Kohtla-Järve Linnavolikogu töökord–Riigi Teataja\nKohtla-Järve Linnavolikogu töökord\nKohtla-Järve Linnavolikogu töökord - sisukord\n§ 3 Volikogu liige\n§ 4 Volikogu fraktsioon\n§ 5 Volikogu komisjon\n§ 6 Volikogu komisjoni töökord\n§ 7 Juhtivkomisjon\n§ 8 Volikogu õigusaktide algatamine\n§ 9 Eelnõule esitatavad nõuded\n§ 10 Eelnõu menetlemine\n§ 11 Volikogu istung\n§ 12 Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine\n§ 13 Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil\n§ 14 Hääletamine volikogu istungil\n§ 15 Volikogu istungi lõpetamine\n§ 16 Umbusaldusmenetlus volikogus\n§ 17 Arupärimine\n§ 18 Volikogu istungi protokoll\nRT IV, 04.11.2021, 1\nVastu võetud 26.09.2018 nr 24\nRT IV, 11.10.2018, 1\n02.11.2021 RT I, 04.11.2021, 4 02.11.2021, Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi tunnistab Kohtla-Järve Linnavolikogu 26. septembri 2018. a määruse nr 24 § 18 lõike 1 viienda lause põhiseadusvastaseks ja kehtetuks.\n(1) Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi volikogu) on kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse linna hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.\n(2) Volikogu liikmete arvu määrab volikogu eelmine koosseis vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduses sätestatud nõuetele.\n(3) Töökorras kasutatakse mõisteid lähtuvalt Kohtla-Järve linna põhimäärusest.\n(1) Volikogu eestseisus on nõuandev organ volikogu esimehe juures volikogu istungi päevakorra kavandi ja töökorralduse muudatusettepanekute läbivaatamiseks. Eestseisuse otsustused on volikogu esimehele soovitusliku iseloomuga.\n(2) Volikogu eestseisusesse kuuluvad hääleõigusega volikogu esimees, volikogu aseesimehed, fraktsioonide ja volikogu alatiste komisjonide esimehed.\n(3) Eestseisuse koosolekust võtavad sõnaõigusega osa Kohtla-Järve Linnavalitsuse liikmed (edaspidi valitsuse liikmed), linnasekretär ja Kohtla-Järve Linnavolikogu Kantselei juhataja. Teiste isikute kutsumise eestseisuse koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab volikogu esimees.\n(4) Eestseisuse koosoleku kutsub kokku volikogu esimees. Eestseisuse koosolekud toimuvad vähemalt viis päeva enne korralist volikogu istungit. Volikogu esimees võib kokku kutsuda eestseisuse koosoleku vastavalt vajadusele.\n(5) Eestseisuse koosoleku päevakorra kavand koos eelnõude ja nende juurde kuuluvate dokumentidega peavad olema kättesaadavad eestseisuse liikmetele vähemalt kaks päeva enne eestseisuse koosolekut.\n(6) Eestseisuse koosolekul volikogu istungi päevakorra kavandi arutamisel kuulatakse ära eelnõu algataja esindaja. Juhtivkomisjonil ja volikogu alatistel komisjonidel (edaspidi komisjonid) on õigus esitada oma arvamust eelnõu kohta.\n(7) Eestseisuse koosolek protokollitakse ning protokollile kirjutab alla volikogu esimees.\n(8) Eestseisuse koosoleku protokollid on kättesaadavad Kohtla-Järve Linnavolikogu Kantseleis (edaspidi volikogu kantselei) . Eestseisuse koosoleku protokoll avalikustatakse elektrooniliselt linna dokumendiregistris (edaspidi dokumendiregister), mis on kättesaadav linna ametliku veebilehe kaudu.\n§ 3. Volikogu liige\n(1) Volikogu liige on isik, kes on osutunud valituks vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele. Volikogu liikme volituste peatumise, lõppemise ja volituste taastamise alused sätestab kohaliku omavalitsuse korralduse seadus.\n(2) Volikogu liikme tegevus oma volituste täitmisel on avalik.\n(3) Volikogu liikmel on õigus:\n2) seada üles kandidaate volikogu poolt valitavatele, kinnitatavatele või määratavatele kohtadele;\n3) esitada volikogu menetluses olevale eelnõule täiendus- ja muudatusettepanekuid;\n4) kuuluda fraktsiooni, komisjoni;\n5) saada volikogu ja valitsuse õigusakte, valitsuse hallatavate asutuste dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;\n6) esineda volikogu istungil avaldusega, protestiga, sõnavõtuga, repliigiga ja esitada küsimusi;\n7) kasutada valitsuse ja volikogu ruume linnaelanike vastuvõtuks ja saada abi volikogu kantseleist selle korraldamiseks;\n8) informeerida linnaelanikke volikogu kantselei kaudu volikogu liikme vastuvõtuajast ja kohast;\n9) saada tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras.\n(4) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt. Volikogu liige on kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge tehakse volikogu istungi protokolli. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.\n(5) Volikogu liige on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras.\n§ 4. Volikogu fraktsioon\n(1) Fraktsiooni võivad moodustada vähemalt viis volikogu liiget. Fraktsiooni võivad kuuluda ainult samast erakonna või valimisliidu nimekirjast volikogusse valitud liikmed. Ühte valimisnimekirja kuulunud volikogu liikmed võivad moodustada ainult ühe fraktsiooni. Fraktsiooni nimeks on erakonna või valimisliidu nimekirja nimi.\n(2) Fraktsioon moodustatakse otsusega, mille allkirjastavad kõik fraktsiooni liikmed ja see edastatakse volikogu kantseleisse.\n(3) Fraktsiooni registreerib volikogu kantselei. Fraktsioon valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Fraktsiooni moodustamisest teavitab volikogu esimees volikogu lähimal istungil.\n(4) Muudatused fraktsiooni koosseisus vormistatakse fraktsiooni otsusega, mis edastatakse koheselt volikogu kantseleile. Volikogu kantselei edastab otsuse volikogu liikmetele dokumendiregistri kaudu. Fraktsiooni koosseisu muudatus jõustub fraktsiooni vastava otsuse vastuvõtmisest.\n(5) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest kirjalikult fraktsiooni ja volikogu kantseleid. Volikogu kantselei teeb selle teatavaks volikogu liikmetele dokumendiregistri kaudu. Liige loetakse fraktsioonist lahkunuks teate edastamisel volikogu kantselei poolt volikogu liikmetele, sõltumata fraktsiooni otsuse olemasolust.\n(6) Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata fraktsiooni vastava otsuse alusel. Vastav otsus edastatakse volikogu kantseleile. Volikogu kantselei teeb selle teatavaks volikogu liikmetele dokumendiregistri kaudu.\n(7) Fraktsioonil on õigus:\n3) seada üles kandidaate volikogu poolt valitavale, kinnitatavale või määratavale kohale;\n4) oma liikme kaudu esineda volikogu istungil sõnavõtuga;\n5) võtta volikogu istungil enne eelnõu lõpphääletusele panemist kuni 10-minutilist vaheaega.\n(8) Fraktsiooni tegevus lõpeb:\n2) kui samast nimekirjast volikokku valitud fraktsiooni liikmete arv langeb alla käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud miinimumarvu;\n§ 5. Volikogu komisjon\n(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Volikogu alatise komisjoni esimehe (edaspidi komisjoni esimees) ja aseesimehe valib volikogu oma liikmete hulgast Kohtla-Järve linna põhimääruses sätestatud korras, arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 47 lg 12 toodud erisusi.\n(2) Volikogu kinnitab alatise komisjoni liikmed ja teeb muudatusi komisjoni koosseisus komisjoni esimehe esildisel. Esildises on märgitud alatise komisjoni liikmete kandidaatide nimed, töökohad ja valiku põhjendus. Vähemalt pool alatise komisjoni liikmetest peavad olema volikogu liikmed, välja arvatud revisjonikomisjon, mille kõik liikmed peavad olema volikogu liikmed.\n2) koostab komisjoni töökava;\n3) koostab koosolekute päevakorra;\n4) jaotab komisjoni liikmete vahel tööülesanded;\n5) kutsub kokku komisjoni koosoleku;\n6) otsustab, keda kutsuda osalema komisjoni koosolekul päevakorra küsimuste arutelul;\n7) juhatab komisjoni koosolekut;\n8) annab komisjoni tegevusest volikogule aru igal aastal hiljemalt 1. oktoobriks;\n9) kirjutab alla komisjoni poolt koostatavatele ja väljastatavatele dokumentidele.\n(2) Koosolekud toimuvad üldjuhul üks kord kuus. Juulikuus ning eestseisuse koosoleku ja volikogu istungi toimumise päeval komisjoni koosolekuid reeglina ei toimu.\n(3) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees.\n(4) Komisjoni kokkukutsumise teade, koosoleku päevakorra ja päevakorras nimetatud küsimuste materjalid saadab komisjoni esimees e-posti kaudu komisjoni liikmetele ja volikogu kantseleisse hiljemalt viis päeva enne komisjoni koosolekut.\n(5) Volikogu kantselei avalikustab komisjoni kokkukutsumise teate koos päevakorraga esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kaks päeva enne komisjoni koosolekut linna ametlikul veebilehel.\n(6) Komisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Komisjoni otsused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.\n(7) Kõigis alatistes komisjonides menetletakse põhimääruse, eelarve, eelarvestrateegia, linna arengukava ja üldplaneeringu ning nende muutmise eelnõusid.\n(8) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige, valitsuse liige, volikogu kantselei juhataja või linnasekretär. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab komisjoni esimees.\n(9) Komisjoni liige informeerib esimesel võimalusel komisjoni esimeest, kui ta ei saa komisjoni koosolekust osa võtta.\n(10) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid elektroonilise koosoleku vormis. Komisjoni esimees saadab otsuse eelnõu koos asjasse puudutavate materjalidega komisjoni liikmetele e-posti kaudu, määrates tähtaja, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama elektrooniliselt oma seisukoha ja mis ei või olla lühem kui kolm päeva. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on komisjoni otsuse poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks. Otsus loetakse vastuvõetuks poolthäälteenamusega.