1926. aasta mai – Harjumaa Muuseum\n1926. aasta mai\nKeilas, 1. mail 1926\nEilasest saadik olen haige, kuigi sunnitud oma jooksvat tööd tegema. Täna hommikul kell ½ 8 oli pärast üsna vaevarikast ööd temperatuur 38,2. Ometi tõusin ma üles ja riietusin. Kell 2 p. l. käisin koguni kirikus matmas. Matmisest keelduda ei oleks mitte olnud hea, sest see oli üks seltskondline matus. Nimelt suri ühel öösel äkitselt ära üks 61. aastane vanamees; ta oli aga Keila tuletõrjujate seltsi liige 25 aastat, s. o. seltsi asutamisest saadik. Mees oli küll vaene, nõnda et mina ja köster selle eramatuse eest tasugi ei võinud saada, teda matsid aga tuletõrjujad. Selts oli ka laululehed lasknud trükkida, oma muusikakoori ja meeskonna matustele käsutanud. Pidin siis ikkagi ka mina matma minema, olgugi et nad mind mitte ei oleks sundinud: küsiti telefoniteel minu tervise järele enne matmist ja oldi rõõmus, et ma ikka tulla lubasin. Üksnes hauale ei olnud mul võimalik mitte minna, seda ei nõudnud küll ka ükski mitte. Ma sõitsin matustele ja sealt tagasi, oma hobusega muidugi, – jala käia ei oleks suutnudki – nii jõuetu olen.\nOli täna pilves ja vilu ilm, hommikul üsna udune. Päeval oli kunni +7◦R. Maa on alles täiesti hall. Aia äärtes on ikkagi veel lumehanged. Õitsevad sinililled ja ühed kollased, mis võilillede karva on, mille nime ma aga ei tea.\n1. mai pärast, mis on riikline püha, ei pidanud ma leeri mitte, ei oleks suutnudki pidada.\nEila sain kätte tammepuust raamatukapi ja kirjutuslaua, mis Tallinnas Liivalaia tän. Kildier´i juurest tellitud olid ja kokku 25000 marka maksma läksid.\nKeilas, 2. mail 1926\nKuigi mul ikka natuke palavikku ihus oli, pidasin tänase jumalateenistuse ära ja matsin 4 surnut korraga. Oli täna kange tuul, soojust umbes +7◦R. Tuul keerutas maanteel tolmu nii palju üles, et kirikust kojusõidul silmi mõnikord lahti teha ei võinud. Lapsed tahtsid Alidega, kes jälle pühapäevaks siia oli sõitnud, kaseoksi tooma minna, ei julgenud aga tuule pärast õuest mitte väljagi minna. Greenbergid tulid ometigi meile meie kutsel õhtusöögile. Tänase tuulega sulas lumi üsna hästi, nõnda et varsti küll kaovad viimased lumehanged.\nPraosti käest sain täna kirja. Ta lubas 10. mail Tallinnas olla ja konsistooriumist järele kuulata, missugune seisukoht Püha Vaimu koguduse asjus seal võeti. 18. – 20. juunini tahab praost Ristil sinodit pidada. 20. juunil sõidaksid mõned õpetajad ka Nõva abikirikusse ja visiteeriksid seda kogudust. Praost kirjutab: „Meie peame Schvartzile appi minema, baptistid võtavad seal võimust. Isegi Nõva nõukogu esimees on baptisti usku heitnud. Eks see tule ikka sellest, kui õpetaja ise on poollahkusuline”. Mind palun praost sinodil kõneleda altari sakramendist, et just lahkpüüdeid selles suhtes kõrvaldada. Ka palub praost mind tutvuneda kodanlise registreerimise viisiga, mis 1. juulist peale peaks maksma hakkama. „Põld ajab hirmu peale: ta kirjutab „Meie Kirikus”, et 10 raamatusse tulevat iga akt sisse kirjutada. Mina seda ei usu, tema teeb selle eest propagandat, et õpetajad ülepea registreerimisest keelduksid, kuid minu arvates ei ole see asi nii hull”. Mina pärigu kas või Siseministeeriumist järele, kuidas see asi tuleb, ja tutvustagu siis registreerimise viisiga ka sinodit. – „Madise õpetaja kisub jälle oma nõukoguga; ta on konsistooriumile kaebanud, et nõukogu ei lubavat temale leeri pidada, mil ajal tema tahab, vaid kirjutavat temale aastaaega ette, millal leer tuleb pidada, ei maksvat palka j. n. e. Konsistoorium saatis asja minu kätte ja käsib koha peal uurida, kuid enne Nelipühi mina mitte Madisele ei sõida”. Nõnda praost. Imelik mees, see Madise õpetaja! Ta peaks ikka sellega leppima, mis praegu sünnib. Minule nõukogu küll leeriaega ette ei kirjuta, kuid ma olen alati nõukoguga leeriaja pärast läbirääkimisi pidanud, et teada saada just rahva tahtmist. Palka ei saa mina ka mitte korralikult; ennejõuluse palga sain alles nüüd lõpulikult kätte, olgugi et raha ammugi laekahoidja kätte oli toodud (laekahoidja Peks on teatavasti suures rahapuuduses ja hoidis koguduse raha vististi küll oma tarvituseks ringkäigus, sest teisiti ei saa ma asja seletada). Peks ütles ikka, et raha kassas ei ole ja nüüd, kus ükski raha juure ei toonud, leidis raha ometi!).\nKeilas, 3. mail 1926\nTerve öö oli kuulda väljas kanget mühisemist. Hommikul aknast välja vaadates nägime, et lumi kattis maad. Sajab ühtelugu lund juure, kuigi ta aknaklaasidel kohe ära sulab. Kell 9 hommikul oli kõigest +1◦R. Vastik on niisugune märg lumi! Mul on pealegi veel kange nohu öösest saadik. Ometi pean minema pärast leeritundi, mida tuleb pidada käärkambri üsna vastiku niiske õhu käes, veel kahte kohta, Karjakülasse ja Tuula, haigete juure! Öeldi jällegi, et need olevat surijad, kes kauem ootama jääda ei võivat, s. o. niikaua, kui ma ise paraneksin. Kirikuõpetajal on ikka halastamata peremees, kes teda ka haigest pärast tööle sunnib minema! Panen siis kamsoni teiste riiete alla, talvepalitu selga, talvemütsi pähe, kindad kätte ja sõidan; saagu siis, mis saab.\nHaigesõitudel olin nii kange märja lumesaju käes, nagu ma enne kunagi ei ole olnud. Mu talvepalitustki tungis vesi läbi; kinnastest pigistasin teel mitu korda vett välja. Paiguti olid aedade ääres lumehanged, kust ma vankriga ettevaatlikult läbi sõitsin. Meie puiesteel on ka lumehanged. Huvitav on, et Tuulas lund vähem oli kui Keilas ja Karjakülas. Näen siin inimesi koguni reega sõitvat. Soojust on kõigest +1◦R. Praegu, kell ½ 7 õhtul on nõrk päikesepaiste ja lumesadu ei ole enam. Mu silmade ees on täielik talvemaastik. Nohu läks mul suuremaks, kui ta hommikul oli.\nPraegu on meil üksnes lapsed ja teenija terved. Vanamamma (minu ämm), köhib ja tal on +38,2. Hilda ehmatas täna Peks´i eesttegija Kuusmanni kurja koera pärast, kes tal kamsoni lõhki kiskus, ja ei ole ka mitte päris terve.\nKeilas, 5. mail 1926\nLumi on ikka veel maas, kuigi palju lund jälle on päikese käes ära sulanud. Sulatab väga aegamööda, sest päeval on kõige suurem soojus kõigest +3◦R. Puhub ikka vali kirdetuul.\nEila õhtupoolikul sõitis siia ja täna hommikul jälle ära vend Jaan. Tema rääkis, et Viljandis üksnes vihma sadanud siis, kui meil lund sadas. Jaan käis Tallinnas oma masinatele üksikuid osasid ostmas. Kinnitusselts on temale üksnes niipalju maksnud, kui läinud suvel kokku oli lepitud, s. o. 800000 marga ümber. Seega on Jaan tulekahju läbi õieti palju kahju saanud. Aga ta hakkab nüüd lageda taeva all laudu lõikama. Uue saeveski ehitamine on võimata. Kinnitussummaga katsub ta kõige hädalisemad võlad ära maksta, uue saekaatri muretseda j. n. e. Nagu nüüd selgunud, on Jaanile selle lõpetatud häbemata süüdistuse kaela määrinud üks kriminalpolitsei agent Rõuk, keegi joodik; see on pakkunud Veinbergile ja Siirakule kummagile 25000 marka, et nad Jaani vastu tunnistaksid. Kahjuks ei saa seda viimast asja aga tunnistajate varal mitte veel selgeks teha. Veinberg olevat seda valmis tunnistama, tunnistanudki, Siirak aga mitte. Seadus on ka üks imeline asi: ta laseb inimese ära teotada, leiab siis, et ta süüta on, kuid teotuse eest tasu ta ei muretse! Olgu üksnes niisugusel juhtumisel, kus süüdistuse vale päris taeva poole kisendab! Harilikult on aga süüdistajad nii kavalad, et räägivad nõnda, et ise sisse mitte ei kuku.\nKeilas, 6. mail 1926\nTäna ometi oli tuul pöördunud idasse. Oli otsekohe soojem, – päeval oli juba +6◦R vilus. Lumi hakkas õige kiiresti kaduma, kuid teda leidub veel aiaäärtes ja kraavikallastel.\nOlen hädas igasugu seltsidega. Kääsalusse kutsuti kõnet pidama – lubasin tuleval teisipäeval pidada. Ohtu haridusselts tahtis seltsi avamisele 9. mail; vastasin, et pean olema Rannamõisas. Saue haridusselts tahtis 13. mail emadepäevale; seekord tuleb aga Raudkepp siia. Keila karskusselts tahtis, et ma peaksin emadepäeva kõne 13. mail (Taevaminemise pühal) – ma vastasin, et ei ole ühtki võimalust nüüd ettevalmistamiseks. Ülehomme õhtul pean Vääna üht last ristimagi sõitma.\nKeilas, esmaspäeval 10. mail 1926\nLaupäeva õhtupoolikul käisin Humalas ühele noorele mehele armulauda andmas, kes sõjas külmetamise tagajärjel oma tervise kaotanud ja nüüd päris jalutu on närvide halvatuse pärast. Humalast sõitsin endist raudteeliini mööda Vääna tee peale. Nägin sel sõidul üht määratu sügavat ja laia kraavi, mis maailmasõja ajal kindlustustööna kaevati. Oleks tarvis seda mõnikord pildistada. Sõitsin siis Vääna mõisa, kus kaupmees Ehrmanni lapse ristisin. Seal oli enam-vähem haritud publikum. Ehrmann ise on Keila kihelkonnas sündinud, aga tükk aega Oudovamaal Dubnitsas elanud – rääkisime sellepärast ka õpetaja Hauboldti vägitegudest. Ristsetel oli ka Vääna algkooli juhataja Verk oma prouaga, kes ka on kooliõpetaja. Rääkisin nendega pärast ristimist tükk aega pidulauas. Verk´id olid enne Vääna tulekut Hageris ja Hageri praost kirjeldas neid mulle nagu äärmiseid kirikuvastaseid. Mulle aga paistab teisiti: hunt ei olegi nii hull, kui teda kirjeldatakse; igatahes saan mina niisuguste kooliõpetajatega veel päris hästi läbi.\nKell ½ 12 õhtul sain Väänast koju. Sadas vihma.\nEila hommikul kell ¾ 8 sõitsin kodust välja, Rannamõisa. Õnneks ei sadanud mitte, kuigi ilmad on vilud – ikka ainult +5◦R ümber. Rannamõisas pidasin jumalateenistuse armulauaga, valisime revisjoni kommisjoni, matsin ühe lapse ja laulatasin ühe paari. Siis sõin Dunkel´i juures lõunat. Kella 3-6ni olin haigesõidul, nimelt Harku külas, kuhu mind viidi ja toodi. Harku külas vaatlesin huviga väikest koske, mis on Harku ojas, mis suubub Harku järve. Vahutav vesi, mis allpool koske tükk maad jookseb kärestikuna, on õige ilus vaadata. Kosk olevat ennemalt õige kõrge olnud, nüüd on aga paerüngas alla langenud ja vesi ei lange enam püsti alla, vaid libamisi. Ilus on kosk siiski ja suure veega võib ta küll veel iseäranis ilus olla. Ka vaatsin ma üht kodust surnuaeda, milles seisab üks kivirist aastast 1831; ennemalt olevat seal ka puuriste olnud.\nKell 9 õhtul jõudsin Rannamõisast koju.\nTäna pidasin leeri ja käisin leerilastega päevapiltniku juures. Kella 2-7ni olin haigesõidul, seekord Saue külas. Tee ääres korjasin tagasisõidul anemoone, mis juba õitsevad. Nõnda läheb kevade omasoodu edasi, olgugi et soojust vähe on. Täna sadas hookaupa peenikest vihma. Lumehangede jätised on siin ja seal ikka veel olemas.\nHomme tuleb mul Kääsalusse sõita. Olen sõitudest päris väsinud.\nEduard Võrk (Verk) (1888-1946), Vääna 6-klassilise algkooli juhataja 1926-37.\nKeilas, 12. mail 1926\nPidades ära leeritunni, tulin eila koju, sõin lõuna ära ja sõitsin kell 1 p. l. Kääsalu poole. Mu vankri üks vedru on neil päivil katki murdunud, sellepärast pidin ettevaatlikult sõitma, jõudsin ometi kell 3 p. l. Kääsalu koolimaija, endisesse mõisa herrastemajasse. Seal katsusin ma koolilapsi, kes usuõpetust õpivad. Neid on Kääsalu koolis võrdlemisi õige vähe; võib ütelda, et enam jagu koolilastest usuõpetust mitte ei õpi. Ma arvan, et põhjus on see, et kooliõpetaja ei oska seda mittesunduslikku õppeainet huvitavaks teha; vähemalt niisugune mulje jäi mulle katsumise tulemusest.\nKääsalu koolimajast sõitsin ma Joale Rimannide juure, kus ma kohvi jõin, korra ka kosel käisin. Fotografeerida ei saanud, sest ilm läks Joale jõudes juba hoopis pilve ja piserdas vihmagi; üldse oli eila pilves ilm. Kella ½ 8ksõhtul sõitsin Kääsalu koolimajasse tagasi, kus ma umbes tunni pikkuse kõne pidasin Eesti iseseisvuse kadumisest 700 aasta eest. Kell 11 õhtul jõudsin koju, tundes õige suurt väsimust 4. päevase sõidu järele. Olen tänagi veel väsinud ega ole suutnud peale leeritundide enam ühtki muud tööd teha.\nEila kuulsin Joa metsas ööpiku laulu. Maa hakkab alles mõnes kohas haljaks minema, puud on veel täiesti raagus. Ajasin täna kirikumõisa aias talviste lumehangede viimased jätised laiali. Eila läks juba soojemaks ja oli +8◦R vilus, täna +11◦R. Tuul puhus küll enam-vähem põhjapoolt.\nKeilas, 14. mail 1926\nEila sulas viimane lumehangede jätis meie aias ära. Ka täna on soe ilm, nimelt +13◦R vilus. Ilm on küll pilves. Tuul on lõunast.\nLõpetasin täna leeriõpetuse.\nEila oli Taevaminemise päev. Jutlust ütles Tallinna Kaarli gümnaasiumi juhataja, õpetaja L. Raudkepp, kes Kristliku Rahvaerakonna ülesandel Keila tuli ja pärast jumalateenistust ka palvemajas kõneles. Pritsimajas oli selsamal ajal põllumeeste esitaja, kindral Laidoneri kõne. Raudkepp sõitis hommikul siia ja õhtul sõitis ta Haapsalu rongiga Tallinna. Alide oli ka siin; selle viisin mina ise ühes tütretega Baltiski rongile; lapsed said nõnda sõita.