbriks pargis on kaks suurt rändrahnu, millest üks võib näha üksikasjalikult nikerdatud kaarti Šveits.\nFirmamärgiks mitte ainult Genf, vaid ka kogu Šveitsis, on kuulus Jet d'Eau purskkaev, mis oli alles hiljuti mitte ainult suurim purskkaev Euroopas, vaid kogu maailmas. Genfi purskkaev asub kesklinnas, keset järve. See loob püsiva mulje: võimas veejuga tõuseb kuni kõrguseni 140 m (võrdluseks, kõrgus 46-korruseline hoone). Juga võib võtta mitmeid vorme ja videvikus taustavalgustusega värvitud eri värvi, muutub tõeliselt suurejooneline vaatepilt.\nTeine atraktsioon Genfi ja peamine arhitektuurimälestis, mis sümboliseerib vaimset elu Šveits, on St. Peter. Katedraal oli algselt ehitatud romaani stiilis ja lõpetati gooti. In 1406 - 1449 aastat katedraali lõpule mitu korda, põhiekspositsiooniga seda võimalust on tool Zhana Kalvina - tuntud reformaator ja juht protestantlik-Calvinist. Selle välimus ja ajalugu katedraal on väga täpselt peegeldab ajalooliste sündmuste, et kaugel ajal. On vaateplatvormi Põhja Tower katedraali näed ainulaadne vaade Genf, mägedes, Lake Geneva.\nPeatudes Genfis lihtsalt vaja külastada järgmisi maailmakuulus atraktsioon - Palais des Nations (ÜRO). See hoonekompleks asub 46 ha ja kuulub looduskaitseala park "Ariana". Hooned on ehitatud neoklassikalise stiili projekti 5 arhitektide ajavahemikul 1928-1938 gg. Teisisõnu - 5 hoonete omavahel esimese ja kolmandal korrusel, mis võib läbida kogu struktuuri. Külastajad saavad kõnnime läbi palee näha näitust kuulsate kunstnike, et toimub seintele hoone, samuti imetleda vabalt jalgsi ülikoolilinnakus paabulinnud.\nKuigi Genfi lihtsalt vaja külastada üks kõige muljetavaldav mälestised Euroopas - reformatsiooni Wall. Mitteametlik nimi monument - "protestant Rooma". Mõõtmed seina on muljetavaldav - ligi 100 meetri pikkune ja 9 meetri kõrgune monument on koostise bareljeefid ja kujud suur suur reformaatorid ja selle peamised saavutused, samuti protestantismi ajalugu. See monument püstitati 1909. Aastal, aasta juubeli Zhana Kalvina - juht reformi liikumine ja vaimne isa Genfis. See suurepärane hoone, mis on seda väärt, et seda näha oma silmaga.\nNagu on Genfis, kindlasti külastada muuseumi tundi Patek Philippe - teise ere atraktiivsust selles linnas. Muuseum paikneb 4-korruseline hoone ja hõlmab erinevaid etappe ajaloos asutamise ja parandamine tundi. Näed kui kõige kallim vaadata maailma (need maksavad $ 11 miljonit), ja vaadata kuulsaid inimesi - Petra Chaykovskogo, Lva Tolstogo, Briti kuninganna Victoria, Rudyard Kipling, Richard Wagner ja teised. Unikaalne ja haruldaste isendite tundi valmistatud Euroopas alates 16. Kuni 20. Sajandil, esitatakse teie tähelepanu muuseum tundi Patek Philippe.\nKunsti- ja ajaloomuuseum Genfis on unikaalne entsüklopeediline muuseumi Šveitsis. See oli ehitatud aastal 1910 ja kogutud nende seinad on kogude skulptuur, maalid ja muud kunstiteosed saadaval sel ajal linna. Näitus aktiivsus Genfis, on intensiivistunud lõpus XIX sajandil, samal ajal asutati seltsi Kunst ja linn hakkas toimuma regulaarselt näitusi.\nAjal maalid, mis ei olnud kohas Louvre, see saadeti Pariisist provintsid, samuti Genfis, mis on lisatud sel ajal Prantsusmaal. Praeguseks muuseumi saalides levitatakse sektorites, mis asub esimese arheoloogia, teises - kaunid kunstid, tarbekunst - kolmandas. Keskaja relvad, Egiptuse ja Rooma väljakaevamised, tööde Renoir, Van Gogh ja Monet esitatakse Teile hetkel kunsti- ja ajaloomuuseum Genfis.\nPeatudes Genf, kindlasti külastada Botaanikaaed! Maailmakuulus Genfi Botaanikaaed loodi 1817 ja asub ala 28 hektarit. Lisaks otsesele eesmärgil botaanikaaias on tähtis hariduskeskus: suur teadusasutus asub tema territooriumil. Teaduslaborid, unikaalne herbaarium, suur raamatukogu, puukool, Bank hinnaline taimed ja muidugi Botanikum on pikk jäävad oma mälestusi. Genfi Botaanikaaed peetakse elu muuseum. On vaatamisväärsusi Genfi võib olla pikk ja raske öelda, kuid see on parem, et näha kõike oma silmaga.\nRousseau Island, Bourg de Fours, Rahvusvahelise Muuseum Punase Risti ja Punase Poolkuu Tavel House, Mont Blanc sild ja palju muid vaatamisväärsusi ei vääri vähem tähelepanu. Erinevad näitused ja festivalid Genfi muutub ka olulise panuse kogumise oma reisi kogemus üks ilus ja huvitav linnad Euroopas.\nTreeningu või spordiprobleemide tõeline vale pool\nSuguel põhinevad naiste valu ohustavad põhjused\nÜhepäevane dieet massi kadu jogurt\nIdeaalne uusaasta meik - vähe salapära ilu\nTOP-3 tehnoloogiad artriidi raviks rahvatervisega\nAlimentide maksmise vabatahtliku kokkuleppe registreerimise järjekord ja valim\nValmistage näokujutist kodus\n5 surmajuhtumeid, mis ujuvad kehakaalu langetamiseks\nKiu ja dieedi töö koos selle sisu kaalulangus\nRetseptid rahvameditsiinist mastopathy camphor oil


Motorola kolmekordistas kasumi - Äripäev\nMotorola kolmekordistas kasumi\nMotorola aktsia hind hüppas üleeile pärast kvartalitulemuste avaldamist järelkauplemisel erinevates kauplemissüsteemides 20?25%.\nMotorola tegevjuhi Edward Zanderi sõnutsi on firma tagasi võitmas mobiiltelefonide turuosa tänu kaameraga telefonidele, värvilistele ekraanidele ja MP3 muusikamängijatele, vahendas Bloomberg. Nokia seevastu on turuosa kaotamas.\n?See on suurim positiivne üllatus mida ma eales näinud olen,? lausus investeerimisfirma New Yorgis asuva Sanford C. Bernstein & Co analüütik Paul Sagawa.\nEsimeses kvartalis teenis Motorola 609 miljonit dollarit (8 mld kr) kasumit ehk 25 USA senti aktsia kohta. Kui arvata maha erakorralised tulud, jäi kasumiks 19 senti aktsia kohta, mis oli ikkagi kolm korda enam, kui analüütikud prognoosid. Kontserni käive kasvas 42 protsendi võrra, 8,6 miljardi dollarini ehk 110 miljardi kroonini.\nKa teine kvartal tõotab Motorolale tulla hea. Kontserni tootmisjuht Mike Zafirovski rääkis , et teises kvartalis tõotab mobiiltelefonide müük kasvada 80 protsendi võrra. Esimeses kvartalis kasvatati tema sõnul turuosa peamiselt Euroopas ja Kagu-Aasias.\nMotorola mobiiltelefonide hind kasvas keskmiselt 17 protsenti võrrelduna aastataguse perioodiga. Nende müük kasvas 67 protsenti 4,1 miljardi dollarini.