\n(11) Komisjoni koosolek protokollitakse. Protokoll vormistatakse seitsme päeva jooksul ja edastatakse koheselt volikogu kantseleisse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, komisjoni liikmete ning algatajate eriarvamused.\n(12) Protokollid on kättesaadavad volikogu kantseleis ja dokumendiregistris.\n§ 7. Juhtivkomisjon\n(1) Volikogu esimees võib määrata volikogu komisjonide hulgast eelnõule juhtivkomisjoni. Juhtivkomisjon tuleb määrata linnaelanike algatatud eelnõu puhul.\n(2) Pärast juhtivkomisjoni määramist eelnõule peab komisjon viie nädala jooksul esitama eelnõu volikogu esimehele istungi päevakorda võtmiseks või esitama taotluse pikema menetlusaja saamiseks.\n(3) Juhtivkomisjoni määramisel esitatakse kõik eelnõu muudatusettepanekud juhtivkomisjonile e-posti kaudu.\n(4) Muudatusettepanekuid võivad teha kõik volikogu liikmed, komisjonid, fraktsioonid ning eelnõu koostaja juhtivkomisjoni sätestatud tähtajal, mis ei või olla lühem kui kakskümmend päeva.\n(5) Eelnõu muudatusettepanek peab sisaldama viidet eelnõu muudetavale osale ja soovitava muudatuse täpset sõnastust ning põhjendust.\n(6) Juhtivkomisjon menetleb muudatusettepanekuid, kaasates algataja. Ettepanekute arvestamisel muudab eelnõud ja seletuskirja. Seletuskirjas kirjeldab ettepanekuid ning esitab lõpliku eelnõu volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee hiljemalt kümme päeva enne volikogu istungit.\n(7) Volikogu kantselei edastab juhtivkomisjonilt laekunud lõpliku eelnõu volikogu liikmetele.\n§ 8. Volikogu õigusaktide algatamine\n7) volikogu kantselei juhatajal;\n8) linnaelanikel seaduses sätestatud alustel ja korras.\n(2) Volikogu võib teha valitsusele ülesandeks välja töötada volikogu õigusakti eelnõu.\n(3) Eelnõu algataja esitab eelnõu volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee.\n§ 9. Eelnõule esitatavad nõuded\n(1) Volikogu õigusakti eelnõu ja sellele lisatud materjalid peavad olema juriidiliselt, normitehniliselt ja keeleliselt korrektsed.\n(2) Eelnõu peab olema dateeritud ja varustatud koostaja ning algataja nime, kontaktandmetega ja nende allkirjadega.\n(3) Volikogu otsuse eelnõu peab sisaldama põhjendusi ja kaalutlusi.\n(4) Volikogu määruse eelnõule kohaldatakse Vabariigi Valitsuse poolt Vabariigi Valitsuse ja ministri määruse eelnõu kohta kehtestatud normitehnilisi nõudeid erisustega, mis tulenevad kohaliku omavalitsusüksuse õiguslikust seisundist.\n(5) Volikogu määruse eelnõule peab olema lisatud seletuskiri.\n(6) Määruse eelnõu seletuskiri peab sisaldama:\n1) eelnõu koostaja ja algataja nimed, kontaktandmeid, allkirjad ja kuupäeva;\n2) õigusakti kehtestamise vajalikkuse põhjendust;\n3) õigusakti kehtestamisega seotud majanduslike kulude arvestusi ja finantseerimisallikaid;\n4) õigusakti kehtestamisega kaasnevate võimalike õiguslike, majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede prognoosi;\n5) andmeid eelnõu rakendamisega kaasnevate organisatsiooniliste muudatuste kohta;\n6) andmeid selle kohta, millised rakenduslikud õigusaktid on veel esitatud õigusakti eelnõu rakendamiseks vajalikud, kes need koostab ja millistel tähtaegadel;\n7) muid vajalikke andmeid ja põhjendusi, mis on olulised eelnõu vastuvõtmiseks.\n§ 10. Eelnõu menetlemine\n(1) Eelnõud, mis vastavad paragrahvis 9 sätestatud nõuetele, edastab volikogu kantselei dokumendiregistri kaudu kõigile volikogu liikmetele ning valitsusele, kui algataja ei ole valitsus ega linnapea, lisades informatsiooni juhtivkomisjoni kohta.\n(2) Eelnõu puhul, mis ei vasta paragrahvis 9 sätestatud nõuetele, teeb volikogu kantselei eelnõu algatajale ettepaneku viia eelnõu nõuetega vastavusse kümne päeva jooksul. Kui eelnõu algataja ei kõrvalda puudusi, tagastab volikogu kantselei eelnõu selle algatajale.\n(3) Muudatusettepanekud esitatakse ning suunatakse arvamuse avaldamiseks algatajale dokumendiregistri kaudu kahekümne päeva jooksul ning erakorralise istungi korral kahe päeva jooksul eelnõu edastamisest, kui juhtivkomisjoni ei ole määratud, arvestades §-s 7 sätestatut.\n(4) Muudatusettepanekuid võivad teha kõik volikogu liikmed, komisjonid, fraktsioonid ning eelnõu koostaja.\n(6) Algataja menetleb muudatusettepanekuid. Ettepanekute arvestamisel muudab eelnõud ja lisab seletuskirja. Seletuskirjas kirjeldab kõiki arvestatud ja arvestamata ettepanekuid ning esitab lõpliku eelnõu volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee hiljemalt kümme päeva ning erakorralise istungi korral kakskümmend neli tundi enne volikogu istungit.\n(7) Volikogu kantselei edastab algatajalt laekunud muudetud eelnõu ja seletuskirja volikogu liikmetele.\n(8) Mõjuval põhjusel võib eelnõu algataja esitada muudatusettepanekud volikogu kantseleisse e-postile volikogu@kjlv.ee hiljemalt kolm päeva enne volikogu istungit. Volikogu kantselei edastab muudatusettepanekud viivitamatult volikogu liikmetele.\n(9) Eelnõu algataja või ettekandja võib eelnõu tagasi võtta igal ajal enne selle lõpphääletusele panemist.\n(10) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele ja redaktsioonitoimkonna moodustamise, millesse kuulub ka eelnõu koostaja, otsustab volikogu, v.a juhul, kui eelnõu algataja või ettekandja võtab eelnõu tagasi. Eelnõu lugemise katkestamise või järgmisele lugemisele saatmise korral otsustab volikogu muudatusettepanekute esitamise aja, volikogu otsustus kantakse istungi protokolli.\n(11) Eelnõu langeb menetlusest välja, kui eelnõu esimesel lugemisel ei otsusta volikogu saata eelnõu teisele lugemisele ega katkesta eelnõu lugemist.\n(12) Eelnõud, mille lugemine katkestati, lülitab volikogu esimees järgmise istungi päevakorra kavandisse esimestena.\n(13) Eelnõu, mis otsustati saata järgmisele lugemisele, tuleb algatajal järgmisele lugemisele esitada hiljemalt kolme kuu jooksul, kui volikogu ei otsusta teisiti. Kui eelnõu algataja ei esita eelnõud järgmisele lugemisele kehtestatud tähtajaks, langeb eelnõu menetlusest välja.\n(14) Eelnõu lugemise jätkamisel või järgmisel lugemisel peab eelnõu algataja esitama parandatud või täiendatud teksti.\n(15) Järgmisi eelnõusid on kohustuslik menetleda vähemalt kahel lugemisel:\n1) linnaeelarve vastuvõtmine;\n2) linna põhimääruse kinnitamine ja muutmine, kui muutmine ei tulene seadusest;\n3) linna eelarvestrateegia ja arengukava vastuvõtmine ja muutmine;\n4) kohalike maksude kehtestamine ja muutmine.\n§ 11. Volikogu istung\n(1) Volikogu töö vorm on istung.\n(2) Volikogu on otsustusvõimeline, kui selle istungist võtab osa üle poole volikogu koosseisust.\n(3) Volikogu korralised istungid toimuvad iga kuu viimasel neljapäeval algusega kell 15.00. Juulis korralisi istungeid ei toimu. Kui istungi toimumise päev langeb riiklikule pühale või on otstarbekas muuta istungi toimumise aega, määrab volikogu esimees istungi toimumise teistsuguse aja ning informeerib istungi teistsugusest ajast volikogu eelneval istungil.\n(4) Volikogu esimees võib kutsuda erakorralise volikogu istungi kokku valitsuse või volikogu koosseisu vähemalt ühe neljandiku kirjalikul ettepanekul kiiret otsustamist vajavate küsimuste arutamiseks. Volikogu erakorralise istungi peab volikogu esimees kokku kutsuma hiljemalt nelja päeva jooksul kirjaliku ettepaneku saamisest. Erakorralisele istungile minevatele eelnõudele ei laiene § 2 ning § 10 lõikes 2 sätestatud nõuded.\n(5) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku Kohtla-Järve linna valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud aja jooksul. Istungite nummerdamist alustatakse volikogu uue koosseisu kokkukutsumisest.\n(6) Kutse volikogu istungile tehakse volikogu liikmetele teatavaks volikogu kantselei poolt dokumendiregistri vahendusel vähemalt neli päeva enne korralist või erakorralist istungit. Kui volikogu liige soovib infovahetuseks kasutada muud viisi, informeerib ta sellest kirjalikult volikogu kantseleid. Volikogu istungi kutses peab olema ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused.\n(7) Teade volikogu istungi kokkukutsumise kohta avaldatakse hiljemalt kaks päeva enne volikogu istungi toimumist linna ametlikul veebilehel. Teates peab olema ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused.\n(8) Volikogu istungi tööaeg on kuni kuus tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti. Volikogu istungil tehakse kümneminutine vaheaeg iga kahe tunni töötamise järel, volikogu otsusel võib vaheaeg olla pikem. Vaheaja algust võib muuta, kui seda tingib küsimuse arutelu.\n(9) Volikogu istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi kinniseks üksikküsimuse arutelu osas, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.\n(10) Volikogu istungist võtavad osa sõnaõigusega valitsuse liikmed ja linnasekretär. Teiste isikute kutsumise volikogu istungile ja neile sõna andmise otsustab volikogu esimees.\n(11) Volikogu esimehega kooskõlastatult võib teha raadio- ja teleülekandeid ning foto-, video- ja helisalvestusi tingimusel, et see ei segaks volikogu istungi läbiviimist ega volikogu liikmete tööd.\n(12) Volikogu liikmed registreeritakse istungil osalejaks sellekohasel registreerimislehel. Kui volikogu liige peab istungilt lahkuma enne istungi lõppu, peab ta sellest eelnevalt informeerima volikogu esimeest ning istungi protokollijat. Volikogu liikme lahkumise aeg märgitakse istungi protokolli.\n§ 12. Volikogu istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine\n(1) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees.\n(2) Volikogu arutab istungi kutses märgitud ja nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi.\n(3) Istungi alguses tehakse teatavaks istungi päevakorra kavand. Seejärel vaadatakse läbi enne volikogu istungit kirjalikult esitatud volikogu esimehele ettepanekud päevakorra kohta. Kui volikogu nõustub päevakorra kavandi kohta esitatud ettepanekuga, loetakse see rahuldatuks hääletamata, kui keegi volikogu liikmetest hääletamist ei nõua.\n(4) Pärast ettepanekute läbivaatamist ja vajadusel hääletamist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega. Kui päevakorda tervikuna ei kinnitata, paneb volikogu esimees kõik päevakorraküsimused ükshaaval hääletusele. Küsimus võetakse päevakorda poolthäälte enamusega.\n(5) Pärast päevakorra kinnitamist võivad volikogu liikmed esitada arupärimisi töökorra § 17 lõike 1 punktides 1-4 nimetatud isikutele, anda üle volikogu õigusakti eelnõusid ja esineda avaldusega, mille kestus ei tohi ületada viit minutit. Avaldusega võivad esineda ka valitsuse liikmed ja volikogu esimehe poolt kutsutud teised isikud.\n(6) Istungil üle antud eelnõud esitatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval elektrooniliselt volikogu kantseleisse.\n§ 13. Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil\n(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu ettekandja ja kaasettekandja, kui ta on määratud, kuni viieteistkümneminutise ettekandega igaüks. Kui eelnõule on määratud juhtivkomisjon, siis komisjoni esindaja on kaasettekandjaks. Eelnõu kannab ette linnapea, vastava valdkonna abilinnapea või linnasekretär, kui eelnõu esitajaks on valitsus.\n(2) Eelnõu ettekandja või kaasettekandja, kui selleks on juhtivkomisjon, annab ülevaate kõigi tähtajaks laekunud muudatusettepanekute arvestamise või mittearvestamise kohta. Eelnõu ettekandja või kaasettekandja taotlusel võib volikogu esimees ettekande aega pikendada. Kui ettekandja või kaasettekandja kaldub ilmselt antud teemast kõrvale, hoiatab volikogu esimees teda või lõpetab ettekande.\n(3) Ettekandjale ja kaasettekandjale võib esitada suuliseid küsimusi. Volikogu esimehel on õigus kõrvaldada asjasse mittepuutuvaid küsimusi. Samas päevakorraküsimuses antakse volikogu liikmele sõna kuni kahe suulise küsimuse esitamiseks.\n(4) Volikogu liikmele antakse sõna kuni kaheminutiseks sõnavõtuks kohalt või kuni viieminutiseks kõneks kõnepuldist.\n(5) Küsimuse esitamise, sõnavõtu- ja kõnesoovist annab volikogu liige märku käega.\n(6) Volikogu esimees paneb hääletusele need õigeaegselt esitatud, kuid juhtivkomisjoni või algataja poolt arvestamata jäetud muudatusettepanekud, mida volikogu liige nõuab.\n(7) Ettekandjal ja kaasettekandjal on õigus kuni kolmeminutiseks lõppsõnaks.\n(8) Volikogu esimees paneb vajadusel eelnõu lõpphääletusele.\n§ 14. Hääletamine volikogu istungil\n(1) Volikogu istungi alguses kontrollitakse volikogu liikmete kohalolekut.\n(2) Volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab.\n(3) Hääletamine on avalik, välja arvatud isikuvalimised.\n(4) Volikogu liige hääletab isiklikult.\n(5) Hääletamine toimub käe tõstmisega, isikuvalimistel hääletusedelite täitmisega põhimääruses sätestatud korras.\n(6) Hääletamise tulemused fikseerib ja teeb teatavaks volikogu esimees.\n(7) Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on volikogu liikmel kohe pärast hääletamise tulemustest teatamist. Kordushääletamine viiakse läbi juhul, kui on tekkinud kahtlus häältelugemise õigsuses käe tõstmisega toimunud hääletamisel.\n§ 15. Volikogu istungi lõpetamine\n(1) Volikogu istungi lõpetab volikogu esimees sõnadega "Istung on lõppenud".\n(2) Volikogu esimees pikendab istungit arutusel oleva päevakorrapunkti ammendumiseni, kui volikogu istungi lõppemise kellaajaks ei ole istungi päevakord ammendunud. Päevakorrapunkti ammendumisel paneb volikogu esimees hääletamisele istungi pikendamise päevakorra ammendumiseni või istungi lõpetamise.\n(3) Arutamata jäänud päevakorrapunktid lülitatakse järgmise istungi päevakorra kavandisse esimestena, kui volikogu otsustab istungi lõpetada enne päevakorra ammendumist.\n§ 16. Umbusaldusmenetlus volikogus\n(1) Isik, kelle suhtes umbusalduse avaldamine on algatatud, või valitsuse esindaja, kui umbusalduse avaldamine on algatatud valitsuse suhtes, võib esineda kaasettekandega.\n(2) Pärast küsimusi on ettekandjal ja kaasettekandjal õigus lõppsõnale.\n(3) Pärast lõppsõna ärakuulamist paneb volikogu esimees umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu hääletusele. Otsus tehakse avalikul hääletusel volikogu koosseisu häälteenamusega.\n§ 17. Arupärimine\n(1) Volikogu liikmel ja fraktsioonil on õigus esitada arupärimisi:\n1) valitsuse liikmetele;\n2) omavalitsusliitude volikogusse ja üldkoosolekule kuuluvate volikogu esindajatele;\n3) omavalitsusliitude juhatusse kuuluvatele volikogu liikmetele;\n4) kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu nõukogu või juhatuse esimehele.\n(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult. Arupärimine peab sisaldama arupärimisele vastamise viisi.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud arupärimised esitatakse kas volikogu istungil või volikogu kantseleile. Volikogu kantselei korraldab arupärimise edastamise selle adressaadile esimesel võimalusel.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud arupärimised esitatakse Kohtla-Järve Linnavalitsuse Linnakantseleile (edaspidi linnakantselei). Linnakantselei korraldab esimesel võimalusel arupärimise edastamise selle adressaadile ning suulise vastuse soovi korral volikogu asjaomasele komisjonile koos taotlusega võtta arupärimisele vastamine komisjoni koosoleku päevakorda.\n(5) Arupärimisele, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 punktis 4 nimetatud isikule esitatud arupärimisele, vastamise viisideks on:\n2) kirjalik vastus;\n3) suuline vastus volikogu istungil ja kirjalik vastus.\n(6) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata linnakantselei kaudu volikogule kümne tööpäeva jooksul, arvates arupärimise adressaadile edastamisest. Volikogu kantselei korraldab vastuse edastamise arupärimise esitajale. Kirjalik vastus tehakse hiljemalt volikogu istungi ajaks teatavaks kõikidele volikogu liikmetele.\n(7) Volikogu esimees võtab pärast vastuse laekumist volikogu kantseleile arupärimisele vastamise järgmise volikogu istungi päevakorda, kui arupärimisele soovitakse suulist vastust volikogu istungil.\n(8) Volikogu istungil arupärimisele suulise vastamise korral on arupärijal õigus esitada iga arupärimise küsimuse kohta kaks täpsustavat küsimust. Volikogu liikme taotlusel võib volikogu esimees anda sõna täiendavate suuliste küsimuste esitamiseks.\n(9) Kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu nõukogu või juhatuse esimehele esitatud arupärimisele vastamise viisideks on:\n1) suuline vastus volikogu asjaomase komisjoni koosolekul;\n3) suuline vastus volikogu asjaomase komisjoni koosolekul ja kirjalik vastus.\n(10) Kirjalik vastus kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu nõukogu või juhatuse esimehele esitatud arupärimisele tuleb saata linnakantseleile kolmekümne päeva jooksul, arvates arupärimise adressaadile edastamisest. Linnakantselei korraldab vastuse edastamise arupärimise esitajale.\n(11) Asjaomase komisjoni esimees võtab komisjoni arupärimisele vastamise komisjoni koosoleku päevakorda arupärija ja arupärimise adressaadiga kokkulepitud ajal, kui arupärimisele soovitakse suulist vastust volikogu asjaomase komisjoni koosolekul.\n(12) Komisjoni koosolekul arupärimisele suulise vastamise korral on arupärijal ja komisjoni liikmetel õigus esitada arupärimise vastajale täpsustavaid küsimusi.\n§ 18. Volikogu istungi protokoll\n(1) Volikogu istung protokollitakse ja helisalvestatakse, kinnise küsimuse arutelu ei avalikustata. Protokoll vormistatakse seitsme päeva jooksul. Helisalvestist säilitatakse volikogu kantseleis kuus kuud. Helisalvestist võivad protokolliga võrdlemise eesmärgil kuulata volikogu liikmed, volikogu istungil sõnaõigusega osalevad isikud või põhjendatud huvi korral teised isikud volikogu esimehe loal.\n[RT I, 04.11.2021, 4 - jõust. 02.11.2021, Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi tunnistab Kohtla-Järve Linnavolikogu 26. septembri 2018. a määruse nr 24 § 18 lõike 1 viienda lause põhiseadusvastaseks ja kehtetuks.]\n(2) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud, ettepanekute esitajate nimed, vastuvõetud otsused, hääletustulemused.\n(3) Volikogu istungi protokollile lisatakse häältelugemiskomisjoni protokollid isikuvalimiste kohta.\n(4) Volikogu istungi protokolli vormistab volikogu esimehe poolt määratud isik. Volikogu istungi protokollile kirjutab alla volikogu esimees.\n(5) Volikogu istungite protokollid on kättesaadavad volikogu kantseleis ja avalikustatakse dokumendiregistris.\n(6) Linna ametlikul veebilehel ja sotsiaalmeediakanalites avaldatud volikogu istungi materjalide (tekstid, fotod, videomaterjalid) autoriõigused kuuluvad volikogu kantseleile. Materjalide kasutamine on lubatud seaduses sätestatud juhtudel. Materjalide reprodutseerimine (välja arvatud isiklikel mitteärilistel eesmärkidel), töötlemine, avalik esitamine, eksponeerimine, üldsusele suunamine tehnilise vahendi kaudu ja levitamine, on lubatud ainult omaniku loal. Loa taotlemise avaldus tuleb esitada e-postile volikogu@kjlv.ee.