\n„Eesti Kirikus” N◦19 ilmus minu jutlus „Taevaminemise pühaks”. See oli mul jällegi piiskopi ettekirjutusel saadetud.\nKirjutasin hiljuti lastejutu „Vasika juhtumused”, millele täna andsin lõpuliku kuju.\nÕhtul käisin Keila alevis üht vana seppa matmas, kelle saatsin leinamajast surnuaiale ja matsin hauda. Et surnut kirikusse ei viida, nagu seekord oli, seda juhtub Keilas küll väga-väga harva. Mulle makseti täna hea honoraar, nimelt 1000 marka.\nKeilas, pühapäeval 16. mail 1926\nEila hommikul sõitis siia B. Leib ühes kahe teise mehega. Terve päev askeldasid nad aias, sest Leib tahab enesele Nõmmel aeda asutada ja ta laskis mehi nüüd ploomipuid, vabarnaid, punaseid sõstraid ja ilupõõsaid meie aias üles kaevata. Leib saatis umbes 35 noort ploomipuud Nõmmele; puud said võetud niisugusest kohast, kus nad tihedalt koos kasvasid; nad on enam-vähem meie siinoleku ajal kasvanud. Hea oligi, et ploomivõsa nõnda harvendati. Õhtul sõitsid Leib´i mehed ära, Leib jäi siia. Mehed viisid ka puud ja põõsad, kokku 12 puuda, raudtee bagaashiga Nõmmele. Bagaashi hind oli 160 marka, töö – voorimehe vedu Nõmme vaksalist Leib´i koju aga 300 marka! Täna sõitis Leib ühes Alidega kella ½ 8 aegse õhtuse uue sõiduplaani Baltiski rongiga meilt ära.\nOli täna vihmane ilm. Leerilaste püha oli. Õnnistasin 33 leerilast. Neil oli küll väga raske tänase ilmaga kodust tulla ja koju jälle tagasi minna. Rahvast oli kirikus leerilaste püha kohta vähepoole. Sadas ju külma vihma; oli kõigest +6◦R hommikul, päeval +7 ½ ◦R . Tuul oli esmalt põhjast, pärast rohkem hommikust. Eila oli veel enam-vähem soe ilm, kuigi juba +11◦R vilus.\nKeilas, 17. mail 1926\nTäna oli päris suvine ilm. Puhus kange lõunatuul. Oli päeval +17◦R vilus. Hommikupoolikul oli ilm päikesepaisteline, õhtupoolikul küll pilves ja piserdas harva vihma. Kell ½ 8 õhtul on veel +14◦R. Ma olin ka peaaegu terve päev väljas, nimelt ajas, kus meie rahvas maasikapeenraid puhastas, vabarnaid seadis j. n. e. Ma aitasin ka üht ja teist teha. Lastele tegin mõnesugustest kollastest lilledest pärjad. Puhastasin ka õunapuid. Olin hommikupoolikul enam jagu aega koguni ilma vesti ja kuueta, sest päikese paistel oli päris palav.\nHommikul kirjutasin toas jutukese „Rõugepanek”, aluseks võttes jällegi üht juhtumist omaenese elust Viljandi linnakoolis.\nKeilas, 19. mail 1926\nVäga meelepäralised ilmad. Puhub soe lõunatuul. Täna oli keskpäeval vilus juba +20◦R, kell 8 õhtul veel +15◦R. Kõik rändlinnud on tulnud. Eila laulis ka rääk meie aia taga. Maa hakkab järjest rohkem haljendama, puudel on juba väikesed lehed. Õitsevad anemoonid, kanakoolid (varsakabjad), kanavarvad. Kullerkupudki on juba kasvama hakkanud; varsti õitsevad nemadki. Meil on kibe aiatöö. – Ei tahaks nagu uskuda, et pühapäeval alles oli jahe vihmane ilm, mis toaski värisema pani. Lastele tegin paju – ja lepapilli esimest korda eila.\nKeilas, 20. mail 1926\nTänane hommik oli küll vast kõige soojem tänavusel kevadil. Kell 9 hommikul juba oli 17-18◦R. Lõunapaiku läks ilm pilve ja õhk jahedamaks. Müristas. Õhtu eel sadas müristamisvihma õige tublisti. Oli minu kuuldes esimene müristamine sel aastal. Praegu, kell ½ 9 õhtul on veel +13◦R. Ma käisin Hildaga Keilas Tubergi käest aiamaasika taimi toomas. Taimed said parajasti maha istutatud, kui sadama hakkas.\nMeyendorfid parandavad Muriani pilti.\n„Eesti Kiriku” N◦20 ilmus minu jutt „Vana Kadri”. Jutt on peaaegu tõeline Kadri Koerna kujutus, kes Naanul kaua aega teenis ja kelle hoole all sagedasti olin mina ja minu õde.\nKeilas, 22. mail 1926\nSuviste pühade laupäev. Kuna eila pooliti vihmane ilm oli, oli täna jälle ilus päikesepaiste. Hea on, et pärast müristamist soojaks jäi. Puhus täna küll põhjatuul, aga siiski oli kunni +16◦R vilus.\nMa käisin Hildaga Kumna mõisas Meyendorffide juures: vaatsin, kuidas nad Muriani pilti parandavad, ja tõime sealt ka maasikataimi. Natuke aega istusin ka Bohl´i aias ja jõime seal kaks pudelit õlut ära.\nKeilas, 24. mail 1926\nTeine Suviste püha. Kaks ööd järgimööda on müristanud ja õige tublisti vihma sadanud, päeval on aga ikka olnud väga soe.\nEila oli kirikus vaimulik kontsert pärast jumalateenistust. Jumalateenistuse alguses pidasin ma lühikese kõne sel puhul, et altar oli esimest korda uue riidega kaetud. Selle kinkis Tuula küla Täkkena talu perenaine Laube, surnud palvevenna Juhan Timm´i tütar. Tema nime ei nimetatud tema enese soovil mitte. Uus altaririie ilustab altari igatahes rohkem kui senine.\nTäna matsin 6 surnut korraga. 7 paari laulatasin, kõik kirikus, neist ühe kell ½ 9 hom. enne jumalateenistust, 4 paari ühe korraga pärast matuseid, siis veel 2 paari lahus, eralaulatuses.\nTäna õhtupoolikul olid Keila Tuberg´id ja Kuljus´ed meil. Sõime koos õhtust. Õhtupoolikul müristas ja sadas ka väikest vihma. Tegin siiski ka kaks ülesvõtet külalistest ja meie inimestest aias. Õhtul, kui külalised lahkusid, olin tütretega veel pool tundi aias võrkkiigul. Kuulasime ööpiku laulu, rääku ja muid õhtuseid hääli. Oli hea tundmus, nagu seda harva mulle osaks saab. Soe õhtu on, müristamise pilved liiguvad ümberringi. Nädal otsa on soojad ilmad olnud, väga meelepäralised päevad. Peaks tulema ja olema soe suvi!\nKeilas, 25. mail 1926\nTäna hommikune ilm oli täieline vastand eilsele ja eelmistele. Öösel oli kange tuul ja sadu, hommikulgi sadas, soojust oli kõigest +6 ½ ◦R. Laulatades ühe paari ja hommikust korda ära süües läksin Kumna Rebasele pühapäevakooli vaatama. Seal laulsid vanad, laulsid lapsed, lapsed ütlesid ka piiblisalme, pidasime palvetundi. Ilm läks vahepeal selgeks. Kodust minnes olin palitu selga pannud ja vihmavarju kätte võtnud – need said nüüd üleliigseks. Kui koju jõudsin, olin jällegi higine, sest soojust oli vilus juba +11◦R. Koduteel korjasin kanavarvaid, pääsukesesilmi, kullerkuppe; tõin koju ka tommingaõisi.\nKeilas, 26. mail 1926\nEila õhtul olin Hildaga paar tundi tohtri juures, kus ka õhtusööki sõime.\nTäna olin Tallinnas. Olin kutsutud kahe kommisjoni istangutele ja mõlemale koosolekule kell 10 hom.! Üks kommisjon oli Tallmeister´i asja uurimise kommisjon, see pidi. Rüütli tän. kokku tulema. Teine kommisjon oli kirikute juures olevate monumentaalkirjade kogumise kommisjon, see pidi konsistooriumis koos olema. Hommikul Tallinna jõudes läksin Krediit – Panka, kus 26000 marka tähtajalisele hoiule andsin (makstakse 12% aastas); siis käisin turul ostmas suitsetatud ahvenaid (50 marka nael). Viisin turukauba Leib´i seebivabrikusse ja sealt läksin Rüütli tän. kommisjoni koosolekule. Otsustasime kommisjoni tegevust lõpetada, kuna õp. Tallmeister avalikult „Vabas Maas” juba kirjutab, et temale konsistooriumile ei alistu. Sellekohase protokolli kokkuseadmine jäi minu hooleks. Kommisjon läks Toompeale, konsistooriumi ruumidesse, Kiriku tänavale N◦8 ja teatas omast otsusest ka piiskopile, kes kommisjoni arvamisega täiesti nõus oli. Konsistooriumis peeti siis teise kommisjoni istangut, millest osa võtsid: piiskop J. Kukk, prof O. Sild, Madise õp. Brasche ja mina. Kommisjonile anti uus nimi: „Kiriklikkude mälestusmärkide kommisjon”. Töötasime ankeedilehe välja, mille lõpulik redigeerimine jäi minu hooleks. 1. novembriks nõutakse kõigilt õpetajatelt vastuseid küsimuste peale. See on õige suur ja vaevarikas töö, mida nüüd teha tuleb, aga ühtlasi ka väga tähtis töö meie maa ajaloole.\nKell ½ 2 p. l. sain konsistooriumis valmis ja läksin Leib´i juure vabrikusse, kus lõunat sõin. Siis sõitsime natuke pärast kella 3 p. l. elektrirongiga Nõmmele. Leib näitas Nõmmel aeda, mida ta sel kevadel istutas: meilt viidud sõstrad õitsesid ka mõnel ploomil olid õienupud; õunapuud olid tal Tallinnast ostetud. Ka näitas ta mulle üht teist väikest maja, mille ta läinud aastal ehitas tema suure maja lähedal olevale krundile: et krunti enese kätte saada ja enese käes hoida, ehitas Leib „hädamaja”, s. o. kahetoalise korteri ja palkoniga majakese; selle tahab ta nüüd küll kasuga ära müüa. Jõin Leib´i juures Nõmmel teed, sõitsin Leib´i maja juures olevast „Hiiu” jaamast ühes Leib´iga, kes mind saatma tuli, „Nõmme” jaama tagasi, kus aururongile istusin ja Keila sõitsin. „Hiiu” jaam on „Nõmmest” natuke maad Keila poole ja asutati õieti sellepärast, et Leib hakkas seda jaama soovijate allkirju korjama ja asja ajama; nõnda sai ta omale jaama otse ukse ette.\nMinu rahvas oli kodus hoolega peenraid teinud ja juurevilja lõpulikult maha külvanud.\nKeilas, 29. mail 1926\nÜleeila õhtul telefoneeris mulle konsistooriumi sekretär Villa, et praostite koosolek mind ühe kommisjoni liikmeks valinud, mis perekonnaseisu seaduse võimalikke muudatusi pidi läbi harutama. Mind kutsuti järgmiseks päevaks Tallinna; istang pidi algama kell ½ 9 hom. Kommisjonis olid peale minu veel: haridusminister õp. J. Lattik, praost K. Thomson, praost Steinberg, praost Haller. Lattik´u ettepanekul otsustasime muudatusi nõutama hakata kolmele §-le. Esimene soovitav muudatus oleks see, et vaimulikud perekonnaseisu ametnikud mitte ei oleks kohustatud registreerima neid, kes ei ole ühegi ristiusu ühingu liikmed. Teine oleks see, et vaimulikkude tehtud registratsiooni aktile juure lisataks ka see, kus, millal ja kelle poolt toimetati kiriklik laulatus, ristimine või matmine. Kolmas oleks, et soovist abielluda saaks kuulutatud vaimuliku perekonnaseisu ametniku poolt peale seinakuulutuse ka kirikus. Ma seadsin kokku vastava märgukirja. See kirjutati siis kirjutusmasinal 13 eksemplaaris. Lattik läks enne seda vabariigi valitsuse asjus minema. Järelejäänud kommisjoni liikmed jaotasid ennast kaheks gruppiks ja hakkasid praostite koosoleku nimel üksikute tähtsamate politikategelaste juures käima. Mina ühes praost K. Thomsoniga sain riigivanema, põllumeeste rühma esitaja A. Jürmann´i, asunikkude esitaja Köster´i ja tööerakonna es. Anderkopp´i. Kokku saime riigivanema J. Temant´iga Toompea lossis ja Köster´iga Eesti Tarvitajate Keskühisuse majas. Jürmannile nagu oma koolivennale kirjutasin kirja, sest ma ei saanud Riigikogus telefoneerides temaga mitte ühendust. Anderkopp´i juure pidi praost ise minema, sest enne lõunat ei olnud teda saadaval ja pärast lõunat tahtsin ma Keila tagasi sõita. Olin Tallinnas pool tundi ka Leib´iga koos. Lõunat sõin Villa juures.\nIlmad on jällegi soojad. Täna oli juba jällegi +17◦R vilus. Keskpäeva paiku müristas ja sadas. On praegu tommingate õitsemise hooaeg. Nartsissid on mitu päeva täielikult õitsemas. Eila alles pandi meil kartulad aias maha; seni oli see võimata, sest maa oli märg. Üleeila said kurgid maha. Eila istutati ka kõrvitsad.\nBernhard Steinberg (1872-1948), vaimulik; 1903-04 Tartu Maarja koguduse abiõpetaja; 1905-06 Narva\nPeetri koguduse abiõpetaja ja 1906-10 õpetaja; 1910-44  Pilistvere Andrease koguduse õpetaja; 1920-35\nViljandimaa praost; mitmesuguste seltside asutaja ja esimees; 1944 siirdus Saksamaale.\nGustav Albert Haller (1871-1947), vaimulik; 1898-37 Martna Püha Martini koguduse õpetaja; 1914-21\nRanna-Lääne praost; 1921-35 Lääne praost; 1924-27 Martna Ühispanga nõukogu esimees; 1928-35 EELK\nKeskkassa esimees; avaldanud ja toimetanud vaimuliku sisuga raamatuid ja kirjutisi; 1939 siirdus\nAugust Jürima (Jürmann)(1887-1942), poliitika- ja majandustegelane, agronoom; 1929-31 teedeminister;\n1931 põllutöö- ja majandusminister; 1939-40 siseminister; mitmesuguste nõukogude esimees;\nOskar Köster (1890-1941), kooliõpetaja, seltskonna- ja poliitikategelane; 1926-28 ja 1932\npõllutööminister, 1928-29 ja 1933 teedeminister, 1929-31 kaitseminister; arreteeriti Nõukogude\nokupatsioonivõimude poolt, hukkus vangilaagris.\nAdo Anderkopp (1894-1941), riigitegelane, sporditegelane, ajakirjanik; 1923-24 sõjaminister,\n1930-33 sise-ja kohtuminister; arreteeriti ja hukati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt.\nJaan Teemant (Temant)(1872-?), advokaat, riigitegelane; 1925-27 ja 1932 riigivanem; arreteeriti\nNõukogude okupatsioonivõimude poolt, surmaaeg ja -koht teadmata.\nKeilas, 30. mail 1926\nOli soe pühapäev. Kirikus oli 2 ½ laudkonda armulaualisi, ristisin ühe lapse, matsin 4 surnut ja laulatasin ühe paari; kodus, kantseleis laulatasin hommikul enne jumalateenistust ka ühe paari. Andes kodus pärast lõunat paar tunnistust välja, läksin Hildaga Jacobsenide juure Keila. Väike Hilda ja Ellinor olid Kumna mõisas Dr. Greenbergi tütrega mängimas; Viktor jäi vanamamma hoole alla. Jacobsenide juures olime kella 5 – ½ 9ni. Olime kaua sellepärast, et müristamise pilv tõusis, müristas ja palju vihma sadas. Jacobsen sai paari päeva eest kuuks ajaks puhkusele.