10. nov 2009 12:38\nTere Plaanis nädala pärast külastada naisega Uus-Meremaad (algus Queenstones, lõpp Aucklandis). Loodame 22 päevaga väikese matkabussiga liikudes ja jalgi päevaseid radiaale tehes võimalikult palju loodust näha. Palun võimalusel aidata järgmistes küsimustes:\nLugesin, et lõunasaarel peaks Fjordlandi matkamarsruutidele broneerima. Kas see on onnides ööbimise tarbeks?\nMilline on parim koht merel vaalade ja delfiinide vaatlemiseks? Hetkel sihikul Kaikoura.\nKas Taranaki looduspargis vulkaan üllatab millegagi, kui Tongariro omad ennem vaadata?\nKus oleks kõige parem termaalalasid külastada (kus oleks vähem turistide horde ja nänni)? Või kõikidel vägevamatel aladel aiad ümber?\nMis Sulle Uus-Meremaal kustumatu mulje jättis?\n10. nov 2009 19:08\nSuur tänu, trehfi! Muidugi Queenstown :) Lugesin Su teisi NZ postitusi ja see on ikka super, et Sul õnnestus nii fantastilises kohas nii pikalt ja nii lahedas ametis olla. Lisatud link on parim, mille ma siiani matkaradade kohta leidnud olen. Enamus Sinu soovitatud kohad on meil marsruudis sees. Christchurch jääb ilmselt välja ja Glenorchy on küsimärgiga piiratud ajalimiidi tõttu. Ühed suurimad ootused ongi mul hetkel Sinu poolt märgitud Fjordlandi paikade ja eriti Milford Sound`i osas :)\n11. nov 2009 15:01\nTrip.ee-s kehtivad reeglid õigekirjale, pisemate vigade korral neid parandatakse ja jäetakse märge. Sinu postitused olid keelelised kolepostitused ning parandamisele ei kuulunud. Mingi austus peaks ka meie reeglite vastu olema!\n11. nov 2009 18:36\nTrehfi, tänud jälle väärtuslike tähelepanekute eest. Usun, et tuleb fantastiline reis :) Castor troy, tänud postituse eest, millest küll paraku ilma jäin. Hea oleks, kui viitsiksid korrata või mulle otse saata :P\n22. apr 2012 23:24\n12. nov 2009 11:49\nTänud, kalle2! Kas oskad öelda, milline NZ termaalaladest loodusvaate poolest kõige rabavam on?\n13. nov 2009 18:09\nNo mis nii viga marsruuti kokku panna :) Kalle2, tänu vihjete ja linkide eest. Orakei Korako tundub mulle kõige rohkem konti mööda olevat. Samas FixIdeed on valiku teinud Wai-O-Tapu kasuks. Tuleb vist mõlemad ära vaadata :)\n14. nov 2009 08:49\nMa proovin siis uuesti. Kui Queenstownist alustad siis tehke kohe Nevis bungy ära, see jääb kindlalt teie kõige vingemaks kogemuseks sealt. Minu hüppe video leiab siit:\nMis vaalade ja delfiinidesse puutub, siis Uus-Meremaa Lonely planet ütles mulle, et kõige paremad võimalused selleks Kaikouras on just suvel. Mis on veebruar ja märts. . . . Trip.ee rõhutab, et lause ja kohanimed algavad suure algustähega!\n14. nov 2009 11:03\nHull mees oled, castor troy! Tegidki NZ kõrgeima hüppe ära, super :P Trehvi, minul sama lugu, et suurt ei hooli aga tegelikult vist tahaksin aga pelgan, et jäängi eluks ajaks naeratama :) Mulle piisas täiesti video vaatamisest. Lisaks andis ühel mu tuttaval köie kinnitus järgi ja jäi ühe jala otsas rippuma :D Loodan kevade-suve piiripealsest ajast hoolimata ikkagi vaalu jt meretegelasi näha :P\n16. nov 2009 23:56\nkui Great Walk'e vältida siis ei ole vaja radu/hütte ette bronnida. Great Walk tasu on isegi kallim kui hostelites elamine ainult et ilma mugavusteta:) Tavaradade puhul on jah tarvis osta vaid hütipiletid (sõltuvalt hüti mugavusastmest 5-15 NZD, vähemtuntud radadel on ka tasuta hütte, priimus tuleks kindlasti kaasa võtta, gaasipliidid on vaid Great Walk hüttides ja mõnelt poolt korjatakse need väljaspool hooaega ära). Üldjuhul on pea igal lõunasaare mitmepäevasel rajal (v.a. Great Walk) suure veega mõni trikikas või isegi ohtlik jõeületus.\nKaikoura sobib hästi, iseasi et käsu peale vaalad-delfiinid end alati ei näita;)\nTaranaki on üksluisem kui Tongariro, eriti pärast seda. Kui õnnestub bronnida (Tongariro on Great Walk) siis tasub teha vähemalt kaks päeva. Igal juhul on hea alustada Mangatepopo hüti juurest ja ka ühepäevase juures arvestada väga pika päevaga. Kui ilma siis saab ronida teel ka mt Ngauruhoe-le (aga selleks peab varuma u 3 tundi lisaaega ja meie igatahes ei viitsinud ekstra kraatrisse vaatamiseks pingutada sest tipp oli pilves nagu tavaliselt). Red Crater ja Esmeralda Lakes on maalilised. Aga parim on teekond Esmeralda juurest Oturere hüti juurde -müstilisel Marsimaastikul - minu arvates on Oturere org parim osa Tongarirost! Aga see eeldab ka ööbimist (ja eelnevat bronni hooajal) ning sealt väljatulek on päris pikk ilmastiku kätes kulgemine.\nKäisime sel aastal turistina ka White Islandil ära - so. sealne aktiivseim vulkaan meres koos maailma happeliseima põrgukatlaga - see on selline teistmoodi kogemus, kohati läks isegi gaasimaske tarvis ja ilma ametliku tuurita sinna ei lasta ka (bronnida saab DOC infost, laevuke sinna läheb Whakatanest aga minek sõltub tuule suunast, lainetest ja ilmast).\nLooduslikud termid (mudased ja madalad) on Lõunasaarel Welcome Flat (lõunast tulles Copland track enne Fox ja Franz Josef liustikku) hüti juures aga sinna peab ka seljakotiga ööbima ronima ja hüti eest peab maksma ka. Rotoruast põhja pool tuleb kohalikke pinnida - seal on ka veel mõnusaid salakuumaveetünne millel tarasid ümber pole, mõne otsa ehk komistate isegi.\nIlusa ilmaga üks parimaid retki on Nelson Lakes juures (algus St Arnaud'i lähistel). Õhtuks väike jalutuskäik Bushline hütti (sinna tasub ka lihtsalt vaate pärast ööbima minna), sealt teisel päeval mööda Robert Ridge't (aga see on paras ronimine ka ilusa ilmaga) Angelus Hut'i (üks maalilisemaid ööbimispaiku) ja kui orienteeruda ei pelga, siis tasub sealtkindlasti teha radiaal Sunset Saddle peale (see on Route ja mitte just kõige paremini tähistatud nii et muutliku ilmaga on oht eksida). Hütist hütti päevad on lühikesed, saab ka üheks ööks Angelus hütti minna aga see võib hooajal olla ülerahvastatud.\nMis Sulle Uus-Meremaal kustumatu mulje jättis? Ehhee, eks ikka turistivaba imepärane loodusmaailm, tavaliselt ikka kaugemal kui poolepäevateekond;) Mõnusat avastamist!