Loll on see, kes kõnnib vastutuult — Sirp\nJan Teeveti, Kirill Havanski ja Joosep Uusi rännaklavastus „Labürint“ annab tänuväärse võimaluse salvestada tükike linnast mälupiltidena, tuletades ka meelde jalutamise võlu.\nPaide teatri „Labürint“, idee autorid ja teostajad Jan Teevet, Kirill Havanski ja Joosep Uus. Alates 22. VI veebis https://www.paideteater.ee/laburint.\nVõtsin rännaku ette jaanipäeval üsna inimtühjas ja üksjagu täis ehitatud Kalamajas, kodukandis. Kui palju pikem tundub korduvalt läbitud vahemaa, kui avastad, et teeäärne on korraga maju täis ehitatud! Eks ma ju teadsin, et on ehitatud, sest majad ei sünni üleöö, kuid punktist A punkti B liikudes ei märka alguse ja lõpu vahel suurt midagi. Meile ei ole enam omane lihtsalt hulkuda. Paide teatri „Labürint“ annab selleks võimaluse. Neid vaateid pole ma näinud, pole märganud neid oluliseks pidada, kuigi kellelegi on need turvaankruks, koduväravaks. Teeks pilti, mõtlen (hea artikli juurde panna), aga loobun, sest milleks linna kammitsaisse püüda, vaateid postkaardistada – need pole ju sinu ankrud ja väravad.\n„Kust poolt tuul puhub?“ küsib hääl mu kõrvaklappides. Ta jätkab: „Vanaisa tegi ikka nimetissõrme keelega märjaks ja tõstis õhku. Ära pelga. Mitte sina ei näe loll välja, vaid loll on see, kes kõnnib vastutuult. Sina hakka nüüd rahulikult kõndima, aga nii, et tuul oleks tagant.“ See mõttekäik on refrään Jan Teeveti, Kirill Havanski ja Joosep Uusi rännaklavastuses, mille selgrooks mälestused (vanaisast). Nii Teeveti vanaisast Veljo Kärnerist, kes nägi poisina pealt, kuidas taganevad Saksa ja peale tungivad Vene väed Suur-Pahila küla maadel kokku põrkasid (lavastus ongi talle pühendatud), aga ka minu (ja sinu) vanaisast, sest, nagu lavastuses öeldakse, linn on labürint, kus on korraga kohal kõik mälestused: kukkumine märtsilibedal teel, suvine pärnapuu jne.\nSeega, teema osas on „Labürint“ dramaturgiliselt hästi komponeeritud (poeetilist mõõdet lisab Jorge Luis Borgese jutustus kahest kuningast ja labürindist, mis näitab, et mõnikord on kõige läbimatum hoopiski seinte ja treppideta labürint, tühi väli – eriti, kui sinna satutakse iseenese ülbuse tõttu), aga linnaavastuse ja rännaklavastusena võinuks tekstis enam õhku olla.\nNagu öeldud, annab lavastus tänuväärse võimaluse salvestada tükike linnast mälupiltidena, tuletades ka meelde jalutamise võlu (olen ma üldse kunagi astunud nii aeglaselt kui nüüd, et kõrvus takti lugeva metronoomiga sammu pidada?), aga et selle rännaku kogemus poleks peamiselt arhitektuurialane, vaid ka isiklik, sõltub ilmselt valitud etenduspaigast. (Muide, mehed jäävad tõesti sagedamini jõllitama.)\nMa olen Tallinnas sisserännanu ja oma vanaisast ega ka oma elu esimesest poolest pole mul selle linnaga seotud mälestusi. Muidugi saab ette kujutada, mõelda lavastuses viidatud pärnapuu koduhoovis kasvanud kastaniks ning paigutada see omakorda vaimusilmas mõnda Väike-Patarei tänava hoovi, millest ma rännakul mööda jalutasin, aga ilmselt on elamus vahetum, kui ei pea ülekannet tegema, kui jalutadki seal, kus sinu mälestused juba ees ootavad. Seejuures ei tea ka: võib-olla kogemus hoopis vaesestuks, kui saad mugavalt reaalsusse jääda ega pea abstraheerima. Proovi järele ja anna teada.\nKüll aga saanuks lavastusmeeskond rohkem läbi mõelda rändaja juhtimisega seotu, arvestada tema füüsilisusega. Ma ei oska ka mitme kuulamise pealt öelda, millise loogika põhjal anti mulle ülesanne pöörata järgmiselt ristmikult kas siis vasakule või paremale. Kohati on need käsud sisuliselt põhjendatud (näiteks pööra sinna, kus pole inimesi ees; kõnni nii, et tuul oleks tagant), aga mitte alati. Küllap eeldati, et inimene on laisk ja jalutab tuttavas keskkonnas (mida ma ka ju tegin), ning eesmärgiks seati juhtida mind veidigi harjumuspäraselt teelt kõrvale. Mis seal salata, panin enne algust mõttes tunnise jalutuskäigu marsruudi tõepoolest paika, ja seda enam tahtnuks, et mul olnuks võimatu oma plaani järgida. Eksitage mind ometigi!\nEhk olnuksin altim tavapäratuid teid valima, kui lavastus andnuks mulle rohkem aega kohale jõuda. Kui annad käsu nagu „möödu veel kahest majast ja jää siis seisma“ või „mine selle tänava kõige koledama maja juurde“, siis peab ka arvestama, kui kaua kulub aega nende vahemaade läbimiseks. Tekst aga liigub omasoodu edasi ja kui ei taha just seda katkestada, pausile panna (kes viitsiks ja miks peaks tahtmagi, kui kõrvu voolav helimaastik – Joosep Uusi hääl ja Kirill Havanski muusika – hoiavad sind mõnusas hulpimises), siis ongi ainus valik seisatuda mõttes, jõuda kohale hiljem. (Muide, hetkedel, kus tuli tuulele selg pöörata, olin ma jõudnud tõepoolest juhuslikult silmitsi mere(tuule)ga.) Aga võib-olla ongi viga vaid minus, sest nagu tekstiski öeldakse: „Kohe oleme kohal. Või kui päris aus olla: sina jõuad kohe kohale, mina pole siin kunagi käinud.“\nAitab tingivast kõneviisist, ülelavastamisest. Paide teatri „Labürint“ on mõningasele kasutamata potentsiaalile vaatamata meeldejääv teatrielamus, seda enam et meie teatrid on olnud kunstiliselt füüsilist kohtumist keelavale eriolukorrale reageerimisel mannetud. Salvestiste näitamine on ka tänuväärne, aga ma tõesti lootsin, et muutunud olud inspireerivad märksa ulatuslikumaid vormiotsinguid kui mõni üksik lavastus ja etenduskeskkond. Eks ole ka rännaklavastus juba ajalooga vorm, aga see ei ole kindlasti leierdatud lähenemisviis. (Siit ei tasu välja lugeda, et „Labürint“ jääb meelde, kuna teised ei teinudki midagi.)\nKoju jõudnud, silmasin riiulil tolmuvat fotoalbumit, kus pildid lapsepõlvest (ega see olegi album, vaid karp fotodega, mille kunagi emalt kaasa sain). Ei mäleta, millal viimati seda lappasin, aga nüüd võtsin kätte. Mul on ainult üks foto oma vanaisaga. Seda pole palju, aga mälestusi on õnneks rohkem: üle talve hoitud õuntest, mis vanaisa kooritult ja tükeldatuna mind iga päev ees ootasid, kui koolist tulin (alati ei tahtnudki, aga ikka sõin); ühest suveööst, kust kostus sosistavaid hääli ja hommikul seisis vanaisa jahikoera kett hoovil tühjana; sellest aiavärava kohale kaarduvast kastanist, mille otsa ronides nägi, kas vanaisa takso juba pöörab kodutänavale …\nLiiga palju küsimusi jäi esitamata, jutte pidamata. „Aga me leppisime kokku, et kui tõesti peaks juhtuma nii, et on elu pärast surma, siis näeme veel,“ ütleb hääl mu kõrvaklappides. Ta jätkab: „Ja kui meil selles teises reaalsuses isegi jalad on, siis lähme jalutama. Aga kui pole? Siis … sitta kah. Nii lihtne oligi. Ja sellest kokkuleppest peame mõlemad kinni.“ Jah, vähemalt siis saan küsida – võib-olla.


SELLE NÄDALA TAEVAS LÜHIDALT, 24. VEEBRUAR - 4. MÄRTS\nKui Sirius paistab lõunas kõrgel, on otse selle all 4 binokli täheparv M41, mis on selles laia vaatepildis väike ja kompaktne. See stseen hõlmab peaaegu kogu Canis Majori.\nSirius lõõmas lõunas meridiaanil sel nädalal umbes kella kaheksa või üheksani õhtul. Uurige binokli abil punkti 4 Siriust lõuna pool (meridiaanil otse selle all). Neli kraadi on mõnevõrra väiksem kui tüüpilise binokli vaatevälja laius. Kas näete hämarat väikest laiku hallist udust? Eriti hästi näitab see siin olevat fotot. See on avatud täheparv M41, umbes 2200 valgusaasta kaugusel. Võrdluseks on Sirius vaid 8, 6 valgusaasta kaugusel.\nKas olete kunagi näinud Canopust, taevalaotuse teist säravat täht Siriuse järel? Ühes paljudest huvitavatest kokkusattumustest, millest pühendunud taevavaatlejad teavad, asub Canopus peaaegu Siriusist lõuna pool: 36 . See on piisavalt kaugel lõunas, et see ei ilmu kunagi teie silmapiiri kohal, kui te pole alla 37 ° N laiuskraadi (Lõuna-Virginia, Missouri lõunaosa, California keskosa). Ja seal on vaja väga tasast lõunahorisonti. Canopus ületab lõunasse täpselt 21 minutit enne Siriusi.\nMillal vaadata? Canopus jõuab täpselt lõunasse, kui Beta Canis Majoris - kuulutaja Kuulsuste sirvija Mirzam - on umbes kolme sõrme laiusega täht Siriusest paremal - lõuna suunas otse kõrgeimasse kohta (praegu umbes kell 8:00, olenevalt sellest, kui kaugele idas või läänes olete oma ajavööndis). Vaadake siis otse Mirzami poole. Ülaloleval fotol Siriusest paremal asuv säravam täht on Mirzam.\nPühapäeval, 26. veebruaril\nMars ja Uraan on täna õhtul koos 0, 6 ° kaugusel (nagu näha ameeriklaste öörahu ajal). Vaadake õues Marssi läänes lõõgastava Veenuse vasakpoolsesse ülaossa. Marss on magnituudiga 1, 3; Uraan on ainult üks seitsmekümnes hele, magnituudil 5, 9; vajate vähemalt binoklit. Leiate Uraani Marsi vasakult või vasakult ülalt. Mõlemad sobivad teleskoobi vähese energiatarbega vaatevälja. Mitte miski muu Marsi lähedal pole nii ere.