Tallinna kunstikool on juba 30aastane\n27. IX avati disainigaleriis Tallinna kunstikooli 30. sünnipäeva projekt. Kuni 5. X saab seal vaadata õpilastööde näitust, kuid see pole kaugeltki kõik, mille kaudu kunstikool ennast avalikkusele esitleb. Näituse sees jagasid tuntud kunstnikud, kooli vilistlased oma kogemusi. 28. IX kõnelesid EKA tekstiiliõppejõud Piret Valk ja Tallinna Kunstihoone juhataja Reiu Tüür, 29. IX moekunstnik Reet Aus, video- ja tegevuskunstnik Mirja Mari Schmidt, kunstiajaloo doktor Anneli Randla ja filmimees Ken Saan. Täna kell 16 kõneleb maalikunstnik Mall Nukke teemal “Iidolid ja ikoonid”, kell 17 graafik Lembe Rubeni vestlus, “Laste kunstikooli mälestused raudkloriidhappes” ja kell 17.45 õpetab teatrikunstnik Liina Unt, “Kuidas saada maailmameistriks?”.\n•Täna kell 13 annavad ehitajad Kumu hoone üle Eesti Kunstimuuseumile. Kavas on ringkäik Kumu arhitekti Pekka Vapaavuori juhtimisel, pressipooltund, kus küsimustele vastavad Pekka Vapaavuori, Raul Ojala AS Merko Ehitusest, kunstimuuseumi ehituse sihtasutuse esimees, Voldemar Promet, EKMi peadirektor Marika Valk, Kumu direktor Sirje Helme. Kumu üleandmisel ütleb avasõnad Eesti Vabariigi peaminister Andrus Ansip. Kohal viibivad valitsuse ja riigikogu liikmed, välisriikide suursaadikud ning äri-, kultuuri- ja ühiskonnategelased.\n•28. IX peeti Eesti Kunstimuuseumi Rüütelkonna hoones avalik debatt “Muuseum-market?” Arutluse all olid küsimused, kuidas tarbimisühiskond suhtub muuseumi, mille pretensioon on luua, mitte ainult toota? Kas muuseum hargneb sisemiselt eri taktikate järgi ja kui, siis milline on muuseumi sõnum väljapoole? Ümarlauas osalesid prof Jaak Kangilaski (Tartu ülikool), prof Rein Raud (Tallinna ülikool), Eha Komissarov (Kumu), Merike Lang (Eesti vabaõhumuuseum), Johannes Saar (Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus), Anders Härm (Tallinna Kunstihoone). Arutelu juhtis Sirje Helme (Kumu).\n•29. IX avati Kristjan Raua majamuuseumis näitus “Teekaaslased”, mis tutvustab Kristjan Raua ja tema kaasaegsete loomingut Rene Kuulmanni ja Mart Lepa erakogust. Eksponeeritud on 12 Kristjan Raua tööd. Et luua pilt ajastust, mil kunstnik tegutses, on näitusel esindatud ka nii tema vanemate kui ka nooremate teekaaslaste Ants Laikmaa, Nikolai Triigi, Konrad Mäe, Oskar Kallise, Johannes Greenbergi, Karl Pärsimäe, Eduard Ole jt looming. See näitus on ka austusavaldus kollektsionääridele, tänu kelle pühendumisele, teadmistele, suhtlusoskusele ja muidugi ka materiaalsetele võimalustele on meie kunstipärand nii rikkalik ja mitmekesine. Selle näitusega tähistab Kristjan Raua majamuuseum Kristjan ja Paul Raua 140. sünniaastapäeva.\n•29. IX avati Artdepoo galeriis Siim-Tanel Annuse personaalnäitus Kaksikpoolused. Avaõhtul viis omaaegne tunnustatuim eesti performance’i-kunstnik pärast kaheksa-aastast pausi läbi visuaalse etenduse; tema tegevuskunsti sai viimati näha 1997. aastal Veneetsias. Tõnis Vindi õpilasena on Annuse loomingus kujundi kui sümboli tähendusrikas avaldumine olnud läbivalt oluline. Näitusel esitatud tööde kompositsioon on lihtne, sugestiivsus peitub tähenduses, oskuses valitud sümboleid mõtestada.\n•28. IX avati Hobusepea galeriis Seto ateljee-galerii näitus “Peko helü”. Osalevad Evar Riitsaar, Toomas Kuusing, Mati Kuusing, Albert Gulk, Erki Jürise, Akulina Raud ja Eero Ijavoinen. Seekordne külalisnäitus on valminud inspireerituna seto menutüki “Taarka” proovidest ja etendustest. Näituse avamisel esitleti Kauksi Ülle Obinitsa kultuurifestivali ajal ilmunud CDd “Imäplaat”.\n•29. IX avati A-galerii näitusesaalis keraamik Õnne Õunapi personaalnäitus “Fragile”. Tegemist on viimase aja loomingu valikuga, milles avaldub selgelt kunstniku suhe keskkonnaga: ta kasutab eranditult vaid naturaalseid materjale.\n•Täna kell 17 avatakse EKA galeriis Laura Kõivu ja Kerttu Läti maalide näitus “Teeme linna”. Näituse teema on kunstnike suhe linnaga: Kerttu Lätile on linn keskus ja kodu, Laura Kõivule ühendavad juhtmed. Lätt püüab tõlgendada linna isikliku valulise kogemuse kaudu, Kõivu pilk väljastpoolt on vaataja suhe. Kunstnikud on lõpetanud Tartu kõrgema kunstikooli maali eriala, praegu õpib Laura Kõiv EKAs stsenograafiat, Kerttu Lätt tegutseb maalikunstnikuna.\n•6. X kell 16 avatakse kunstisalongis Allee Hilja Rieti fotonäitus “Eesti kunstnikud fotos 1947 – 1960”. Kunstnikest võetud fotod on lavastatud, mida pole ka püütud varjata. Fotograaf on paigutanud kunstnikud neid kõige paremini iseloomustavatesse poosidesse: paletti sõrmitsema, voodil lebades skitseerima või, sigarett hambus, molberti ees mõtisklema. Rieti esimene personaalnäitus sai Peeter Toominga abil teoks alles 1994. aastal Tallinna fotokeldris Lee.\n•22. IX avati Vene galeriis näitus “Women without men”.\nKuraatorid on Maša Melnikova ja Bogdan Mamonov. Näitus on pühendatud II maailmasõjale, selle lõppemise 60. aastapäevale. Kuraatorid on püüdnud tuua välja globaalse ajaloolise protsessi ja inimliku argipäevasuse pingevälja. Näituse kangelane on üksik, abikaasata, isata, vennata naine. Suures saalis on väljas Vladimir Kuprijanovi fotod, Kirill Mamonovi freskod, Vitali Pušnitski ja Bogdan Mamonovi maalid, Kirill Šuvalovi ja Natalja Peršina-Jakimanskaja (Glükli) installatsioonid. Väiksemas on eksponeeritud ainult kaks tööd: fragment Sergei Eisenšteini filmist “Aleksander Nevski” ja Vitali Pušnitski installatsioon, mis kujutab langenud meest, kelle kehast tolkneb välja fluorestsentslamp. Ekspositsiooni ühendab naiste kirjutatud tekst, kiri. Naiste kirjade katkendid esinevad Ledentsova videos, Mamonovi maalil, Glükli objektidel.\n•27. IX avati Hiiumaal elava ja maaliva professionaalse kunstniku Liia Lüdig-Algvere maalinäitus Deco galeriis ja 29. IX akvarellide näitus Kristiine sotsiaalmajas. EKA haridusega maalikunstnik on jäänud truuks klassikalistele maaližanritele, kuid tema akvarellid on inspiratsiooni saanud hiiu etnograafiast ja vanadest kalendritest.\n•28. IX avati meremuuseumis Rein Mägari isikunäitus “Mereäärse maa pildid”. Väljapanek peegeldab kunstniku taotlust kujutada merd, vett akvarellitehnika iseloomulike vahendite abil. Väljapanekut kannab südamlik ja veidi romantiline tundejoon.\n•Alates 24. IX on Rotermanni soolalao suures saalis avatud arhitektuurifoto näitus “Urbanistlik antoloogia: Stockholmi portreed”. Näituse on koostanud Stockholmi linnamuuseum ja Rootsi Instituut ning seda toetab Rootsi Eesti saatkond. Viieteistkümne tunnustatud Rootsi fotograafi tööd annavad ülevaate linna portreteerimise võimalustest läbi ajaloo, alustades unikaalsete fotodega 1860. aastatest ning lõpetades tänapäeva arhitektuurifotode formaatide ja stilistikaga. Näituse kuraator on Lars Westberg Stockholmi linnamuuseumist. 23. IX pidas Rootsi fotograaf ning näituse idee autor Bruno Ehrs loengu kunstist pildistada arhitektuuri ja inimesi linnamaastikul.\n•Alates 24. IX on Rotermanni soolalao galeriil vaadata Tartu ülikooli Narva kolledži uue hoone arhitektuurikonkursi võidutööde näitus.\n18. VII valis konkursikomisjon Narva kolledži uue hoone arhitektuurikonkursi võidutöö. Võitis projekt märgusõnaga “Vihm” (Katrin Koov, Indrek Peil, Siiri Vallner), teise koha saavutas projekt “Peegeldus” (Maarja Kask, Karli Luik, Ralf Lõoke) ning kolmanda projekt märgusõnaga “Piiriline” (Peeter Varrak). Kõik kolm projekti on püüdnud taasluua ajaloolist börsihoonet. Võitnud projekt oli kõige ootamatuma ja ainulaadsema lahendusega. Ostupreemiad anti projektidele “Mäss” (Ülar Mark, Kaja Pae, Indrek Tiigi, Paco Ulman) ja “Kvartal” (Koit Ojaliiv, Juhan Rohtla). Esikoha preemia eraldas Eesti Kultuurkapital.\n•21. IX anti Karin Hallas-Murulale üle Ervin Pütsepa mälestusfondi aastaauhind. Arhitektuurimuuseumi direktor pälvis auhinna uurimusega “Suurlinn Tallinn: Eliel Saarineni “Suur-Tallinna” projekt, 1913”.\n•22. IX avati Kadrioru pargi Lilleaias skulptor Mati Karmini loodud Neptunuse purskkaev. Purskkaevu kinkis Kadrioru pargile elektroonikafirma Samsung Electronics ning selle valmimist toetas Tallinna linnavalitsus. Tallinna abilinnapea Jüri Ratase sõnul on see käesoleval aastal juba seitsmes töökorda seatud purskkaev pealinnas.\n•Kuni 17. X on Viinistu kunstimuuseumis vaadata EHI näitus “Rahutused akadeemia koridorides”. Näitusel osalevad kunstnikud on kõik seotud humanitaarinstituudiga ning mõtestavad kriitiliselt akadeemilist maailma. Algul T-rühmaga, hiljuti aga rokkbändiga kuulsaks saanud Raoul Kurvitz esitleb ruumifenomenoloogia-teemalist videoinstallatsiooni. Aasia kultuuriloolane Jekaterina Koort, kultuuriteooria tudeng Anna-Magdaleena Kangro ning tõlkija ja luuletaja Maarja Kangro pakuvad ruumiinstallatsioone. Skulptor Kirke Kangro esitab skulptuure, filosoofia doktorant Urve Eslas visualiseeritud märgiteooriat ning üliõpilane Martin Sookael ja kunstnik Marten Kaevats oma fotoseeriaid. Kunstiprojekti kureerib EHI, näituse kujundaja on Raoul Kurvitz.\n•5. X peetakse Viinistu kunstimuuseumis Rootsi ja Eesti disainikonverents. Konverents keskendub autoriõiguse küsimustele ning arutatakse disaini olulisust tänapäevases tootmisprotsessis. Paneeldiskussioonis, kus osalevad mõlema riigi osalejad, võetakse vaatluse alla Rootsi ja Eesti disainialased kogemused. Konverentsi moderaator on Eesti ajakirjanik Tarmu Tammerk. Registreerimise info ning konverentsi ajakava leiate aadressidelt www.artun.ee, www.swedishtrade.com/estonia. Lisainformatsioon e-post annika.kaus@artun.ee, tel 62 67 112 või e-post janar.sutt@swedishtrade.se, tel 665 18 03.\n•29. IX – 16. X on Kütioru ja Groningeni (Holland) vahel satelliidisild. Peeter Laurits ja Katz töötavad näitusega “Voolav labürint” Kütiorus ning Groningenis projitseeritakse selle protsessi videopilt kahele 6 x 8 m ekraanile Vroom & Dreesmanni kaubamaja seinal. Ühel ekraanil jookseb reaalajas peegelpilt Kütioru arvuti monitorilt, kus valmivad pildid. Teine ekraan esitab näituse valmimise konteksti, mida filmitakse Kütioru metsades, rehealuses, tipis ja püstkojas. Vt http://labyrinthos.pavlov.nl/\nSamal ajal toimub Kütiorus veel terve rida “Voolava labürindiga” seotud kultuurisündmusi: Anne Türnpu lavastatud “Lemminkäinen” lavakunstikooli tudengite esituses, Triinu Lille maastikuinstallatsiooni rajamine, Joel Pulga djembesessioonid jpm. Projektist teeb dokumentaalfilmi Mart Arjukese (Rühm +0). Projekti initsiaator ja läbiviija on Pavlov Medialab (www.pavlov.nl). Protsessi saab reaalajas jälgida õhtuti kella 21 – 24 peale Groningeni ka www.metsas.ee avalehel. Näitus avatakse 27. X Tallinnas Ühispanga galeriis. Videopildi reaalajas ülekande lahendasid tehniliselt Pavlov Medialab (Gerad Harens), AS Sat AA (Karmo Poom), Jetstream (Stef van der Ziel) ja Warpnet (Arnoud van Warmerdam).\n•Eesti Muusikanõukogu žürii valis 2005. aasta eesti muusikapreemia laureaadid välja 26. IX, nendeks osutusid tänavu Olav Ehala ja Arvo Leibur.\nOlav Ehala pälvis eesti muusikapreemia põlvkondi, maitseid ja südameid ühendava heliloomingu eest, Arvo Leibur aga tänu panusele ERSO kõlapildi kujundamisse ja silmapaistva solistitegevuse eest.\nPreemiad antakse pidulikult üle täna Estonia kontserdisaalis ERSO kontserdil algusega kell 19, selle muusikaõhtuga tähistatakse ühtlasi rahvusvahelist muusikapäeva.\n•5. – 8. X toimub Eesti Muusikaakadeemia Sügisfestival.\nAvaüritusel kolmapäeval, 5. X taasesitatakse kevadiste eesti muusika päevade menukas projekt “Boil!”: Malle Maltise, Ülo Kriguli ja Tatjana Kozlova teosed ühendavad siin mõtteid ajast ja aja kulgemisest ootamatute visuaalsete lahendustega (jääskulptuur, kellade keetmine).\n6. X kõlab valik EMA kompositsioonitudengite loomingust. Ettekandele tulevad Taavi Pärtli “Sa läksid ja ei tule enam iial” flöödile, klarnetile, metsasarvele, trompetile, viiulile ja tšellole, Juuso Voltti “Retpo Kileh” viiulile ja elektroonikale, Elo Masingu “Reflexion” kandlele, Valeria Tiganiku “Kvartett”, Jaak Siku “Xarion Dark” viiulitele, tšellodele, vioolale ja löökpillidele, Vsevolod Pozdejevi “Süit flöödile ja klaverile” ning Mait Jüriado “Revolutsioon” vaskpillidele.\nSamal päeval kõrvutatakse veel Tubin ja nüüdismuusika. Kava esimeses pooles tulevad ettekandele Mariliis Valkoneni, Juliana Kuklini, Raun Juurikase ja Kristo Matsoni heliloomingu konkursi võidutööd. Kontserdi teises pooles saab kuulda Tubina klaveriprelüüde, “Teist klaverisonaati”, soololaule, “Ballaadi viiulile ja klaverile” ning “Sonaati altsaksofonile ja klaverile”.\n7. X tutvustab Moskva riikliku Tšaikovski-nimelise konservatooriumi uue muusika stuudio vähem kuuldud vene heliloojate muusikat. Esitusele tulevad Aleksandr Vustini, Jelena Firsova, Nikolai Hrusti, Faraj Karajevi, Vladimir Tarnopolski, Andrei Kuligini, Svetlana Rumjantseva ja Aleksei Sioumaki viimastel aastatel loodud teosed.\nFestivali peakülaliseks on austria nüüdismuusikaansambel Pierrot Lunaire Ensemble Wien. 5. X Tartu ülikooli aulas ja 8. X EMAs kõlab erinev kava, mis pakub oma valikurohkusega läbilõike saksa kultuuriruumi vanemast ja uuemast nüüdismuusikast.\n•Rahvusvahelisel muusikapäeval 1. Xoleks saanud 60aastaseks Eesti üks silmapaistavamaid flöödimängijaid Jaan Õun. Sel puhul korraldavad Eesti Flöödiühing ning Eesti teatri- ja muusikamuuseum muusika ja meenutustega flöödipäeva.\nKell 15 teatri- ja muusikamuuseumis algaval üritusel musitseerivad ning meenutavad õpetajat, kolleegi ja head sõpra Jaan Õuna Grigori Maltizov (plokkflööt), Taavi-Mats Utt (plokkflööt), Reet Sukk (plokk- ja traversflööt), Sofia Maltizova (tšello), Jaanika Lentsius (flööt), Ann Õun (flööt), Mihkel Peäske (flööt), Jana Peäske (klaver) ja Heiki Mätlik (kitarr). Kõlab Quantzi, Boismortier’, Dorneli, Elleri, Kangro, Sumera ja Põldmäe muusika.\nJaan Õuna elust ja tegevusest räägib tema tütar Liis Kuurme, õhtut juhib Alo Põldmäe. Sellele järgneb kell 19 Eesti Flöödiühingu kontsert EMA orelisaalis.\n•Täna kell 16 esitlevad Lepo Sumera Ühing ja Eesti Filharmoonia Kammerkoor EMA kammersaalis Lepo Sumera (1950 – 2000) uut plaati “Mushroom Cantata” (“Seenekantaat”).\nCD andis välja firma BIS, mis on Sumera muusikat salvestanud varemgi. Plaadil kõlavad teosed “Concerto per voci e strumenti” (1997), “Kui tume veel kauaks ka sinu maa” (1985), “Seenekantaat” (1979 – 1983) ja “Saare piiga laul merest” (1988). Sumera loomingut esitavad plaadil Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Tallinna Kammerorkester Tõnu Kaljuste juhatusel, kaastegevad on solistid Kadri-Ann Sumera, Janika Lentsius ja Madis Metsamart ning näitlejad Guido Kangur, Raivo E. Tamm, Pille Lukin, Külli Teetamm, Ülle Kaljuste, Andero Ermel ja Jan Uuspõld.\n“Concerto per voci e strumenti” segakoorile ja keelpilliorkestrile on loodud Doris Kareva tekstile, teose tellis Tõnu Kaljuste festivaliks “VoxEstFest”. Kaljuste tellimusel sündis ka laul “Kui tume veel kauaks ka sinu maa” Juhan Liivi tekstile. “Seenekantaadi” teksti autor on Henn-Kaarel Hellat, tegu on seente ladinakeelsete nimede vaimuka kombinatsiooniga. “Kalevipoja” tekstile loodud teose “Saare piiga laul merest” loomise idee pärineb New Yorgis elavalt eesti tantsijalt Marika Blossfeldtilt.\n•Anna-Liisa Bezrodny sai Londoni Sümfooniaorkestri väljapaistva noore muusiku aastapreemia (London Symphony Orchestra PROMIS Award). Preemia võimaldab Anna-Liisa Bezrodny soolokontserdi ja võimaluse osaleda kolmes orkestri projektis algaval hooajal.\n•Alanud hooajast on dirigent Neeme Järvil Euroopas uus orkester, 101 aastat tagasi debüteerinud Haagi Residentie-orkester Hollandis. 20. IX avas peadirigent orkestri uue hooaja selle residentsis, imposantses Anton Philips Zaalis. Avakava alustas traditsiooniliselt hollandi teos, Peter van Anrooij “Piet Hein Rhapsody”, seejärel Tšaikovski II klaverikontsert Alexander Markovichiga solistina ning Mussorgski süit “Lastenurk”. Täna õhtul kõlab samas uuenenud kava, kus Mussorgski ees on avanumbriks Eduard Tubina “Muusika keelpillidele” ja seejärel Dvořáki tšellokontsert, kus solistiks Oistrahhi festivaliltki tuntud hiinlane Jian Wang.\nUuel nädalal on Järvi avamas hooaega juba New Jersey SO ees, avakavas 29. ja 30. IX ning 2. X Haydni sümfoonia nr 94, Saint-Saënsi II klaverikontsert, kus solistiks Marc-André Hamelin, ja Rahmaninovi “Sümfoonilised tantsud”. Juba oma sealses teises kavas ning seejärel ka neljandas juhatab Järvi Eduard Tubina “Süiti eesti tantsuviisidest” ning tema X sümfooniat.\n•Homme esietendub Vanemuises Mozarti ooper “Võluflööt”, lavastanud on selle saksa lavastaja Arila Siegert. Öökuningannat laulab Wendy Waller USAst. Siegerti “Võluflööt” on üle viie aasta taas esimene ooper, mida mängitakse Vanemuise suures majas – viimastel aastatel on ooperimajana kasutatud Vanemuise väikest maja. Saksamaalt on ka kunstnik Hans-Dieter Schaal ning kostüümikunstnik Marie Luise Strandt. Muusikajuht on Vanemuise peadirigent Hendrik Vestmann ning dirigent Anu Tali. Mängivad Alla Popova või Alfia Kamalova, Jan Oja või Mati Kõrts, Aare Saal või Taavi Tampuu, Merle Jalakas või Julia Botvina jt.\n•28. IX avati Eesti teatri- ja muusikamuuseumis kutselise teatri 100. aastapäevale pühendatud ülevaatenäituse teine osa. Pealkirja all “Oma päikese poole” tuuakse esile eestiaegse teatrikunsti saavutused.\nRikkaliku fotomaterjali ja kommentaaridega stendid vahendavad teatriajalugu aastatest 1920-1940. Selleks perioodiks oli Eestis asutatud juba neli kutselist teatrit: Vanemuine, Estonia, Endla ja Draamateater. Nüüd ootavad järge muudatused Draamateatris, Ugala ja Tallinna Töölisteatri sünd. Sõnateatri kõrval pööratakse tähelepanu ka teistele teatrikunsti žanritele – ooperile, operetile ja balletile. Näituste materjalidest annab muuseum välja põhjalikud kataloogid. Esimene kataloog “Sihiseadjad, alustajad” nägi trükivalgust kevadel ning seda saab osta muuseumi raamatuletist. Näituse “Oma päikese poole” koostajad on Kalju Haan, Kirsten Simmo, Irja Vaher ja Simmo Priks, kunstnik on Liina Unt. Näitus on muuseumi trepihallis üleval kuni novembri lõpuni.\n•Sel pühapäev kell 12 näeb Tallinna Pelgulinna rahvamajas viimast korda lasteteatri Trumm lavastust “Vaprad pritsumehed”. Lastehommiku raames on etendus tasuta. Lavastuse päris viimased etendused antakse oktoobris Venemaal. Nelja aasta jooksul on tükki mängitud 109 korda.\n•5. X kell 16 esitletakse teatris NO99 “Kunstnikuraamatut”. Teos on kaheosaline: “Juturaamat” ja “Pildiraamat”. Esimeses osas on intervjuud Eesti 27 teatrikunstnikuga, teises osas nende loodud lavastuste pildimaterjal. Küsimustik on põhjalik, selle on koostanud vastanute kolleegid Mari-Liis Küla, Aime Unt, Liina Unt ja Liina Pihlak. Lugeda saab stsenograafide suhetest nii (teatri) tekstide, lavastajate kui näitlejatega, lisaks palju muu olulise ja huvitavaga. Kuna tegemist on mitmekülgsete inimestega, on tulemuseks haarav ja mõtlemapanev tekstide kogum.\n•29. IX etendas Elaan Tartus Tampere Majas oma lavastust “Koit ja Hämarik on surnud”. Elaan mängib selles Saatanat armastuse kolmnurgas. Lavastuse sõnumiks on tõdemus, et selles kurjas maailmas on midagi, mida ei suuda võita ükski Saatan. Armastus.\n•Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) Eesti osakond esitas maineka Astrid Lindgreni mälestusauhinna kandidaatideks eesti lastekirjaniku Aino Perviku, kunstnik Regina Lukk-Toompere ja Eesti päritolu rootsi kunstniku Ilon Wiklandi.\n“Tegu on lastekirjanduse maailmas suhteliselt uue, kuid siiski väga maineka preemiaga, mis oma prestiižikuselt võistleb juba vana ja kuulsa H. C. Anderseni medaliga,” ütles Eesti IBBY president Ilona Martson, “Kuid kui Anderseni preemiat antakse välja üle kahe aasta, siis Lindgreni preemia antakse välja igal aastal. Samuti on erinevuseks auhinnaraha: Anderseni preemia ei ole rahaline, Lindgreni preemia suurus on viis miljonit Rootsi krooni.”\nLindgreni mälestusauhind (ALMA) asutati pärast kuulsa lastekirjaniku surma 2002. aastal. Selle eesmärgiks Lindgreni mälestuse jäädvustamise kõrval on lastekirjanduse propageerimine kogu maailmas. Laureaatideks võivad olla nii lastekirjanikud, -kunstnikud kui muud lähedase valdkonna esindajad või asutused. Tänavu pälvisid selle preemia jaapani kunstnik Ryôji Arai ja briti kirjanik Philip Pullmann, kes on Eestis tuntud põhiliselt tänu triloogia “Tema tumedad ained” kahele ilmunud osale.\nKõik esitatud Eesti nominendid kandideerivad preemiale oma elutöö eest. Otsus Wiklandi, Perviku ja Lukk-Toompere esitamiseks tehti kevadel Eesti IBBY eelmise juhatuse poolt.\n“Kuigi Perviku “Kunksmoor” ja “Arabella, mereröövli tütar” kuuluvad ammugi eesti lastekirjanduse kullafondi, on autor osanud ajaga kaasas käia ja on praegu võib-olla isegi oma parimas vormis,” kinnitab Martson. Regina Lukk kandideerib preemiale kunstnikuna, kes on illustreerinud rohkesti lasteraamatuid, sealhulgas Andrus Kiviräha “Lotte reisi lõunamaale” ja Leelo Tungla lugusid siil Felixist.\n“Kuna preemiastatuudi kohaselt võib esitada ka välismaalasi, siis seda võimalust on ka kasutatud. Kes siis veel kui mitte Ilon Wikland võiks saada Astrid Lindgreni preemia!” lisas Martson. “Statuut ütleb, et kandideerivad tööd peavad olema kunstiliselt tipptasemel ja tooma esile sügavalt humanistlikku vaimu, mida väärtustas Astrid Lindgren. Kõigi Eesti nominentide kohta saab nii öelda.”\nNominentide täisnimekiri avalikustatakse oktoobri alguses ja laureaat antakse teada kevadel 2006. Žüriis on 12 liiget ja sinna kuuluvad kirjanduseksperdid, kirjanikud, illustraatorid, raamatukoguhoidjad ja kriitikud. Samuti esindab üks žürii liige Astrid Lindgreni perekonda.\n•29. IX – 1. X toimub Londonis Eesti ja Soome saatkonna ning Ungari kultuurikeskuse korraldusel soome-ugri kultuuri nädalavahetus. Leighton House Museumis (lord Leightoni majamuuseumis) ja Ungari kultuurikeskuses toimuvail üritustel esindavad Eestit luuletaja fs, klassikalist muusikat viljelev Uus Tallinna Trio (Harry Traksmann, Kaido Kelder ja Marrit Gerretz-Traksmann) ning jazzmuusik Meelis Vind.\n•Eesti Kirjanduse Selts kutsub täna kell 18 Pääsküla raamatukokku (Pärnu mnt 480a) osalema kirjandusseminaril “Uus ja huvitav”. Avaseminari teemaks on noortekirjandus. Arutlusel on noortele suunatud kirjandus ja noorte autorite looming. Vestlusringis on Mart Velsker, Jürgen Rooste ja Priit Kruus.\n•Märt Väljataga, Doris Kareva, Asko Künnap ja Karl Martin Sinijärv esinevad 29. IX – 2. X Göteborgi raamatumessil. Homme algusega kell 13 leiab messikeskuses aset eesti luuletajate miniseminar pealkirjaga “Iga looja on egoist”, kus Doris Kareva, Asko Künnap ja Karl Martin Sinijärv arutlevad maailma fenomeni ning maailma ja üksikisiku suhete üle.\nSama päeva õhtul toimub Glashusetis (Vasagatan 50) meeleolukas luuleprogramm, kus Doris Kareva, Asko Künnapi ja Karl Martin Sinijärve kõrval esinevad ka tuntud poeedid Lätist, Leedust, Norrast ja Rootsist. Luulekava ilmestavad Leedu džässmuusikud.\nKohapeal on soovijatel võimalik osta Asko Künnapi, Doris Kareva ja Karl Martin Sinijärve äsja ilmunud rootsikeelset luulekogu “Råa ord” (“Toored sõnad”). Luulekogu andis välja Eesti Kirjanduse Teabekeskus, selle ilmumist toetasid Eesti Kultuurkapital, Eesti Instituut ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis. Luuletused on tõlkinud Kalli Klement, kujundanud Asko Künnap. Eesti autorite esinemisi Göteborgis toetab Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis.\n•Raadioteatris sai valmis “Toomas Nipernaadi talv”, kuuldemäng August Gailiti romaani “Toomas Nipernaadi” lõpunovelli “Seeba kuninganna” põhjal. Nimiosalisena debüteerib raadioteatris Üllar Saaremäe, kellele Nipernaadi on üks unistuste rolle. Oma siiruses hapra ja ometi tugeva Maret Vaa rollis on Piret Laurimaa. Paratamatult saabuvat talvenaist Inriidi mängib Piret Rauk. “Toomas Nipernaadi talve” seadis raadiole ja lavastas Pille-Riin Purje. Helirežissöör ja muusikaline kujundaja on Külliki Valdma. Esietendused 1. X kell 19.05. Vikerraadios ja 9. X kell 15.05. Klassikaraadios.\n•Tallinna Tehnikaülikooli Sütiste maja ja Tallinna linna korraldatud prestiiž- ja tellimusfilmide konkurssfestivali esimese auhinna pälvis “Port of Tallinn” dünaamilise ülevaate ja julgelt kasutatud kompuuteranimatsiooni eest. Samas märgiti ära kaks võrdse kaaluga filmi: järjekindla kroonikamontaažiga teostatud “Tallinna Piimatööstus 110” ning originaalsusele ja rakursiotsingule püüdlev “Touch of Tallinn”. Kõik kolm filmi on valminud stuudios Allfilm. Testiva projektina korraldatud prestiiž- ja tellimusfilmide konkurssfestivali programmis osales 15 filmi.\n•Täna õhtul esilinastub kinos Sõprus omaaegse Dogma 95 manifesti eestvedajate Lars von Trieri ja Thomas Vinterbergi koostöös valminud thriller “Kallis Wendy”, mis kujutab Ameerika kaevanduslinnas elavat üksikut noormeest, kes sõbruneb oma patsifistlikele vaadetele vaatamata väikese revolvriga. Koos teiste väikelinna noortega luuakse salajane dändide klubi, mille reeglite juurde kuuluvad nii sõjavastasus kui relvad. Film linastub inglise keeles, eesti- ja venekeelsete subtiitritega.