\n17. nov 2009 10:30\nBibilotta, väga head nõuanded! Veensid mind selles, et NZ looduse nägemiseks tuleks teha ikka ka mitmepäevaseid matku :) Näis, kuidas meil see õnnestub, kuna hetkel planeeritud reisivarustus ööbimisvarustust ei sisalda. Samuti läks juba alguses planeeritud graafik kümnekonna päevaga lõhki ja start on kohe kohe käes :P\n18. nov 2009 16:50\nMul meenusid veel mõned matkarajal olevad kuumaveevannid Hawkes Bay lähistel (põhjasaare idakallas). Kui plaan sealtkandist läbi sõita ja kitsaid kruusakäänulisi mägiteid autoga sõita ei pelga (paiku 3 tundi oli vist Napierist & üks autoga jõeületus on ka aga ka väikese autoga saab normaalveega läbi) ja hästi kaarti loete, siis seal on üks armas piku jõge kulgev matkarada. Nii matkaraja algul (parkimisplatsi juures) kui ka poolepäevase ronimisteekonna kaugusel on DOC-i poolt ette valmistatud tasuta basseinid kust kuum vesi läbi voolab. See rada on oluliselt vähemrahvastatum kui Welcome Flat - eriti nädalapäevadel kui kohalikud tööd teevad:) Raja alguses parkla juures on küll allikas aga hütti ei ole, aga peale poolt päeva matkamist leiab mugavustega hüti kus oli isegi gaasipliit (tavaliselt neid väljaspool Great Walk'e ei ole). Kuumaveeallikas ise sealt veel veidi alla tunni matkata - seal käiakse öösel taskulampidega ja küünlavalgel sõnajalgade all romantikat nautimas:) Anna teada kui huvi, võin nimed välja otsida - turistid sinna tavaliselt ei satu nii et see peaks suht eksootiline olema:)\n18. nov 2009 20:27\nBibilotta, tänan! Tundub, et NZ on lõpmatute ahvatluste maa :) Nendele radadele kahjuks me ajalimiidi tõttu ei jõua :P\n22. nov 2009 21:29\nMulisevatest-publisevatest kohtadest on kindlasti üks kõige vaatamisväärsem koht: http://www.orakeikorako.co.nz/ . Peale selle koha külastust on Pohatu geiser ja ümbruskond väga igav ja hale. Mina soovitaks veel Tasmani rahvuspargis matkata (palju ühepäeva võimalusi) ja Kahurangi park on ka päris müstiline :)\nLisaks sellele annaksin pingviinivaatluse soovituse Oamarus (mitte seal, kus on tasuline sinipingviinide koloonia), vaid eraldi rannas (paar km keskusest eemal), kus on kollaste silmadega pingviinide koloonia, kui oodata päikeseloojanguni, siis ronivad pingviinid mäest üles ja mööduvad vaatlejatest paarikümne cm kauguselt :)\nAhjaa, mina toitsin Kead küll (silti nägin alles hiljem), aga ma ei ütleks nüüd, et sellest miskit hullu juhtus :) Muide, see lind on üks väga tark ja kaval tegelane ;)\nWellington ja Auckland on minu jaoks nii mõttetud kohad, et jätaks vabalt vahele. Välja arvatud Aucklandi Artikakeskus.\n15. jaan 2010 17:00\nTõepoolest, kui on õnne, siis võib kollaste silmadega pingudele lisaks kohata ka maailma väiksemat - sinipingut, kuid nad on hirmus arad ja naljalt oma urust välja ei tule. Samas rannas lösutab enamasti ka paar-kolm merelõvi. Kea, muide, on vaata, et kogu saare intelligentsem linnuke. Temast valminud suur uurimustöö ja sattusin ühe selle läbiviijaga juttu ajama, superhuvitav! Termaalaladest tuleks kindlasti vältida Hells Gate'i - täiesti mõttetu! Orakei Korako ja Wai-o-Tapu on mõlemad väga muljetavaldavad. Eriline emotsioon tekkis paigas, mida kutsutakse Petrified Forest. See näha vaid mõõna ajal.\n1. sept 2010 00:09\nTagantjärele suured tänud teile, kes te aitasite reisi kokku panna! Olen siin mitmele tripikale pildid võlgu ja püüan nüüd võla tasuda :D http://www.flickr.com/photos/ruudi/sets/72157624726566329/ Hetkel pikemalt ei kirjuta, aga soovi korral küsige julgesti :)\n15. sept 2010 11:28\nKorrastasin pildialbumit ja muutsin linke.\nUUS MEREMAA pildid vt http://www.flickr.com/photos/ruudi/sets/72157624725664355/\nSYDNEY pildid vt http://www.flickr.com/photos/ruudi/sets/72157624899867372/


Kalevi jõulutoodang läheb hästi kaubaks\nRomet Kreek • 17. detsember 2003 kell 22:00\nKalevi jõulutoodangu müük on alanud väga hästi. Kui mullu müüdi jõulutoodangut 450 tonni, siis sel aastal on seda juba praeguseks müüdud üle 500 tonni. Paraku tuleb meeles pidada, et lisaks maiustustetootmisele tegeleb Kalev ka kinnisvara vallas, mille ?jõulumüügi? kohta veel infot pole.\nKalevi aktsia langes madala käibega 7,23 protsenti, 36,14 kroonile. Languses mängis suurt rolli aktsia lai ostu-müügihinna vahe.\nJuba on saanud tavapäraseks, et kogu tegevus börsil keerleb Hansapanga aktsia ümber. Nii ka eile. Viimati vallutas investorite südame Hansapangast enam mõne teise firma aktsia 25. novembril. Siis oli Eesti Telekomi aktsia käive napilt Hansapanga omast suurem.\nEile tõusis Hansapanga aktsia 0,48 protsenti, 324,67 kroonile. Pangaaktsiaga tegid tehinguid suured tegijad. Aktsiaga tehti 38 tehingut ja ligi 42 mln krooni käivet. ?Hansapanga aktsia kallal olid seekord suured tegijad,? ütles Ühispanga aktsiamaakler Peeter Koppel. ?Mingit spetsiifilist põhjust, miks Hansapanga aktsiat ostetakse, pole. Tegu on jõuluralliga.? Teised liideraktsiad suurt millegagi ei hiilanud.\nEesti Telekomi aktsia sulgus 3 mln kroonise käibega muutumatult 104,05 kroonil. Norma aktsia käive küündis 1,6 mln kroonini, tõusis 0,64 protsenti, 98,57 kroonile. Merko Ehituse aktsia sulgus muutumatult 192,45 kroonil. Aktsiaga tehti 1,1 mln krooni käivet.


Kommentaarid - Erak vastu tahtmist: miks minu elust kõik inimesed ära kaovad? - DELFI Naistekas\nErak vastu tahtmist: miks minu elust kõik inimesed ära kaovad? - kommentaare 1-3\nRegistreeritud (3) Anonüümne (95)\nÄra põe.Igal inimesel on oma elu ja tegemised.\nMina olen täitsa rahul,et keegi mind ei tiri kusagile üritustele ja niisama uudised jõuab reeglina paari tassi kohvi kõrvale ära kuulata/rääkida.\nSee kirjutis siin on vist mingi ulmejutt, sest sellist naisterahvast, kes suudaks mitu nädalat vaikida, pole olemas :D\nMis selles üksinduses ja vallalisuses nii hirmsat on? Leiad ehk mõne lisatöö, siis ei kurda, et kõik kaovad ära.