\n• Vaadake pärast pimedat selle nädala itta, et tähtkuju juba roniks taevasse. Selle säravaim täht on Regulus ja Lõvi sirp ulatub sealt vasakpoolsesse ülaossa. Nagu öeldakse, kuulutab Leo kevadet - või vähemalt kevade lähenemist .\n• Noorkuu (täpne kell 9:58 EST). Päikese ringvarjutus läbib Lõuna-Ameerika lõunapoolseima osa, Lõuna-Atlandi ookeani ja Kesk-Aafrika idaosa. Lõuna-Ameerika ja Aafrika palju suuremad alad saavad osalise varjutuse. Vaadake 26. veebruari rõngakujulist päikesevarjutust.\nVahanev poolkuu Kuu möödub Veenusest ja Marsist vasakule. (Siin kuvatakse Kuu alati selle tegelikust nähtavast suurusest kolm korda. Sinine 10 ° skaala on umbes rusika suurus, mis on käe pikkus).\n• Kas leiate õhukese poolkuu Kuu Veenuse all kaugel pärast päikeseloojangut, nagu siin näidatud? Parim vaade võib olla 30 minutit pärast päikeseloojangut. Kuu on Ameerikas hämaruse ajal vaid umbes 1, 5 päeva vana. Binoklid aitavad seda heledas taevas leida.\n• Nüüd moodustab hämaruses paksenev Kuu umbes rusika suuruse kolmnurga, mille hele Veenus ja õhem Marss on siin näidatud.\n• Kuu ripub taas videvikus läänes, Veenus on nüüd paremal allosas umbes 15 °. Videviku süvenedes otsige Marsi, mis paistab Kuu paremal umbes 5 °. Pärast pimedust saate ikkagi tuvastada 6. suurusjärgu Uraani, mis on nüüd 2, 1 ° Marsi all? Uraan näib teleskoobis keskmise võimsusega selgelt mittelähedane.\n• Algol on minimaalse heledusega, magnituudiga 3.4 tavapärase 2, 1 asemel, mõneks tunniks, mille keskpunkt on 18:28 EST. Valgustamiseks kulub veel mitu tundi. Võrdlustähe diagramm, mille tähesuurused antakse lähima kümnendiku täpsusega.\nNeljapäev, 2. märts\n• Kuu, Marss ja Veenus moodustavad diagonaaljoone läänes öösel.\n• See on aastaaeg, mil Orion seisab tähtede välja paiskudes otse lõunasse otse. Hiljem õhtul ja hiljem kuus alustab ta oma pikka kallutamist lääne poole.\n• Teatud sügava taeva objektid sisaldavad nende sees või läheduses salajasi üllatusi. Minge oma teleskoobi ja taeva atlasest minema, et vaadata Bob Kingi kaheksat peidetud kalliskivi tavalistes sügava taeva objektides nüüd õhtuvaates.\n• Kuu ripub täna õhtul Aldebarani, Hyadese ja läänes asuvate Plejaadide all. Kuid olge valmis homseks õhtuks, millal. . . .\nLaupäev, 4. märts\n• Kuu esimese veerandi tumedad jäsemed varjavad (ületavad) oranži Aldebarani vaatajatele enamikus külgnevates Ameerika Ühendriikides, Mehhikos ja Kesk-Ameerikas. Me nimetame seda 2017. aasta parimaks kuuvarjutuseks . Vaadake märtsikuu Sky & Teleskoopi, lk 48. Varjatud on ka mitmed õhemad Hyadese tähed.\nHankige maailmakaardid ja kohalikud ennustused Aldebarani ja kolme Hyadese tähe esinemise kohta. (TÜ kuupäevad on kas 4. või 5. märts).\nLisaks on rahvusvaheline okupatsiooni ajastuse assotsiatsioon loonud Aldebarani karjamaa jaoks spetsiaalse veebisaidi, millel on põhjaliku Google Maps'i põhjapoolne karjatamisliin alates Connecticutist üle suurte järvede kuni Vancouverini.\nKas soovite saada paremaks astronoomiks? Õppige tähtkujude vahel ringi! Nad on võtmeks, et leida kõik nõrgem ja sügavam, et jahtida binokli või teleskoobiga.\nSee on väljas looduses hobi. Tervet õhtutaeva hõlpsasti kasutatava tähtkuju juhendi saamiseks kasutage Sky & Teleskoobi iga numbri keskel olevat suurt kuukaarti, mis on astronoomia oluline juhend.\nPocket Sky Atlas joonistab 30 796 tähte 7, 6-magnituudiseks - see võib tunduda palju, kuid taevas on seda vähem kui üks ruutkraadi kohta. Samuti on kujutatud sadu teleskoopilisi galaktikaid, täheparve ja udukogu. Ülaltoodud on uus Jumbo väljaanne, et öösel oleks lihtsam lugeda. Suurema kuva vaatamiseks klõpsake pildil\nKui olete teleskoobi kätte saanud, on selle kasutamiseks hea kasutusvõimalus üksikasjalik, suuremahuline taeva atlas (graafikute komplekt). Põhistandardiks on Pocket Sky Atlas (kas originaalis või Jumbo väljaandes), mis näitab tähti suurendusega 7, 6.\nJärgmine on suurem ja sügavam Sky Atlas 2000.0, mis tähistab tähti suurusjärgus 8, 5; peaaegu kolm korda rohkem. Järgmine samm, kui olete oma ringi liikunud, on veelgi suurem Uranometria 2000.0 (tähed suurusjärgus 9, 75). Ja lugege, kuidas kasutada teleskoobi abil taevakaarte.\nTeil on vaja ka head sügava taeva juhendit, näiteks Sue Frenchi Deep-Sky Wondersi kollektsioon (mis sisaldab ka oma edetabeleid), Sky Atlas 2000.0 Companion by Strong ja Sinnott või suuremad Night Sky Observer's Guide, autorid Kepple ja Sanner .\nKas elektrooniline teleskoop saab graafikuid asendada? Mitte algajatele, ma ei usu, ja ka mitte alustel ja statiividel, mis on mehaaniliselt vähem kvaliteetsed (tähendab raskeid ja kalleid). Ja nagu ütlevad Terence Dickinson ja Alan Dyer oma tagaaias astronoomide juhendis : "Universumi täielik tunnustamine ei saa toimuda ilma oskusteta leida taevast asju ja mõista, kuidas taevas töötab. See teadmine tuleb ainult siis, kui veedate aega tähtede all tähekaartidega käes. "\nKogu see nädal, kui koidik hakkab heledama, säravad Jupiter ja Spica üle Corvuse - vares - neljatärnimustri.\nJupiteril 25. veebruaril kaks punast täppi: suur punane laik ja ovaalne BA ("Red Spot Junior"), mis tõuseb üha kaugemale GRS-i eelmisele (taevalik lääs) küljele. Väike tume laik, mis kaks päeva varem oli GRSi põhjaosas, on kadunud; koha sügavpunane keskpunkt jääb alles. Põhi on üleval. Pange tähele Põhja-ekvatoriaalvööndi pimedust võrreldes lõunapoolse ekvivalendiga ja NEB-i keskmeridiaanil esinevat valget puhangut. Damian Peach Suurbritannias tegi selle pildi 1-meetrise kileskoobiga eemalt.\nSaturn 26. veebruaril, pildi tegi Damian Peach 1-meetrise kileskoobiga. Lõuna on üleval. "Nägemine oli hea (kuigi mitte suurepärane), " kirjutab ta, "kuid Saturni suur avaus näib tõesti imet tekitavat. [Põhjapooluse] kuusnurk on kenasti näha. Pange tähele ka seda, et Encke jagunemist nähakse kogu A-ringis. . "\nElavhõbe on peidetud Päikese pimestamisse. Aga jääb vaid oodata. Märtsi lõpus saab Mercury oma aasta parima õhtu.\nVeenus (magnituud 4, 7, Kalades) pimeduses hämardub läänes, läänes pärast pimedust madalamal. See hakkab nüüd nädalast nädalasse kiiresti langema; selle kaugus palju õhemast Marsist vasakpoolsesse ülanurka suureneb sel nädalal 10 st 14 .\nTeleskoobis on Veenus silmatorkav poolkuu, hõrenemine ja laienemine. See on nüüd umbes 46 kaaresekundit jalast kuni vihmani ja 18% päikesevalgusest. See vajub, laieneb ja kahaneb järk-järgult kuni madalama koosseisuni 25. märtsil.\nTeleskoobi Veenus on eredas hämaruses vaadates kõige vähem klaasjas ja ühtlasem ning kõrgeim. Nii et lugege seda nii kiiresti, kui näete palja silmaga, isegi enne päikeseloojangut.\nMarss (magnituud +1, 3) on Veenuse nõrk "täht" vasakul vasakul. Need laienevad sel nädalal vahemikus 10–14–14. Teleskoobis on Marsil vaid pisike 4, 6 kaaresekundiga fuzzblob.\nMarss liigub tähtede vastas ida suunas peaaegu kiiresti, kuna taeva hooajaline pööre viib tähed läände teie kohaliku maastiku kohal (nagu näha samal kellaajal). Niisiis, Mars püsib seal veel kaua pärast Veenuse sukeldumist - kuni maikuuni.\nJupiter (magnituud 2, 3, Neitsis) tõuseb kella 21 paiku ja on kõrgel kella 11 või südaööl. Spica ripub sellest tõusmise järel paremal 4 cm allapoole, otse varahommikul selle all ja selle all vasakul varahommikul, nagu ülal näidatud. Jupiter on kreemikasvalge; Spica on valge jää jäätoon, millel on jälgi sinist (kui see on üsna kõrge).\nTeleskoobis on Jupiter oma ekvaatori kohal 42 kaaresekundit, peaaegu 44 kaaresekundit, mis ta saavutab 7. aprilli opositsiooni ümber toimuvatel nädalatel.\nSaturn (magnituud +0, 5, Ophiuchus-Amburi piiril) tõuseb varajastel hommikutundidel ja helendab kagus enne koitu ja selle ajal. Varasel koidikul punasem Antares (magnituud +1, 0) vilksatab Saturnist paremale 18 .\nUraan (magnituud 5, 9, Kalades) möödub sel nädalal Marsist. Kaks planeeti paistavad kõige lähemal, üksteisest 0, 6 kaugusel, 26. veebruari õhtul, nagu selle kuupäeva kohta eespool öeldud. Leiutabel, mis näitab Uraani tema taustatähtede hulgas (ilma Marsita).\nNeptuun on peidetud Päikese pimestamise taha.\nKõik teie silmapiiriga seotud kirjeldused, sealhulgas sõnad üles, alla, paremale ja vasakule, on kirjutatud maailma põhjaosa põhjalaiustel. Kirjeldused, mis sõltuvad ka pikkusest (peamiselt Kuu positsioonid), on Põhja-Ameerika jaoks.\nIdapoolne standardaeg (EST) on universaalaeg (UT, UTC või GMT) miinus 5 tundi.\n"Selle seikluse teevad võimalikuks põlvkonnad otsijaid, kes peavad rangelt kinni lihtsast reeglistikust. Katsetage ideid katsete ja vaatlustega. Ehitage nendele ideedele, mis testi läbivad. Lükka tagasi need, mis ebaõnnestuvad. Jälgige tõendusmaterjali, kuhu see viib, ja seake küsimus kõik. Nõustuge nende tingimustega ja kosmos on teie oma. "\n"Objektiivne reaalsus on olemas. Faktid on sageli määratavad. Teadus ja mõistus pole poliitiline vandenõu; need on viisid, kuidas me objektiivse reaalsuse avastame. Tsivilisatsiooni ellujäämine sõltub meie võimest ja tahtest seda teha."\n- Alan MacRobert, teie Sky at a Glance toimetaja\n"Faktid on kangekaelsed asjad."\nSeista valede, eituse ja uurimiste mahasurumise eest. 22. aprillil toimub teaduse eest teaduse võitlus riigi rahastatud ja avalikkusega teatavaks tehtud kujul kui inimese vabaduse ja õitsengu alustala.\nEelmine Artikkel Topelttäht pöörab planeeti moodustava ketta poolusesse\nNeed 2 Scorpiuse tähte tähistavad kevadet\n“Clockwork Rover” Veenuse uurimiseks\nAstronoomid võivad olla leidnud Apollo 10 mooduli Snoopy\nSalapärase kiire raadiosaadete allika juurde asumine\nVeenuse läbisõite võrreldi\nTRAPPIST-1 uue ajastu prognoos\nTaevavaatlusega teleskoobid pühivad Maa-lähedasi asteroide\nInfograafik: (tagasi) Kuule\nKas ma näen täna õhtul virmalisi?\nSelle nädala taevas lühidalt, 18. - 26. jaanuar