Tallinna uudised 28.09.2020 - Kõik\nEstonia huku aastapäev tõi uut infot\nEile, 26. aastat tagasi, läks viimast korda tormisele merele parvlaev Estonia. Kõik need aastad pole vastuseid saadud, kuid nüüd, pärast dokumentaalsarja murrangulisi kaadreid, hakkavad Estonia hukku uurima Eesti, Soome ja Rootsi riik.\n"Uurimine Estonia huku uute asjaolude kohta tuleb läbi viia," kinnitas peaminister Jüri Ratas. Ratase hinnangul on uurimine võimalik läbi viia Estonia hauarahu kokkulepet järgides ning uurimist asub vedama Eesti, mis on laeva lipuriik.\nKoroona kõrval märka ka teisi haiguseid\nKoroonaviiruse hirmus ei tohi alahinnata teist ohtlikku haigust nagu gripp. Õnneks saab seda ära hoida vaktsineerimisega, milleks on praegu kõige sobivam aeg.\nTallinn jagab nõu töö kaotanud inimestele\nTallinn jagab kolmes linnaosas teadmisi, mida teha kui kaotad töö. Infotunnis antakse teada nii uutest võimalustest töötukassas kui ka linna toetusmeetmetest.\nTallinn pakub aasta lõpuni 80% rendisoodustust\nAbilinnapea Aivar Riisalu sõnul saab linn alandada renti ettevõtetele, mis tegutsevad linnale kuuluvates majades. "Linna pindadel tegutsevad toitlustus-, kaubandus- ja meelelahutusasutused vabanevad aasta lõpuni rendi maksmisest 80% ulatuses," selgitas ta.\n"Selle eesmärk on päästa eelkõige vanalinna ettevõtlust. Lisaks septembrist detsembri lõpuni kehtivale 80-protsendisele rendivabastusele on asutustel võimalik tasuta linna paigutada väliterrassid. See läheb linnale maksma ligikaudu 450 000 eurot."