Tervisedendus – Lasteaed Pesamuna\nAbiks laste kasvatamisel\nMis on tervisedendus?\n…laste tervise väärtustamine ja positiivse tervise suurendamine.\n…on planeeritud ja teadlik sekkumine, mille kaudu on võimalik parendada laste vaimset, füüsilist ja sotsiaalset tervist, ennetada haigestumist, puuete kujunemist ja enneaegset surma.\nTegutsemispõhimõtted ja valdkonnad tervise tagamisel:\nLapse arengu mõjutamine läbi mängu, suhtlemise ja sotsiaalse toetuse\nEale sobiva, tervisliku ja tasakaalustatud, ohutu ning toitumissoovitustele vastava toidu tagamine\nIgakülgse kehalise tegevuse soodustamine\nTurvalise, tervisliku ja lapse arengut stimuleeriva keskkonna loomine (füüsiline ja psühhosotsiaalne keskkond)\nIsikliku hügieeni edendamine\nKes sellega peaks tegelema?\nKodu, lasteaed, küla, vald, töökohad.\nMida teeme meie – lasteaed Pesamuna ?\nÕppekava on täiendatud liiklus-, tervisekasvatuse-, ohutusõpetuse- ja sotsiaalsete toimetulekuoskuste õpetamise ainekavadega.\nLasteaia ja personali õppe- ja mängukeskkond on kujundatud kaasaegseks, lapse individuaalset arengut soodustavaks ja turvaliseks.\nTervisedenduslikud tegevused lõimuvad nädalaplaanides.\nMõned põhimõtted laste tervise edendamisel:\nTervis on esmane väärtus, millest sõltub inimese elukvaliteet\nTervise edendamine ja haiguste ennetamine on eriti olulised, kuna suureneb haigestumine kroonilistesse mittenakkuslikesse haigustesse\nIga inimese tervislik olukord sõltub suures osas sellest, kuidas ta ise suhtub oma tervisesse\nLaste eluviis, eriti väikelaste oma, sõltub tema pere eluviisist\nTervislik eluviis kujuneb koolieelses eas, mil harjumused ja hoiakud muutuvad püsivateks.\nTäiskasvanud vastutavad selle eest, et lastele oleks loodud tervislikud elu- ja töötingimused. Siin pole erandiks ükski asutus või isik\nTervist Edendavate Lasteaedade (TEL) võrgustikust.\n(L.Varava „Tervisedendus lasteaias“ 2003 põhjal)\nSelleks, et mõista tervist edendava lasteaia olemust, peame aru saama, mis on tervis ja mis on tervisedendus.\nTervis on täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund, mitte ainult haiguse või nõtruse puudumine (Maailma Terviseorganisatsiooni definitsioon aastast 1946).\nTervis on sotsiaalne mõiste, mis lihtsalt öelduna tähendab head olemist ja enesetunnet ning rahulolu ümbritsevaga. Mõeldes lasteaialastele on esitatud tõlgendus üsna tabav. Tegemist on positiivse definitsiooniga. Negatiivne definitsioon ütleb, et tervis tähendab haiguse puudumist.\nLasteaialapsi ja lasteaiaealisi lapsi silmas pidades väärivad eelkõige nimetamist tervise järgnevad tahud:\nFüüsiline tervis, mis on seotud kehaga, haigust väljendava diagnoosi puudumisega.\nVaimne tervis, mis väljendub lapse positiivses eneseväärtustamises ja tema kindlustundes tulla toime.\nEmotsionaalne tervis, mis tähendab võimet väljendada oma tundeid, arendada suhteid teistega, tunda heasoovlikkust ja armastust ning vastata samaga.\nSotsiaalne tervis, mis avaldub tundes ja teadmises, et last toetavad vanemad, sõbrad, et ta on kaasa haaratud tegevustesse ja mängudesse.\nTervisedendus on inimese tervist väärtustava ja soodustava käitumise ning eluviisi kujundamisele ja tervist toetava elukeskkonna sihipärasele arendamisele suunatud tegevus.\nTervisedendus sisaldab tervisekasvatusprogramme, ennetavaid meditsiiniteenuseid, omavalitsuse teenuseid, tervislikku ühiskonnapoliitikat, keskkonna tervishoiumeetmeid. Ta on seotud teiste eluvaldkondadega, nagu tervisekaitse, kvaliteetne meditsiiniabi, kultuur ja haridus, keskkonnakaitse jm.\nTervisedenduse lõppeesmärgiks on rahva elukvaliteedi parandamine ja tervise väärtustamine.\nTEL ülesanne on sõnastatud missioonina, mis peaks olema iga TEL võrgustikku kuuluva lasteaia lõppeesmärk ja peegeldama lasteasutuse väärtushinnangut:\nLiita kõigi koolieelses eas olevate lastega tegelevate või nende heaolu eest vastutavate täiskasvanute huvid ja eesmärgid lapse arengut ja tervist positiivselt mõjustatavatele tegevustele ning nende tegevuste kaudu tagada laste parem vaimne, füüsiline ja sotsiaalne tervis.\nKoolieelne iga on otsustav periood individuaalse tervisekäitumise ja harjumuste kujundamiseks, mis moodustavad igaühe elustiili ja panevad aluse kogu eluks. Alahinnata ei tohi tervisliku füüsilise- ja psühhosotsiaalse keskkonna osa ning kvaliteetsete terviseteenuste arendamist, mida saab pakkuda nii lasteaed kui paikkond.\nKoolieelses asutuses ja kodus pannakse paika eetiline alus ja põhilised suhtumised tervisesse, põhilised eluoskused ja sotsiaalne vastutus.\nPakume tööd! 06/05/2022\nTegimegi ära! 06/05/2022\nOotame osalema! 28/04/2022\nHTMi infokiri lasteaedadele ja -hoidudele alates 15. veebruarist 2022 16/02/2022\nCovid käitumisjuhised alates 20.jaanuarist 2022 20/01/2022\nLeia meid Facebook-ist\nPärnu-Jaagupi lasteaed Pesamuna\nÜlase 11, Pärnu-Jaagupi, 87201, Pärnumaa\n+372 530 11179


Kakumäe sadamas tähistatakse Muinastulede ööd > Tallinn\nKakumäe sadamas tähi...\nKakumäe sadamas tähistatakse Muinastulede ööd\nLaupäeval, 26. augustil algusega kell 18.00 tähistatakse Haven Kakumäe sadamas Muinastulede ööd.\nKakumäe uues sadamas korraldatav Muinastulede öö üritus on tavapärasest veidi erilisem, sest tänavu saab Kakumäe esmamainimisest 550 aastat. Peaesineja on ansambel „Kõrsikud“ ja päevajuht raadio Hit FM saatejuht Mark Kitajev. Sadama-ala panevad helisema noored ja andekad Taisi Laululapsed ning päikeseloojangul pakuvad silmailu tuleartistid showgrupist Dragonels.\nHaabersti linnaosa vanem Marek Jürgensoni sõnul on väga tänuväärne, et Kakumäe Rahva Selts on juba teist aastat enda kanda võtnud Muinastulede öö korraldamise Haaberstis. „Haaberstis tegutsevate seltside eestvedamisel toimub linnaosas järjest rohkem kogukonnaüritusi. See paneb aluse ühtehoidvale kogukonnale ja eluterve naabruskonna tekkeks ning annab lisandväärtust kogu piirkonnale, “ ütles Jürgenson.\nMuinastulede ööl eksponeeritakse fotonäitust „Kakumäe 550“, mis on Kakumäe Rahva Seltsi koostatud ja oli aasta algul paar kuud üleval vabaõhumuuseumi Kolu kõrtsis. Korraldatakse traditsioonilisi mänge ja võistlusi.\nKakumäe Rahva Seltsi esindaja Tõnu Peidi sõnul on ajaloo uurimise käigus selgunud, et vanasti toimus Kakumäe ja Tiskre meeste vahel võistlus, kellel on pikem habe. „Taaselustame selle traditsiooni ja selgitame välja piduliste hulgast kõige pikema habemega mehe ja kõige pikemate juustega naise ehk siis Kakumäe Sammalhabe ja Kakumäe Rapuntsel. Neile saab ka osaks au süüdata Muinastuli," selgitas ettevõtmise korraldaja Tõnu Peit.\nTuli süüdatakse päikeseloojangul, orienteeruvalt kell 20.30. Lõkkematerjali varumiseks korraldati talgud ja puhastati üheskoos Kakumäe poolsaare tipp mahalangenud puudest.\nMuinastulede öö korraldamisele aitab kaasa ka Haabersti Linnaosa Valitsus.