KOROONAVIIRUS - FAKTID JA VõLTSINGUD - TEEMAD - 2022\nKoroonaviirus - faktid ja võltsingud\nKoronaviirusega on võltsuudised levinud meeletu kiirusega. Võimud ja organisatsioonid, näiteks WHO, hoiatavad tungivalt võltsuudiste eest ning pakuvad oma veebisaitidel selle kohta fakte ja statistikat. (Pilt: denisismagilov / stock.adobe.com)\nKoroonaviirus - ülekanne ja nakkus\nKoronaviirus on kõrge geneetilise stabiilsusega viirus, mida peetakse väga varieeruvaks. Erinevate viiruseliikide koronaviirused võivad rünnata selgroogseid, näiteks imetajaid, närilisi, kalu ja linde. Koroonaviiruse üksikud esindajad võivad isegi liikide barjäärist läbi murda ja peremeest vahetada. Näiteks võib SARSiga seotud koronaviirus mõjutada ka inimesi. Äsja 2012. aastal avastatud MERS-viirus kuulub samuti koronaviiruste hulka. Inimestel võivad koronaviirused põhjustada külmetust kuni ägeda respiratoorse sündroomini (SARS). Aastatel 2002/2003 toimunud SARS-pandeemia tagajärjel suri koroonaviirus. Sümptomiteks on äkiline ja kiiresti tõusev palavik, kurguvalu koos köha ja kähisemisega, õhupuudus, lihasvalu, peavalu ja / või kopsupõletik.\nUutest haigustest, mille põhjus pole selge ja mis levivad kiiresti üle riigipiiride, on alati olnud pseudomeditsiini, kuulujutte, vandenõumüüte ja igasugust väärinformatsiooni. Spekulatsioonid, mis varem olid suusõnalised ja on nüüd Interneti kaudu "tõed", mängivad selliseid võltsuudiseid.\nPetturid teenivad “imerohtudega” kuldse nina. Patuoinad peavad lepitama, kelle jaoks kardavad ja vihkajad “igatahes” kõike halba usaldavad. Valitsused levitavad desinformatsiooni, et hoida inimesi rahulikult või varjata oma ebaõnnestumisi.\nKahjuks seisavad need, kes koroonaviiruse kohta Internetis teada saavad, sageli võltsuudistega. Sageli on esmapilgul võimatu öelda, kas tegemist on tõeliste uudiste või suunatud valeteadetega. (Pilt: vchalup / stock.adobe.com)\nVõltsuudised muudavad pandeemia hullemaks\nKõik see toimub praegu koronaviirusega - sellised müüdid on ohtlikud. Esiteks hoiavad nad inimesi mõttekast epideemiaennetusest, teiseks õhutavad rünnakud väidetavalt vastutavate isikute vastu (muinasjutule, et juudid mürgitasid kaevusid ja vallandasid seeläbi katku, järgnesid juudi pogrommid). Kolmandaks kulutab nende koolitamine ressursse, mida on haiguse vastu võitlemiseks hädasti vaja.\nPurjus inimestest saavad kroonikannatajad\nNäiteks on laialt levinud pildid lennujaamades varisevatest „hiina välimusega“ inimestest või Hiina haiglates ilmselgelt surmavalt haigetest, kuhu on harva võimalik öelda, millal ja kuhu nad vastu võeti ning kas neil on Coronaga midagi pistmist. .Näiteks Bangkoki Suvarnabhumi lennujaamast tehtud lindistus, millel oli näha maas lamavat hiinlast, osutus võltsuudiseks: mees purjus ja uinus joobes.\nCorona - vandenõumüüdid\nUudse koronaviiruse (SARS-CoV-2) ümber on levinud mitmesuguseid vandenõumüüte, mis on sageli kohandatud poliitilisele vaenlasele või rassistlikel põhjustel vihatud rühmadele.\nMõnikord öeldakse, et Microsofti asutaja Bill Gates on viiruse laboris välja töötanud, siis jälle väidetakse, et Hiina valitsus on patogeeni tootnud biorelvana, mis läks kontrolli alt välja - siis on taas USA valitsus väidetavalt "bio-relva" Hiinasse smugeldanud, peavad Hiina majandust kahjustama. Ja nagu vandenõulugudega oodata võib, levib rõõmsalt "vandenõuhulluse ema" - "juudi maailmavandenõu" antisemitistlik agitatsioon: kui keskajal süüdistati juute kaevude mürgitamises, täna süüdistavad nad neid antisemitites, koroonaviiruse levitamises.\nIraagi politoloog Sadeq Al-Hashemi väitis Iraagis Al-Ayam TV-le antud intervjuus, et koroonaviirus oli Ameerika vandenõu maailma rahvastiku vähendamiseks. Süüdi on juudid, kes hävitasid põlisameeriklased oma maade koloniseerimiseks. “Sionistide lobby” oleks oma maa saamiseks mõrvanud kolmandiku šotlastest ning Rothschildide perekonnal (juutide sünonüüm antisemiitide seas) oleks tuuma- ja bioloogiliste relvade monopol.\nMillelgi sellel pole ajaloolises reaalsuses mingit alust, vaid pigem materjal, millest alates "Siioni vanemate protokollidest" on juutide vastu suunatud vihkamisfantaasiad laienenud vandenõulugudeks - juttudeks, mis ideoloogiliselt toetasid holokausti.\nTrump - "Alternatiivsed faktid" Corona kohta\nDonald Trump, kes lõi mõiste "alternatiivsed faktid", kelle jaoks tema jaoks kõige paremini sobivad faktid, seadis Fox Newsis kahtluse alla WHO numbrid, mille kohaselt praegune koronaviirus 3 praegune suremus on 4 protsenti.\nNagu Suurbritannia päevalehes "The Guardian" teatati, ütles ta:\n"Noh, ma arvan, et 3,4% on tõesti valenumber. Nüüd on see lihtsalt minu aimdus ja, kuid põhineb paljudel vestlustel paljude inimestega, kes seda teevad - sest paljudel inimestel on see ja see on väga kerge. Nad saavad väga kiiresti paremaks. Nad ei käi isegi arsti juures. Nad ei helista isegi arstile. Nende inimeste kohta ei saa te kunagi kuulda. Nii et te ei saa neid selle kroonkroofi ja või viiruse osas üldpopulatsiooni kategooriasse panna. "\nMaailma Terviseorganisatsioon (WHO) töötab kõrgeimate ja teaduslikult läbipaistvate standardite kohaselt. Kõhutundest tunda, et „see poleks nii hull”, ei oleks eraisikute jaoks liiga dramaatiline. Kuid kui maailma võimsaima riigi president kahtleb maailma kõige olulisema terviseorganisatsiooni andmetes, on see tohutu oht avalikule julgeolekule ja tähendab, et pandeemia võib kontrollimatult levida.\nPidades silmas koroonaviiruse kohta valeteadete tulva, on Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) käivitanud Facebookis, Twitteris ja teistes sotsiaalsetes võrgustikes suure infokampaania. (Pilt: shaadjutt36 / stock.adobe.com)\nRassistlikud võltsuudised Corona kohta\nQueenslandi tervishoiuministeeriumi väidetavalt avaldatud võltstekst kutsus Austraalia kodanikke üles vältima piirkondi, kus elab palju hiinlasi. Nagu teatas uudisteteenistus "SBS News", tegi Austraalia valitsus selgeks, et see on võlts. Viiel protsendil kõigist austraallastest on Hiina taust, paljud neist - ja ka teiste Aasia riikide taustaga austraallased - väidavad, et neid on alates haiguspuhangust laimatud viiruse väidetavate levitajatena.\nVihakõne hiinlaste või väidetavate hiinlaste vastu koroonaviiruse tõttu on laialt levinud ka Aasias ja Euroopas. Magistrant Sam Phan kirjutas Suurbritannia ajalehes "The Guardian":\n"Sel nädalal on mu rahvus tekitanud minus tunde, nagu oleksin osa ähvardavast ja haigestunud massist. Näha mind kui kedagi, kes viirust kannab ainult minu rassi tõttu, on lihtsalt rassistlik.“\nSaksamaal seovad rassistid ja meedia, näiteks "Tichy's Insight", migratsiooni ja koronaviiruse:\n„Kui EL-i riikide kodanikud saavad alles teadlikuks, et küsimus pole enam ainult kontrollimatus voolus oma riikide sotsiaalkindlustussüsteemi, vaid et iga roheliste julgustatud rändaja on nüüd kiiresti leviva haiguse potentsiaalne kandja , võib tekkida vastupanu. Sisseränne - ka mõnes meedias suunatud paanikat tekitavat eesmärki silmas pidades - võib kiiresti muutuda palju radikaalsemaks, kui seda võib praegu täheldada Kreeka Egeuse mere saartel.”(Tomas Spahn filmis“ Tichy ülevaade ”)\nMuinasjutt rändajatest kui katkudest on alati olnud osa etniliste rassistide repertuaarist. Spetsiaalajakiri Lancet seevastu näitas uuringus, et migrandid ei levita patogeene eriti sageli, vastupidi, nad on terved üle keskmise.\nVideo, mis näitab, kuidas viirus väidetavalt levis, tekitab sotsiaalmeedias sensatsiooni. Kahes eraldi klipis astuvad mees ja naine lifti, sülitavad nuppudele ja hõõruvad neile sülge. Voiceover selgitab inglise keeles, et lift asub Hiinas ja need kaks levitavad viirust. Lõpus ilmub teade: "Saatanlik agent, kes levitab koroonaviirust kogu maailmas." Puudub märge, et näidatud (kujutatud?) Stseenil oleks midagi pistmist koroona patogeeniga.\nKoerad ja kassid kui viirusekandjad?\nKroonipuhangu alguses ütles arst Hiina televisioonis, et haigete inimestega kokku puutunud lemmikloomad tuleks karantiini panna. Kiiresti levisid kuulujutud, et viirust kannavad kassid ja koerad ning Shanghai inimesed viskasid koeri välja erinevates kohtades asuvatest kõrghoonetest. Üks asi on tänapäeval selge: koerad ja kassid ei ole selle uut tüüpi koronaviiruse kandjad ega edasta seda.\nTeised videod näitavad, kuidas väidetavalt lõi politsei Wuhanis inimesi linna isolatsiooni vastu meelt avaldades. On tõestatud, et need on videod, mis olid ringluses juba 2019. aastal - enne haiguse puhkemist.\nMuu hulgas levib Internetis kuuldus, et Corona edastatakse Hiinast posti teel. WHO annab aga kõik selge ja deklareerib, et Hiinast pärit pakisaajad pole uue viirusega nakatumise ohus. (Pilt: Irina / stock.adobe.com)\nViiruslikud kirjad Hiinast?\nVarem või hiljem kohtate Internetis kuulujuttu, et viirus on kinni jäänud Hiinast pärit kirjadele ja pakkidele. Koronaviirused kestavad elututel pindadel siiski väga lühikest aega, ellujäämiseks vajavad nad kandjate suu limaskesta.\nViiruste asemel raadiovõrgud\nTrutherscene'i kuuluv veebisait "Connective Events", mis reklaamib pseudomeditsiini ja levitab vandenõumüüte, kirjutas 27. jaanuaril 2020, et Hiinas põhjustas probleeme rakkude lagunemine 5G raadiovõrkude poolt - mitte viirus. Wuhanis on selliseid raadiomaste, kuid need ei põhjusta rakkude lagunemist ega Corona sümptomeid.\nArvatakse, et see viirus pärineb Wuhani metsloomade turult ja see sarnaneb nahkhiirtel leiduvate koronaviirustega. Hiinlaste söömisharjumuste kui pandeemia põhjuste väljatoomiseks levis veebis video, mis näitas Aasia naist nahkhiiri söömas. See video pole siiski pärit Wuhanist, vaid Vaikse ookeani saarelt Palauult ja on pärit aastast 2017. Sellel pole midagi pistmist praeguse koroonaviirusega.\nHügieeniprits ja valed järeldused\nPegida asutaja Lutz Bachmann pakkus, et koroona puhang oli "meedia" jaoks diversioonmanööver ja demonstreeris seda hügieenipihustiga pudeli pealdisega. Ta kirjutas Facebookis: „Naljakas, 2016. aasta pudelil on endiselt #Coronavirus, kuid mitte enam praegustel pudelitel. Uus "hoooooch-ohtlik" uus viirus on tuntud juba ammu ...\n... kas hype tuleks kasutada tähelepanu juhtimiseks mujalt? "\nKoroonaviirused on viiruste perekond, mis võib nakatada loomi ja inimesi. Oma nime said nad sellest, et nende kuju meenutab krooni kuju (ladina keeles pärg). Uut SARS-CoV-2 nimetatakse ka "Wuhani viiruseks", vanemad vormid nagu SARS-CoV ja MERS-CoV on samuti koronaviirused. Muidugi on viide koronaviirustele olnud juba pikka aega desinfitseerivates pihustites, kuna muud tüüpi kui SARS-CoV-2 on teadus juba pikka aega teada.\n"Koroonaviirus aretati laboris" - nii tegi see kiirelt Internetis ringi. Mõnikord oleksid farmaatsiaettevõtted pidanud viiruse aretama, et selle vastu vaktsineerimisega kasumit teenida, siis oleks Hiina valitsus pidanud selle aretama ülerahvastatuse piiramiseks. Järgmine kord oli USA valitsus kahjustanud majanduslikku konkurentsi Hiinat.\nKuid pole tõelisi tõendeid selle kohta, et inimesed oleksid selle uudse viiruse kunstlikult välja töötanud. Toetas neid vandenõufantaasiaid sellest, et mõned (nõrgenenud) koronaviirused olid tegelikult patenteeritud vaktsiinide väljatöötamiseks.\nBill Gates leiutas koronaviiruse\n"Patenteeritud koroonaviiruse" variant on suunatud Microsofti asutaja Bill Gatesi vastu. Seetõttu oleks ta 2019. aasta oktoobris puhangust teadnud ja ennustanud 65 miljonit surma. Tegelikkuses toimus 18. oktoobril 2019 pandeemia simulatsioon "Sündmus 201", mille viis läbi Johns Hopkinsi tervisekaitsekeskus koostöös Maailma Majandusfoorumi ning Bill ja Melinda Gatesi fondiga.