Näituse lõpetamine | Taganemisteeta. Kohaloluharjutus - NART\n20.06.2021 14:00 - 00:00\nNäituse lõpetamine | Taganemisteeta. Kohaloluharjutus\nJaanipäevaeelsel nädalavahetusel jõuab lõpule näitus “Taganemisteeta. Kohaloluharjutus” – see on viimane võimalus osa võtta näituse ringkäikudest ja filmiprogrammist “Sa jooksed. Igaüks on auklik“. Teine linastusõhtu toimub 20. juunil algusega kell 17.00, millele järgneb filmiprogrammi kuraatori Piibe Kolka modereeritud vestlus, milles osalevad antropoloog Eeva Kesküla, näituse üks kunstnikest Marit Mihklepp ning kuraatorid Ann Mirjam Vaikla ja Saskia Lillepuu. Vestluse koondavaks teemaks on ‘rütm’ – ökoloogilised, töised, igapäevased, kehalised rütmid. Kuidas erinevate olemise rütmidega suhestuda? Mis võimustruktuure erinevad rütmid väljendavad? Kuidas need muunduvad? Kas ja kuidas saame elu korraldavaid rütme valida?\n14:00 – 15:00 Kuraatorituur, inglise keeles. Tuuri viivad läbi näituse kuraatorid Saskia Lillepuu ja Ann Mirjam Vaikla.\n15:15 – 16:00 Teose “surmaaed” külastus, inglise keeles\n17:00 – 19:00 Filmiprogramm “Sa jooksed. Igaüks on auklik”, 2. linastusõhtu. Filmid on erinevates keeltes, eesti-, vene- ja ingliskeelsete subtiitritega.\nEEVA KESKÜLA on antropoloog, kes on teinud välitöid Uus-Meremaal, Eestis, Kasahstanis ja Tais. Põhiliselt on ta keskendunud etnilise identiteedi ja sotsiaalse klassi muutustele endises Nõukogude liidus, uurides kaevanduskogukondi Karaganda söekaevanduspiirkonnas Kasahstanis ja Kohtla-Järvel Eestis. Sellest välitööst kujunes välja ka tema laiem huvi erinevate töötegemise viiside vastu ning kuidas tööga soetud väärtusedd ja eetika põimuvad töötamise kehaliste praktikate ning ajaliste rütmidega. Hetkel uurib ta seda asukohast sõltumatute virtuaaltöötajate näitel.\nMARIT MIHKLEPP on eesti kunstnik, kes elab praegu Madalmaades. Ta töötab koos enam-kui-inimeste kehade ja kujutlusvõimega, proovides puutuda kokku tajumatuga – olgu see liiga aeglane, liiga väike või liiga kaugel. Mikroobsete organismide, puude ja inimloodud esemetega koostööst on sündinud osaluskogemused, videoteosed, performance’id ja tekstipõhised teosed. Tema värskemate huvide hulka kuulub kivide kuulamine. Marit osaleb näitusel kohaspetsiifiliselt loodud teosega “Mineraalsed igaühed” (2021).\nSASKIA LILLEPUU ühendab oma loomingus antropoloogilise tundlikkuse, kureerimise ja kirjutamise, otsides puutepunkte antropoloogia ja kaasaegse kunsti vahel. Praegu huvitab teda, kuidas inimesed üleilmset ökoloogilist kriisi tajuvad, sellega toime tulevad, sellele lahendusi otsivad ja milliseid katsumusi see inimestele nende harjumuspärases elus valmistab. Tema kaaslased selles uurimistöös on posthumanistlikud mõtlejad ja mittenormatiivne kehaline tunnetus.\nANN MIRJAM VAIKLA on kunstnik ja kuraator, kes on alates 2017. aastast juhtinud Narva kunstiresidentuuri (NART). Visuaalset ja etenduskunsti ühendava praktikaga on ta üles astunud mitmesugustes kontekstides – galeriides, teatrites ja avalikus ruumis – nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt. CEC ArtsLinki stipendiaadinauurib ta sotsiaalse skulptuuri rolli ja potentsiaali. Oma uurimistöös, mis ammutab inspiratsiooni kogemusest NARTis, tegeleb ta peamiselt kogukonda kaasavate kuraatoriprojektidega.\nPIIBE KOLKA on filmitegija, -vaataja ja kunstnik, keda huvitab filmi kui suhteliselt noore kunstivormi hargnev potentsiaal ja segunemine teiste kunstivormidega. Teda huvitab kunstnikufilm kui isiklik ja avastav praktika, milles on ruumi eksperimentidele ja mis samas uurib filmivormi audiovisuaalset, ajalist ja rütmilist eripära. Esitades vaheldumisi küsimusi „mis juhtub?“ ja „kuidas on?“, huvitub ta kohalolemise tunde intensiivsusest filmides ja selle mõtestamisest. Ta on töötanud New Yorgis dokumentaalide ning mängu- ja kunstnikufilmide operaatori ja monteerijana.\nFilmiprogrammi toetavad Briti Nõukogu Eestis, Eesti Filmi Sihtasutus, NomadIT.\nNäitus on avatud: E, T, L 11-17; R, P 12-19; (K, N suletud)\nFoto: “triivides kollase tähelepanuga tassidel” Vera Anttila


Sõnastamata lood Kunstihoones | Manjana blogib\nkunst 12. mai 2011\nKäisin nädalavahetusel Vabaduse platsi Kunstihoones näituse avamisel. Kuna tänapäevane kunst ei ole enam nii lihtne nagu vanasti, et käid aga kenasti kõik saalid läbi, vaatad pildid üle, loed pealkirjad juurde ja mõtled, et kuidas pilt ja pealkiri omavahel kokku lähevad, siis ma sel korral ei jõudnudki kõiki asju korralikult üle vaadata.\nNäituse pealkiri on Sõnastamata lood ja esitleb kunsti, mis tutvustab kunstnike enda ja ühiskonna suhtumist seksuaal- ja soovähemustesse. Ma ei ole kunstinäituste avamisel eriti käinud ja positiivne üllatus oli, et avamisel olid kõik näitusesaalid tihedalt rahvast täis. Sama tihe oli ka ekspositsioon: nii füüsiliselt kui sisuliselt. Kõikidesse saalidesse olid ehitatud “kapid”, milledes sai vaadata videosid, kus peamiselt rääkisid inimesed mingit lugu või juttu. Ma pühendasin neile vaid lühikesi pilke, sest muidu oleks vaatamiseks väga mitu tundi läinud ja järjekord oli ning istekohti ei olnud.\nKuid teist tüüpi kunsti oli ka. Minu lemmikuks oli vast kõige lihtsam variant: ümber tehtud tooted, mille autoriks on Flemming Rolighed Taanist. Igatahes sattusin ma just tema töid pildistama.\nKui näituse avamisele olid kohale tulnud ilmselt kõik need inimesed, kellele seksuaalvähemuste probleemidest rääkima ei pea, nad teavad, siis see näitus on huvitav ka homofoobidele. Ühe saali tagumises otsas on kenade valgete tüllkardinate ja romantiliste patjadega lai voodi, kus võib mitmelt ekraanilt kuulata-vaadata meie tuntud konservatiivide avalikult telekas esitatud arvamusi seksuaalvähemuste kohta.\nKuid miks ma selle postituse üldse kirjutasin? Mul tuli FB-s vestlus teemal eilane presidendiproua fotonäitus ja tõdemus, et kuulsate inimeste harrastuskunstile pühendab meedia väga laia ja kriitikavaba ruumi, kuid päris kunstnike näituseid ja kunstiteadlaste arvamust kunstist, võib näha-kuulda väga harva. Noh ja ma siis mõtlesin, et kirjutan oma poolharimatu arvamuse ka ülesse (ma võrdõiguslikkuse teemal oman kraadi).\nSain just 1. mail teada, mida Lenin peale minu lemmiktsitaati edasi lobises. Minu lemmiktsitaat on: “Kunst kuulub rahvale.” Mina arvasin, et see tähendab üleskutset kunsti rahvale igal võimalikul juhul kättesaadavaks ja arusaadavaks teha, harida inimesi ja mitte panna kunstinautimisele rahalisi piiranguid. Aga vastik Lenin hoopis mõtles selle lausega, et kunst peab olema lihtne ja rahvalik. Paha lugu!\nAga näitus on sellest nädalast kuni 26. juunini avatud ja ma kuskilt kuulsin, et kuna näitus on mahukas, siis võib ühe piletiga kaks korda käia.\nFotohuvilisi šokeerib Mare Tralla ja kui Kilk arvab, et presidendiproua fotod on liiga naiselikud, siis Mare Tralla ongi pärisnaine ja päriskunstnik.\n← Kuidas nõuka ajal loomi peeti. Osa 3: kanad\nRimi üllatab mitme külje pealt →


Uuriv õppetöö \nKeskpaik, Tiiu, toimetaja; Linnamägi, Madis, toimetaja (Tartu : Forseliuse Selts, 2002)\nEesti kool - juured ja tänapäev : konverentsi [kooliajaloo ja rahvusliku kasvatuse sektsiooni] ettekanded, 28.-29. august 1998, [Kambja, Tartumaa] = conference reports, 28.-29. August 1998. Eesti koolivõrgu 310. aastapäeva tähistamisest \nPiirimäe, Helmut, toimetaja; Linnamägi, Madis, toimetaja; Keskpaik, Tiiu, toimetaja (Tartu : B. G. Forseliuse Selts, 2000)\nWastne Testament 1686 : konverentsi ettekanded : 26.-27. aprill 1996 = conference reports : 26-27 April 1996 \nSimmermann, Edakai, toimetaja (Tartu : B. G. Forseliuse Selts, 1996)\nKooliraamatu arengust Eestis : 12.-14. märtsini 1992 Tartus toimunud Eesti kooliajaloo V konverentsi materjalid = About the evolution of the schoolbook in Estonia : 5th Estonian conference of school history \nLaido, Evi, toimetaja; Laul, Endel, toimetaja; Linnamägi, Madis, toimetaja (Tartu : B. G. Forseliuse Selts, 1996)\nSubjectEesti (3)konverentsikogumikud (3)kooliajalugu (2)eesti keel (1)haridus (1)haridusajalugu (1)individuaaltöö (1)jätkväljaanded (1)keeleajalugu (1)kooliõpikud (1)... View MoreDate Issued1996 (2)2000 (1)2002 (1)Has File(s)Yes (4)