Praktilise laskmise treeningud\nMänniku, Trapi tee 3\nPraktilise laskmise treeningud on suunatud turvavaldkonnas töötavatele ja valve- ning kaitseülesannete täitmisega seotud turvaettevõtete ja/või sisevalveteenistuste töötajatele, kes omavad tulirelva luba ning soovivad harjutada tulirelvast laskmise oskusi. ETELi liikmetel on nendel harjutustel võimalus valmistuda 2. oktoobril 2019 toimuvaks ETEL laskmise karikavõistluseks.\nVabad kohad: 10 (10)\nToimumise kuupäevad: 28. august 2019 (järgmine treening: 18. september)\nRegistreerimise lõpp: 21. august 2019\nKoolituse asukoht: Trapi tee 3, Männiku, Harju maakond\nÜks osaleja: 70 €\nETEL liige: 40 €\nÕppe maht: 2 akadeemilist tundi\nSihtgrupp: Turvavaldkonnas töötavad ja valve- ning kaitseülesannete täitmisega seotud turvaettevõtete ja/või sisevalveteenistuste töötajad. Õppija peab omama kehtivat tulirelva luba.\n· Distants: 25 m\n· Märkleht: 25 m püstoli ringmärk\n· Laskeasend: püsti, ühe või kahe käega\n· Laskeharjutuse kirjeldus: salv laetakse 5 padruniga\n· Erinevate taktikaliste olukordade lahendamine\nKoolitajad: Andre Lilleleht, ETELi tegevjuht\nÕpikeskkond: Männiku lasketiir võimaldab lisaks erinevate laskevõistluste võõrustamisele harjutada erinevaid laskedistsipliine ning seeläbi treenida välja arvestatavate oskustega võitlejad. Korraga on lasketiirus võimalik lasta 136 laskuril, kokku on tiirus 200 laskekohta.


Üks küsimus 10. oktoober 2018\nSügav sügis on käes. Leidub neid, kelle jaoks on see aasta kõige inspireerivam aeg, kuid ka neid, kes tahaks koos rändlindudega päikeselisemasse ja soojemasse kohta kolida. Milline inimene oled sina, kas sügis meeldib sulle?\nAge Oks, baleriin ja õpetaja\nNaudin sügist pargis ja metsas\n«Ilusate ilmade korral on sügis üks mu lemmikaastaaegu. Sel aastal on väga kaunis sügis, oli vist ka eelmisel aastal. Kui jagub ikka kuivemat ja päikeselist ilma, on kogu see värvide mäng imeline. Mul on õnnestunud viimastel aastatel sügist märgata, leida see aeg iseenda jaoks ja minna loodusesse. Praegu on Kadrioru ja Kalamaja pargis kena jalutada, mulle meeldib väga ka metsas käia. Hea meelega korjan seeni, eilegi käisin, aga oli vihmasevõitu ja suurt saaki ei saanud. Muidu armastan seeni väga ja tänavu on päris hea seeneaasta.»


Eelinformatsioon 19. – 25. märtsini - Riigikogu\nEelinformatsioon 19. – 25. märtsini\n16.03.2012 / Eelinfo\nRiigikogu III istungjärgu 9. töönädal 19. – 22. märtsini\nKell 15 – täiskogu istung, kus kinnitatakse 9. töönädala päevakord. Seejärel vastavad Riigikogu liikmete arupärimistele majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts ja sotsiaalminister Hanno Pevkur. Arupärimised käsitlevad vastavalt Eesti riigi ja AS Eesti Raudtee vahelist kohtuvaidlust (nr 113) ning vabatahtlikku ravikindlustust (nr 116). Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13.30 Eesti seisukohad 22. – 23. märtsini toimuval Euroopa Liidu transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu istungil, kutsutud majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts;\nkeskkonnakomisjonis – Eesti metsanduse arengukava aastani 2020 täitmise vahearuanne;\nkultuurikomisjonis – parlamentaarne kuulamine: Riigikontrolli audit „Riigi tegevus teadus- ja arendustegevuse võtmevaldkondade edendamisel“, kutsutud haridus- ja teadusministeeriumi ning riigikontrolli esindajad (ruum L 332);\nmaaelukomisjonis – Riigikontrolli auditiaruanne “Avalike teenuste pakkumise eeldused väikestes ja keskustest eemal asuvates omavalitsustes”; Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni teatisele, mis käsitleb loomade kaitse ja heaolu strateegiat Euroopa Liidus aastateks 2012-2015 (ruum L 333);\nmajanduskomisjonis – raamatupidamise seaduse ja äriseadustiku muutmise seaduse eelnõu (147 SE);\npõhiseaduskomisjonis – kell 11.15 elektroonilise hääle kontrollitavuse võimalike mudelite tutvustus; julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni moodustamise otsuse muutmise otsuse eelnõu algatamine;\nrahanduskomisjonis – otsuse „Eesti Vabariigi osaluse suurendamine Euroopa Nõukogu Arengupangas“ eelnõu (196 OE);\nriigikaitsekomisjonis – kaitseväeteenistuse seaduse eelnõu (172 SE), kutsutud Eesti Reservohvitseride Kogu esindajad; kaitseväeteenistuse seadusega seotud Riigikogu koosseisu häälteenamusega vastuvõetud seaduste muutmise seaduse eelnõu (174 SE); kaitseväeteenistuse seaduse rakendamise seaduse eelnõu (173 SE);\nsotsiaalikomisjonis – tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse muutmise seaduse eelnõu (188 SE); puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu (161 SE);\nväliskomisjonis – Eesti seisukohad 23. märtsil toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu istungil;\nõiguskomisjonis – karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (140 SE); kriminaalmenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (175 SE), kutsutud justiitsministeeriumi, ringkonnaprokuratuuri ning siseministeeriumi esindajad;\nkorruptsioonivastase seaduse kohaldamise komisjonis – kell 13.30 korruptsioonivastase seaduse eelnõu (192 SE); esitamisele kuuluvate iga-aastaste regulaarsete majanduslike huvide deklaratsioonide kogumise korraldamisest (ruum L 332);\nriigieelarve kontrolli komisjonis – kell 13.30 Riigikontrolli auditiaruande „Perearstiabi korraldus“ jätkuarutelu, kutsutud sotsiaalministeeriumi, Eesti Haigekassa, Eesti Perearstide Seltsi ja Riigikontrolli esindajad (ruum L 333), komisjoni istung on avalik;\nTeine lugemine: karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (140 SE).