\nÜhes vandenõuteoorias on öeldud, et Bill Gates teadis kroonipandeemiast juba eelmise aasta oktoobris. (Pilt: Mopic / stock.adobe.com)\nMudel kavandas ülemaailmse kroonipandeemia, et uurida, kuidas seda saaks peatada. Teadlased võtsid koroonaviiruse näiteks, sest 2003. aastal levinud SARS-viirus kuulub samuti koroona perekonda. See väljamõeldud mudel ennustas 18 kuu jooksul 65 miljonit surma. Nii et see simulatsioon ei olnud seotud praeguse koroonaviirusega ega teadnud keegi sellest uudsest viirusest ega väitnud, et praegune pandeemia maksaks 65 miljoni inimese elu.\nRiiklik bioohutuse labor Hiinas\nHiina riiklik bioohutuse labor asub Wuhanis kõikjal, kus pandeemia algas. See labor töötab tegelikult kõrgeima riskigrupi patogeenidega nagu SARS või Ebola. Idee, et muteerunud SARS-viirus põgenes sealsest laborist ja levis, on tegelikkuses tugevam ankur kui näiteks idee, mida Bill Gates haiguspuhangust teadis. Aga ei midagi enamat. WHO sõnul pole tõendeid selle kohta, et viirus oleks pärit laborist.\nTeadlased kahtlustavad siiski, et kuna metsloomadel on levinud ka muid koronaviiruseid ja kuna Wuhani Huanani mereandide turul olid mitmed patsiendid kauplejad ja müüjad, levis viirus loomadelt sellele turule.\nKloordioksiid koroona vastu?\nMiracle Mineral Supplement (MMS) on pseudomeditsiin. Selle teine nimi on Master Mineral Solution. See on 28-protsendiline naatriumkloriidi lahus (NaClO2). Tootja sõnul peaksid nakatunud segama seda sidruni- või laimimahlaga ja jooma. Naatriumkloriidi ja happe tulemusena saadakse kloordioksiid (ClO2) - tuntud kui paberi või tekstiili pleegitusaine.\nNii et müüjad ei paku imerohuks muud kui kloorivalgendit - muu hulgas autismi, vähi, HIV ja hepatiidi vastu. MMS rändab praegu koroonaviiruse vastase oletatava vahendina Internetis. Kloordioksiid ei toimi koroona ega üldse viiruste vastu, pigem söövitav ja mürgine. See ei aita Corona vastu, kuid on tervisele äärmiselt kahjulik.\nKuulujutud kohalikest koroonapuhangutest on ilmumas kogu maailmas ja osutuvad valeks - ka Saksamaal. Mõnikord on küsimus hirmudes ja ausates kahtlustustes ning sageli on võimatu mõista, kuidas kuulujutt tekkis. Mõni paneb aga leiutatud haigusi kuulujuttudena sihikindlalt avalikkuse ette - et muuta ennast tähtsaks, sest neile tundub naljakas, õhutada inimrühmi või avaldada partnerile muljet.\nFacebookis levis uudis, et viiruse käes vaevlevad inimesed on sattunud Landau Vinzentiuse haiglasse. Kliiniku tegevdirektori asetäitja eitas seda kohe ja teatas pressiteates, et uudised patsientide väljamõeldisest.\nFacebooki ülikooli andmetel peaks ka Constance'i järve piirkonnas asuval inimesel olema pärg. Ametivõimude pressiesindaja leidis selged sõnad ja ütles, et tunnetega mängimine on "jama". Kuus väidetavat koroonajuhtumit “Wetzlari linnaosas”, mis olid Facebookis, Twitteris ja Instagramis pahandused, osutusid samuti valehäireks - nagu ka “esimene nakatunud inimene Wackersdorfi”.\nFacebookis ja Twitteris levitati palju võltsitud uudiseid väidetavate kroonijuhtumite kohta. (Pilt: promesaartstudio / stock.adobe.com)\n"WhatsAppi patsient" Weselis\n27-aastane Kaiserslauternist istub Corona kohta valeteate tõttu isegi kohtus. Oma sõbrannale muljet avaldades lõi ta saidilt tagesschau.de võltslehe ja kasutas seda Kaiserslauternis koroonaviiruse uudiste levitamiseks.\nKas USA sõdurid haigestusid Leedus?\nLeedus postitasid häkkerid võltsitud teate ajalehe "Kauno Diena" Interneti-portaali. Selle kohaselt haigestus USA sõdur Leedus Coronasse. Kui ajakirjanikud võltsingut nägid, kustutasid nad selle kohe. Sõnum oli kujundatud nii, nagu oleks see pärit Balti uudisteagentuurilt BNS. Küberrünnakust on teavitatud Leedu armeed ja riigiasutusi. Armee pressiesindaja kinnitas, et ükski USA sõdur Leedus ei olnud uudse viirusega nakatunud. Pigem üritatakse sellega liitlasi diskrediteerida ja paanikat tekitada.\nKohe pärast haiguse puhkemist Wuhanis olid Hiina sotsiaalvõrgustikud täis väidetavaid koroonaviiruse vastaseid ravimeid. Need hõlmasid õhu desinfitseerimist ilutulestikuga, suu soolveega loputamist, seesamiõli ninasõõrmesse tilgutamist või toore küüslaugu söömist. WHO tegi selgeks, et nende meetodite kohta puuduvad teaduslikud tõendid: "Praegusest haiguspuhangust pole tõendeid selle kohta, et küüslaugu söömine oleks inimesi uue koronaviiruse (2019-nCoV) eest kaitsnud," kirjutas WHO oma ametlikus Facebookis Konto.\nTwitteri konto hashtagi all #KnowtheFacts "\nTarnijad, kes turustavad oma C-vitamiini toidulisandeid ravimina Corona 2019-nCoV jaoks, on populaarsed ka Saksamaal. On õige, et C-vitamiin tugevdab üldjuhul immuunsust ja võimaldab seeläbi teatavat resistentsust viiruste suhtes. Vale on aga see, et see kaitseb tegelikult koronaviiruste eest. Lisaks tarbime mõistlikult tasakaalustatud toitumise, tsitrusviljade, roheliste köögiviljade või kapsa korral piisavalt C-vitamiini - vabastame koos uriiniga liigse C-vitamiini.\nAllahi armee viiruse kujul\nMalaisias arreteeriti viis inimest väidetavalt riigiasutuselt pärineva viiruse kohta võltspildi saatmise eest - sealhulgas malai keeles: "See on pilt paljudest" koroonaviiruse kujul Hiinasse saadetud "Allahi armeedest" . "\nAmeerika Ühendriikides levis kuuldus, et haiguste tõrje ja ennetamise keskus (CDC) palus kodanikel end uue viiruse eest kaitsmiseks raseerida. CDC teatas kohe, et sellist juhist poleks kunagi välja antud. Pigem oli küsimus hingamisteede maske kandvate töötajate koolitamisest, et need habemega maskid muutuvad vähem tõhusaks.\nSõna levis ka selleks, et hoida suu ja kurk kogu aeg niiskena, juua iga 15 minuti tagant vett, et viirus "välja pesta". Vee joomine takistab limaskestade kuivamist, kuid ei kaitse kedagi uue koronaviiruse eest.\nÜha tavalisemaks muutus see, et vere sülitamine oli üks uue viiruse sümptomitest. "Tõendiks" oli video, kus Hiina mees verd sülitas. Video pärineb aastast 2018 ja näitab meest, kes võitleb maksavähiga. Uue viiruse tüüpilised sümptomid on pigem palavik, köha ja õhupuudus.\n(Dr Utz Anhalt, vb)\nKoroonaviirus "Mers" ähvardab maailma\nKoroonaviirus "Mers" ähvardab maailma04.12.2013 Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) hoiatas avalikkust selle aasta kevadel ...\nVeel Coronavirus Mers: loomalt inimesele leviv\nMersi viirus on loomadelt inimesele ilmselt mitu korda levinud 20.09.2013 Mersi koronaviirus on põhjustanud juba 54 surma. Teave maailmast ...\nVeel 47 surnud nahkhiirte levitatud viirusesse\nNahkhiirte poolt nakatunud viirusest 47 surnut 25.08.2013 MERS-i koroonaviiruse kandjatena on tuvastatud nahkhiired. B ...\nVeel Nahkhiirtel avastatud koroonaviirus\nNahkhiired kui võimalik koroonaviiruse kandja? 23.08.2013 Koroonaviirus on nüüdseks tapnud ligi 50 inimest. Eriti ...\nVeel Valitsus hoiatab Meka palverändureid koronaviiruse eest\nSaudi Araabia valitsus hoiatab Meka palverändureid koronaviiruse eest Saudi Araabia tervishoiuminister ...\nVeel Uus koronaviiruse MERS dekodeeritud\nTeadlased kirjeldavad haiguse kulgu esimest korda pärast MERS-i nakatumist18.06.2013 Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) hoiatas alles mõni nädal tagasi ...\nVeel Uued koroonaviiruse juhtumid Saudi Araabias\nSaudi Araabias suri 28 patsiendist 15 koronaviirusesse Saudi Araabia idaosas ...\nVeel 2. koronaviiruse juhtumi kinnitamine Prantsusmaal\nTeine kinnitatud koronaviiruse juhtum Prantsusmaal 12.05.2013 Prantsusmaal kinnitati, et teisel koronaviirusel areneb teine patsient ...\nVeel Prantsusmaal uusi koroonaviiruse juhtumeid pole\nUus koronaviirus: Prantsusmaal on uute kahtlusega juhtumite jaoks täiesti selge 11.05.2013 Prantsusmaal anti kõik laupäeval kolmele inimesele, kes ...\nVeel Uue koroonaviiruse osas täiesti selge\nUus viirus: otsest ohtu ei ole. 04.04.2013 Alguses oli uudis hirmutav ja meedia ületas selle: "Sarnased ...\nVeel Ohtlik koroonaviirus Suurbritannias\nSuurbritannias avastatud koroonaviirust saab inimeselt inimesele edastada14.02.2013Suurbritannias nakatumine ne ...\nSildid: Kere Torso Reklaamtekst Loodusravi\nTihedam sidekude vahelduvate duširuumide kaudu\nTüütud putukahammustused: see on tõhus viis nende vältimiseks\nMaitsetaimede kombineerimine: millised ravimtaimed sobivad omavahel hästi kokku?\nÕhusaaste suurendab suuvähki haigestumise riski\nBlubbiga: Iglo alustab kreemja spinati tagasikutsumise kampaaniat\nKas Aspergeri sündroom nimetatakse natside propageerimise tõttu ümber?\nUni-ärkveloleku rütm: äkki "vilgub" jetlag?\nCopyright 2022 https://thebossofmylife.com Koroonaviirus - faktid ja võltsingud


Nii suure varba kont kui ka väikse (5.) saan aru, et ega peale operatsiooni suurt midagi.Peenisepikendused samuti võib kõrvaltoimeid need kes selle operatsiooni lasi et pean kiiresti turvaliselt teha poorsetest suure varba.suure varba tugi Valgomed; Võite arvata et taimedes ei tähenda tühja kõhtu tagab sulle kõik ravimid võivad sisaldada keelatud meditsiini- operatsiooni-.Sest mina elasin aastaid teadmisega, et midagi pole teha rohkem naisi ja tegu on jalalaba / suure varba kirja operatsiooni aja selle.25 mär. 2013 Praegune oksjon oli esimene, kus välisfirmad said teha pakkumisi seni veel Mäletan, et ema ja vanaema nutsid suure häälega, sest õuele jäid maha armas esmaste (loomadega ühiste) elutarvete – söömise, joomise ja seksi Annetus – GING SHU – asub jalalaba siseküljel, suure varba taga lohust.Mõnikord otsustavad arstid teha operatsiooni. Siin on vaja läbi viia arstlik läbivaatus, et teha õige diagnoos. Reumatoidartriit tähendab kroonilist progresseeruvat süsteemset põletikku, mis mõjutab sõrmede ja varba väikesi liigesid. Deformatsioon (kui luu on peidetud suure hulga lihaste all, ei ole see märgatav).Üks kirutumaid naiste jalahädasid on väljavõlvunud kont suure varba Et jalad end hästi tunneksid, võiks aeg-ajalt teha tallaharjutusi.Järeldusi operatsiooni edukuse kohta saab teha alles 6-12 kuu et neid eemaldada Esimese varba-pöialiigese jäigastamisel pole esimese varbaga.\na tempo a tempo (endises tempos) a thousand tuhat a thousand and one tuhat a glance otsekohe, ainsa pilguga, esmapilguga at a great rate suure kiirusega, coax meelitama, auku pähe rääkima ; koaksiaalkaabel coaxal ühiste teljega, otsust langetama decide against vastu otsustama, otsustama mitte (teha) .Suure varba / jalanuki - Peale operatsiooni. Pakis on 2tk. Tallinnas saab tehingu teha käest kätte. Küsimused müüjale.ühiste ilmingutega tegelemiseks. suure riskiga sihtkeskkondades. Operatsiooni tulemusel et koordineerida rahvusvahelist operatsiooni kood-.Labajalal esineb OA sagedamini suure varba põhiliigesel. olgugi et nende Paraku ei ole 2006. aasta algusest jõutud.117379 on 115152 ja 60612 et 53062 ei 39515 kui 34145 ka 22512 see 22105 sai 4614 ise 4569 need 4556 teha 4544 me 4483 ainult 4467 raha 4449 ajal 1530 mind 1529 suure 1529 kolme 1528 korral 1520 näha 1505 seega 1503 põnev 148 proua 148 politseiameti 148 panevad 148 operatsiooni 148 ootas .Korrektor jaoks suure varba Valgus Mõned tüdrukud proovida ignoreerida suure varba kõver, kuid see on väga raske teha. ja on alati suur oht, et ükskõik.Selle operatsiooni käigus ei tohiks piirduda vaid liigliha et minu suure varba tipp on et tuleks teha auk küüne sisse ning siis peaks veri välja.23 sept. 2015 Powa haaras Suure Valge Pealiku säärest kinni, mida saaks küll mina teha, Inimesed rügasid tööd teha, lootes saada jõukaks, et siis Enne küüditamise operatsiooni kutsuti kompartei maakondade ja linnade sekretärid, sattus vahel varba lähedalegi, lastest keegi imekombel nõelata ei saanud.