Ökomüsli ja supertoit - Kodukokad.eeKodukokad.ee Ökomüsli ja supertoit - Kodukokad.ee\nÄrkame lastega kell 11 hommikul, väljas on ikka pime ja sajab vihma. Hullemat ilma annab otsida. Aga muudame päeva ilusaks – alustame seda tervisliku isetehtud müsliga, mille kõik koostisained pärinevad mahepõllumajandusest. Vahelduseks traditsioonilisele kaerahelbemüslile lisasin sellele ka odrahelbeid. Kuna Liina teab, et mulle meeldib igasugune tervislik kraam, tõi ta mulle prooviks supertoidu alla klassifitseeritud chia seemneid – ka neid lisasin müslile. Chia seemned on olnud tähtsateks maiade ja asteekide toiduaineteks, need sisaldavad rikkalikult Oomega-3 rasvhappeid ja antioksüdante. Seemned erilist maitset ei anna; oma välimuselt meenutavad imepeenikesi mooniseemneid ning pärast nende söömist tasub hambavahed üle kontrollida :) Goji marju kui supertoitu tunnen mina juba alates 2007 aastast, mil ma need marjad Jaapanis avastasin.\nPane kuumutatud pannile päevalilleõli, lisa odra- ja kaerahelbed – rösti kergelt. Järgmisena lisa suhkur ja päevalilleseemned, sega kõik läbi. Nüüd võid pannilt juba tule alt ära keerata, kuumust jätkub piisavalt. Lisa müslile täistera maisihelbed (need on pressitud tervest maisiterast ja seega sisaldavad täisväärtuslikke toitaineid), kookoshelbed ja -laastud, rosinad, chia seemned ja goji marjad. Eemalda pann kohe kuumalt pliidiaugult, kuna viimasena lisatud koostisainetele pole kuumutamist vaja, muidu lähevad kasulikud ained kaduma. Serveeri jogurti või piimaga. Kõrvale võid lõigata ka banaani. Eriti hea hommikujook on kuum astelpajumahl, millest mina talviti täiesti sõltuvuses olen. Astelpajumahlas on väga palju C-vitamiini ning pidev C-vitamiini tarbimine aitab ennetada külmetushaigused.


Iga kork on kaetud kangaga ning seejärel on neede üksteise külge kinni õmmeldud.\nVabas õhus ei pea piirduma vaid külmade näksidega, isegi sooja toidu võib õue viia. Eriti mõnus on, kui saab laudlina murule visata ning toidud sellele sättida. Suvel ju võib endale lubada teistmoodi olemist.\nKui laual on kuumad road, läheb vaja ka kuumaaluseid, mida keedupoti alla sättida. Selle tarvis saab hästi ära kasutada klaaspudelite korke ning lisaks läheb veel tarvis ka pisut kangast.\nNutikas taaskasutusidee – pudelikorkidest kuumaalus. Foto: Pille Hermann\nKuumaaluse valmistamiseks asetage kork kangale ning mõõtke selle katmiseks vajaliku suurusega kangatükk välja. Lõigake kangast ringid ning ajage niit 2–3 mm kaugusele kanga serva, asetage kork keskele ning tõmmake tugevasti kokku. Nii toimige iga korgiga, misjärel õmmelge korgid üksteise külge kinni.\nKangas võib olla ühevärviline, kuid huvitava tulemuse annab see, kui kasutate erinevaid toone ning sätite nende abil kokku kujundi. Juhul kui korke nii palju ei ole, võib nende asemel kasutada ka sama suurusega kannata nööpe.\n1. Tippjuht Vaido Padumäe: põgeneme röövlikambast nii kiiresti kui saab!\n3. Tuulevari taaskasutatud materjalist\n5. Pontšo seelikuks


Gastroprotektiivsetel ravimitel - nagu on võimalik nende enda nimest tuletada - on ülesandeks "kaitsta" mao, eriti selle limaskesta, kahjustuste eest, mida võivad põhjustada nii gastrolessiivsed ravimid (näiteks NSAIDid) kui ka patoloogilistest seisunditest, mis soodustavad kahjustuste teket mao limaskesta tasandil (näiteks stress, Helicobacter pylori infektsioonid, endogeensete tegurite muutused, mis reguleerivad happe teket mao- ja limaskesta barjääri puudulikkuses).\nTegelikkuses on termin "gastroprotektorid" üsna üldine ja sisaldab erinevaid toimeaineid, millel on erinevad eesmärgid ja erinevad toimemehhanismid.\nNeid toimeaineid kirjeldatakse lühidalt allpool.\nProotonpumba inhibiitorid (IPP)\nProotonpumba inhibiitorid avaldavad gastroprotektiivsete ravimite toimet mao happesekretsiooni pärssimisel.\nTäpsemalt, need toimeained on võimelised pöördumatult seonduma H + / K + -ATPasi-ga, st mao limaskesta parietaalse raku membraanidel oleva prootonpumba külge, takistades seega vesinikkloriidhappe tootmist.\nProotonpumba inhibiitoritel on pikaajaline toime ja nad pärsivad nii basaalhappe sekretsiooni kui ka toidu stimuleeritud sekretsiooni.\nSelle ravimiklassi esivanem on omeprasool, kuid laialdaselt kasutatakse ka lansoprasooli, esomeprasooli, pantoprasooli ja rabeprasooli.\nKuid selle ravimi klassi kohta lisateabe saamiseks soovitame lugeda artiklit, mis on pühendatud "Prootonpumba inhibiitorid gastriidi vastu".\nHistamiini H2 retseptori antagonistid (või H2 antihistamiinid) toimivad ka mao kaitseks ravimina, inhibeerides happesekretsiooni maost.\nMao limaskesta parietaalsetel rakkudel on olemas 2. tüüpi histamiini retseptorid, kui maos sisalduvad endokriinsetest rakkudest vabaneb histamiin, seondub see oma retseptoritega parietaalrakkude membraanidel, kus see moduleerib positiivne signaal vesinikkloriidhappe vabanemiseks.\nSeetõttu inhibeeritakse ülalmainitud H2 retseptorite antagoniseerimise kaudu nii basaal- kui ka toiduga stimuleeritud happe sekretsiooni.\nErinevate H2-retseptori antagonistide hulgas, mida kasutatakse ravis, nimetame tsimetidiini (selle ravimiklassi eellas), ranitidiini, nizatidiini ja famotidiini.\nMisoprostool (Cytotec®) on prostaglandiini E1 (PGE1) sünteetiline analoog. See toimeaine on üks gastroprotektiivsetest ravimitest tänu oma võimele avaldada tugevat tsütoprotektiivset toimet mao limaskesta vastu.\nTäpsemalt, misoprostool on võimeline suurendama bikarbonaadi sekretsiooni ja lima tootmist, vältides seeläbi mao limaskestade kahjustamist.\nSeda toimeainet kasutatakse eelkõige selleks, et vältida kahjustusi, mis võivad tekkida pärast mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kroonilist kasutamist.\nSukralfaat (Gastrogel®) on alumiiniumhüdroksiidi (Al (OH) 3 ) ja sahharoos-oktasulfaadi kompleks.\nSee ühend on osa gastroprotektiivsetest ravimitest, sest see on tsütoprotektiivne aine, mis - kui see jõuab maosse - on võimeline moodustama geeli, mis toimib mao limaskesta vastu kaitsva barjäärina, takistades seeläbi kokkupuudet vesinikkloriidhappega ja seega välditakse vigastuste tekkimist.\nLisaks suudab sukralfaat inhibeerida pepsiini aktiivsust ja stimuleerida prostaglandiini sünteesi.\nSiiski võib selle ühendi tarbimine põhjustada märkimisväärseid kõrvaltoimeid, nagu kõhukinnisus ja teiste võimalike suukaudsete ravimite imendumise vähendamine.\nKolloidne vismut - sarnaselt misoprostoolile ja sukralfaadile - kuulub ka gastroprotektiivsete ravimite kategooriasse tänu tsütoprotektiivsele tegevusele, mida ta suudab kasutada.\nTegelikult on kolloidne vismut võimeline stimuleerima prostaglandiinide ja bikarbonaadi sünteesi; lisaks sellele, et suudab avaldada toksilist toimet Helicobacter pylori vastu, takistades ka selle nakkumist mao limaskestale.\nEi ole üllatav, et H. pylori eradikatsiooniravis kasutatakse kolloidset vismutit koos antibiootikumide ja prootonpumba inhibiitoritega.\nTegelikult ei peeta antatsiide tõeliseks gastroprotektiivseks ravimiks, kuna nad ei suuda suurendada mao limaskesta kaitset; tegelikult neutraliseerivad nad mao ülemäärast happesust ainult ajutiselt, takistamata soolhappe tootmist.\nKõige tuntumate antatsiidide hulka kuuluvad naatriumvesinikkarbonaat (NaHC03), kaltsiumkarbonaat (CaCO3), alumiiniumhüdroksiid (Al (OH) 3 ) ja magneesiumhüdroksiid (Mg (OH) 2 ). Eriti kasutatakse nende kahe viimase soola seost mitmesugustes meditsiinilistes erialadel (Maalox®, Maalox TC®, Maalox Plus®), mida kasutatakse laialdaselt düspepsiaga seotud maohappe ja epigastrilise valu ravis., maohaavand või muud seedetrakti haigused.


Postitatud: 27 Jaan, 2009 1:11\nLiitunud: 30 Dets, 2008 1:44\nTänud neile, kes asjalikku infi jagasid\nEi ole sellist plaani jah, et see asi omanikku peaks niipea vahetama.\nLihtsalt huvi selliste asjade vastu on alles süvenemisjärgus.\nTeema pealkiri: Mille tera?\nPostitatud: 27 Jaan, 2009 18:20\nVäidetav pööninguleid Pärnumaalt.Oli jõupaberi sees,määrdega kaetud.\nHuvitab milline võib terve nuga välja näha?Loodetavasti pole tegu omaloominguga,samast kohast tulnud kunagi pandlaid jm huvitavat.Teritmata,kasutamata.Vabandan kui pildid liig suured said!\nPostitatud: 27 Jaan, 2009 20:40\nÄkki fantaasiaprodukt, pole midagi taolist enne näinudki. Aga see, et ma näinud pole ei tähenda muidugi, et tegu võib ka õige asjaga olla.\nPostitatud: 28 Jaan, 2009 0:13\nTeostus,proportsioonid ja kotka kvaliteet viitavad küll hirmsasti isetegevusele.Pead anda muidugi ei saa.\nPostitatud: 28 Jaan, 2009 23:06\nKotka pea õigel pool Millegi pärast tahab koguaeg see meelest minna.\nPostitatud: 28 Jaan, 2009 23:15\nTegelikult on kotkas suht korralikult peale söövitatud,lihtsalt pildilt paistab suurelt,nagu läbi luubi vaadatuna.Noapea otsaluku kinnitusvint vanaaegse tollkeermega.Huvitav ka see et neid terasi tuli välja kaks tükki,mõlemad täpselt ühesugused.Ilmselt jääb nende päritolu-otstarve siiski saladusse...\nPostitatud: 28 Jaan, 2009 23:51\nKotkaid oli nii vasaku kui paremvaadetega.\nPostitatud: 29 Jaan, 2009 23:50\nTegelikult on kotkas suht korralikult peale söövitatud,lihtsalt pildilt paistab suurelt,nagu läbi luubi vaadatuna.Noapea otsaluku kinnitusvint vanaaegse tollkeermega.Huvitav ka see et neid terasi tuli välja kaks tükki,mõlemad täpselt ühesugused...\nKas said uurida ka graveeringuid ja olid enam-vähem või täpselt ühesugused?\nIgal juhul on töö väga kena ja korralik - päris "põlve otsas" sellist asja valmis ei nikerda. Tegija peab samuti tasemel olema.\nPostitatud: 30 Jaan, 2009 10:52\nRiigikotkal oli nokk ühele, parteikotkal teisele poole.\nPostitatud: 30 Jaan, 2009 22:18\nKena asi ikka.Katsu mingi asjalik pea kah otsa saada ja tulemus oleks päris ilus\nPostitatud: 30 Jaan, 2009 23:14\nEks tuleb ehitada millalgi,kui hea idee pähe lööb Lootsin jah, et järsku mingi tööstuslik asi ning tuleb kellelgi tuttav ette a ju siis ei.\nP.S.Teist tera ise näinud pole seega võrdlusmoment puudub.\nTeema pealkiri: Mis tääk.\nPostitatud: 03 Veebr, 2009 12:01\nMis täägiga on tegemist.\nPostitatud: 03 Veebr, 2009 12:19\nSaksa Keisririigi aegne, vist 1905? aasta mudel Mauseri vintpüssile.\nPostitatud: 03 Veebr, 2009 17:34\njõhkra kuju pärast kutsuti ka "lihunikuks"\nPostitatud: 03 Veebr, 2009 17:46