\nEsimene lugemine – 4 eelnõu: töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu (180 SE), sotsiaalhoolekande seaduse § 222 täiendamise seaduse eelnõu (169 SE), kodakondsuse seaduse § 32 muutmise seaduse eelnõu (164 SE) ning kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (165 SE).\nmaaelukomisjonis – kell 14 arutusel on Eesti metsanduse olukord;\nriigikaitsekomisjonis – kell 14 kaitseväeteenistuse seaduse eelnõu (172 SE), kutsutud Eesti Eruohvitseride Kogu esindajad; kaitseväeteenistuse seaduse rakendamise seaduse eelnõu (173 SE); kaitseväeteenistuse seadusega seotud Riigikogu koosseisu häälteenamusega vastuvõetud seaduste muutmise seaduse eelnõu (174 SE);\nsotsiaalkomisjonis – kell 14 olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu ettevalmistamine;\nväliskomisjonis – kell 14 Eesti seisukohad 22. märtsil toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu (kaitseministrid) istungil;\nmajanduskomisjonis – kell 13 ühisistung õiguskomisjoniga, arutusel on kiirlaenudega seotud probleemid, osalevad rahandusministeeriumi, justiitsministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, sotsiaalministeeriumi, Finantsinspektsiooni ning Tarbijakaitseameti esindajad (ruum L 333);\nõiguskomisjonis – kell 13 ühisistung majanduskomisjoniga kiirlaenude teemal;\nKell 16 – säästva energia toetusrühma koosolek (ruum 241). Arutusel on biogaasi kasutuselevõtmisega seotud küsimused: Eesti biogaasi toorme mahud, biogaasi tootmisega kaasnevad positiivsed mõjud ja Euroopa kogemused gaasi kasutamisel transpordis (OÜ Mõnus Minek tegevjuht Ahto Oja, Eesti Biogaasi Assotsiatsioon), Tartu kogemus gaasi kasutamisel transpordis (Tartu linnavalitsuse esindaja Jaanus Tamm), biogaasi jaama rajamisega seonduv (Baltic Biogas esindaja Henry Uljas) ning võimalikud muudatused seadusandluses (Energiatehnoloogia programmi juht Jaanus Sahk).\nKell 19 – Riigikogu esimees Ene Ergma vaatab India suursaadiku aukülalisena India tantsuetendust “Horikhela”.\nKolmas lugemine – 2 eelnõu: karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (140 SE) ning jäätmeseaduse ja pakendiseaduse muutmise seaduse eelnõu (155 SE).\nTeine lugemine – 4 eelnõu: Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri (IRENA) põhikirja ratifitseerimise seaduse eelnõu (163 SE), rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga ühinemise seaduse muutmise seaduse eelnõu (160 SE), puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu (161 SE) ning hasartmänguseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (88 SE).\nEsimene lugemine – 6 eelnõu: liiklusseaduse muutmise seaduse eelnõu (182 SE), maagaasiseaduse ja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse muutmise seaduse eelnõu (166 SE), parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta ratifitseerimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (177 SE), Eesti Vabariigi ja Moldova Vabariigi vahelise sotsiaalkindlustuslepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (189 SE), keskkonnatasude seaduse muutmise seaduse eelnõu (187 SE) ning Kaitseliidu seaduse eelnõu (190 SE).\nriigieelarve kontrolli komisjonis – kell 8.30 Riigikontrolli uute auditiaruannete tutvustamine;\nKell 19 – Riigikogu aseesimees Laine Randjärv osaleb dokumentaalfilmi “Regilaul – laulud õhtust” esilinastusel.\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – kell 10 Eesti seisukohad 26. märtsil toimuval Euroopa Liidu üldasjade nõukogu ja välisasjade nõukogu istungil, kutsutud välisminister Urmas Paet; ülevaade EL tulevase finantsraamistiku (2014-2020) läbirääkimiste hetkeseisust; Eesti seisukohad 30. – 31. märtsini toimuval mitteametlikul Euroopa Liidu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) kohtumisel, kutsutud rahandusminister Jürgen Ligi;\nKell 15 – Riigikaitsekomisjoni esimees Mati Raidma osaleb Kodutütarde 80. aastapäeva tähistamise üritusel Estonia kontserdisaalis.\nKell 17.30 – Riigikogu aseesimees Laine Randjärv osaleb vene ballil Vanemuise Kontserdimajas.\nRiigikogu rahanduskomisjoni esimees Sven Sester osaleb Taanis Kopenhaagenis Taani parlamendi Euroopa Liidu eesistumise raames korraldataval finants- ja rahanduskomisjonide esimeeste kohtumisel. Arutusel on võimalikud vahendid finantsspekulatsioonide ärahoidmiseks ning majanduskriisi riskide, Euroopa Liidu eelarvedistsipliini ja finantsraamistikuga seotud küsimused.\nNATO Parlamentaarse Assamblee (PA) Eesti delegatsiooni juht Marko Mihkelson osaleb Kataris Dohas NATO PA poliitikakomitee väljasõiduistungil. Kohtutakse emiir Šeik Hamad bin Khalifa Al-Thani, peaminister Šeik Hamad bin Jassim bin Jabr Al-Thani ning mitme välispoliitika ja julgeolekueksperdiga nn Araabia kevade küsimuses.\nRiigikogu keskkonnakomisjoni esimees Tõnis Lukas osaleb Belgias Brüsselis 2012. aasta juunis Brasiilias toimuva ÜRO konverentsi „Rio+20 Summit“ teemalisel arutelul. Keskendutakse rohelise energia ja säästva arengu küsimustele.\n23. – 27. märtsini\nVahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee (PA) Eesti delegatsiooni juht Imre Sooäär osaleb Marokos Casablancas energia-, keskkonna- ja veekomitee raportöörina Vahemere Liidu PA 8. täiskogul.\nRiigikogu esimees Ene Ergma osaleb Euroopa Kosmosepoliitika Instituudi (ESPI) kutsel Austrias Viinis seminaril „Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) laienemine – kuidas liitumisest huvitatud riigid saaksid selleks valmistuda“. Muuhulgas on arutusel parlamentide kaasamine antud küsimuses.