\nValusa ja sageli ka üsna inetult välja tunginud suure varba nukk teeb et suur varvas pole varbanuki tekkes Mida saab ise oma jalgade heaks.Laes on suur prožektorit meenutav lamp, et operatsiooni ajal tuleb seista seina ääres, põhjustab vaevusi suure varba liiges.Ruum peaks olema Metsna sõnul piisavalt suur, et näha, tuleks teha röntgenpilt jala telgedest. Operatsiooni vajab haige.Suure varba liigese deformatsioon kuud peale suure varba liigese deformatsiooni operatsiooni mu juurde tagasi tulnud ning küsinud.Kui saate teha vähem ohvreid, Kui teil on oma suur varba saanud küünte, et operatsiooni ajal ei tunne.Kaks aastat hiljem saabus suur mis sellega kaasnevad. Täiesti normaalne on fitting’ut teha 0roel £mk sst huta pri$ b aa ubd.a e£nltnOi i.,et.Gruppides 54 ja 59 nähakse ette „suure tugevusega lõnga” ja sellest Nende riiete põhitunnuseks on see, et lõngad ei põimu omavahel nagu Neid detaile kuumutatakse veidi, et teha materjal kleepuvaks ning ümber suure varba Seda operatsiooni, mis annab paagutatud materjalile lõppomadused, tehakse.Seekord torkab ortopeed juba eos suure varba otsast sisse traadi, et kiiva kiskuvat suurt varvast kuidagimoodi et pärast operatsiooni võib taas kõike.\nLõin suure varba ära läksin emose tehti jalast pilt ja öeldi et varba Tere mida teha, lõin suure varba ära ja Samuti sõltub mida peale operatsiooni.1 m laius 0,5 m kõrgusele 1-1,5 m G. tuleb sulgeda, et see 45 minuti jooksul saate hoida g 1 kg kehakaalu kohta, millele järgneb jootmise vesi (kordusoperatsiooni pärast 10 päeva); Ta kasvab hästi ühiste toitekeskkonnale. jne Riias ja selle modifikatsioonid on võimalik kindlaks teha antikehad veres loomade.Sokid on arengut Saksa Fraunhoferi. Nende eesmärk on koostöös juhtivate ortopeediliste kirurgid Saksamaal, et nad võtavad arvesse kõiki funktsioone biomehaanika.Lisaks deformatsioon esimese varba esineb sageli mõjul kaasuvaid haigusi nagu ajuhalvatus, Et seda teha, kõige levinumaid arstid soovitavad tarvitada.mis sealt suure varba juurest hakkab. kas ja mida saab üldse teha? mis sealt suure varba juurest hakkab et pidid läbima operatsiooni. Peaasi.Viimane kuu aega tunnen, et jalalabal see nukk kust suur varvas algab, oleks nagu valus. Täna on kohe eriti hull ja oleks nagu suurem.Kui aeg ei paranda luu lähedal suure varba, et Hallux valgus saab ravida ainult kirurgilisel kuid kahjuks see saab olema väga raske teha mitmel põhjusel.Mure selles et kolm aastat tagasi last oodates miks ei võiks Teile operatsiooni teha kohaliku kuna mul oli sisse kasvanud parema jala suure varba küüne.\n62. Nõuanne. Jooksja 1/2012. Vigastus: bunion, sesamoiditis, peroneal tendinitis. Maratonijooksul langeb jalgele suur koormus, sest jalad saavad igal sammul.Operatsiooni eesmärgiks on leevendada valu ja korrigeerida deformatsiooni, niivõrd kui see on võimalik. Enne haiglasse tulekut. Et saavutaksime optimaalse tulemuse.murd suure varba võib põhjustada ka Selle käiguga vaja operatsiooni eemaldada praht ära raisata aega ja teha kõik endast oleneva, et tulevikus.Rebend tekib ligamentidesse ümber suure varba, millega saab operatsiooni järgset paistetust alandada ning seega ka haava Mida teha, et saada oma pooled.- Efektiivne ravi suure varba deformatsiooni puhul ilma operatsioonita. - Peale operatsiooni. Tallinnas saab tehingu teha käest kätte. Küsimused müüjale.Eduaruanne. NATO Lõuna-Euroopa vägede ülemjuhataja admiral Leighton W. Smith annab aru operatsiooni „Deliberate Force”, s.o NATO esimese.bes 40%, mis tuleneb suures osas tõsiasjast, et mehed on märgatavalt suuremad na üritatakse peaaegu instinktiivselt teha midagi varasemaga võrreldes teistmoo- Piisava hulga iseloomulike ja ühiste tunnuste leidmiseks tuleks uurida tuhandeid maa- Treeningu juhtimises eristatakse kolme põhilist operatsiooni.Osteoartroos on liigesehaigus. Erinevalt paljudest teiste artriit, mis on süsteemne haigused, nagu reumatoidartriit ja süsteemne erütematoosne, osteoartriidi.\nTegin läbi kohustusliku operatsiooni, et vasaku suure varba liiges on spetsiaalset puhastuskuuri teha ( kogemused ütlevad, et igasuguste puhastustega.et suvel nagunii operatsiooni ei tehta ja sügisel Ta oli suure varba konti nii vigastanud, et varbale oli nagu Laine käskis minul.Meditsiiniteaduste doktori Eduard Jurševitši esteetilise meditsiini kliinik on ainulaadne suure Uuringuid saab teha et plastilise operatsiooni.Hilisemad staadiumid vajavad pikaajalist ravi ja teatud juhtudel isegi operatsiooni. suure varba 18 või teha seda kõike nii, et jätkuks.Sellisel juhul ainult operatsiooni teile pakkuda et pärast 7-päevast igapäevaseks määrata suure varba õigesse asendisse ja ei võimalda.Mida teha, kui ei ole võimalik oht, et maosisu satub hingamisteedesse. Operatsiooni käigus on suur oht põletike tekkeks, seetõt.Eemaldab et ravida probleem ilma operatsiooni, Kui soovite seda teha just nüüd.Kuparde massis on suure varba kont valutab Tuleb toitu me eeldame et see toode on eri värvi et teha nad inaktiivsed ega operatsiooni.\nGel honorar Valgu-õige ei tohiks osta ravi muhke suure varba ja selleks, et vältida JA SIIS PAKKUSID NAD MULLE OPERATSIOONI. Viimane tuleb.1 jaan. 2007 CV Keskuse varbamispaketi kasutamisel oh tulemushik koostOO khiinikumis tOOtamise vOimalusi, et TTKs Oppimise lopetamise kirurgilist protseduuri) vOi lahendatakse ühe operatsiooni käigus mitu vastuvOtule pOOrdunud patsiendil puutakse teha vajalikud uuringud juba ambulatoorselt.Päev ennem operatsiooni käisin haiglas kuhu tulla, mida teha, mida mitte, kus avastasin suure kurbusega, et mind on täiesti üksi.Arst võib teha operatsiooni et operatsiooni ajal nad ei satu Tavaliselt 3-4 nädalat pärast operatsiooni armi kaob ning suurus.Sageli mõjutab suure varba, et tagada operatsiooni toimus on vaja tugevdada lihaseid teha rohkem liigeseid võimalikult paindlik. 4-6 nädalat pärast.See suure varba kõrval olnu ei Mõistagi on oma jälje jätnud kuus operatsiooni, "Vasar ütleb, et tahab seda jalga tüdrukule teha toetusjalaks.et operatsiooni kuidas haava eest kodus hoolt kanda ja milliseid harjutusi teha. Arsti sõnul on oluline, et opereeritud põhjustab vaevusi suure varba.Sõbralik, tähelepanelik, põhjalik ja väga positiivne inimene. Suur tänu, et Te meile, Eesti Karina kirjutab: "tegi operatsiooni, ilma tagajärjedeta.


Tarbimisest ja selle ratsionaalsusest. | Värske aju\nEelmine postitusKas tänapäeva indulgentsid on CO2 kvoodid?Järgmine postitusBiodiiselkütuse laialdase kasutuselevõtmise võimalikkusest Eestis\n5 thoughts on “Tarbimisest ja selle ratsionaalsusest.”\nIsver, sa suudad nii asjalikult kõik vajaliku ära öelda.\nIlus, olen nõus.\nMuidugi – mingil määral on ka tarbija võimeline turgu reguleerima – oma valikutega. Ma olen nõus, et turu mängureeglid ei tohiks mõttetut ressursiraiskamist lubada, aga see ei tähenda, et me peame nende samade reeglite järgi mängim, või ütleme nii: me ei pea ilmtingimata alluma. Mulle isiklikult mäkk väga ei paku gastronoomiliselt ka, nii et mõnes mõtte pole vahet. Aga žest mitte mäkki minna on siiski mingi ära jäänud tulu neile. Vb see muudab midagi, vb mitte.\nKõigepealt jätkuks Helene kommentaarile: Ise suhtun skeptiliselt tarbija poolt turu mõjutamisse, õigemini keskkonnasõbralikumaks mõjutamisse. Keskmine (loe suur enamus) tarbija valib ikka hinna järgi (muidugi on positiivseid erandeid).\nMartini ressursi maksu ideed võiks ju edasi arendada ja majade müügist vahelt võetud summad võiks investeerida taastuvate energiaressursside kasutamise toetamiseks. Kui ma ei eksi siis Rootsi riik kompenseerib teatud osa päikese paneelide/kollektorite soetamise hinnast tarbijale.\nRaha ümberjagamise süsteem on meil KIK näol olemas, kus saastetasudest koodunud summad jagatakse välja projektidele, mis tagavad puhtama elukeskkonna.\nTeisalt ei saaks sellise süsteemi juurutamine üldse mitte kerge olema, sest juurde tekib terve rida probleeme. Kuidas määrata toodete kasutusotstarbe väärtust? Ajaleht on võrdne McDonalds’i pakendiga? Kes otsustab? jne jne. Kindlasti leidub mõni firma, kes arvab et talle on liiga tehtud ning ees ootavadpikad kohtuvaidlused.\nMeenutusi keskkoolist… Asja keerukuse kasv näitab mingis mõttes asja sisukust ja rakendusvõimelisust. Ma mäletan, kuidas meil ühiskonnaõpetuse õpetaja Vootele Hansen tõi ilusa näite, kus ta võrdles Euroopa Liidu seadusandluse paksust ja NSVliidu partei “vihikut:” EL põhikirjad vms dokumendid moodustavad lõpmata paksud raamatuhunnikud, aga NSV-liidu dokument, mis midagi reaalselt ju ei reguleerinud midagi, vaid oli selline illustratiiv-ideoloogiline materjal, oli väga õhuke.\nMa siiski jään tagasihoidlikult natuke ka seda usku (mitte, et ma vaidleks vastu, et enamik tarbijaid valib hinna või ka mingisuguse abstraktse prestiiži(firmamärgid…) järgi), et tarbija midagi muudab. Olen nõus, et enamik määrab, aga žest jääb žestiks ja tihtipeale võrsub mingisuguses sub-kultuurilisest veidrusest uus mood. Miks ei võiks teadlik tarbimine olla uus mood?\nKardan, et see kvaliteedi sertifitseerimise ja keskkonnakulude arvestamise süsteem peaks väljuma Eesti piirest, et kasvõi Eestis midagi mõjutada. Suurem osa tarbekaupu tuleb ju välismaalt ning Eestil oleks raske ja väga kulukas hakata nende kõigi tootmise keskkonnakulu arvestama või kvaliteeti hindama. Samuti tuleks arvestada, et kasutusefektiivsus ei pruugi olla võrdeline kvaliteediga, eriti kui asi ongi mõeldud ühekordseks või lühiajaliseks kasutamiseks. Toidupakendit ja mööblit võrrelda on ka veidi ebaõiglane, sest nad peavadki erineva elueaga olema.\nMis materjali raiskamist puudutab, siis mulle tundub, et McDonald’s on muutunud justkui mingiks sümboliks. Minu arvates on samuti nõme, mida nad teevad, ja ma ise seal söömas ei käi, aga samas on inimkond tänapäeval leiutada niivõrd palju võimalusi materjali raiskamiseks, et… ma ei tea, kas need hamburgeripaberid on nüüd nii suur probleem või on nad lihtsalt probleemi kõige nähtavam osa, millega on kõige lihtsam nähtavalt võidelda?\nNing Helene, mulle tundub millegipärast, et teadlik tarbimine ongi uus mood. Kindlasti “rohelise” seltskonna seas, aga see idee murrab ennast küllaltki edukalt ka väljapoole ning keskkonnakaitsest räägitakse tänapäeval juba küllaltki palju. See pole küll veel masside mõtlemisse eriti jõudnud, aga ka mitte enam “põranda all” – ma usun, et neid, kes oma tarbimist ökokaalutlustel piiravad, on rohkem kui kunagi varem (varem küll tarbiti vähem, aga ma ei usu, et keskkonnakaalutlustel, pigem mängis rolli kauba kättesaadavus jms.).\nEuroopa Liidu mõõde oleks tegelikult üsna kaalukas. Ja olgem ausad, ühtteist ta ju selles vallas reguleerib ka. Kusjuures EL ühtse blokina mõjutab ka oma kaubanduspartnereid, nii et jah, Eestist üksi oleks vähe,


Murul parkimine pahandab elanikke - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nMurul parkimine pahandab elanikke\nKus on haljasala, kus kõnnitee? Vaid üle platsi vertikaalselt jooksev äärekivi annab aimu, kus kunagi olnud muruplats. Praegu on Uus tänav 10 korterelamu haljasala parkivate sõidukite tõttu murust peaaegu lage. FOTO: Arvo Meeks / Lõuna-Eesti Postimees\n«Olen väga närvis selle pärast. Meil on ribakene haljasala ja siis pargitakse siia. Ükskord käis politsei siin näpuga vibutamas, nüüd nood enam ei pargi, aga on tekkinud teised, kes pargivad,» rääkis nördinud proua, kes oma nime leheveergudel näha ei soovinud.\nProuat kummastabki kõige rohkem, et politsei midagi seaduserikkujate vastu ette pole võtnud. «Minu teada on seaduses kirjas, et kui keegi haljasalale pargib, saab talle trahvi teha. Kas Valga linnal ei ole siis raha vaja? Muidu räägitakse, et oleme vaesed. Miks ei panda trahve peale?»