Amputatsiooni taastusravi | Taastusravi\nStatsionaarsed teenused > Amputatsiooni taastusravi\nAmputatsiooni taastusravi on näidustatud inimestele, kellel on vigastusest või haigusest tingitud jäseme kaotus. Jäsemeproteesi taastusravi eesmärgiks on saavutada ohutult ja minimaalse lisa energiakuluga maksimaalne iseseisvus. Individuaalne lähenemine võtab arvesse patsiendi amputatsiooni eelse elustiili, ootused ja meditsiinilised piirangud.\nAmputatsioonijärgne taastumine ja oodatav iseseisvus on mõjutatud mitmetest teguritest, sealhulgas amputatsiooni tase, kehaline ja vaimne tervis ja sotsiaalne keskkond. Näiteks võib kõndimise kvaliteet olla oluliselt mõjutatud kaasuvatest haigustest (halvatus, madal aeroobne võimekus südamehaiguse tõttu, insult, tasakaaluprobleemid, dementsus, rasked nägemishäired vms).\nEristatakse valdavalt kahte tüüpi haigeid:\nnoored inimesed pärast traumat – üldjuhul hea kehaline võimekus ja funktsionaalne paranemine on kiire\nveresoonkonna haigustega eakad patsiendid – üldjuhul kombineeritud kaasuvate patoloogiatega (diabeet, retionopaatia, jne)\nTaastusravile saabudes hinnatakse patsiendi tervislikku seisundit erinevate spetsialistide poolt. Interdistsiplinaarsesse meeskonda võivad kuuluda taastusarst, neuroloog, õde, juhtumikorraldaja, füsioterapeut, tegevusterapeut, psühholoog ja proteesitehnik. Meeskonna koosolekul töötatakse välja individuaalne raviplaan, määratakse rehabilitatsiooni eesmärgid ja kestvus.\nRavil viibimise ajal on patsientidele näidustatud erinevad teraapiad, näiteks individuaalne füsioteraapia, tegevusteraapia ja psühhoteraapia. Tagamaks optimaalset taastumist ja naasmist tööle, koju ning ühiskonda, hõlmab taastusravi protsess järgmisi sekkumisi:\npõhjalik liikumise õpetus\nmuudatused ja kohandused igapäevaelu tegevustes\nproteesimisele eelnevad harjutused ja mobiilsustreening\nproteesi proovimised ja kohandamised\nkogemusnõustamine (viib läbi sarnase protsessi edukalt läbinud patsient)\npatsiendi ja perekonna tugigrupid\nsuunamine proteesitehnikule tuleviku proteesi vajaduste hindamiseks\nväga tähtis on köndi sidumine, et väheneks turse ja köndi kuju formeeruks proteesi sobitamiseks võimalikult heaks\nvaja on säilitada või saavutada hea kardiovaskulaarne treenitus – teha hingamisharjutusi, köndiga õigesti võimelda, õppida kiiresti iseseisvalt siirduma ja abivahendiga kõndima, treenida rööbaspuudel\ntegevusterapeut õpetab abivahendeid kasutama\npsühholoog aitab depressiooni ja ärevushäire puhul\nPatsiendi arengu ja hooldusvajaduse hindamine\nInterdistsiplinaarse meeskonna liikmed osalevad igal nädalal koosolekul, et arutada ja hinnata patsiendi edusamme ja hooldusvajadust.\nPereliikmeid julgustatakse aktiivselt osalema patsiendi taastusravis. Koostöös meeskonnaga viiakse omaksed kurssi patsiendi seisundi ja taastusravi arenguga, arutatakse läbi ja tehakse vajalikud ettevalmistused patsiendi väljakirjutamiseks.\nJuhtumikorraldaja on vahelüliks perekonna ja patsiendi interdistsiplaanrse meeskonna vahel, kes hoiab perekonda kursis taastusravi arenguga ning aitab teha ettevalmistusi patsiendi väljakirjutamiseks.\nPatsiendi ja omaste koolitus:\nTaastumisprotsessi toetamiseks viiakse vastavalt vajadusele läbi erinevaid koolitusi: dieet, diabeetilise jala hooldus, proteesi hooldus, naha hooldus, riskifaktorite tuvastamine ja tüsistuste ennetamine, abivahendite kasutamine, turse käsitlemine, puhkuse ja vaba-aja tegevused.


Sisustustrendid, mis ei lähe kunagi moest - Mood\n26. aug. 2020 kell&nbsp09:30\nTrendid tulevad ja lähevad kiiremini, kui me suudame ette kujutada. Seega, kui ütleme, et mingi ese pole enam trendikas, ei tähenda see, et trend on igaveseks kadunud. Enamasti on trendide eluaeg kuni kolm hooaega.\nTuvastasime viis sisustustrendi, mis olid vaieldamatult inimeste lemmikud, mitte just väga ammu, kuid mis on tänaseks aegunud. Siin on ka paar näidet:\nÜmmargused voodid ja vesivoodid\nTekstuuritud seinad ning laed\nSellel on suur vahe – kas lisate enda koju paar trendikat eset või lasete neil terve piirkonna okupeerida. Mõnusa segu saamiseks tuleks esialgu kujundada klassikaline vundament, millele hiljem vastavalt trendidele oma elamist kirevamaks muuta.\nJärgnevalt jagame Teiega sisustustrende, mis ei lähe eales moest.\nPeale sisekujundusmaailma sisenemist varajastes 90ndates on minimalism tekitanud endale nime, kui lollikindla sisustusviisina, millesse investeerimine on kindla peale minek, sest see on praktiline ning hästi läbimõeldud lähenemine kodu sisustamisele.\nMida tähendab minimalistlik sisustus ja kuidas seda enesekindlalt täiustada ning säilitada? Selle stiili peamine mantra on lihtsus läbi ja lõhki. Hoidke õhulisust, ärge lisage liigseid dekoratsioone ning lähenege uuele esmele alati ,,kõik vajab oma kohta’’ viisil. Proovige leida endale võimalikult neutraalset ning lihtsa siluetiga mööblit – võtmesõnaks on sümmeetria. Lihtsa disainiga ja minimalistlikud kapid võid koju välja valida siit.\nMiks minimalism ei lähe kunagi moest? See on ideaalne silmapete, mis muudab väikesed ruumid suuremaks. Korrektselt sisustatud minimalistlik kodu näeb külaliste silmis välja peen ja hinnatud. Minimalistlikud sisustuselemendid on hõlpsamini kättesaadavad ning neid on kergem oma maitse järgi hallata võrreldes teiste kujundusstiilidega, millel on loominguliselt mõistatuslikumad trendid.\nSisekujunduse maailmas ei tähenda monokromaatiline stiil seda, et terves toas ongi vaid üks värv. Dekoreerimisel tähendab see tegelikult seda, et värvi sobitatakse mitmel erineval viisil, et luua unustamatu ruum.\nÜhevärviline stiil muudab dekoreerimise kergemaks. Kuna see toetub ühele värvile siis kasutades sama värvi erinevaid toone aitate vältida selle rõhuvat tooni. Sama värvi variatsioonide kasutamine võib muuta ruumi suuremaks, mis sobib suurepäraselt väikeste ruumide kaunistamiseks.\nTekstuurid ja mustrid – Teie täiuslik monokromaatilise värviskeemi saladus.\nKõige atraktiivsem ja nauditavam viis oma värviskeemi lõpuleviimiseks on tekstuuri ja mustriga. Tekstuur lisab ruumile huvi ebaühtlase pinna kaudu, mis varieerub valguse pinnale jõudmisel. See võib tunduda hele ja tume, isegi kui on loodud täpselt sama värviga. Dekoratiivpadjad- ja vaibad ning aknaraamide töötlus on toredad viisid tekstuuri loomiseks.\nMonokromaatsete mustrite kasutamine võib lisada visuaalset naudingut, ohverdamata seejuures oma ilmet. Kuna mitte-neutraalsele paletile võib aktsendina lisada neutraalse värvi (või isegi kaks), võivad must ja valge lisada Teie ruumile veelgi rohkem elu. Mustrid on suurepärane viis värvipaletile sügavuse lisamiseks, kuid neid tuleks kasutada säästlikult – eriti juhul, kui Teie eesmärgiks on lihtne ja harmooniline stiil.\nSellise sisustusstiili plussiks on kindlasti ka see, et mööblifirmad valmistavad mööblikomplekte, millega saate sisustada ära pea terve kodu, murdmata oma värviskeemi ega harmooniat. Suures valikus magamistoa komplekte (voodi, riidekapp, kummut, peegel ning öökapid) võite leida siit.\nÜks asi, mis suudab muuta ruumi koheselt ümber on vaip. Ruum võib tunduda igav ja tasane, kuni viskate maha tekstuuri ning kujundusega vaiba – järsku on Teie toas hoopis teistsugune esteetika ning palju kodusem tunne. Üks vaip annab ruumi sisustusele väga palju juurde, kuid meie lemmik viis vaipade stiilimiseks on nende kihistamine – näiteks väikese vintage stiilis vaiba asetamine juba eelnevalt maas olevale suurele neutraalsele vaibale. Selline sisekujunduse nipp muudab Teie kodu hubaseks talve võlumaaks.\nMõni ei näe ilu seal, kus teised seda näevad, kuid vanasõna ,,ilu on vaataja silmis’’ osutub sel juhul tõeks. Seinakunst peaks olema väljakutsuv. See paneb Teid tuba teisiti vaatama.\nKunst ei pea mulje jätmiseks olema kallis. Silmade kõrgusele riputatud raamitud kunstiteosed võivad Teie ruumi ilme täiustamisel imesid teha. Austades ajatuid kunstistiile võite päästa oma toa ka enneaegsest aegumisest.\nLisaks, kui otsustate, et mõni maal või pilt ei vasta enam Teie stiilile ning eelistustele, on seda palju lihtsam asendada millegi uuemaga, kui püsivate kujunduselementide, nagu tapeedi, puhul.\nSisustuse üks parimaid külgi on see, et kodu areneb Teiega samaaegselt. Te ei ole kohustatud järgima trende. Kui miski ei paku Teile rõõmu, siis ärge sundige seda oma ellu. Võtke kõike aeglaselt ja nautige sisekujundusprotsesi. Avastate kindlasti ka midagi enda maitsete ja visiooni kohta, mida varem pole tähele pannud.\nEdukat kujundamist ning uusi teadmisi – Teie sisekujunduse abiliseks on ka suures valikus tooteid omav Kaup24 veebipood.\nMärksõnad: sisuturundus, mööbel, sisustus, Sisuturundus, sisuturundus


Redaktsioon: 23. november 2017, kell 22:36\nRedaktsioon: 23. november 2017, kell 22:09 (redigeeri)\nRedaktsioon: 23. november 2017, kell 22:36 (redigeeri) (eemalda)\nP (→Meretee Aasiasse)\n1485. aastal esitas Kolumbus oma plaanid Portugali kuningale [[JuanJoão II]]-le. Ta tegi ettepaneku, et kuningas varustaks kolme vastupidavat laeva ja annaks Kolumbusele aasta aega leidmaks Atlandi ookeanil marsruuti [[Orient]]i. Kolumbus soovis saada "ookeani suure admirali" auaste, oma avastatud maade kuberneriks ja ühe kümnendiku nende maade tulust. Kuningas esitas Kolumbuse ettepaneku oma ekspertidele, kes selle tagasi lükkasid. Nende arvates oli Kolumbuse arvutuslik meretee pikkus 3860 km liiga väike.<ref name="Morison-Admiral" /> Tegelik vahemaa on umbes 20 000 km,<ref>Phillips, Jr (1992), lk 110.</ref> mistõttu poleks ükski 14. sajandi laev suutnud kanda kaasas piisavalt provianti ja värsket vett nii pika meretee läbimiseks. Suurem osa tolleaegsetest Euroopa navigaatoritest pidas läänepoolset mereteed Aasiasse mitte läbitavaks.\nPärast Portugali kuninga korduvat äraütlemist sõitis Kolumbus [[Genova]]sse ja [[Veneetsia]]sse, kuid teda ei saatnud edu kummaski linnas. Ta saatis oma venna Bartholomew ka Inglismaa kuninga [[Henry VII]] juurde, kes samuti ei soovinud Kolumbuse plaanidesse rahaliselt panustada.<ref name="thewildcatsvictory" />\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4826402"


11 ägedat alternatiivi jõulukuusele | Kinnisvara24\n11 ägedat alternatiivi jõulukuusele\nKuuse metsa jätmiseks võib olla mitu põhjust. Võib-olla on sul hästi väike kodu ja kuusk võtaks lihtsalt liiga palju ruumi. Või sa ei taha, et ilusat puud niisama raiutaks. Kolmandaks oled võibolla otsustanud sel aastal raha säästa ja olemasolevate jõulukaunistustega läbi ajada. Ja isegi kui sul on plaanis kuusk tuppa tuua, siis loe meie postitust ikkagi, võib-olla leiad siit nii ägeda idee, et paned vale-kuusepuu üles mõnda teise tuppa.\n„Joonista“ jõulutuledest kuusepuu\nJust, lugesid õigesti. Võta ühed pikad jõulutuled (näiteks 5 m) ja aseta need kuusekujuliselt puidust plaadi peale. Plaadi saad osta näiteks ehituspoest või kasutada selleks kodus leiduvat puidust või mõnest muust materjalist alust. Meie meelest on muidugi puit kõige ilusam. Idee ja õpetus: Collective Gen.\nEsmapilgul kõlab see veidralt, aga kui ära teed, siis näed, et see tuli päris tore välja. Eriti hästi sobib see „puu“ kontoritesse. Võta patakas post-it’e ja kleebi need kuusekujuliselt seina peale. Kasutada võid üht või lausa mitut värvi kleepribaga pabereid, oleneb sellest, kui värvilist puud sa tahad.\nVõid seda ideed endale sobivas suunas edasi arendada ja igale paberile midagi kirjutada või joonistada. Või paluda külalistel seda teha.\nVõib-olla oled mõnes raamatupoes sellist jõulupuud näinud? Igatahes on tegemist väga vahva ideega.\nPilt: Sugar and Cloth\nVot see on üks ütlemata tore kuuseidee Sugar & Cloth’ilt. Kui ruumi on, tee ära. Vau-hüüatused pühade ajal külla tulnud sõpradelt on garanteeritud!\nPõrandalamp… Miks mitte?\nKui elad päris väikeses korteris ja sa ei pelga hulle ideid, siis kaunista sel aastal ära oma põrandalamp. Igal juhul saad jõulutunde tuppa ja naeratuse näole, kui oma kätetööd vaatad.\nPilt: Redhead Can Decorate\nKõlab kehvasti? Aga välja näeb väga ilus ja eriline. Õpetus ja idee: Redhead Can Decorate’ilt.\nSuur pilt ilusast kuusest\nOtsi üks ilus kuusepilt ja lase see suurele alusele trükkida. Ongi puu olemas! Kui raatsid, võid pildi sisse torgata päris kuusekaunistusi.\nKes ütles, et jõulupuu peab just kuusekujuline olema? Kui sul on kodus mõni suuremat sorti toalill, mis kannatab jõulutulesid või -kaunistusi, siis dekoreeri see.\nKaunista puidust redel\nKui soovid oma koju skandinaavialikku minimalismi, siis võta üks vana puidust redel (sellest pole midagi, kui see värviplekiline on, seda parem!) ja mässi selle ümber jõulutuled või riputa külge suured ehted. Väga ilus saab! Idee ja õpetus: Paisley & Jade.\nIlusad puuoksad sobivad tuppa toomiseks igal aastaajal. Võta suured ilusad oksad, pane vaasi ja kaunista tulede või ehetega. Lisad jõulutunnet, kui värvid oksad spreivärviga enne valgeks. Ja kui sa need juba kord ära värvinud oled, ei pea sa neid ära viskama. Kui ruumi on, võid neid järgmisel aastal uuesti kasutada.\nJoonista kuusk tahvlile\nKui sul on kodus üks sein tahvlivärviga kaetud, siis see ju lausa kutsub sinna kuusepuud joonistama. Teipi kasutades võid sellele ka tuled külge riputada.