Kirjed kus märksõnaks on "toidujuurviljad (üldiselt)" (39)\nAedviljad kasvuhoos. Viimased soojad ilmad ja mõõdukalt tulnud vihmahood andsid aedviljadele, mis üksvahe, kui olid külmad ilmad, ähvardasid kängu jääda, kasvuhoogu. Praegu on aedviljad linna aedades silmnähtavalt edenemas. siin ja seal võib näha juba herneid ja kurke õitsemas, samuti ka kartuleid. Ka tomatite kasv edeneb kiirelt. Praegust aedviljade kasvuhoogu arvestades võib loota, et peenravili peagi turule ilmub võistlejaks lavaviljale.\nköögiviljakasvatus / toidujuurviljad (üldiselt)\nLinnud hävitavad kapsa- ja kaalitaimi. Rannu aednik külvas suuremal arvul maha kapsa-, peedi- ja kaalitaimiinimestele istutamiseks. Et ilmad tänavu taimekasvule väga ebasoodsad, siis ei taha taimed hästi edeneda. Nüüd aga söövad linnud needki kollased taime otsad, mis maast külmaga tärkavad, ära ja aednik on pidanud teist korda külvi kordama. Linnud hävitavad iseäranis kapsa- ja kaalitaimi. Sarnast asja pole aedniku juhtu järele tema tegevuse ajal, umbes 30 aasta jooksul, veel ette tulnud.\nVaral saab tänavu aedviljadest eriliselt rohkesti tomateid ja kapsaid. Kapsale on praegune ilmastik soodne, puuduvad ka kapsa ussid.\nRäpinas hinnatakse töötagajärgi. 3. dets. korraldatakse Räpinas väikemaapidajate päev, kus hinnatakse juurviljakasvatusevõistlusest osavõtjaid. Auhindu kätte andma ja päevakohast kõnet pidama sõidab väikemaapidajate eriteadlane G. Abel.\n333.2384(063)Räpina + 635.1\nUmbrohtunud nurmedele tekib aiamajandus. Mida tehakse Tartu aialinnas.\nLinnavalitsus nõuab krundiomanikelt krundi skeemi koos seletustega. Ühes aianduse arenemisega tuleb ka paratamatult aiasaadustew turustamist arendada. Krundikasutajad on avaldanud soovi luua oma aiamajanduslik ühing.\n635.1 + 333.6Trt.\nköögiviljakasvatus / linnamaa / linnamaade rent / linnarentnikud / maaomand, kinnisvara (linnadele, alevitele kuuluv) / toidujuurviljad (üldiselt) / Trt.\nAedviljad puuvilju asendama. Milliseid aedvilju ja millal külvata.\nAntakse juhtnööre mitmnesuguste köögiviljade kasvatamiseks. Ka väetamise juhtnöörid on ära toodud.\n635.1 + 631.8\nköögiviljakasvatus / maade väetamine / toidujuurviljad (üldiselt) / väetised\nKapsad ei kasvata päid. Põhja-Järvamaal ollakse tänavu laialdaselt mures käesoleva aasta kapsa- ja kaalikasaagi pärast. Kaalikad on kevadel igasugu kahjurite poolt pea täielikult ära söödud. Kuid ka kapsaste suhtes pole erilisi saagi lootusi, kuna tänavused kapsad naljalt pead ei taha kasvatada.\nKapsataimedest puudus. Järvamaal on kapsataimi vähe, sest kodune taimekasvatus nurjus, kuna kevadel käisid talust-tallu seemnemüüjad ja müüsid "väga häid seemneid", mis ei kasvanud.\n635.34 + 635.1\nköögiviljakasvatus / kapsas / söögikapsas / toidujuurviljad (üldiselt)\nKas eri sorti herneid võib kasvatada kõrvuti.\nMeie põllupidajate seas valitseb laialt arvamine, nagu läheksid lähestikku kasvavad hernesordid risttolmlemise kaudu segi ja viletsama sordi omadused pääsevad maksvusele ning sort halveneb üha rohkem ja rohkem. See on ekslik vaade: hernes on täielikult isetolmlev taim. Seega - mitut sorti herneid võib kasvatada kõrvuti, see sorti ei riku, kuid tuleb hoiduda selle eest, et üht sorti herneid ei satuks teiste hulka, siis tugevam tõrjub nõrgema välja, kusjuures nõrgeimaks osutuvad enamasti paremad söögihernesordid.\n635.656 + 635.1\nhernes / köögiviljakasvatus / toidujuurviljad (üldiselt)\nKuidas kaitsta kapsataimi.\nNõuandeid kahjurite tõrjeks kapsataimedel.\n632 + 635.34 + 635.1\nköögiviljakasvatus / kapsas / söögikapsas / taimehaigused / taimekahjurid (võitlus nende vastu) / taimekaitse / taimekaitsevahendid (ohutustehnika nõuded) / toidujuurviljad (üldiselt) / umbrohutõrje\nKurgid 1,5 senti paar. Kuna Petserimaal kasvatatakse kurke ja maasikaid varakult lavades, on Võrumaal ringi liikumas näha hulgana vene ja setu kurgimüüjaid. Nõutakse kurgi paarist 1,5-2 senti, kuna nädal varem müüdi neid 2-3 senti tükk.\n381.53 + 635.1 + 634.75 + 635.63\nharjuskid / käsikaubitsejad (kohtadel) / köögiviljakasvatus / kandekaubandus (kohtadel) / kioskid (kohtadel) / kurk / maasikad / rändkaubandus (kohtadel) / tänavakaubandus (kohtadel) / toidujuurviljad (üldiselt)\nKöögiviljaaed rahuldagu ka ilunõudeid.\nKöögiviljaaia esteetilisest kujundamisest.\nOtepää turul puudub aedvili. Otepää turule pole senini veel müügile toodud värsket aedvilja. Alevis ega ka ümbruses ei panda aiandusele erilist rõhku. Suvelgi valitseb Otepää turul aiavilja puudus. - Turg viimasel ajal on väike. Või maksab 50 s. 400 g, munapaar 6 s., rukkijahu 6 kr. 48 kilo, kaerad 3,40 kr. vakk, vasikad 4-6 krooni.\n381.14Otepää + 635.1\nköögiviljakasvatus / toidujuurviljad (üldiselt) / turg / turuhinnad / turuteated\nPorgandeid ärhvardab rohukirp.\nNõuandeid porgandite pritsimiseks kahjurite vastu.\n635.13 + 635.1 + 632\nköögiviljakasvatus / porgand (köögivili) / taimehaigused / taimekahjurid (võitlus nende vastu) / taimekaitse / taimekaitsevahendid (ohutustehnika nõuded) / toidujuurviljad (üldiselt) / umbrohutõrje\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 155794410


Juminda küla liitus Eesti Naabrivalvega 2005. aasta märtsis.\nNaabrivalve süsteem töötab meil hästi - ikka teatakse ja märgatakse, mis üleaedse õues-metsas sünnib. Naabrivalve liikumisega liitumine on julgustanud inimesi teatama tähelepanekutest ja korrarikkumistest, millesse nad seni ei sekkunud. Meil kõigil on turvalisem teades, et häda korral ei jää naaber ükskõikseks pealtvaatajaks.\nMTÜ Eesti Naabrivalve on 2000. aastal kodanikualgatuse korras asutatud ühing, mille eesmärgiks on tõsta elanike turvalisust kodudes ja nende lähemas ümbruskonnas elanike endi aktiivse tegutsemise tulemusel.\nJuminda küla naabrivalve sektori vanem on külavanem Karli Lambot.\nAnna teada oma naabritele, et oled kodust ära ja palu neil võimalusel iga päev kontrollida sinu maja uksi ja aknaid.\nÄra jäta varuvõtmeid kohtadesse, kust need võib leida varas.\nÄra jäta silte/teateid, mis annaksid teada, et kedagi ei ole kodus.\nÄra jäta tubadesse nähtavale kohtadele asju, mis võivad aknast sisse vaadates tekitada huvi ja kiusatust.\nKodu on kindlam ja vara kaitstum:\nKorralik uks ja lukk sellel on esmatähtsad kodu turvalisemaks muutmisel.\nMärgista väärtuslikumad esemed püsival ja silmatorkaval viisil. (Märgistatud esemeid on raskem edasi müüa ning seetõttu vargad võtavad harvemini neid kaasa. Kuid kui see siiski kaasa võetakse, on hiljem asju lihtsam varga tabamisel ära tunda).\nTalu nimi peab olema nähtav ja selgesti loetav, nii on kergem vajaduse korral ka võõrastel abi kutsuda.\nKujunda oma aeda nii, et kõrged hekid ja puud, põõsad ei annaks varastele võimalust tegutseda ilma, et keegi neid märkaks.\nÄra jäta aeda tööriistu vms, mida varas sissemurdmise vahendina kasutada võib.\nEnne ukse avamist küsi alati, kellega on tegemist.\nÄra ava ust koheselt, vaid vaata läbi uksesilma, ukseklaasi või kasuta ukseketti.\nKui sisselaskmist soovib sulle tundmatu inimene, küsi alati isikuttõendavat dokumenti. Töötõenditel peab olema töötaja pilt ja asutuse nimetus.\nVargad võivad esineda inimesena, kelle sa peaksid sisse lubama (nt müügimehed, remondimehed, gaasi- ja elektrikontroll vms). Sageli öeldakse, et ei tunta ennast hästi ning soovitakse hetkeks sisse tulla või otsitakse kedagi, kuid ei ole kindlad tema elukohas või soovitakse kiiresti kasutada telefoni.\nKui Sul on mingeidki kahtlusi inimese kohta, kes su ukse taga on, ära lase sisse!\nLapsed, üksi kodus olles, ei tohi sisse lasta kedagi, keda nad ei tunne.\nOhu korral kutsu politsei telefonil 110.