Mälestused teemal ..... - Estonian World Review\nMälestused teemal .....\nEestlased Eestis 05 Feb 2008 EWR\n“Diasporaa roll Eesti iseseisvuse taastamisel”\nEV Kultuuriministeerium ja Tartu Ülikool kuulutavad välja mälestuste kogumise teemal “Diasporaa roll Eesti iseseisvuse taastamisel”. Kirjatöödes ootame muljed nii erinevate organisatsioonide ja institutsioonide poolt korraldatud kui omal käel ette võetud üritustest ja aktsioonidest, mis aitasid kaasa Eesti iseseisvuse taastamisele. Võrdselt olulised on nii üldistavad meenutused kui kõikvõimalikud detailid, suured ettevõtmised ning lihtsad ja igapäevased tegevused. Oodatud on ka fotod, mälestusesemed ja muud temaatilised materjalid. Mälestusi võib kirja panna vabas vormis. Tööde alla palume märkida oma nime, sünniaasta ja kontaktandmed. Vabatahtlik, kuid oodatud on ka lühikese ankeedi täitmine.\nHuvitavamad kirjatööd avaldatakse autori nõusoleku korral Kultuuriministeeriumi ja Tartu Ülikooli poolt 6. ja 7. augustil 2008. aastal Eesti Vabariigi 90. aastapäeva ürituste raames korraldatava konverentsi “Diasporaa roll Eesti iseseisvuse taastamisel” ajaks ilmuvas kogumikus.\nKõik tööd ning lisatud materjal antakse üle säilitamiseks Eesti Rahvamuuseumile.\nKutsume osalema kõiki kellel on huvi eesti kultuuripärandi säilimise vastu ja soov oma teadmisi ja kogemusi eesti rahvaga jagada.\nTäpsemaid juhiseid leiab www.ut.ee/VEUK või e-posti aadressil\nTööd palume saata kas:\nTartu Ülikool Välis-Eesti uuringute keskus, Vanemuise 46, Tartu 51014, Eesti või


Ülo Mattheus: Viirastuslik headus - Delfi\nÜlo Mattheus: Viirastuslik headus\nMa ei tea, kui paljud meist üldse mõtlevad selle peale, et headus on sihipärane tegevus, ja teevad selle nimel mingeid pingutusi. Head tegemine algab teadvustamisest, et hea ei sünni niisama. Teadvustada tuleks ilmselt veel palju muidki asju, võib-olla iga oma sammu, iga sõna.\nTavaliselt me selle peale ju ei mõtle. Me lihtsalt reageerimine. Keegi ütleb midagi ja me vastame; uksekell heliseb ja me avame ukse; koer lõriseb ja me saadame talle paar kurja sajatust. Suur osa meie elust on pealesunnitud ahelreaktsioon. Igaüks meist on ju kogenud, et päeva alustades oli tal üks plaan, aga õhtu saabudes oli kõik pea peale pöördunud.\nKujutage ette, et istute tööl ja kirjutate mingit aruannet. Siis helistab ülemus ja ütleb, minge sinna ja tehke see asi ära. Siis te hakkategi sinna minema, aga teel kohate kedagi, kes ütleb, et läheme joome ühe kohvi. Siis lähetegi kohvikusse kohvi jooma. Kohvi juues jääb teie pilk pidama laual vedelevale ajalehele, kus teist on midagi halvasti kirjutatud. Tormate raevunult oma kabinetti tagasi ja hakkate vastust kavandama. Siis helistab ülemus ja küsib, kas tegite selle asja ära, mida vaja oli. Tõusete uuesti püsti, et minna seda asja tegema, aga siis…\nKuid aitab, see ehk illustreerib juba piisavalt, kuidas meie päevad ja elu mööduvad. Peale selle, et me muudkui reageerime millelegi, oleme suure osa ajast ka frustreeritud ja närvilised — sellesama pideva ja väsitava reageerimise tõttu nii inimestele kui ka sündmustele. Küllap on paljudel meist õhtuks vilets enesetunne, sest oleme nii paljudele inimestele halvasti öelnud või midagi olulist valesti teinud. Me isegi mitte ei püstita küsimust nii, et kas me tegime sel päeval head või halba. Me lihtsalt elasime selle päeva kuidagiviisi ära.\nJa ometi on teadmine headuse olemasolust kuskil olemas. Eriti jõulude ajal ujub ta meie teadvuse sügavusest esile ja me üritame vähemasti sel ajal toimida mingitele headuse reeglite järgi. Kingime üksteisele firma või asutuse nänni või muud pudi-padi ja küllap isegi naeratame rohkem.\nOmeti on headus üks põhilisi asju, mille üle aegade jooksul vaieldud ja mis peaks püsima kogu aeg kuskil teadvuse pealispinnal. See peaks seal olema samavõrd kui teadmine, et headuse vastasskaalal on kurjus, ja kui me ei tegele esimesega, siis valitseb teine. Paljusid protsesse ongi vaadeldud hea ja kurja vahelise võitlusena. Nii näeb seda enamik religioone ja ka näiteks muinasjutud, mida me oma lastele ette loeme.\nSamasugune muinasjutuna on käsitletav ka lugu jõululapsest endast. Hea ja kuri vallanduvad kohe koos Jeesuse sünniga: tulevad kolm tarka Hommikumaalt (head), kes toovad kingitusi, ja samas astub tegevusse kuningas Herodes (kuri), kes Jeesus-last tappa soovides laseb hukata kõik alla kaheaastased Betlemi poisslapsed. See osa kogu pikast muinasloost toob Jeesuse jaoks kaasa positiivse lahenduse — ta pääseb kurja küüsist. Teine osa, mis lõpeb ristilöömisega, ei ole nii positiivne, vähemasti mitte tavaloogika seisukohalt.\nKüllap Hommikumaa tarkade kingitoomisest on alguse saanud ka jõuluaegne kinkimise komme. Ka lapse sünd ise on ju ilus ja helge või koguni heldimust tekitav sündmus. Ime siis, et see laeb meid positiivse energiaga ja me justkui kampaania korras peseme kodutud jõulude ajal puhtaks, söödame neil kõhud täis, teeme heategevuslikke annetusi laste- ja turvakodudele ning jõulukingitusi oma lähedastele. Või siis istume pereringis ja kingime oma lähedastele seda, mida töistel inimestel on enamasti kõige vähem — oma aega ja lähedust.\nSamas tuletavad jõulud meelde, et headusel on perioodiline iseloom. Ja seda mitte ainult Uue Testamendi lugudes, vaid ka meie tavaelus. Jõuludele järgneb aastavahetus, kus maad võtab kiire askeldamine ja jõulumeelolu haihtub nagu nõiaväel. Aastavahetus on pigem dionüüsoslik, lõbujanuline, võib-olla ka paheline. See möödub alkoholi tarbides, rakette paugutades, ööklubides tantsides… Tõenäoliselt saab keegi kuskil peksa, kellegi korteri süütab juhuslik rakett, kolmas sureb kuskil üledoosi kätte…\nJõulude ja sellele järgnev aastavahetuse aeg on väga hea näide sellest, et me talume nii headust kui ka pahelisust vaid teatud doosides. Liiga kaua kestev headuse periood kipub muutuma läägeks ja tekib vajadus lõõgastuse järele, pärast seda omakorda, kui pidu sai liiga kõvasti pandud, järgneb pohmell ja ehk ka patukahetsus. See on inimlik. Küsimus on ju lõpuks selles, kumb domineerib — pürgimus head teha või lasta lõdvalt.\nSiit kuskilt leiab vastuse ka ühele põhilisele küsimusele, miks headus ei valitse kogu aeg ja miks ikka juhtub nii, et headus ununeb ja asendub millegi muuga. Tavaliselt me arvame, et kõik halb tuleb kuskilt väljastpoolt ja on meist sõltumatu. Meie oleme iseenesestmõistetavalt head, aga keegi teine tuleb ja teeb meie elu põrguks. Võib-olla koguni saatan, deemonid, kurjad vaimud, kodukäijad… kui müütilised tegelased appi võtta. See on väga lihtne seletus. Keerulisem on tunnistada, et need kurjad deemonid ja vaimud on peidus meis endis.\nVõib-olla aitab siin teadmine, et neist on võimalik lahti saada. Pole midagi lihtsamat. Tuleb vaid teha head ja loobuda kurjast. Enamik inimesi ju ei ole veel kaotanud võimet neid eristada. See ei ole ju nii ilmvõimatu?! Või on? Sest veelgi lihtsam on kellelegi halvasti öelda. Tunda, kuidas adrenaliin voolab verre ja mingi iseäralik tunne on, et oled kellelegi koha kätte näidanud, kellelegi pasunasse andnud, nina rulli löönud.\nVahel mulle tundub, et ka adrenaliini tootev viha ja raev on paljudele inimestele naudingu ja energia allikaks. Nad võib-olla ei oskagi teistmoodi, kui tülitsedes läbi elu marssida. Aga olgu, vähemasti jõulude ajal võime me neile andestada, seda enam, et see on neile piinarikas aeg.\nIgati kohane on lõpetada kordamisega, et mingit kurja tegevat saatanat või vanatühja pole olemas. Kui miski on tühi, siis meie hing võim vaimne pagas. Siit ka põhjus, miks headus on viirastuslik ja enamik meist pühendub sellele mõnevõrra põhjalikumalt vaid üks kord aastas jõulude ajal. Kuigi nii inimlik oleks hea olla kogu aeg, iga päev. Aga see ju nõuab pingutust.