Pastaka eest süüdistus? Kus jookseb meditsiinis piir kingituse ja korruptsiooni vahel? - ärileht.ee\nSoraineni ärihommik "Konkurents ja korruptsioon - 2018. aasta valupunktid meditsiinis."Foto: Karin Kaljuläte\nNeljapäeval toimus advokaadibüroo Sorainen ärihommik „Konkurents ja korruptsioon - 2018. aasta valupunktid meditsiinis,” kus arutleti muu hulgas selle üle, kust jookseb piir kingituse ja korruptsiooni vahel.\nJutuotsa tegi lahti Soraineni meditsiini ja bioteaduse ekspert Olivia Kranich, küsides paneelilt, mis on nende jaoks hetkel kõige põletavamad küsimused meditsiinisektoris.\nB. Braun Medical juhatuse esimehe Jüri Proosa sõnul on õhus kaks küsimust: riigihanked ja eetikakoodeks. Eetikakoodeksi osas tekib küsimus tema sõnul toestuse poolest, sest korruptsiooni ja eetika küsimused on viimaste aastatega kõvasti muutunud. „Meie aluseks on Euroopa direktiiv, mis on suunatud rahvusvahelise taustaga ettevõtetele ning on seetõttu rangemate nõuetega. Oleme õppinud, et kui ikka öeldakse, et meelehead võtta ja anda ei tohi, siis seda lihtsalt ei teegi,” ütles ta.\nRoche Eesti õigusala ja vastavuskontrolli juht Martin-Kaspar Sild ütles, et juba alates 2005. aastast tuleneb ravimiseadusest tervishoiutöötajale kingituste tegemise piirang. „Ravimifirmale on seatud piirang, et tervishoiutöötajale ei tohi teha kingitusi, mille väärtus ületab 6,4 euro piiri. Ravimifirma ei tohi anda ei rahalisi ega mitterahalisi hüvesid,” toonitas ta. „See piirang oli omal ajal ja on ka praegu õigustatud. Esiteks selle tõttu, et valdkond on tundlik. Me räägime inimeste tervisest. Kuid oluline on see, et antud piiranguid ei hakataks tõlgendama selliselt, et igasugune teadusalane koostöö piiratakse - seda enam, et andmed sellise koostöö kohta kuuluvad avalikustamisele,” lisas Sild.\nKa Põhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse esimees Agris Peedu nõustus, et huvide konflikt ja korruptsioon pole tervishoius suur probleem. Peedu lisas, et on siiski teatud küsimused, mis vajaksid lahendamist. „Kokkulepete küsimus ja teavitus. Teavitus kõikidele tervishoius tegutsejatele. Regionaalhaiglast võib küll viimaste aastate kahe juhtumi valguses jääda küsitavalt korruptiivse tooniga mulje, kuid oluline on siiski rõhutada, et need kaks kriminaalasja olid administratiivtöötajate, mitte aga tervishoiutöötajate suhtes. Oleme oluliselt tõhustanud riskijuhtimist ja sisekontrolli kõigi meie tegevuste lõikes, ” ütles ta. „Regionaalhaigla vaates ei ole küsimuseks patsientide poolt arstidele või õdele kingitavad lilled või kommikarbid, vaid hoopis küsimus, et kas uute tehnoloogiate tutvumisega seotud välisreiside tasustamine tootjate endi poolt on õige. Huvide konflikti ja korruptsiooni puhul räägime riskide maandamisest. Minu jaoks on esmatähtis selleosane teavitus,” ütles Peedu.\nTerviseameti meditsiiniseadmete osakonna juht Tagne Ratassepp lisas, et terviseametil on igasugune kingituste vastuvõtmine keelatud. „Me ei tohi vastu võtta pastakaid ega süüa teiste ettevõtete kulul. Uue määrusega tohime küsida tasuta seadmenäidiseid, kuid ajalugu on näidanud, et neid küsides lisatakse juurde, et anname, aga ärge pakendit avage. Meil on nulltolerants meeleheade osas,” ütles ta.\nSeejärel tõstatas Soraineni majanduskuritegevuse menetlemise nõustamise töörühma juht Norman Aas küsimuse, kas krooniajast pärit 6,4-eurone piir kingituste osas on ajale jalgu jäänud?\nJüri Proosa sõnul lähevad siin arvamused pooleks. „Osad ütlevad, et piirmäär võiks olla 0, osad ütlevad, et meened nagu pastapliiatsid võiksid olla lubatud. Muidu tekiks olukord, kus sul on ürituselt saadud pastakas laual ja see oleks juba korruptsioon,” ütles ta.\nMartin-Kaspar Sild ütles, et juba aastal 2013 vastu võetud ravimitootjate liidu eetikakoodeksi muudatuse kohaselt ei tohi ravimifirmad tervishoiutöötajatele enam teha mistahes väärtuses kingitusi, sealhulgas ka näiteks pastakaid või märkmepabereid. „Ravimifirmad on tegelikult ise muutnud oma koodeksi rangemaks kui ravimiseadus ette näeb. Siit tekib muidugi ka teatud ebavõrdsus, sest need, kes ravimitootjate liitu ei kuulu, võivad jätkuvalt kuni 6,4 euro väärtuses kingitusi siiski teha. Seetõttu võiks kaaluda ka seaduses igasuguses väärtuses kingituste tegemise keelamist” ütles ta.\nAgris Peedu ütles, et meditsiinisektorist väljas on piir kõrgem. Näiteks riigiettevõtetel on piirmäärad erinevad, ulatudes kohati ka saja euroni. Ta tuletas meelde näite, kuidas veterinaar- ja toiduameti töötajat süüdistati altkäemaksus, kuna too võttis vastu neli kilo suitsukala. „Nii nagu igasugune tervishoiutöötaja eksimus ravitöös ei too endaga kaasa kriminaalmenetlust, nii on ka ilmselge, et tavapärase korporatiivkingituse vastuvõtmine ei päädi kriminaalmenetlusega,” ütles ta.\nJüri Proosa lisas, et rääkides konverentsidest, siis nende külastust ei tohi meditsiinitootjad meditsiinitöötajatele hüvitada. Mõnginase erandiga on haridustoetus, mis läheb vaja, kui mõne meditsiiniseadme kasutamiseks on vaja erikoolitust. „Sellisel juhul me võime anda toetuse seltsile või haiglale, kes ise otsustab, kas või kes läheb koolitusele. Ise me arste välja valida ei saa,” ütles ta.\nNorman Aas võttis teema kokku ning lisas, et täna ei ole otsene probleem meedikutele tehtavad väiksed kingitused, mis jäävad 6,4 euro piiresse. Keegi ei arva, et selliste kingitustega oleks võimalik arsti suunata ebaprofessionaalseid otsuseid tegema. Pigem on vaja suuremat tähelepanu pöörata läbipaistvusele, mis puudutab seaduses lubatud meedikute koolitustegevuse ja konverentsidel käimise toetamist ravimifirmade ja meditsiiniseadmete tootjate poolt.