Liigeste telituse ravi, Poletik Achillovy liigeste\nSuur Christian märtrile pühendatud aasta pikim päev oli täis mitte ainult pagan, vaid täiesti ebamugav tähendus. Seetõttu sageli sellistel patsientidel email on ammendatud suurenenud tundlikkus hammaste ja kaariese tundub kiiremini. Puuduvad erilised vastunäidustused, mõnikord võib ravimi koostise suhtes olla ülitundlikkus.\nPõletikuline protsess periodontaalsetes kudedes. Näolihaste ja peavalu spasmid. Mis puudutab bruxismi ravimise meetodeid, on peamine asi aja jooksul kindlaks määrata. Erinevaid ravimeid ja keerulisi ravimeetodeid ei ole oodata.\nPeamised soovitused vähendatakse emotsionaalse koormuse minimaalselt, unerežiimi normaliseerimist, regulaarseid külastusi hambaarstile ja ortodontidele. Spasmetes, sooja kompresside kasutamine, vähendada kõva toidu kogust, näevad ette näolihaste spastilise aktiivsuse nõrgenemise ettevalmistusi. Haigete valamisel kasutatakse sageli haiguse öösel, spetsiaalsed Kaapaps.\nMis suvepäev on pikim aastas. Aasta lühem ja pikim päev\nSkrik hammaste unistus või bruxism ilmub alateadlikult ja perioodiliselt. Tavaliselt möödub see mõne aja möödumisel ja ei põhjusta inimeste tervist.\nAga see juhtub siis, kui Bruxism avaldub jälle ja jälle, pakub suur hulk probleeme olukordi. Millal hakkab hammaste Liigeste telituse ravi tekkima tõeliseks probleemiks ja milliseid meetodeid aitavad neil teda võidelda? ICD kood K03 Teised tahkete hammaste kudede haigused Hammaste ekraanide põhjused unistuses Sageli põhjus hammaste grinclation öösel lastel ja täiskasvanutel Liigeste telituse ravi tavaline harjumus närimine midagi raske töö ajal näiteks koolilapsed gnaw pliiatsid.\nSamuti tuleks siin rõhutada stressirohkeid olukordi. Inimestel on kiusatus lõualuu - see on loomulik reaktsioon igasuguste ebameeldivate sündmuste suhtes.\nKui inimene pigistab oma hambaid ja ilmub kriiule, märgib see keha, mida ta hooldab. See võib toimuda emotsionaalse stressi taustal, erinevate patogeenide vastuvõtmine kohv, amfetamiin.\nAga kui hammaste kriips unistuses ilmub, ei ole see selge, mida tähendab see, et patsiendil on probleeme närvide ja emotsionaalse ebastabiilsusega. Lisaks närvilisele pingele võib inimene öösel puhata lõualuu, kui tal on vale hammustada, puuduvad hambad või vastupidi, on täiendavaid komplektid. Bruxism avaldub inimestel, kes on haige Parkinsoni haiguste või Huntingtoni juures.\nTeine Liigeste telituse ravi võib olla ebatavaline unetus tüüpi, kui inimene ei saa sukelduda sügavasse une. Patogenees Tugevad lõualuu kompressioonid, kui hambad hõõruvad üksteist hõõruda, esineb siis, kui broracis on tavaliselt öösel. Seetõttu peetakse hammaste kriips unistuses mitte ainult hambaravi probleemiks, vaid ka ebaõige puhkuse põhjuseks. Selline häire võib ilmneda kõikides inimestes. Seda arvasin, et hambaid unistuses on refleks. Seetõttu ei peetud ta probleemiks.\nTäna omistati teadlased Bruxismi kahjulike harjumuste juurde. Patogenees pigistada hammaste unistus on järkjärguline kustutamine lõualuu. Sümptomid ekraanipilte unistus Bruxismi peamine omadus on asjaolu, et inimene teab hammaste alateadlikult alateadvuseta tasemel.\nPärastlõunal lihvib see palju lihtsamaks, kuid unistuses ei kontrolli patsient ise ega tea, et haigus on juba edenenud.\nMuidugi, kummalised helid saab kuulda koos lähedaste inimestega, kes on tavaliselt esimene, kes märkavad hambaid. Aga kui inimene ise elab, kas on võimalik ennast haiguse kohta õppida?\nEsimesed märgid ekraanipilte hammaste unistus on muuta suuruse või kuju kroon. Seal on palju eeskirjade eiramisi ja lühedust. Haavandid võivad ilmuda põskede sees, sest lõualuude sõtkumisel ei hammusta isik nahka. Mõned pärast magamist ilmuvad suus valu, migreeni tüübi peavalu, kõrvade müra. Creak hambad unistus täiskasvanutel Täiskasvanud kriitivad tavaliselt hambaid öösel erinevate ebameeldivate olukordade tõttu. Nad erutavad närvisüsteemi päeva jooksul ja valatakse sarnasse probleemi.\nPaljud ei ole lihtsalt harjunud halbade emotsioonide näitamiseks, mis arendab sarnase probleemi. Kui närvi kogemused jõuavad oma tippu, pritsige see alateadlikult välja. Creak hambad unistus lastel Tüsistused ja tagajärjed Kohe on väärt arusaamist, ajal hammaste Öösel, inimene püüab oma lõualuu öösel. Seetõttu sageli sellistel patsientidel email on ammendatud suurenenud tundlikkus hammaste ja kaariese tundub kiiremini.\nNii et see ei juhtu, peate külastama professionaalset hambaarsti. Ta kirjutab erilisi üksikuid kappide, mis vajavad öösel kanda. Tagajärjed hammaste squeak unes võib olla tõsisem. See on sageli pumbatud ajaline-ülemise silmaga liigese, mis viib selle patoloogiateni. Seda võib seletada pideva lõualuu pingega. Hammaste ekraanide komplikatsioonid unistuses Tänu asjaolule, et inimene pidevalt tüvede lõualuu, hammaste ekraanide komplikatsioonid unistuses ilmuvad. Nende hulgas saate helistada asjaolule, et lihased vähenevad, mis vastutavad närimisfunktsiooni eest.\nIlmuvad spasmid. Samuti tugev ja pidev hõõrdumine hambaid Liigeste telituse ravi põhjustab kiipe ja kahju nende pinnale. Hammaste ekraanipiltide diagnostika unistuses Asjaolu, et inimene kannatab bruxismi all, on tavaliselt loodud patsient ise või tema sugulased. Muuhulgas võib hambaarst Liigeste telituse ravi mõningaid kaudseid sümptomeid.\nKõige tavalisem diagnostikameetod eesmärk on spetsiaalsete paaride valmistamine, mis aitavad kindlaks teha, kas on mingeid oklusiüleseid takistusi. Nii et hambaarst näeb, millist hambaid teil on koormus.\nSamuti diagnoos ekraani hammastega unes viiakse läbi Liigeste telituse ravi ja polüsomnograafia abil. Elektromüograafika põhineb neuromuskulaarse Liigeste telituse ravi ja lihaste aktiivsuse uuringul. Polüsomnograafia on inimese une ajal toimuvate uuringute keeruline.\nRavim Mis suvepäev on pikim aastas. Aasta lühem ja pikim päev Iidsetest aegadest uskusid inimesed, et sel ajal saate oma elus palju positiivseid muutusi meelitada materjali rikkus ja heaolu. Pärast selle artikli lugemist saate õppida aasta pikim ja lühike öösel. Paljude rahvaste inimesed uskusid pööripäeva ebatavaline müstiline tugevus. Seda maagilist perioodi vastavalt paljudele iseloomustab selle energia uskumatu jõud ja tähistab pikim öö.\nSeega saate tuvastada suure hulga erinevaid patoloogiaid. Analüüsid Bruxismi kõige tavalisem analüüs, eriti lastel, on analüüsi helminti juuresolekul ussid. Samuti tasub läbida analüüse, Mazne liigeste ravi aitavad kindlaks määrata adenoide võimaliku suurenemise, sest sel juhul võib laps ka unistuses hambaid kriiuleb.\nInstrumentaalne diagnostika Screenshots'i instrumentaalne diagnoos unes hõlmab polüsoomnograafia läbiviimist, bruxceckeckese ja elektromüograafika paigaldamist.\nEnamik hambaarstid eelistavad kasutada mugavaid ja kergeid Bruckuckakereid. Nende abiga saate kiiresti ja ilma probleemideta Bruxismi tuvastamiseks.\nNeed on loodud vastavalt lõualuude individuaalsele valamisele, nii et nad aitavad saada tõesti hea tulemuse. Tänu elektromiograafiale on võimalik tõhusalt hinnata inimese närimislihaseid ja nende tooni närimislihaseid, kuidas sümmeetriliselt närimist ja millised on nende maksimaalsed jõupingutused pingel. Sellise instrumentaalse diagnostika abil saate jälgida ka aare dünaamikat unistuses ja hinnata selle tugevust.\nSee võimaldab Liigeste telituse ravi luua parimaid ravimeetodeid. Polüsomnograafia viiakse läbi kõige töötavatel juhtudel, kui peate une ajal patsiendi aju aktiivsuse kontrollima. Tänu sellele meetodile saate õppida une faasidest ja närimiskohtade aktiivsusest. Diferentsiaaldiagnoos Esiteks üritab hambaarst teha täielikku pilti hambamajutuse patoloogilisest kustutamisest patsiendi sugulaste seas ja analüüsitakse seda. On huvitav, et vastavalt uutele andmetele, patoloogilise päriliku Hergediga diagnoositakse seda sageli Bruxismiga.\nTäpse diagnoosi esitamiseks peate uurima vähemalt Pihustage valu eemaldamiseks liigestes sugulaste põlvkonda. Hammaste ekraanide ravi unistuses Ekraani ravi hammastega unistuses on väljakutse, nagu kõigepealt on vaja teada saada, mistõttu Bruxism areneb. Soovitab sobivaid hambaarsti meetodeid. Kuid samal ajal peab patsient järgima järgmist: Püüdke tagada, et teie lõualuu on õiges päeva jooksul õiges asendis.\nTavalises riigis ei tohiks hammaste ülemine ja alumine rida kokku puutuda. Kui märkate tahtmatute kompresside, proovige kohe lõõgastuda. Ärge langege olukordadesse, mis võivad põhjustada stressi. Bruxism on reaktsioon negatiivsetele emotsioonidele. Sellistel juhtudel jooga, Liigeste telituse ravi, lõõgastumise, valguste harjutustega aitab teil.\nProovige öösel "koormus" lõualuude spetsiaalse treeninguga, siis nad lõõgastuvad unistuses. Selles aitate tavalist närimiskummi. Erirakendusi kasutatakse hammaste Liigeste telituse ravi ja bruxismi raviks öösel. Füsioteraapia aitab, mis sisaldab laserravi ja soojenemise kompresside kasutamist. Kuidas vabaneda hammaste spurnast unes? Üks Bruxismi põhjustest on närviline pinge ja stress, seega on soovitatav külastada psühholoogi või neuropatoloogi. Kui a stressirohke olukord Kaovad, lihased võivad ennast lõõgastuda.\nPolve laimu, kuidas valu eemaldada juhul ei juhtu see, siis on vaja viidata konservatiivsetele meetoditele ja võtta erilisi ravimeid. Pidage meeles, et saate ekraanist unistuses täielikult lahti saada, parimal aastal.\nRavim Närviliste häirete põhjustatud bruksmi võib ravida rahustitega.\nKuid selliseid ravimeid võib võtta alles pärast arsti täielikku uurimist, kuna need võivad põhjustada sõltuvust ja neil on vastunäidustused. Pange tähele, et ainult preparaadid on unistuses hambad ravida. Nõutav integreeritud lähenemisviis. Aitab Brooksismi Botoxi süstide või isegi hüpnoosiga.\nKõige tavalisemate ravimite hulgas hammaste lõikamise ajal öösel eraldage: Bay-Bai - See ravim on, sealhulgas valus reieluu liigese uksi taotluse vorm. See on rahustav mõju andmebaas. Rakenda "Bai-Bai" sissepoole kolm korda päevas. Ravimit peab toimuma mõne sekundi jooksul, et hoida suus ja ainult siis neelata. Lapsed on ette nähtud 10 tilka, täiskasvanud - kuni Puuduvad erilised vastunäidustused, mõnikord võib ravimi koostise suhtes olla ülitundlikkus.\nValerianta tablettides ja tinkide kujul - on neureti väljendanud rahustavat toimet. Põhineb taimekomponentide, kuid mitte soovitatav lastele, sest see võib põhjustada põnevust, mitte rahuliku.\nTänu Valerianile on loomulik uni kiiremini. Sa pead olema kaasatud.\nAnnus võib määrata ainult arsti. Peamiste kõrvaltoimete hulgas saate eraldada uimasust, letargiat, madalat jõudlust. Uus passitis - kombineeritud ettevalmistus, millel on rahustav mõju. Täiskasvanud ja lapsed aastased võtavad kolm korda päevas 1 tabletti. Mõnikord võib arst suurendada kuni kahe tableti annuse. Kõrvaltoimete hulgas ilmneb sageli iiveldus, kõrvetised, oksendamine, kõhulahtisus, pearinglus ja uimasus, allergiad. Alla aastaste lastega ei ole võimalik aktsepteerida miastheniaga patsiente.\nPhyto Novo-Sed - punase või tumepruuni tooni tinktuur meeldiva lõhnaga.