stephaniee1 profiil | Live Sex Cams: XXX Adult Sex Shows, Live Porn Chat online girls\nViimase sisselogimise aeg: 17.04.19 23:23:43\nKlõpsates nupul, tõstad stephaniee1 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. stephaniee1 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja stephaniee1 kohta\nKasutaja stephaniee1 tööaeg\nKasutaja stephaniee1 amatöörvideod\nSomething from me 1:30


Nüpli II suvekool „Peegeldused kirjanduse sees ja ümber” - Pille-Riin Larm\n6.–7. juulini peeti Nüplis Gustav Wulff-Õie muuseumi õuel Eesti Kirjandusmuuseumi suvekool „Peegeldused kirjanduse sees ja ümber”. Temaatiliselt tõukus seekordne, teine suvekool esimesest („Kaotatud klassika: lähilugemine”), jätkates arutlust eesti kirjanduse tiheda tuuma üle. Laia lähenemiste ampluaad võimaldav teemapüstitus tõi esinema distsiplinaarselt kirju uurijaskonna. Kahe päeva jooksul peeti 21 ettekannet, lisaks neile oli kavas vestlusring jm.\nMilliste eesti kirjanduse probleemide üle peeti elavaimaid arutelusid? Üldistades võib öelda, et raskus seisneb ikka eesti kirjanduse tsentri määratlemises. Mida ütlevad eesti kirjanduse tiheda tuuma kohta ja kuidas mõjutavad seda tema peegeldused äärealadel – olgu siis keskuse ja ääreala eristamise aluseks keelelised, geograafilised, ideoloogilised, tehnilised, žanrilised vm tunnused – ning kas neil perifeeriatel on lootust jõuda tsentrile lähemale?\nOlulise panuse 1940. aastatel kaheks harunenud eesti kirjanduse vaatlemisse ühe tervikuna andis Marin Laak ettekandega „Harrastused parraspuudel: luuleuuenduse varjudest raudsel eesriidel”. Faktilistele ja mentaalsetele peegeldustele tuginedes näitas autor, kuidas kodu- ja väliseesti kirjandus vaatamata raudsele eesriidele ja välisele vastandumisele üksteisest teadlikud olid ja dialoogi pidasid. Ühest eesti kirjandusest, mitte enam kahte harusse kasvanud puust võiks Laagi arvates rääkida alates 1960. aastatest. Neid tähelepanekuid kinnitas Kristin Vaigu ettekanne „Kirjandusajalood kui peeglid ehk mõningaid tähelepanekuid paguluses avaldatud eriilmeliste eesti kirjanduslugude ja pagulaskirjanike enesemääratlemise kohta”. Ettekandes „Raimond Mustjõe kaldalt ja Ain Haukamaalt” vaatles Mart Velsker Raimond Kolga ja Ain Kaalepi võrukeelset luulet ning põgusalt ka selle positsiooni eestikeelse kirjanduse taustal.\nNäib aga, et välis- ja lõunaeesti kirjanduse jõulisemast kaanonisse kaasamisest aktuaalsemgi on praegusaegse eestivene kirjanduse positsiooni küsimus. Kui vanema eesti kirjanduse kirjeldamiseks kasutatud n-ö geokultuurilist printsiipi võib pidada küllalt edukalt kehtestunuks, siis kaasaegse eesti/ Eesti kirjanduse määratlemise alustes näib olevat raskem kokku leppida. Igor Kotjuh leidis ettekandes „Eesti venekeelne kirjandus: tõrked omaks tunnistamisel”, et eestivene kirjandus võib võõrastavalt mõjuda seetõttu, et on üsna uus nähtus, loodud algselt vene keeles ja arvestab seejuures vene kirjanduse traditsioonidega.(1) Aija Sakova tõi ettekandes „Kaasaegne Eesti venekeelne kirjandus läbi saksakeelse „migratsioonikirjanduse” peegli. Mõned tähelepanekud” peamiseks põhjuseks, miks eestivene kirjandust tahetakse lugeda nišikirjandusena, selle keele – kui eestivene kirjandus oleks eesti-, mitte venekeelne, ei tekitaks see ilmselt tugevat tõrget. Ta pidas võimalikuks, et meie ühiskond ongi jõudmas punkti, kus uus (eesti keeles kirjutavate venelaste) põlvkond on valmis astuma eesti(keelsesse) kirjandusse. Kotjuhi ja Sakova ettekanded vallandasid kahtlemata suvekooli teravaima arutelu. Peale eestivene kirjanduse positsiooni vaieldi Hans Leberechti, Sofi Oksaneni ja Katrina Kalda võimaliku koha üle eesti kirjanduses. Maiskondliku, keele- vm printsiibi eelistamise suhtes jäädi eriarvamustele.\nTänuväärse ülevaate vene ja nõukogude kirjanduse karismaatilise õppejõu Valeri Bezzubovi tegevusest ja tõekspidamistest, aga ka bezzubovlikust visioonist, mille kohaselt nõukogude kirjandust võis näha varasema vene kirjanduse „tagasitulemisena”, andis Ülle Pärli empaatiline ettekanne „Valeri Bezzubovi vene/nõukogude kirjandus”. Ideoloogilistes tingimustes, tsensuuri järelevalve all ilmuvatest tekstidest rääkisid fokuseeritult Tanel Perni ettekanne „Ideoloogia piirid: juunipöörde (kõver)peegeldused” ning Kersti Undi „Stalinistliku perioodi peegeldusi ja vastupeegeldusi T(R)Ü ÜTÜ kirjandusringi väljaandes „Laualeht” („Loov Mõte”)”. Probleemidele nõukogudeaegse eesti luule kaanonis ja retseptsioonis juhtis tähelepanu Marja Undi „Mitmemõõtmeline luulelugu ehk Restaurator Cimpus”. Brita Melts vaatles ettekandes „Jaak Jõerüüdi luule sisemaastikud” luuletaja pöördumist interjöörides liikuvast 1960.–1970. aastate luulest isiklike sisemaastike kirjelduste poole tema viimastes luulekogudes. Huvitava pilguheidu katalaani kirjandusse ning mõningaid võrdlusi eesti kirjandusega pakkus Merilin Kotta ettekanne „Metafiktsionaalseid peegeldusi kaasaegses katalaanikeelses lühijutus Carme Riera, Sergi Pàmiesi ja Albert Garcia Pascuali tekstide näitel”. Johanna Rossi ettekanne „Plath ja Saat, Esther ja Eed: võrdlev lugemine” püüdis üldistavalt esitada nõukogude kirjanduse eripärasid ning ärgitas kuulajaid elavale diskussioonile.\nMõttelise silla Eesti filmi 100. sünnipäevaga moodustas rida ettekandeid, mis vaatlesid kirjanduse, teatri ja kino suhteid. Paeluva pilguheidu kirjanduse ja filmi peegeldustesse ning ühe teksti aastaid kestnud ümberkirjutusprotsessi pakkus Kristel Kotta „Mässumeelse Rummu Jüri visa ebaõnnestumine (filmimisloata stsenaariumiprojekt 1955– 1964)”. Huvitav dialoog kujunes Katre Pärna ettekande „Kino kui kirjanduse kõverpeegel” ja Toomas Kiho „Rahutu Gee üle rahutu vee”(2) vahel. Kui Pärn seadis teksti filmi ees primaarseks ja küsis retooriliselt, kas selleks, et ekraniseering oleks hea ekraniseering, peaks kino toimima kirjanduse kõverpeeglina, rõhutas Kiho vastupidiselt kino võimet tekste jumalikult puudutada.\nAeg-ajalt ollakse rahulolematud väljakujunenud eesti kirjanduskaanoniga. Kui Kristin Vaik vaatles paguluses ilmunud eesti kirjanduslugusid, sai selgeks, et tõenäoliselt kõige laiema levikuga Arvo Mägi kirjanduslugu tugines suuresti Friedebert Tuglase „Lühikesele eesti kirjandusloole” (1934). Eesti kirjanduslugude uurijatele on teada, et kuni 1930. aastate eesti kirjanduse kaanon on tänapäevani püsinud enam-vähem samasugune, nagu seda kirjeldas Tuglas. Sarnase tähelepaneku tegi eesti novellikaanoni kujunemist jälginud Martin Carayol ettekandes „Mõne eesti novellisti kanoniseerimisest”. Viimasel ajal on siin-seal esitatud ettevaatlikke alternatiive kaanoni senisele, originaalsust väärtustavale valikuprintsiibile. Hillitsetult seati originaalsuse kriteerium kahtluse alla Nüpliski ja vaadeldi eesti kirjanduse mitut tuntud teksti kui suurepärast tõlgendust. Eitava vastusena eelmise suvekooli küsimusele, kas originaalsust tähtsustav, aga oma eelkäijatest mõjutatud Tuglas võis olla 1920. aastate mõjukriitikute jaoks tabu, esines Pille-Riin Larm ettekandega „Õhk on täis peegeldusi: Lafcadio Hearni „Rokuro-Kubi” vs.Friedebert Tuglase „Õhk on täis kirge””.(3) Mele Pesti arutles oma ettekandes „Sa oled see, mida sa sööd ehk kirjanduslike „peegelduste” mahe-magus eufemism” originaalsuse ja jäljenduse üle ning proovis eesti kirjandusajaloo vaatlemisel rakendada Brasiiliast pärinevat antropofaagilist mudelit. Lakmustekstiks valis ta Friedrich Reinhold Kreutzwaldi „Vägeva vähi ja täitmatu naise”.\nNüpli kevad- ja suvekoolid on ikka hoidnud näppu nüüdiskirjanduse pulsil. Mõningaid kaasaegse kirjanduse tehnoloogilisi ja žanrilisi eripärasid kirjeldasid Kristina Kivirand ja Tiina Sulg. Kiviranna video „Visual poetry” tutvustas interdistsiplinaarset kirjutusviisi, kus omaelulooline tekst pannakse kirja pilti ja trükiteksti kombineerides. Tiina Sule ettekanne „Eesti ulmeparoodiad” andis ammendava ülevaate kõnealuses žanris loodust. Õhtuhämaruses arutleti Mart Velskri juhatusel peetud vestlusringis värskemas kriitikas küllalt laia vastukaja pälvinud teose „Mitte-Tartu”, Tartu-mütoloogia, Tartu ja mitte-Tartu piiride jm üle. Kohal viibisid kogumiku koostaja Sven Vabar ja mõned kaasautorid, kriitiku rolli astusid Mihkel Kunnus, Toomas Liivamägi ja Kristjan Pruul.\nArne Merilai kõneles ettekandes „Ämblik ja ämblikmees” kirjanduse uurimise teoreetilisest ühendväljast ehk postmodernsest käsitluspluralismist tänapäeva ülikooliõpetuses ja ka kirjandusteaduse institutsionaalse ülalpidamise murekohtadest. Suvekooli lõpetas Piret Viires aruteluga kirjanduse üldise institutsionaliseerituse teemal, kutsudes üles moodustama asutusteülest organisatsiooni.\nNüpli kirjanduse kevad- ja suvekoolid on õigustanud end kohtumispaigana, kus kokku saavad mitte ainult kitsalt eesti kirjanduse uurijad, vaid ka võõrfiloloogid, semiootikud jpt. Eks täida nad sedasama ülesannet, mille andis Juhan Kunder oma imepeeglile 1885. aastal: see teeb igamehe nooreks, kes tema sisse vaatab.\nSuvekooli „Peegeldused kirjanduse sees ja ümber” toimumist toetasid Eesti Kultuurkapital, sihtfinantseeritav teema „Kultuuriloo allikad ja kirjanduse kontekstuaalsus” (SF0030065s08) ja ETF-i grant nr 9160. Suvekooli ettekannete teesid on kättesaadavad teadusraamatukogudes ning suvekooli kodulehe uuel aadressil http://galerii. kirmus.ee/nypli/.\nVt ka I. K o t j u h, Eesti venekeelne kirjandus: kas osa eesti või vene kirjandusest? – Keel ja Kirjandus 2012, nr 2, lk 134–139.\nVt ka T. K i h o, Rahutu Ge üle rahutu vee. – Sirp 14. IX 2012, nr 34.\nNüpli esimese ja teise suvekooli ettekande süntees: P.-R. L a r m, „Popi ja Huhuu” ning tema eelkäija eesti kirjanduses. – Keel ja Kirjandus 2012, nr 10, lk 734–754.