maainfo »»» maainfo.ee » EST » Maaelu võrgustikutöö.\nMetsaomaniku forvarderi kontroll\nAdd: rupelodi73 - Date: 2021-05-02 12:41:23 - Views: 8107 - Clicks: 8023\n(11) Kui metsaosa, mille uuendamiseks tagatisraha maksti, on uuenenud, vabastatakse tagatisraha metsaomaniku taotluse alusel ja metsaomaniku kulul tehtud metsauuendusekspertiisi põhjal, võttes arvesse käesoleva paragrahvi lõigete 6 ja 7 kohaselt tehtud makseid ning käesoleva paragrahvi lõike 10 kohaselt tehtud mahaarvamisi. Seakatku erimeetmed Lk 14. 3. Puudel urvad! RT I, 11. Leps. Ühendab endas sisevaatluse ja sisekontrolli. Metsata metsamaa on uuendamata raiesmikud, lagendikud, harvikud, põlendikud, hukkunud puistud, liitumata kultuurid ja taimlad, samuti metsaga seotud rajatiste. Metsa ost ja metsamaa ost üle terve Eesti. Helsinkis 17. Ta on lõpetanud Glasgow ülikooli 1987. 8. . Eelmise aasta lõpus viis SCS Global Services™ juhtimisel läbi esmase auditeerimise, kus vaadati põhjalikult nii andmebaase, ettevalmistust seireks kui ka metsas tehtud töid, tehnikat ja vesteldi töötajatega. Lisaks ei saa muudatuse jõustumisel metsa kokkuostjad muuta omaniku tagaselja metsaandmeid, et siis alustada metsaomaniku survestamist metsamaa või raieõiguse müügiks. Aasta metsamaa pindala hinnangu – 2312,4 tuhat hektarit – aluseks on aastatel – looduses mõõdistatud kokku 25 000 proovitükki, milles 13 300 olid metsamaa proovitükki. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\nRiigikogu metsanduse toetusrühm kohtus teisipäeval Keskkonnaministeeriumi, Keskkonnaameti ja Eesti Erametsaliidu esindajatega, et arutada metsaomanike paremat kaasamist looduskaitseliste küsimuste lahendamisel. 12. Liigu järgmisele sisuosale. Nr 37 Metsa õppeleht. Domineerimisest erahuvide üle meie metsanduslikus õigusruumis. Seoses üleminekuga uuele süsteemile suletakse 23. Esimees. Selle teenuse pakkujad erinesid oskuste ja tehnika poolest suuresti. 6. Metsaregistri põhimääruse esimest plaanitavat muudatust peab keskkonnaminister Rene Kokk vajalikuks, sest metsomaniku kontroll tema metsa inventeerimisandmete üle suureneb. Sisekontroll erineb sisevaatlusest selle poolest, et kontroll on suunatud tegevusele, mille eest. Sisevaatlus on varade kasutamise ja asutuse tegevuse pidev jälgimine. Ühe suurema muutusena võiks nimetada, et taas on võima-lik puistuid lageraiesse määrata ka küpsusdiameetri järgi (– oli lubatud vaid vanuse jär-gi), mis üldjuhul raiemahtusid suurendab. Pregune olukord tekitab küsimust. Allkiri: Lühikokkuvõte: Lõputöö maht koos lisadega on 47 leheküljel ja koosneb viiest põhilisest peatükist, millest. 7 1Inimvara Eesti inimarengu aruanne / Sissejuhatus Mati Heidmets Võrreldes aastate algusega on tänane ÜRO inimarengu käsitlus muutunud oluliselt avaramaks. Jaanuaril toimunud turismimess Matka oli nagu ikka Põhjamaade turismituru suursündmus. 1 Piusa jõe hoiuala kaitsekorralduskava. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\nVõlausaldajatele üle 11 miljoni euro võlgu. 7. Ka RMK tegevuse üle valvab keskkonnainspektsioon. Üle 1000 reisikorraldaja üle 80 sihtkoha olid esindatud - nii ka Hiiumaa koos Saaremaaga. Easily share your publications and get them in front of Issuu’s. Alates 11. 2 SISUKORD 1. A. Põhjendusi, samuti on töö autorid andnud muudatustele omapoolseid hinnanguid. Lisaks ei saa muudatuse jõustumisel metsa kokkuostjad muuta omaniku tagaselja metsaandmeid, et siis alustada metsaomaniku survestamist metsamaa või raieõiguse müügiks. Üle 20 tehingu tehti Tartu, Harju, Rapla ja Järva maakonnas. Eesti esindatus jäi küll kahvatuks, sest üles pandud laval kedagi eriti esinemas ei olnud, vaid AHAA keskus tegi tublisti pauku ja suitsu. 01. Toimingud: Koostame metsamajandamiskava; Selgitame metsaomaniku eesmärgid ja visiooni. . Aitäh, lugupeetud juhataja! Iga üksikküsimuse raames on esitatud kõigepealt muudatuste kirjeldus ning muudatuste põhjused (tuginedes eelkõige eelnõude seletuskirjadele), iga temaatilise peatüki lõpus on esitatud kokkuvõttev hinnang muudatuste tähendusele (ja põhjendatusele). Kasutatakse ühiselt välja töötatud lepinguid, mis tagab omaniku huvide kaitsmise. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\nHD Forest osutab metsamajandusteenuseid ca 16 000 hektaril metsamaal. Võitja, kuid kurnatud Purustatud põhjaprovintsid Tööpuudus Tugevaim erakond sotsialistid “Itaalia streigid”, “Teeme nii nagu Venemaal”. Aastal veterinaarmeditsiini ja kirurgia erialal. Metsakorralduse tulemuseks peaks olema metsaomaniku vajadustest ja eesmärkidest lähtuv metsamajandamiskava, mida ta usaldab ja mõistab. Määrab peamiselt mulla. Riigi abita võib lähikuudel töö kaotada kuni 400 inimest. Me osalesime töödel Teijo rahvuspargis. Kui vaadata praktilist metsade majandamist, siis oleme täna võib-olla liigselt kinni käskude ja keeldude mentaliteedis. Iga metsakasvatuslik töö kooskõlastatakse eelnevalt metsaomanikuga ning vajadusel antakse soovitusi edasiste tegevuste osas. SISSEJUHATUS Ala iseloomustus Maakasutus Huvigrupid Kaitsekord Uuritus Läbiviidud inventuurid ja uuringud Riiklik seire Inventuuride ja uuringute vajadus VÄÄRTUSED JA KAITSE-EESMÄRGID Kooslused elupaigatüüp jõed ja ojad (3260) Elustik Võldas (Cottus gobio) Harjus (Thymallus thymallus) Paksukojaline jõekarp (Unio crassus) Rohe. · Ainuke metsaomaniku mure on sõlmida kooperatiiviga pikaajaline leping metsade majandamiseks, tasuda tehtud tööde eest (kui vaja) ja vaadata oma pangakontole laekunud raha suurust puidu müügist. Kui me selle otsuse täna vastu võtame, siis sügisel tagasi tulles me kuuleme, et töö on ära tehtud ja aega on veel üle jäänud. Tehingute koguväärtus oli kõrgeim Lääne-Viru (1,2 miljonit eurot), Tartu ja Pärnu maakonnas (kummaski 1,1 miljonit eurot). Metsamaana käsitletakse metsaga kaetud metsamaad ja metsata metsamaad (lageala). Metsaregistri põhimääruse esimest plaanitavat muudatust peab keskkonnaminister Rene Kokk vajalikuks, sest metsomaniku kontroll tema metsa inventeerimisandmete üle suureneb. Aastal kogutud juba 80 tonni prügi, viimase kümne aastaga on RMK siin-sete metsade alt ära viinud kokku 347 tonni prügi. Metsaameti ülesandeks on ka kõigi metsade üle arvestuse pdamine, nende korraldamine ja erametsaomanike nõustamine. See teeks metsakasvataja töö lihtsamaks ja hoiaks kütust kokku. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\nPolitsei- ja Piirivalveamet (PPA) jõudis töö käigus jälile andmevahetushäirele PPA infosüsteemi ja SK ID Solutioni vahel, mille tõttu on osal juhtudest jäänud tühistamata kehtetuks tunnistatud ID-kaartide ja elamisloakaartide sertifikaadid. Kultuurihoolduseks on kolm varianti: taime ümbert võsa ja heina niitmine, koridoridena niitmine või üle pinna niitmine. Soome eri piirkondades on 50 ala (fire continuum area), kus 2-5 aastase intervalliga metsa põletatakse. Valmiv mets - täiusega üle 30%, mis inventeerimise hetkel ei vasta küpsuse kriteeriumitele, kuid saavutab küpsuse 10 aasta jooksul. Selle alusel siis määratakse, mis selle koorma sisu on, mis sorti puu seal sees on ja palju metsaomanik sellest raha võib saada,” selgitab ettevõtte. - 21. November. Kolmandas osas analüüsin saadud tulemuste põhjal kujundeid, mis esinevad keelega. · „Uus süsteem on kindlasti kasutajasõbralikum ning pakub metsaomanikele täisulatuses ligipääsu oma metsamaaga seotud andmetele. Ma ei saa ikkagi õieti aru, mille ümber jutt käib. Küps mets - täiusega üle 30%, mis on saavutanud küpsusvanuse. , 1 - jõust. Lk 22–23. Siseministeeriumi korrakaitsekomisjoni töö tulemusel võetakse ebaseadusliku puidu turustamise takistamiseks ja puidukasutuse üle kontrolli saavutamiseks kasutusele veoselehed. Tellija koostab tööde vastuvõtmise akti peale tööde üle vaatamist ning tehtud töö kvaliteedi hindamist hiljemalt 7 (seitsme) Päeva jooksul. Säärane kontroll on Keskkonnaministeeriumi valitsemisalasse kuuluva Metsaameti, samuti riiklike looduskaitseorganisatsioonide ülesandeks. Kõdusoo metsad Kõdusoometsad on kujunenud sügavaturbalistest lagedatest või hõreda puurindega madal- või siirdesoodest pikaajalise kuivendamise tulemusel. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\nPikaajaline plaan ja pidev metsa seisundi jälgimine on vajalik saavutamaks kõrge väärtusega, esteetilist ja tervet metsa. XIII Riigikogu stenogramm V istungjärk Kolmapäev, 22. “Metsaomaniku koorem tuleb meie territooriumile ja see koorem mõõdetakse üle. 13. Tööde vastuvõtmise akt 7. Kolleeg Ülo Uluots. Lisaks ei saa muudatuse jõustumisel metsa kokkuostjad muuta omaniku tagaselja metsaandmeid, et siis alustada metsaomaniku survestamist metsamaa või raieõiguse müügiks. Lugupeetud ettekandja! 14:17 Väärtpaberituru seaduse ja Finantsinspektsiooni se. Aastal metsa kokku 11 peatöövõtjat. Töövõtja poolne töö üleandmise akti allkirjastaja on ees- ja perekonnanimi. Esimese kuivendusjärgse metsapõlvkonna moodustavad männid ja kased, mis enamasti. Raietulusse arvesta kohe uuenduskulu Lk 4–5. RMK looduskaitseosakonna esindus käis nädala keskel Soomes tutvumas metsa kontrollitud põletamisega. AASTA TEGEVUSE Ã LEVAADE. 1 avalduste ja dokumentide vastuvõtu koha ja tähtajad ning esitamise viisi, 6. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\n2 hindamiste toimumise ajad,. Fašism. 2. Oma klientide metsi majandades on nad kokku puutunud ka potentsiaalsete vääriselupaikade (potVEPide) teemaga. Dokumendi kontroll. Kui teda. Eesti Vabariik metsaomaniku rollis. Dusega kaasnes üle 20 rakendus-akti, milledest metsaomaniku jaoks on üks tähtsamaid mahukas „Metsa majandamise eeskiri”. „See on libe tee, sest kunagi ei suuda metsaomanik kontrollida, kui palju materjali tuleb, kui palju veetakse minema ametlikult ja mitteametlikult,” nentis Peetrimäe. Iga viimane kui otsus, mis siin saalis langetatakse, peab toetuma parimale ja mitmekesiseimale analüüsile ning vaatama Eestit alati tervikuna. 1. Asko Lõhmuse väited põhinevad Tartu ülikooli looduskaitsebioloogide töörühma tehtud kontrolluuringul hõlmates 1000 juhupunkti üle Eesti. Märts, kell 14:00 Toimetamata 14:00 Istungi rakendamine 1. 17. Millal vara üle anti. Riigikogu ei tohi tegutseda valitsuse kummitemplina ja praaki toota, pigem tuleks rohkem vaielda, kui et teerulliga teistest üle sõita. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\n2. Näiteks on kättesaadavad metsainventeerimise andmed, samuti tagatakse ligipääs nii metsaomaniku esitatud metsateatiste menetlustele ja ekspertiisiaktidele kui ka kinnistuga seotud looduskaitselistele piirangutele. Üle Eesti on riigimetsast tänavu koristatud 131 tonni prügi, milleks on kulunud 63 000 eurot. Peametsaülema Andres Sepa sõnul võib sellest järeldada, et inimene on loomult mugav. Ü. . Dr Elliot, BVMS, MRCVS on veterinaararst, kellel on üle 30-aastane kogemus veterinaarkirurgias ja kaasloomade ravis. Nagu puidutööstuses ikka hakkab ka vineeritehases töö siis, kui tooraine jõuab tööstuse õuele. 1. Metskonna tähtsamaid ülesandeid oligi nende töö korraldamine ja kontroll. Eelnõu autorid on lähtunud eeldusest, et Vabariigi Valitsuse liikme töö on intensiivsem kui Riigikogu liikme oma. SMI. ;Astronoomia ja füüsika osakond Jaan Aarik Jaak Aaviksoo osakonnajuhataja Jaan Einasto Ene Ergma Arvi Freiberg Vladimir Hižnjakov Georg Liidja Endel Lippmaa Ülo Lumiste Tšeslav Luštšik Eve Oja Ergo Nõmmiste Martti Raidal Enn Saar Peeter Saari Mart Saarma Arved-Ervin Sapar Gennadi Vainikko Richard Villems ;Välisliikmed Richard R Ernst Charles Gabriel Kurland Jaan Laane Jaak Peetre Alar. Selle artikli autor on MRCVS Pippa Elliott. Metsaomaniku kontroll forvarderi töö üle\nKadaka tee 2.\nTöö kosneetika firmas.\nTlü eramus raha.\nRaha kasvatamise võrrandid.\nLihtne töö ekspress kohtunik.\nemail: [email protected] - phone:(324) 787-6752 x 1876\nVäiketraktorite haakeriistad - Õhtuleht\n-> Finantsturu osaline raha paigutaja\n-> Kalev spa hotel waterpark\nMetsaomaniku kontroll forvarderi töö üle - Kaotus raha kasiinos\nLietuvos rytas - Bear pull


Klaarika lugu: vahel on liiga hilja tagasi tulla ja vabandust paluda - ELUTARK\n01.mai 2018 22:17\nKui 20aastasena rasedaks jäin, jättis peigmes mind maha. Me ei jõudnuki koos elama hakata. Oli rabelemist, et pojaga ükis hakkama saada. Kergemaks läks siis, kui viis aastat hiljme uue mehe leidsin ja me tallinna lähedale tema majja elama läksime.\nEsialgu ei julgenud uskudagi sellist saatuse kingitust. Mees oli valmis poja lapsendama. Aasta pärast sündis meil tütar. Mina oma kultuuritöötaja palgaga ei suutnud rahaliselt kuigi palju panustada, aga mees teenis hästi ja oli helde. Lapsed aitasid alati majapidamises ja käisid suviti tööl. Muutsime oma kodu nii kauniks, et vahel mõtlesin rahuldustundega, nagu elaks me mõisas.\nEt see idüll ei ole igavene, hakkasin märkama siis, kui poeg gümnaasiumi lõpetas ja Tartusse õppima läks. Mees teatas, et tema pojale enam raha ei anna, kuna ta on nüüd täiskasvanud mees ja peab ise hakkama saama, muidu kasvab temast memmekas.\nKui ilmnes, et mees tõesti sellisest seisukohast ei tagane, ja ütlesin mehele, et seni oli ta su oma poeg ja nüüd enam pole. Tema naeris ja sõnas, et ka tütar peab ise hakkama saama, kui kooli ära lõpetab. Kes saab teda sundida täiskasvand inimesi ülal pidama?\nSamas oli ta poja suhtes suhtes jätkuvalt leplik ja kena. Poeg lõpetas ülikooli, võttis naise ja läks tema juurde elama. Siis läks tütar miskipärast isaga kõvasti riidu. Kui talt põhjust uurisin, küsis tütar, kas olen tõesti nii lihtsameelne, et ei märka mehe truudusetust või on mul ükskõik.\nEks ma olin neid sahinaid enne kuulnud küll, aga üldiselt pigistasin silma kinni. Sest iga juba selline, et mis kuumi tundeid meil enam. Pealegi oli mees minust kaks aastat noorem - arvasin, et möllab natuke ja rahuneb maha. Aga kui juba konkreetselt teada sain, kelle juures ta aina töölähetustes käib, sai mul süda täis. Rivaal oli minust kõvasti noorem ja mu võitlus tundus lootusetu. Tasapisi hakkasime lastega plaani pidama, et läheks siis parem päris lahku.\nKui mehega selle teemaks võtsin, salgas tema kõik maha ja teatas resoluutselt, et ei lase ta mul kuskile minna. Edasi läks asi aga hullemaks. Ta ei mõelnudki mingeid vabandusi välja. Tuli hilja töölt, sõi ja puhkas ja läks aga jälle. Mina ei paotanud enam suudki, aga otsustasin kindlalt, et aitab. Ausalt öeldes ajas naerma juba naerma, kuidas mees kangesti lahke püüdis olla, nagu poleks midagi lahti. Endamisi mõtlesin, et eks me näe, kes pärast paremini naerab.\nPoeg ostis siis just korraliku korteri, kuhu salaja oma isiklikud asjad viisin ja jäin ootama sobivat juhust, millal ta fakti ette seada. Tuli välja, et hoopis tema seadis mind.\nMees teatas lihtsalt ühel õhtul, et nüüd läheb ta ära, sest on päriselt armunud. Et lubab meil majas elada, kuni tahame, aga tema meisse ega majapidamisse enam ei investeeri.\nKoliski oma pruudi juurde. Lahutusega olin kohe nõus, et nad abielluda saaksid. Aasta hiljem abiellus tütar ja läks mehe juurde. Mina kolisin ajutiselt poja juurde nende last hoidma, nii et meie mõis jäi korraga ilma hooleks.\nJärgnevatel aastatel saime mehega paar korda kokku küll. Ühel korral ütles ta, et võin majast välja viia kõik, mida omaks pean, teisel korral teatas, et paneb sinna elama ühed sugulased, kelle olemasolust minul seni aimugi polnud.\nMina olin sealt oma kodinad ammu ära kandnud ja ta mõttes põrgusse saatnud. Poeg ei suhelnud temaga enam üldse, tütar siiski püüdis, aga rääkis, et isal pole temast sooja ega külma. Nõnda olid teed lõplikult lahku läinud.\nSaime hakkama, sest mina leidsin alati midagi, millega lisa teenida ja vahel isegi lapsi aidata. Siis aga sattusin haiglasse ja pidin pärast rasket operatsiooni ligi aasta taastuma.\nSiis küsis tütar ükskord isalt raha, kui tal tütar sündis ja mees tööta jäi. Aga isa rääkis ikka seda täiskasvanu-juttu ja lisas, et tal uus naine ja kulutusi niigi palju. Otsustasime, et meie teda enam ilmaski ei otsi ega palu midagi.\nMõned mu tuttavad ja eluaegne südamesõbranna ikka imestasid, kuidas ma mehe nii lihtsalt käest lasksin. Et oleksin pidanud võitlema. Aga esiteks pole mina võitleja-tüüp, teiseks vägisi armsaks ei saa, ja lõpuks on mul ka eneseuhkus. Palju valusam oli see, et lastest ütles ta ju sõna otseses mõttes lahti.\nVõimalik jah, et meie suhe polnud päris armastus, aga seda enam püüdsin hea naine olla. Meie suure aia lõin ikkagi mina koos lastega üles ja majas tegin ise remonti. Kui see ka armastus polnud, siis sügav sümpaatia ja andumus igatahes. Nii et mina küll ei leia, et ennast milleski süüdistama peaksin. Perenaise kohustused olid ka alati täidetud, pesu pestud ja toed korras. Nali küll, aga ümmardasin meest, et ta maksimaalselt hea välja näeks, kui teise naise kaissu ruttab. Süda läheb tänini täis, kui meelde tuleb. Eriti veel, kui nüüd kuulen, et ta pettis mind kogu aeg. Ju sellepärast teataski, et ei lase mind kuskile minna, sest sellest tema uuest vaevalt nii hoolsat majapidajannat saanuks.\nAastad läksid ja ma meenutasin meest aina vähem. Ei teadnud lapsedki isast midagi muud, kui et elab ja töötab ikka sealsamas. Oma praegusest neljast lapselapsest on ta näinud esimest, kuigi lapsed järgmiste sündimisest teada andsid. Nõnda oli see etapp elust lõpetatud ja arhiivi pandud.\nLahkuminekust oli möödas ligi 12 aastat, kui härra mulle helistas ja kohtumist palus. Olla arutada midagi tähtsat, mis mind vast rõõmustab. Muidugi lubasin minna, aga samas päris muretsesin, et äkki on tal midagi tõsist tervisega lahti või kavatseb välismaale kolida ja tahab lastele midagi jätta.\nHuvitav oli seegi, et kohtama kutsus ta mind meie majja, kus mina ega lapsed polnud pärast lahkuminekut enam käinud ja mis jälle tühi oli. Ta nägi endiselt hea välja, polnud justkui üldse vanemaks jäänud, juustes vaid veidi halli ja silmad justkui väsinud. Läksime tema autoga, ja esimese hooga ma ei mõistnud, et olemegi kohal. Sest aed oli niivõrd korrast ära.\nMees rääkis siis, et tema tõeline armastus leidis ligi kaks aastat tagasi noorema ja rikkama ja kolis tema juurde välismaale. Tema ise olevat aga aru saanud, kui loll ta oli, et minust ja lastest sedasi lahti ütles, sest mina olen tema õige armastus. Mina palusin, et ärme hakka enam vanu tonte üles raputama, rääkigu parem, mis tähtis asi tal oli. Siis jõudis ta ivani, et nüüd oleme elutargemad, lapsed on suureks kasvatatud ja kõige mõistlikum oleks meie päriskoju tagasi pöörduda ja siin elu taas püsti panna. Liigutavalt tore kuulda, kuidas ta ütles, et tema on edaspidi mu tugev kindlus ja mina tema kindel tagala! Ja lastelastel alati koht kuhu tulla.\nIssake - oleksin oodanud mida iganes, aga mitte seda. Ütlesin otsekohe välja, et mulle see ei sobi. Kuna tema polnud lastele sellest veel rääkinud, ütlesin, et kui kumbki neist huvitatud on, siis mina kätt ette ei pane, aga minul on oma kodu ja sealt ei lähe ma kuskile. See pahandas teda silmnähtavalt - nimetas mind egoistiks ja tänamatuks.\nPärast kodus mõtlesin rahulikumalt. „Meie" kasvatasime lapsed suureks, "meie" paneme elu käima? Olen juba korra see „meie" olnud, enam ei taha jälle samalt rehalt vastu muhku saada! Lastele ei rääkinud ma sellest midagi, aga isa rääkis neile ise. Lapsedki ütlesid ära. Isa rõhutas selle peale, et neil pole enam isa. Justkui oleks viimasel kümnel aastal olnud.\nKuulsin, et maja olevat maha müüdud, aga seal pole elumärke näha olnud.