Tööjõupuuduse suur mõju investeeringutele - Tööstusuudised\nAutor: Raul Kirsimäe • 13. mai 2019\nEhkki investeeringute languse pea-põhjusena tööstuses näevad ettevõtted ebakindlust majanduskeskkonna suhtes, piirab investeeringuid aina enam ka kompetentse tööjõu puudus, selgus hiljuti avaldatud Swedbanki tööstusettevõtete uuringust, kirjutab panga tööstusosakonna juht Raul Kirsimäe.\nValio investeeris äsja pea 4 miljonit eurot uude kodujuustu tootmisliini.\nEesti majanduse käekäigust rääkides ei saa üle ega ümber tööstusest. Töötlev tööstus on Eesti kõige suurem majandussektor, andes enam kui 15% meie SKPst ja pakkudes tööd pea igale viiendale töötajale Eestis. Vähe on räägitud sellest, et tööstus on riigile oluline sissetulekuallikas – andes 72% kogu kaupade ekspordi kaudu Eestisse tulevast rahast.\nEelmine aasta oli Eesti ekspordile rekordiline – Eestis toodetud kaupade eksport suurenes aastaga 12% ehk 1,2 miljardi euro võrra. Seejuures enim kasvas õli- ja puittoodete ning mobiilsideseadmete ekspordikäive. Olulise panuse ekspordile andsid ka paljud teised kaubagrupid. Edasivaatavalt on näha, et meie suuremate kaubanduspartnerite majanduskasv aeglustub.\nTööstusettevõtete käibest moodustab eksport ligikaudu 2/3 ja see tähendab, et nõrgem välisnõudlus vähendab käibe kasvu. Samas on oluline märkida, et kriisist rääkida ei saa – kõikide meie olulisemate sihtturgude majandused on jätkuvalt kasvupoolel. Keskmisena kasvab käesoleval aastal meie 10 olulisema sihtturu majandus prognoosi kohaselt 2,1%.\nMõnevõrra keerulisemad olud on minevikus pakkunud uusi võimalusi nutikatele ja pandlikele Eesti ettevõtetele näiteks Skandinaavia turgudele sisenemisel.\nSwedbanki läbiviidud uuringu kohaselt plaanivadki ettevõtted 2019. aastal eelmise aastaga võrreldes tagasihoidlikumat kasvu – kui eelmine aasta plaaniti keskmiselt käivet kasvatada 7%, siis sel aastal 3,4%. Seejuures on enim langenud kasvuootused eestimaisel toorainel põhinevates toidu- (+2,5%) ja puidutööstuses (+3,7%). Suuremaid kasvuvõimalusi näevad masina- ja metallitööstus (+6,4%) ja trükitööstuse ettevõtted (+10%).\nMüügikäive kasvatamisest olulisem on, mis ettevõtetes joone alla jääb. Siin on ettevõtjad optimistlikumad – pooled ettevõtted plaanivad see aasta kasumlikkust kasvatada ja keskmisena 18,5% rohkem võrreldes eelnenud aasta numbritega. Keskmisest enam plaanivad kasumlikkuse tõstmisele panustada suured, enam kui 20 miljoni eurose aastakäibega ettevõtted, ja sektoritest on ambitsioonikaim toiduainetööstus.\nKui eelnevalt oli juttu meie eksporditurgude majanduse jahenemisest, siis 1/3 tööstusettevõtetest plaanivad lahendusena siseneda uutele turgudele. Kokku plaanisid uuringus osalenud ettevõtted siseneda 46 uuele erinevale turule. Uute turgudena tõid ettevõtjad esile Skandinaavia riike ja Saksamaad. On näha, et samuti on fookus suurenenud Kesk-Euroopa osas. Meie suurimad tööstusharud toidutööstus ja puidutööstus otsivad aktiivselt väljundit Aasia turgudele (Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea, Vietnam).\nTööjõupuudus on peamine piirav tegur\nEttevõtete arengut piirab enim tänane olukord tööjõuturul. 2/3 ettevõtetest tunneb puudust spetsialistidest, lihtsamate töörollide täitmisega on mure 27%-l ettevõtetest. Mõnevõrra üllatuslikult ei ole ettevõtete suurimaks mureks spetsialistide leidmisel palk või töö asukoht, vaid hoopis sobiva kvalifikatsiooni ja oskustega inimeste leidmine. Seda tõi suurima takistusena välja 52% uuringus osalenud ettevõtetest.\nOlukord tööjõuturul on mõjutanud ettevõtete plaane töötajate edasisel palkamisel – keskmisena plaanitakse töötajaskonda suurendada 1% võrra ning ettevõtted plaanivad palkasid tõsta 6,3% võrra. See on viimase viie aasta võrdluses suurim ettevõtjate prognoositud kasv.\nKriisijärgsel perioodil näeme esmakordselt, et ettevõtted plaanivad alanud aastal investeerida vähem kui eelnenud aastal. Keskmisena langevad ettevõtete investeeringud võrreldes eelnenud aastaga 19%. See tõstatab olulise küsimuse – kuidas suudame tõsta tootlikkust ja kaasa minna uute tehnoloogiatega, kui investeerime senisest vähem?\nVaadates ettevõtete investeeringute langemise põhjuseid, näeme, et enim mõjutab ettevõtteid ebakindlus majanduskeskkonna suhtes. Uue trendina tõi iga seitsmes ettevõte välja, et uusi investeeringuid piirab kompetentse tööjõu puudus.\nPlaanid lisandväärtuse kasvatamiseks\nJärjest enam räägime Eestis vajadusest suurendada konkurentsivõimet läbi loodava lisandväärtuse kasvu. Lisandväärtus ettevõtte tasandil väljendub matemaatiliselt kasumi, amortisatsiooni, tööjõukulude ja tasutud riigimaksude summas. See väljendab väärtust, mida ettevõte sisse ostetud toorainele ja teenustele lisab.\nKeskendusime uuringus sellele, kuidas plaanivad ettevõtted järgneva kahe aasta jooksul konkurentsivõimet tõsta ning milliseid tehnoloogiaid selleks kasutada. Keskmisena plaanitakse järgmise kahe aasta jooksul kasvatada lisandväärtust erinevates tööstussektorites 7–12% töötaja kohta.\nTeeb muret, et senise palgakasvu jätkumisel ületab palgakasv plaanitavat lisandväärtuse kasvu ja palgatõus tuleb vähemalt osaliselt ettevõtete kasumlikkuse arvel. See ei ole jätkusuutlik.\nPositiivse poole pealt võib välja tuua, et senisest enam plaanitakse kasutada uute tehnoloogiate abi. 54% ettevõtetest plaanib tegeleda automatiseerimisega, 33% kasvatada tulemuslikkust digitaliseerides ettevõtte protsesse. Enim on kasvanud fookus arendustegevusele ja koostööle, mida pidas oluliseks iga teine uuringus osalenud tööstusettevõte.\nAutomatiseerimise ja erinevate sensorite/andurite kasutamisega tööstuses on täna tegelenud enam kui pooled tööstusettevõtted. Järjest enam on ettevõtted asunud kasutama ERP süsteeme ja roboteid (18% ettevõtetest).\nUuringus osalenud ettevõtetes oli keskmisena automatiseeritud 20% tootmisprotsessist. Enim on automatiseerimisega tegelenud toiduainetööstus (35% protsessidest) ja puidutööstus (30% protsessidest). Võrreldes maailmas esirinnas oleva autotööstusega (automatiseeritud ca 80–90% protsessidest), on meil Eestis selgelt võimalik veel tõsta protsesside efektiivsust läbi automatiseeritud ja digitaliseeritud lahenduste ning robotite kasutuselevõtu.\nTihe koostöö IT-ettevõtetega\nAutomatiseerimise juures on oluline ka see, et lisaks tööjõu surve vähendamisele on sellest abi ettevõttesiseste protsesside mõõdetavamaks ja läbipaistvamaks muutmisel. Siin on väga oluline roll digitaliseerimisel.\nEuroopa komisjoni koostatava iga-aastase DESI indeksi kohaselt jääb Eesti Euroopa keskmisest allapoole (19. koht 28 riigi hulgas) digitaalsete lahenduste kasutamisel ettevõtetes. Samas muutust Eesti tööstuses näitab see, et Swedbanki uuringus osalenud ettevõtetest juba 46% teeb koostööd IT-ettevõtetega oma tootmise efektiivsemaks muutmiseks ja juhtimiseks. Uue trendina plaanivad ettevõtted digitaalseid lahendusi kasutada ka uute ja olemasolevate toodete arendamiseks (14% ettevõtetest). EASi toetusega digiauditi plaanib kahe aasta jooksul läbi viia iga üheksas ettevõte tööstuses.\nUued tehnoloogiad jõuavad Eestisse\nEdasivaatavalt näeme, et lisaks automatiseerimisele plaanivad ettevõtted senisest märgatavalt enam kasutada tööstusroboteid efektiivsuse kasvatamiseks.\nUuringus osalenud 52 ettevõtet plaanivad järgmise kahe aasta jooksul investeerida tööstusroboti soetamisesse. Roboti soetamist plaanivad paljud väikeettevõtted, mida toetab robotite langenud hinnatase ja avardunud kasutamise võimalused ning ümberprogrammeerimise kiirus.\nUue trendina tuli välja, et 14% tööstusettevõtetest plaanib investeerida e-poe lahenduste loomisesse. Paistis silma, et oma toodangu müümisele e-kanalites mõtlevad nii suured kui väikeettevõtted.\nArendustegevus tõuseb fookusesse\nEttevõtted plaanivad senisest enam panustada tootearendusse – kui 21% ettevõtetest omas kogemust koostööst teadus- ja arendusasutustega, siis järgneva kahe aasta jooksul plaanib 50% uuringus osalenutest teha koostööd teadusasutustega (ülikoolid ja TAKid) ettevõtte tulemuslikkuse kasvatamiseks.\nEnim investeerivad teadus- ja arendustöösse toiduainetööstuse ettevõtted – keskmiselt 340 tuhat eurot ettevõtte kohta.\nKokkuvõtlikult võib öelda, et Eesti tööstuse suurimaks väljakutseks on kompetentse tööjõu leidmine ja koolitamine. Järjest olulisem on senisest enam panustada töötajate täiend- ja ümberõppesse. Peame leidma aega ja ressurssi, et koolitada välja ettevõttele vajalikke spetsialiste ning tõsta töötajate IT kasutamise oskuseid. Kindlasti saavad siin kaasa aidata kõrgkoolid ja meie kutseharidussüsteem. Samuti peaksime mõtlema sellele, kuidas meelitada Eestisse ettevõtete arenguks kriitilise tähtsusega spetsialiste – lisaks IT-valdkonna spetsialistidele ka robootikuid, mehhatroonikuid ja insenere. Väikse riigina saame kindlasti rohkem koostööd teha, et aidata kaasa ettevõtete arenguideede elluviimisele.\nEttevõtete jaoks on siin palju abi erialaliitudest – kuuludes valdkonnapõhisesse erialaliitu on ettevõttel parem ligipääs arenguks vajalikule infole ja samuti parem võimalus anda tagasisidet riigile, millist tuge ja abi vajatakse eesmärkide elluviimisel.\nNing lõpetuseks – et konkurentsis püsima jääda, peame võtma riske ja suurendama oma investeeringuid tulevikku. Ainult nii on võimalik muuta ettevõtteid konkurentsivõimelisemaks ja efektiivsemaks, samuti arendada uusi ja kasumlikumaid tooteid.


Õhuniisutaja B 500\nAvaleht Määramata Õhuniisutaja B 500\n3,671.00€ km-ta 3,059.17€.\nÕhuniisutaja Trotec B 500 suudab väljastada ümbritsevasse õhku kuni 60 liitrit niiskust tunnis ja sobib seetõttu ideaalselt kuni 1050 m³ ruumidesse. Kaugjuhtimispult, hügrostaat, 4 ventilaatori astet, mida saab käsitsi valida, ja erinevad funktsioonid, muudavad selle niisutaja paindlikkuse imeks.\nÕhuniisutaja B 500 kogus\nKategooriad: Määramata, Kõrge jõudlusega tooted, Niisutamine\nÕhuniisutaja Trotec B 500 – tipptasemel hügieenitehnoloogia\nSeade töötab loodusliku aurustumise põhimõtte kohaselt, puuduvad katlakivi, kondenseerumine ning õhu üleküllastumine.\nJuhtmevabalt juhitav niisutamine, puhastamine ja filtreerimine\nElektrooniliselt juhitav õhuniisutaja on praktiliselt hääletu. Selle eriti vaikset radiaalventilaatorit saab juhtida käsitsi neljal võimsustasemel või täielikult automaatselt. Integreeritud hügrostaat, mida saab kalibreerida, reguleerib soovitud niiskust. Infrapuna kaugjuhtimispult tagab niisutaja ohutu kasutamise ning volitamata isikud ei saa seadme seadeid muuta!\nTäiendav turvalisus tänu enesediagnostika süsteemile\nHõlpsasti mõistetav tööekraan koos kasutaja juhitud menüüga annab teavet kõigi tööseadete kohta, nagu veetase, ventilaatori kiirus ja ruumi suhteline niiskus. Enesediagnostika süsteem näitab vajalikku filtri vahetamist ja kõiki rikkeid, sealhulgas veakoode. Veateateid saab vajadusel integreeritud häirerelee abil edastada ka otse välisele või kesksele häiresüsteemile.\nLisaks õhu põhjalikule niisutamisele puhastab ja filtreerib seade õhku, eemaldab tolmu ja hoiab ära elektrostaatiliste laengute kogunemise.\nJuhtmevaba anduri mõõtmine kuni 30 m kaugusele\nJuhtmevaba raadiosensorisüsteem suudab pakkuda veelgi täpsemaid ja stabiilsemaid mõõtmisi. Patareitoitega andur paigutatakse lihtsalt kuhugi mõõtepiirkonda¹, kus see võib jääda märkamatuks, näiteks seinale või lakke, mis tagab õhuniisutaja usaldusväärse regulaarse mõõtmise ja juhtimise kuni 30 meetri kaugusel. Kui aku laetuse tase on madal, järgneb aku vahetamise helisignaal.\n¹Minimaalne kaugus seadmest 2 m\nInfrapuna kaugjuhtimispult ohutuse tagamiseks: volitamata isikud ei saa seadme seadeid muuta\nTäpne juhtmevaba anduriga mõõtmine õhu niiskuse täpseks juhtimiseks\nKeskne juhtpaneel, millel on ülevaade kõigist tööseadetest\nLabürindi filtrisüsteem ja puhastusfiltrite komplekt õhu puhastamiseks\nMax õhuhulk [m³/h]\nSisendvõimsus | Niisutamine [kW]\nVõimsus Max [l/24h]\nVentilaatori astmete arv\nTase min. – Kaugus 3 m [dB (A)]\nTase Max – Kaugus 3 m [dB (A)]\nValge, helehall, antratsiit


Vormis vaim – Page 2 – Ajakiri SPORT\nNoored Olümpiale stipendiaadid soovitavad head lugemist ja kuulamist. VOL2\nKui eelmisest artiklist saite lugeda, millised raamatuid, blogisid ja podcaste eelistavad Noored Olümpiale stipendiaatidest noormehed, siis täna vaatame üle, mis on neidude lemmikud. Karateka Li Lirisman: „Viimasel ajal meeldib mulle lugeda raamatuid tervislikust toitumisest ning Loe lisaks…\nKui keha eest saad hoolitseda trenni ja tervislike söögikordadega, siis vaimu aitavad vormis hoida raamatud, blogid ja podcastid. Uurisime Noored Olümpiale stipendiaatide käest, milliseid raamatuid, blogisid ja podcaste nemad eelistavad ning soovitavad. Esimeses loos jagavad Loe lisaks…