Koolitused - Kuuhandmade\nKUU disainer ja käsitöömeister Kati Kuusemets on lõpetanud TÜ Viljandi kultuuriakadeemia rahvusliku tekstiili eriala käsitöökoolitajana ja pälvinud 2017. aastal ka vaibakunstnik Anu Raua stipendiumi.\nMitmel aastal on Kati juhendanud inglisekeelseid töötube TÜ Viljandi kultuuriakadeemia korraldatavas Olusvere rahvusvahelises käsitöölaagris Craft Camp. Seal on ta õpetanud varrastel kudumist, kõladega kudumist ning vaseliste ehk traadist spiraaltorukeste valmistamist ning nendega keskaegsel viisil rõivaste kaunistamist. Lisaks on Kati läbi viinud õmblemise koolituse Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi Anna käsitööklubis.\nKUUlt saab tellida järgmiste käsitöötehnikate koolitusi:\nvarrastel kudumine (kirikinnaste, sokkide kudumine)\nkangastelgedel kudumine (kaltsuvaip, sõbakirjaline tekk)\nkõladega kudumine (paelad)\nõmblemine (poekott, pisiasjade kott, rahvuslik vardakott)\nKoolitused saavad toimuda nii eesti kui ka inglise keeles.\nKoolituse sisu, kestus ja hind on kokkuleppeline, võttes ühendust aadressil info@kuuhandmade.ee.


Maik-Kalev Kotsar lõi Hamburg Towersi hävitustöös isukalt kaasa - Korvpall24\nMaik-Kalev Kotsar lõi Hamburg Towersi hävitustöös isukalt kaasa\nEelmises voorus vigastuspausilt naasnud Indrek Sunelik teenis kõrged mänguminutid\n-Maik-Kalev Kotsar |Foto: imago images/Torsten Helmke/Scanpix\nSaksamaa korvpalli kõrgliigas sai pühapäeval ülisuure võidu kirja Maik-Kalev Kotsari koduklubi Hamburgi Towers (5-2), kes alistas külla sõitnud BG Göttingeni (4-2) koguni 83:46 (23:19, 19:11, 24:4, 17:12).\n23 minutit väljakul viibinud Kotsar viskas 10 punkti (kahesed 4/6, vabavisked 2/2), olles üks kolmest Hamburgi klubi mängijast, kes jõudis kahekohalise punktisummani. Lisaks võttis eestlane 6 lauapalli (neist 2 ründe- ja 4 kaitselauast) ja tegi 4 pallikaotust.\nVõitjate parim oli Jaylon Brown , kes tõi üleplatsimehena 22 punkti, hankis 4 lauapalli ja andis 3 resultatiivset söötu. Caleb Homesley kogus Kotsariga võrdselt 10 punkti ja võttis 5 lauapalli.\nHamburg jätkab Saksamaa kõrgliigas tabeli tipus, kuigi sama palju võite ning kaotusi on kirjas ka Bonnil ja Bambergil. Kuigi Eurocupis on meeskond kolme vooru järel veel võiduta, siis tundub, et mängud tugevate vastastega on Hamburgi meeste enesekindlust palju tõstnud ja koduliigas suudetakse seda realiseerida.\nKui Hamburgi peatreener Pedro Calles oli pärast viimatist Eurocupi kohtumist üsna rahulolematu meeskonna kaitsemängu suhtes, siis sel korral suudeti tema sõnul vajalikud korrektuurid teha. “Pean oma mängijaid õnnitlema, kuna eelmise mänguga võrreldes tehti head tööd. Aga tuleb mainida, et Göttingen eksis vabavisetel, mida nad tavaliselt tabavad paremini. Seega me ei saa kaitses loorberitele puhkama jääda. Siiski mängisime hästi. Me ei lasknud neil rünnakul rütmi kätte saada, saime ise tänu kaitsele ja kiirrünnakutele lihtsaid korve ja mängisime rohkema energiaga. Lõpuks olidki need võidu võtmeks.”\nLaupäeval käis Saksamaa kõrgliigas väljakul ka Janari Jõesaare koduklubi Bayreuth (2-4), kes sai võõrsil väärtusliku 89:87 (22:25, 21:15, 22:33, 24:14) võidu Heidelbergi (4-3) vastu. Eesti koondise ääremängija jalavigastuse tõttu kaasa ei teinud.\nTerry Allen viskas võitjate poolel 16 punkti ja hankis 5 lauapalli, Cameron Wells kogus 15 silma ja 10 resultatiivset söötu, Martynas Sajus lisas samuti 15 punkti, 8 lauapalli ja 3 kulpi, Andreas Seiferth sai kirja 10 punkti ja 7 lauapalli ning Kevin Wohlrath tõi samuti 10 silma.\nSaksamaa tugevuselt kolmandas liigas ehk ProB tasemel on peaaegu kuu aega kestnud vigastuspausilt naasnud mullu Kalev/Cramo hingekirja kuulunud Indrek Sunelik, kes pidi laupäeval koos oma koduklubi Koblenz EPG Basketsiga (6-1) võõrsil vastu võtma 64:87 kaotuse TSV Oberhaching Tropicsi (3-3) meeskonnalt.\nJuba eelmises voorus pausilt naasnud 21-aastane Sunelik teenis mänguaega 28 minutit ja kogus 4 punkti (kahesed 1/4, kolmesed 0/4, vabavisked 2/4), 3 lauapalli (neist üks ründes), 3 vaheltlõiget, ühe pallikaotuse ja 2 isiklikku viga. Eelmise vooru matšis, kui võõrsil alistati 81:73 Speyer, tõi Sunelik 14 minutiga 6 punkti (kahesed 3/3, kolmesed 0/3), 3 lauapalli, ühe pallikaotuse ja ühe isikliku vea.\nSunelik on nüüd nelja kohtumisega ProB liigas kogunud keskmiselt 20 minutit, 7,3 punkti, 3,8 lauapalli ja ühe vaheltlõike.\nMärksõnad: Bayreuth, Hamburg Towers, Indrek Sunelik, Janari Jõesaar, Koblenz EPG Baskets, Maik-Kalev Kotsar\nJõesaar pääses väljakule algviisikus, kuid Bayreuth pidi tunnistama tabeli esiotsaklubi paremust


Alpakamaa, Järva maakond\nMis saab veel mõnusamat olla jõulueelsel ajal kui viia alpakale maiust ja patsutada alpakavilla lõngaks, voolida piparkooke ja korrata üle kõik jõulusalmid. Täpselt maavanaema juurde mineku tunne. Tule jõulu eel Järvamaal asuvasse Wile alpakasvatusfarmi ja sa koged seda kõike.\nMis saab veel mõnusamat olla jõulueelsel ajal kui viia alpakale maiust ja patsutada alpakavilla lõngaks, voolida piparkooke ja korrata üle kõik jõulusalmid. Täpselt maavanaema juurde mineku tunne. Tule jõulu eel Järvamaal asuvasse Wile alpakasvatusfa\n04.12 - 15.12.2017, 10:00\n(+372) 590 58528