Pestigon - Pakendi infoleht - täpilahus (50mg 0.5ml) - RX.EE\nPestigon - täpilahus (50mg 0.5ml) - Pakendi infoleht\nPestigon, 50 mg täpilahus kassidele fiproniil\nButüülhüdroksüanisool (E320) 0,1 mg\nKirpude (Ctenocephalides felis) nakkuse raviks. Ravimil on kohene ja püsiv insektitsiidne toime täiskasvanud kirpude uute nakkuste vastu kuni 5 nädalat.\nMitte kasutada haigetel (süsteemsed haigused, palavik jne) või haigusest paranevatel loomadel. Mitte kasutada küülikutel, sest võivad esineda ravimi kõrvaltoimed ja isegi surm.\nharv (rohkem kui 1l, kuid vähem kui 10l loomal 10,000st ravitud loomast)\nväga harv (vähem kui 1l loomal 10,000st ravitud loomast, kaasaarvatud üksikjuhud).\nKui loom lakub manustuskohta, võib esineda lühiajaline suurenenud süljeeritus, mis on peamiselt tingitud ravimi kandeaine omadustest.\nKasutamise järgselt on äärmiselt harva kirjeldatud võimalikke kõrvaltoimeid, näiteks mööduvaid nahareaktsioone manustamiskohas (ketendus, paikne karvakadu, sügelus, nahapunetus) ja üldist sügelust või karvakadu.\nPärast kasutamist on üksikutel juhtudel täheldatud suurenenud süljeeritust, pöörduvaid neuroloogilisi nähte (hüperesteesia, depressioon, närvinähud) või oksendamist.\nMitte võtta pipetti kotikesest välja enne kasutamist.\nHoida laste eest varjatud ja kättesaamatus kohas. Veterinaarravim ei vaja säilitamisel temperatuuri eritingimusi. Hoida originaalpakendis valguse ja niiskuse eest kaitstult.\nÄrge kasutage seda ravimit pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud pakendil.\nRavim ei takista puuke looma külge kinnitumast. Ravitud loomal hakkavad puugid surema esimese 24...48 tunni jooksul pärast kinnitumist ning enne seda kui puugid on end täielikult verd täis imenud, mis vähendab, kuid ei välista haiguste edasikandumise riski. Surnud puugid kukuvad sageli looma küljest maha, allesjäänud puugid on võimalik eemaldada puuki kergelt tõmmates.\nVältida sagedast looma ujutamist või šampooniga pesemist, kuna sellistes tingimustes ei ole ravimi toime püsivust testitud.\nLemmikloomadel leiduvad kirbud infesteerivad sageli looma korvi, magamisasemeid ja tavalisi puhkamiskohti, nagu vaibad ja pehme mööbel, mida tuleks massilise infestatsiooni korral ja tõrjemeetmetega alustamisel töödelda sobiva insektitsiidiga ning regulaarselt tolmuimejaga puhastada.\nInimesed, kes on fiproniili või abiainete suhtes ülitundlikud, peaksid kokkupuudet selle veterinaarravimiga vältima.\nNahale manustatava ravimi toksilisus on väga madal. Kõrvaltoimete esinemise risk võib üleannustamisel suureneda, seetõttu peab loomi alati ravima õige suurusega pipetiga vastavalt looma kehamassile.\nKasutamata veterinaarravim või selle jäätmed tuleb hävitada vastavalt kohalikule seadusandlusele. Fiproniilil võib olla kahjulik mõju veeorganismidele. Mitte saastada tiike, veeteid ega kraave ravimi või tühja pakendiga.\nTel: + 372 650 1920\nFax: + 372 650 1996


Komandandi tänaval käib läbipääsu pärast vaidlus\n13.11.2018. Autor: Ivika Laanet-Nuut\nKes tainas ehitab kuurid trossiga kokku?\nsee kivimüür-aed tundub tõesti väga tugev ja väärtuslik :)\nElaniku soov tundub jabur. Aga mina ei saa sellest meeletust soovist kõike nö vana säilitada. Sellise suhtumisega jääb ju maailma areng varsti seisma, varsti on ju kõik vana. Ferrum saab ka kunagi 100a, kas seda ei tohi ka siis enam lammutada ja uuendada. Või minuvälikemmerg? Ajalooline ehitis ikkagi.\nSeal majas mõnel rohud jäänud võtmata ja muud probleemi polegi.


Uudised - Kuidas on õlletööstus taastunud? Vaadake nende riikide edenemisribasid\nKuidas on õlletööstus taastunud? Vaadake nende riikide edenemisribasid\nBaarid ja restoranid avanesid üksteise järel koos öise majanduse elavnemise ja tänavakioskide õitsva majandusega, on kodumaine õlleturg näidanud head taastumishoogu. Kuidas on siis väliskolleegidega? USA käsitööõlletehased, kes olid kunagi mures selle pärast, et ei suuda ellu jääda, Euroopa baarid, mida toetavad joogitšekid, ja mõned õlletehased. Kas neil on nüüd kõik korras?\nÜhendkuningriik: baar avatakse kõige varem 4. juulil\nSuurbritannia kaubandusminister Sharma ütles, et baaride ja restoranide avamist "kõige varem" tuleb oodata 4. juulini. Seetõttu on tänavused Suurbritannia pubid suletud kauem kui tööajad.\nKuid viimastel nädalatel pakuvad paljud Ühendkuningriigi baarid takeaway õlut, mis on joodikute seas väga populaarne. Nii mõnigi õllesõber on tänaval kuude jooksul esimest pubiõlut nautinud.\nKa teistes Euroopa riikides on baarid taasavamas või kohe avamas. Varem julgustasid paljud õlleettevõtted õllesõpru ajutiselt suletud baaride toetamiseks eelnevalt vautšereid ostma. Nüüd, kui need baarid saavad taasavada, ootab joojate saabumist tervelt miljon pudelit tasuta või ettemakstud õlut.\nAustraalia: veinikaupmehed nõuavad alkoholimaksu tõstmise moratooriumi kehtestamist\nVälismeedia andmetel on Austraalia õlle-, veini- ja kangete alkohoolsete jookide tootjad, hotellid ja klubid teinud föderaalvalitsusele ühiselt ettepaneku peatada alkoholimaksu tõus.\nAustraalia õlletootjate assotsiatsiooni tegevjuht Brett Heffernan usub, et praegu pole õige aeg tarbimismakse tõsta. "Õllemaksu tõus on järjekordne löök klientidele ja baaride omanikele."\nAustraalia alkohoolsete jookide ettevõtte andmetel on alkohoolsete jookide müük Austraalias uue krooniepideemia mõju tõttu järsult langenud. Aprillis vähenes õlle müük aastaga 44% ja müük langes aastaga 55%. Mais langes õlle müük aastaga 19% ja müük 26%.\nAmeerika Ühendriigid: 80% käsitööõlletehastest saavad avaliku ja erasektori partnerlust\nVastavalt Ameerika õlletootjate assotsiatsiooni (BA) viimasele uuringule epideemia mõju kohta käsitööõlletootjatele väitis enam kui 80% käsitööõlletehastest, et nad on saanud raha palgakaitse programmi (PPP) kaudu, mis muudab nad enesekindlamaks tuleviku kohta. enesekindlus.\nTeine optimismi kasvu põhjus on see, et USA osariigid on hakanud oma äri taas avama ning enamikus osariikides on õlletehased loetletud varem lubatud toimingute loendis.\nKuid enamiku õllepruulijate müük on langenud ja pooled neist on langenud 50% või rohkem. Nende väljakutsetega silmitsi olles vähendavad õlletootjad lisaks palgatagatise programmi laenude taotlemisele ka kulusid.


Haarangus Kõrgõzstani eksjuhi kodule suri üks, sai viga üle 40 inimese - Maailm - Postimees.ee\nHaarangus Kõrgõzstani eksjuhi kodule suri üks, sai viga üle 40 inimese\nKõrgõzstani eksjuht Almazbek Atambajev.\nFOTO: VYACHESLAV OSELEDKO/AFP/ Scanpix Baltics\nKõrgõzstani julgeolekujõud läksid kolmapäeval endise presidendi Almazbek Atambajevi residentsi teda kinni pidama, kuid Atambajevi toetajad osutasid neile vastupanu; kokkupõrgetes sai surma üks eriüksuslane ning viga üle 40 inimese, ütlesid ametnikud.\nOlukord ähvardab läita Kesk-Aasia riigis poliitkriisi.\nSenistel andmetel Atambajevit kinni ei saadud.\nJulgeolekujõudude esimene sissetung algas kolmapäeva hilisõhtul, kuid ebaõnnestus - hulk Atambajevi toetajaid osutasid julgeolekujõududele vastupanu, mõned aga barrikadeerisid end residentsi ning võtsid kuus julgeolekujõudude liiget pantvangi.\nSeejärel teatati öötundidel teisest sissetungikatsest, kuid näib, et vastasseis on vähemalt praeguseks läbi.\nAtambajevi toetajad lubasid kuus pantvangi hommikul vabaks lasta, kui võimud taanduvad. Asesiseminister Kursan Asanovi sõnul otsustasid võimud toetajate nõudmise täita ning taandusid.\nKirgiisi uudisteagentuur jg.24 teatas hiljem, et julgeolekujõud lahkuvad Koi-Taši külast, kuid üksikasju ei täpsustanud.\nTervishoiuministeeriumi teatel on vigastustega haiglasse toimetatud 45 inimest, kellest üks oli haiglas surnud eriüksuslane.\nMinisteeriumi sõnul sai talle saatuslikuks püssikuul, mille tulistasid Atambajevi toetajad.\n«Üks kuulihaavaga eriüksuslane toimetati (haiglasse) äärmiselt tõsises seisundis. Hoolimata elustamispüüdlustest ta suri,» ütles ministeerium.\nMinisteeriumi varasemal teatel oli haiglassetoimetatute seas 15 julgeolekujõudude liiget.\nAtambajevi residents asub Biškeki lähedal Koi-Tašis. Atambajev, kes valitses 2011.-2017. aastani, oli viimastel nädalatel tema ja Džeenbeekovi vaheliste pingete tõustes residentsis julgeolekumeetmeid suurendanud.\nKokkupõrked julgeolekujõududega lahvatasid residentsis pärast seda, kui riiklik julgeolekukomitee GKNB teatas, et tema eriüksuslased alustasid «erioperatsiooni endise presidendi Almazbek Atambajevi kinnipidamiseks».\nGKNB väitel olid eriüksuslased relvastatud ainult kummikuulidega, samas kui Atambajevi toetajad olid tulistanud vastu lahingumoonaga.\nKoi-Tašist toimuvat Facebookis voogedastanud pealtnägija Mirbek Aitikejev aga ütles, et Atambajevi toetajad said tulirelvad eriüksuslastelt.\n«Tema toetajad varastasid relvi eriüksuslastelt, kes masside pealetungi eest taganesid. Atambajev on veel oma kodus sees... Levivad kuulujutud, et saadetakse juurde lisajõude. Inimesed siin teevad ettevalmistusi,» lausus Aitikejev.\nKohalikul ja välismeedial on raskusi Koi-Tašis asuvate töötajate kättesaamisega. Näib, et võimud segavad seal interneti- ja mobiiliteenust.\nKülast on kadunud ka elekter, ütles Atambajevi erakonna liige Dmitri Ložnikov Vene riiklikule uudistekanalile Rossiya-24.\nProkuratuur süüdistab endist presidenti ebaseaduslikus maaostus ja korruptsioonis. Parlament võttis Atambajevilt juunis puutumatuse, kuid ta on eiranud kolme politsei kutset tulla ülekuulamisele. Süüdistuste keskmes on ühe tuntud allilmabossi vabanemine vangist Atambajevi ametiajal.\nAtambajev tõotas seista süüdistustele vastu «lõpuni välja». Ta nimetas Džeenbekovi valitsust maffiaklanniks.\nMehed olid kunagi sõbrad ning Atambajev toetas Džeenbekovit, kui ta 2017. aastal presidendiks kandideeris. Mõni kuu hiljem pöörasid nad aga tülli, kui Atambajev hakkas pärast Džeenbekovi ametissesaamist teda avalikult kritiseerima.\nDžeenbekovi kantselei sõnul peatas president oma puhkuse ühes järveäärses kuurordis ning kohtub neljapäeval oma julgeolekunõukoguga.