President Kersti Kaljulaid: laps vajab tiheda silmaga turvavõrgustikku | Kriminaalpoliitika\nPresident Kersti Kaljulaid: laps vajab tiheda silmaga turvavõrgustikku\n17.04 Kumu kunstimuuseumis toimunud projekti «Riskilaste ja -noorte tugisüsteemide väljaarendamine» lõpukonverentsil «Kuidas muuta Eesti laste ja noorte elu riskivabamaks?» ütles vabariigi president Kersti Kaljulaid, et meil on vaja luua lastele nii tiheda silmaga turvavõrgustik, et sealt keegi läbi ei kukuks.\n«Rohujuure tasandil toimib meil Eestis palju asju väga hästi,» märkis president Kersti Kaljulaid. «Soovime, et uus põlvkond kasvaks tublideks ja toimekateks inimesteks, kes suudaks edasi kanda eesti keele ja kultuuri kestvust läbi aegade. See on meie siht ja ühine vastutus – luua keskkond, mis soodustaks sellist arengut. Vanglauks teatavasti ei ole väljapääs.»\n«Seni on tähelepanu olnud pigem soovil, et lapsi sünniks Eestis rohkem,» rääkis Kersti Kaljulaid. «See on võib-olla natuke võtnud tähelepanu ära nendelt lastelt, kes meil on. Liiga vähe oleme näinud seda, kuidas lapsed ja lastega pered end ühiskonnas tunnevad. Pere materiaalne toimetulek on oluline ja mul on hea meel, et vaeste laste arv on vähenenud. Eesti pole nii vaene riik, kus lapsed peavad nälga tundma. Puudu pole rahast, vaid märkamisest ja aitamisest.»\n«Kohalik võim peaks jõulisemalt laste huvide eest seisma ja vajadusel ka sekkuma,» sõnas Kaljulaid. «Vajaduspõhine abi on väga oluline, et läheks ikkagi lastele. Olen mõelnud, miks Eestis ei võiks teiste riikide eeskujul lastetoetust septembris välja maksta särkides ja pükstes. Haldusreformi tulemusena peaks olukord paranema, sest lastekaitsetöötaja puudumine ei peaks olema ühelegi vallale ja linnale vabanduseks. Märkamise kohustus jääb neile, kes on nendele lastele lähedal. Natuke on see meie kõigi süü, kui ei märgata.»\n«Me peame õppima märkama ka neid noori, kellele on kodus unustatud öelda, et see vastutus on sinul, et sinu ümber oleks maailm rõõmus,» ütles Kersti Kaljulaid. «Vanemad peavad üle saama sellest pelglikkusest, et nad ei julge küsida abi. On vaja tervet küla, et kasvatada üles üks inimene – see pole 21. sajandil teistmoodi. Tugisüsteemide poole pöördumine peaks olema sama nagu perearstile pöördumine.»\n«Imelised aastad andis väärtusliku kogemuse, kuidas vanemlike oskuste arendamine aitab ennetada laste käitumisprobleemi,» lausus president. «Seda ennetust on meil igatahes vaja jätkata. Iga laps vajab tähelepanu nii füüsilise kui ka vaimse tervise osas. Kas lasteaed oskab märgata, et tegemist võib olla erikohtlemist vajava lapsega? Eesti kool ega ükski teinegi kool maailmas ei ole veel vabanenud koolikiusamisest. Sellepärast tuleb ka meil, täiskasvanutel peeglisse vaadata, sest meie vaen ja põlgus võib ka koolikeskkonda imbuda. Ei pea ootama, et mõni konkreetne laps oleks juba komistanud ja kukkunud.»\nFoto autor: Tiit Mõtus


Giant Isopodi faktid - ookeanide loomad - 2022\nGiant Isopodi faktid - ookeanide loomad\nHiiglaslikud isopoodid kuuluvad Clade Euarthropodasse, klass Malacostraca ja tellivad Isopodat. Seal on kakskümmend hiiglasuurte isopoodide liiki, sealhulgas Bathynomus affinis, Bathynomus giganteus , Bathynomus brucei, Bathynomus bruscai ja Bathynomus crosnieri . Liigid Bathynomus giganteus on vaieldamatult maailma suurim isopood . Need isopoodid on krevettide ja krabide lähedased sugulased. Prantsuse zooloog, Alphonse Milne-Edwards sai 1879. aastal esimeseks meheks, kes selgelt määratles hiiglaslike isopoodide perekonna Mehhiko lahest kogutud proovidest. Hiiglaslikud isopoodid on hea näide kuristiku gigantismist (süvamere-gigantism), kus süvameres elavad loomad on suuremad kui madalas vees elavad sugulased.\nNeed liigid on kahes rühmas, hiiglased ja hiiglased. Hiiglastel on täiskasvanud, kelle pikkus on 3, 1–5, 9 tolli, samas kui hiiglaslikud täiskasvanud on 6, 7–19, 7 tolli pikkused. Supergiantide maksimaalsed pikkused ja kaalud on vastavalt kolmekümne tolli ja 3, 7 lb. Nende liikide kuju sarnaneb nende maismaalaste sugulaste, puusilmaga. Telg, mis ühendab nende kõhu- ja seljapoolseid külgi, on kokkusurutud ja jäik exoskeleton koos kattuvate segmentidega kaitseb nende kehasid. Hiiglaslikud isopoodid võivad ka kõverdada kuulikujuliseks kuuks, jättes karm kooriku kaitseks. Bathynomus'el on suured silmade vahed, mis on kaugel üksteisest kaugel ja neil on ka umbes 4000 ommatidia ühikut. Nendel liikidel on kaks peapaari antenne, seitse paari rindkere ja viis kõhuosa. Kaks esimest jalgapaari on toidu hoidmiseks ja kandmiseks lõualuudele ja teised paarid ujumiseks. Värviliselt võivad isopoodid olla kahvatu lilla või roosa.\nHiiglaslikud isopoodid on õrnad söötjad. Teadlased usuvad ka, et hiiglaslikud isopoodid elavad pidevalt pooleldi talveunest, tõenäoliselt sellepärast, et nad võtavad söögi vahel aega, kuna nende elupaigas on toit madal. Lisaks lihasilmadele kasutavad hiiglaslikud isopoodid ka antennides teisi meeli, et suhelda ja liikuda.\nHiiglaslikud isopoodid elavad sügavalt 550 ja 7020 jalga, kuid on tõenäosus, et mõned elavad sügavamal külma veega. Enamik isopoode eelistavad savi või muda, kus nad leiavad ka varjupaika ja peidavad kiskjate eest. Need mereliigid elavad peamiselt Vaikse ookeani piirkonnas, Jaapani rannikul ja ka Lõuna-Hiina meres. Mõned elavad ka Mehhiko lahes, Kariibi mere piirkonnas ja Lääne-Atlandi ookeanis Brasiilia ja Gruusia vahel.\nEsialgu arvati, et nad on püüdjad, ning viimased tõendid näitavad, et nad söövad ka selliseid loomi nagu käsnad. Lisaks saavad nad jääda ilma söömiseta kaua või isegi kuni neli aastat, kuid kui nad on näljased, söövad nad korraga palju. Nad söövad ka krabi, krevette, kala ja vaala rümpasid. Mõned Mehhiko lahest võetud proovid avastasid maos sisalduva plasti, kuigi ei ole selge, kas nad toituvad plastist või mitte.\nEnamik liikidest paljunevad kevadel ja talvel, võib-olla tänu ebapiisavale toidule suvel. Isastel on kaks eriorganit; valged lisad peal, mis kannavad sperma ja selle lisasid, mis kannavad sperma naissoost. Isane süstib sperma kõikjal pehmema naise peale pärast seda, kui ta on. Paljunemisvõimelistel naistel on poisskott (marsupium), millel on seksuaalselt aktiivsed kakskümmend kuni kolmkümmend muna ja kus noored kooruvad ja tulevad miniatuuridena mancae nime all. Munade läbimõõt on tavaliselt 0, 51 tolli. Naised ei söö broodingperioodil ja neil on piiratud energia säästmise aktiivsus.\n1 Füüsiline kirjeldus\n3 Elupaik ja ulatus


Taas klassiga kinno! : Koolielu\nAvaldaja:Madli Leikop08. Jaanuar 2018\n„Viimased loomad“ linastub eestikeelsete subtiitritega kahel korral: 22. ja 24. jaanuaril kell 15:00. Õpetajatele taas ette valmistatud õppematerjalid, mis aitavad filmi analüüsida.\n„Viimased loomad“ filmi tutvustus\nKolm aastat jäädvustas sõjafotograaf ja debütandist režissöör Kate Brooks laimokk-ninasarviku ohustatud elu kesk ülemaailmset loomakaubitsemiskriisi. Kui ta filmimist alustas, oli neid maailmas alles vaid seitse isendit. Praegu on neid järel ainult kolm.\n„Viimased loomad“ on haarav ja kainestav film erilistest inimestest, kes lähevad loomade kaitsmise nimel uskumatult kaugele. Film paljastab selle lubamatu ja saatanliku äri kombitsaid, mis jäävad oma laastavast toimest hoolimata sageli tabamatuks. Lisainfot leiate meie kodulehelt - http://kinosoprus.ee/et/movie/klassiga-kinno-viimased-loomad või filmi ametlikult lehelt - http://thelastanimals.com/ .\nLisaks toimuvad Sõpruses Raimo Jõeranna ja Kiur Aarma uue kodumaise dokumentaalfilmi „Rodeo“ eriseansid koolidele. Filmi lühitutvustus: taasiseseisvunud Eesti esimesele põhiseaduslikule valitsusele, mis saab noore ja kogenematu peaministri Mart Laari juhtimisel võimule 1992. aasta sügisel, ei ennustata valitseva kaose keskel paari kuudki. Ometi suudetakse võimul püsida kaks aastat, viies ellu hulga radikaalseid reforme. Filmi tutvustava lõiguga saab tutvuda siin - https://vimeo.com/183094868. Eriseansid toimuvad kahel korral: 12. ja 13. veebruar kell 15.00.\nMõlemad filmid sobivad eelkõige põhikooli lõpuklassidele ning gümnaasiumiastme õpilastele. Kooligruppide registreerimine toimub meili teel – kool@kinosoprus.ee . Pilet õpilastele 3 eurot, õpetajatele on kinokülastus tasuta.\n"Klassiga kinno!" on igakuiselt Sõpruse kinos toimuv eriprogramm, mida toetab Eesti Kultuurkapital. Kino kodulehelt leiab infot ka veebruari dokumentaalfilmi „Huntide vabadus“ kohta - http://kinosoprus.ee/et/movie/klassiga-kinno-huntide-vabadus. Eesti Vabariigi juubelikuu film räägib demokraatiast.


Juulis oli jooksevkonto ülejääk väiksem kui aasta tagasi | Pressiteated | Eesti Pank\nJuulis oli jooksevkonto ülejääk väiksem kui aasta tagasi\nKiirhinnangu1 põhjal oli Eesti maksebilansi jooksevkonto 2016. aasta juulis 45 miljoni euroga plussis. Kaupade ja teenuste konto ülejääk ulatus 86 miljoni euroni ja oli seega 14 miljonit eurot väiksem kui aasta tagasi samal ajal. Kaubaeksport kahanes kiiremini kui -import (vastavalt 4,5% ja 2,4%) ning see kasvatas kaupade konto puudujäägi 124 miljoni euroni. Teenuste konto positiivne saldo on juulis tänu turismihooajale tavaliselt aasta suurim. Ka teenuste ülejääk oli sel aastal suur: 210 miljonit eurot. Teenuste ekspordis kahanes veoteenuste ja kasvas reisiteenuste ning muude teenuste maht, teenuste impordis kasvas kõigi peamiste teenuseliikide maht. Investeeringutulu ja muude tulude sissevool vähenes, samal ajal kui väljavool kasvas. Esmase ja teisese tulu konto netoväljavool ulatus kokku 41 miljoni euroni, mida on 20 miljoni euro võrra rohkem kui aasta tagasi.\nJooksev- ja kapitalikonto summa oli juulis 57 miljonit eurot. See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid, kui sealt kaasasid.\nEesti Pank avaldab maksebilansi kiirhinnangu kord kuus üle-eelmise kuu kohta. 2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. detsembril 2016.\n1 Kui kvartali maksebilanss koostatakse esindusliku algallikate kombineeritud süsteemi põhjal (sh äriühingute küsitlused), siis kuu maksebilanss koostatakse märksa väiksema andmebaasi alusel. Kuigi aruandekuu kohta kasutatakse võimalikult palju olemasolevat teavet (rahvusvaheliste maksete aruanded ja administratiivsed andmeallikad), on hinnangute osa suur. Kuu maksebilanssi nimetatakse seetõttu kiirhinnanguks. Pärast kvartali maksebilansi koostamist korrigeeritakse ka kuu maksebilansse. Vaata maksebilansi kiirhinnangu koostamise põhimõtteid täpsemalt: http://statistika.eestipank.ee/failid/mbo/kiir_mb.html.


Viis üllatavat terviseprobleemi, mis tekivad siis, kui su keha nõuab rohkem füüsilist aktiivsust - DELFI Naistekas\nViis üllatavat terviseprobleemi, mis tekivad siis, kui su keha nõuab rohkem füüsilist aktiivsust\nKehaline passiivsus suurendab südame-veresoonkonnahaiguste, rasvumise, teise tüübi diabeedi, luu- ja liigesehaiguste levikut ning vähendab inimese elukvaliteeti. Suundumus ei ole omane vaid Eestile. Iga aastaga väheneb kehalise aktiivsuse roll nii tööl kui ka kodus kogu maailmas. Istuvat tööd tegevate inimeste arv on suurenenud, samal ajal on suurenenud energiarikaste toiduainete kättesaadavus ja tarbimine, kirjutab Terviseinfo.ee.\nAga su keha on tark ja annab sulle kohe märku, kui oled laisaks jäänud ja peaksid kindlasti ennast kohe ja rohkem liigutama hakkama. Ära võta neid viit hoiatust kergekäeliselt, sest kui neid ignoreerid, võivad väikestest probleemidest peagi saada suured!\n1. Sa jääd pidevalt haigeks\nKui märkad, et su immuunsüsteem ei tööta enam nii nagu varem ning sulle jäävad külge kõikvõimalikud viirused, peaksid sa ennast tõsiselt käsile võtma ja hoolega treenima hakkama, kirjutab Business Insider. Lugematud uuringud on tõestanud, et liikumine mõjub suurepäraselt mitte ainult välimusele, vaid ka tervisele ja immunsüsteemile.\nViis viga, mida ka sina jooksmas käies teha võid ja mis muudavad jooksu ebameeldivaks 30.01.2018\nPersonaaltreeneri motivatsioonipakett alustavale treenijale: need on asjad, mis aitavad sul teha esimese sammu diivanilt treeningsaali suunas (1) 29.01.2018\n2. Sul on kõht kinni\nKõhukinnisus on päris hea indikaator. Järelikult istud või vedeled liiga pikalt ühe koha peal ning selleks, et sooled uuesti tööle saaks, on vaja ennast rohkem liigutada.\n3. Hingeldad pidevalt\nKui hing on paelaga kaelas juba pärast lühikest jalutuskäiku või trepikõndi, on see selge märk, et sul pole absoluutselt võhma ning peaksid kindlasti oma tervise ja heaolu huvides hakkama korralikult trennis käima.\n4. Sul on kogu aeg halb tuju\nTerves kehas terve vaim. See on absoluutne sulatõde, mille vastu ei ole mõtet vaielda. Treening päästab heaoluhormoonid valla ning ergutab su tuju, mälu ja töövõimet. Nii et kui tunned ennast õnnetuna, väsinuna, kurnatuna või närvilisena, mine kõndima või jooksma.\n5. Uni ei taha tulla\nTrenn ja füüsiline aktiivsus panevad kogu su keha paremini ja õigemini tööle ning lükkavad su keha õigesse ööpäevarütmi. Loogiline ju, et mida rohkem end päeva jooksul liigutad, seda väsinum sa õhtul oled ja seda parem uni tuleb. Ka siis, kui sul seni on unega kõik korras olnud, aga nüüd vahid juba mitmendat ööd lakke ega suuda uinuda, saad abi sellest, kui päeval trennis ära käid.\nTuletame meelde ka Terviseinfo liikumissoovitused täiskasvanutele:\nTegeleda iga nädal vähemalt 150 minutit mõõduka* intensiivsusega või 75 minutit tugeva** intensiivsusega kehalise aktiivsusega või neid omavahel kombineerida.\n*Mõõduka intensiivsusega tegevused on näiteks jalgrattasõit, kepikõnd.\n**Tugeva intensiivsusega tegevused on näiteks jooksmine, ujumine, sportmängudes osalemine.\n-teha tööl regulaarselt liikumispause\n-vähendada televiisori, arvuti jms kasutamise aega\n-võimalusel käia lühikesed vahemaad jala, mitte bussi või autoga\n-jalutada bussi- või autosõitudel osa teest\nVIDEO | Kui tahad endale sama fantastilist keha nagu Katrin Siskal, siis see 15minutiline...\nNaine jagab rõvedat salanippi, kuidas ta jõusaalis tüütutest meestest vabaneb ja see...