DNB pani õla alla massilisele tudengikorterite ehitamisele - Äriuudised - Majandus\nDNB pani õla alla massilisele tudengikorterite ehitamisele\nTudengite üürikortereid peaks juurde tulema ka Tallinnasse.\nDNB panga Balti harud finantseerivad 8,4 miljoni euroga Eesti firma 1Home Group AS-i üliõpilaskorterite ehitust Tallinnas, Tartus, Riias, Vilniuses, Kaunases ja Varssavis.\n«Välisüliõpilaste arv on Eestis viimastel aastatel hüppeliselt kasvanud, siia tullakse õppima kolmeks kuni viieks aastaks. Ometi ei õnnestu selle aja jooksul paljudel leida head eluaset,» ütles DNB Eesti korporatiivpanganduse juht Krõõt Kilvet. «Arengut üliõpilastele mõeldud majutusteenuste vallas oleme oodanud pikalt,» lisas Kilvet, kes loodab, et see samm hoogustab nüüd kogu Baltikumi eluasemete üüriturgu.\n1Home korteri- kui ka ühiselamutüüpi eluaseme üürimakse sisaldab elementaarse mööbli olemasolu, iganädalast majapidamisteenust üldkasutatavates ruumides ning kiiret teenindust rikkis seadmete korral. 1Home elamised on sarnase kujunduse ja tingimustega, kuid lõpliku hinna kujundavad korteri suurus ja asukoht.\n1Home Group AS-i juhatuse liige Arvo Antropov ütles, et ettevõtte tulevikuväljavaated rahvusvahelise ketina paistavad paljulubavad, mistõttu laiendatakse 2017. aastal oma kontseptsiooni ka teistesse riikidesse.\nStatistikaameti andmetel oli 2015. ja 2016. aasta õppeaasta alguses Eestis kõrgharidust omandamas 51 000 üliõpilast, kellest enam kui 25 000 asusid Tallinnas.


Küttmaterjal põleb kenasti ära jah, ehk põlemine on korralik? Huvitav oleks teada kuidas ta vett keema ajab ja palju ühe "ahjutäiega" teha õnnestub? Väga muhe oleks paralleelselt mõnda levinumat põletit, näiteks piirituse või gaasi põletiga ühel ja samal ajal vett kütma panna ja aega võtta ( või no...\n05 Apr 2013, 01:24\nVäga lahe, et kellelgi töötav DIY lahendus puugaasi pliidist. Mul on selline: Üleval servas ca 10mm läbimõõduga augud. Rida väiksemaid auke ka all servas. Põhjaks ventilaatorikujuline plekk. Ehk sul võimalik altpoolt mõni pilt teha? Minu esimeste katsetuste käigus põles puit täiesti tuhaks (ja seda...\n04 Apr 2013, 21:02\nMul on selline: http://www.hot.ee/sodila76/pliit.jpg Kereks on mingi koeratoidu purk. Läbimõõt ca 95mm, kõrgus ca 140mm. All servas ca 15mm läbimõõduga augud. Alguses oli sisuks mingi oliivipurk (vana südamik pildil külili maas), kuid vahetasin selle välja suurema kohvipurgi vastu. Oliivipurk küll p...\n03 Apr 2013, 20:32\nTeema: 7 Continents. 7 Seas. ZERO Fuel\nRe: 7 Continents. 7 Seas. ZERO Fuel\nMis on sellest seiklusest saanud ehk õpetlik lugu sellest, millised on riskid, kui seikled annetatud raha eest ning annad liiga suuri lubadusi. Ka sellest, kuidas probleemide tekkimisel oma toetajatega mitte suhelda. http://www.outsideonline.com/blog/outdoor-adventure/fatbike-expedition-comes-to-a-h...\n01 Apr 2013, 01:54\nTeema: Hõõrdejõu ärakasutamisest matkal\nHõõrdejõu ärakasutamisest matkal\nKuna kevadine päike on kohati asfaldi välja sulatanud, otsustasin proovida üht oma vana ideed- kas hõõrdejõudu saaks kuidagi kasulikult ära kasutada. Täpsemalt- kui ma metallist anuma veega täidan ning siis mööda asfalti vean, kas vesi läheb soojaks? Niisiis. Täitsin vana dessantniku pläsku lumega: ...\n27 Veebr 2013, 20:01\nTeema: 1982 Tartu Ülikooli juubeliekspeditsioon\nRe: 1982 Tartu Ülikooli juubeliekspeditsioon\nKui oli aasat 1982 ning sa tahtsid niimoodi tippusid vallutada, siis kui suurt osa varustust oli võimalik lihtsalt poest osta? Nende telkide ja Jermakkidga oli vast lihtne, kuid spetsiifilisem mägironimisvarustus? Ostsid 'Dünamost' või hangiti seda klubi kaudu? Ja palju kasutati välismaist varustust...\n24 Veebr 2013, 01:06\nMetavo kirjutas: Mis disainiga telki sa teha kavatsesid muidu?\nPean tunnistama, et ei mäletagi täpselt. Oli vist idee vaadata, et millist- ning palju materjali leian ning siis midagi kombineerida. Vist tahtsin teha 'baker tent' tüüpi telki.\n22 Veebr 2013, 23:49\nVõib vast öelda, et Servast-serva matk sõi/sööb selle projekti ära. Praegu on aeg, kus päevad juba pikemad ning võiks suusamatkaga tegelda, kuid mai on juba varsti-varsti, niiet kogu matkateemaline aur läheb järjekordse pika matka organiseerimisele ning varustuse valmistamisele.\n04 Veebr 2013, 20:50\nRe: Tõukekelkudega looduses!?!\nRumal küsimus- kuidas sellist kelku roolitakse? Klassikaline 'soome kelk' laseb end soovitud suunas väänata, kuid see tundub olema läbinisti jäik. ?\n04 Veebr 2013, 20:38\nTeema: Laagripaigad eramaal!?\nRe: Laagripaigad eramaal!?\nÕnneks on maaomanikud looduskaitsjatega korduvalt kohtus käinud ja maaomanike kasuks on mitmeid positiivseid lahendeid. Seega enamus kohtades on ikkagi 20m ruudune ajutine ehitis võimalik püstitada ja kuni 50m ruudune samuti. Nii suurt muidugi ei panekski püsti, aga lõkkekoht ja laavu oleks ok. Sam...\n17 Jaan 2013, 00:02\nTeema: On need räätsad või suusad või midagi muud?\nRe: On need räätsad või suusad või midagi muud?\nNood kummalise räätsad kuuluvad Vene sõjaväelenduri ellujäämiskomplekti. Juhuks, kui ta peaks kuhugi metsikusse loodusesse sattuma.\nhttp://collectrussia.com/DISPITEM.HTM?ITEM=18818" onclick="window.open(this.href);return false;\n15 Dets 2012, 22:58\nLeidsin, et vähemalt Rakveres müüb priimusekütust ka K-Rauta. Eskaro poolt pudelisse pandud 'Denatreeritud piiritus'.\n10 Dets 2012, 20:25\nOlen enne ning pärast seda konkreetset matka hulga lühemaid ning pikemaid edukaid ning väga meeldivaid retki teinud. Seda samagi Abja-Paluoja...Käsmu marsruuti kordasin sel aastal- väga tore matk oli. Kuid siin foorumis avaldamiseks valisin just selle 2011 aasta jubeduse. Kindlasti polnud eesmärgiks...\n08 Dets 2012, 19:56\nKasutan priimustes OÜ Kemet RV poolt pudelisse pandud tehnilist piiritust. Vähemalt Rakveres müüb seda Estpak ning teinekord ka Bauhof. Tahmamisest. Enda kogemustest võin öelda, et kõvasti mõjutab tahmamisastet ka toidunõu- kasutades kvaliteetset alumiiniumpotti on tahma minimaalselt, samas sama pot...\n06 Dets 2012, 00:53\nKuna matk, kui selline, oli täielik läbikukkumine, siis see nimekiri vast eriti heaks õppematerjaliks ei sobi. Olen pannud kokku esialgse nimekirja kraamist, mis järgmisel servast-serva matkal kaasa tuleb, ning kogu 2011 aastal kaasas olnud kolmekümnest kilost kraamist, on võimalus uuesti kaasa pääs...\n11 Nov 2012, 00:58\nSarnaselt Tõnule oleksin samuti huvitatud kokkuvõtvast analüüsist. Olen vahepeal üritanud kokkuvõtet kirjutada, kuid kuidas ma ka ei proovi, ikka kipub sellest tulema võrdlus sel aastal toimunud kordusmatkaga. Niiet loobusin sellest esialgu. Hoopis üritan lähitulevikus üles riputada selle kordusmat...\nTeema: Tarp (võrkkiigule)\nRe: Tarp (võrkkiigule)\nKas oled seda maapeale, või võrkkiigu peale käivat katet ka tuulega proovinud? Olen ise sarnaste asjadega katseid teinud ning ehmatas kuivõrd tuuletundlik selline tarp on. Piisas suht nõrgast tuulest, et katet rebima või alla suruma hakata. Ja kui ise seal all lamad, siis tundus see katte laperdamin...\nKui sa juba marsruuti ja puhkepaiku planeerisid kas sa selle peale ei mõelnud et tee paarist asulast läbi viia ja matka ajal toiduvarusid täiendada. Kott oleks ilmselt tunduvalt kergem ja elu vähem vaevaline, Ja ei saa ka targutamata jätta et kergem kott ja parem füüsiline vorm teevad matka tunduva...\n27 Okt 2012, 12:22\nIse ma olen omale võtnud ühe veidravõitu põhimõtte, mis aitab oma jalgu ja kogu keha säästa raske matka ajal, ma ei kõnni kunagi päeva jooksul rohkem kui 20km - lihtsalt olen meelevaldselt piiri pannud. Samuti ei matka ma siis kui sajab juba sellist keskmist vihma. Suvel RMK matkateed tehes tuli ne...\n27 Okt 2012, 00:34\n12. päev (24.mai 2011) Meri ahoi! Uni hea, kuna maapind/sammal pehme pluss ühtlane autodemüra maanteelt. Üles sain 9:10. Päike paistab. Vedasin kohe puudevahele nöörid ning ladusin riided ja magamiskoti kuivama. Mingihetk aga möödus üks auto ootamatult lähedalt. Hakkasin kiirelt asju kokku pakkima...\n26 Okt 2012, 19:18\n26 Okt 2012, 00:15\n11. päev (23. mai 2011) "...ja ärgu kellelegi tehtagu liiga!" Magada väga halb sest jalad valutavad. Üles juba pool kaheksa. Telgis väikesed mustad sipelgad. Erinevalt nendest vastikutest kuklastest, said väikesed sipelgad hästi aru et mind ei tohi hammustades üles ajada vaid hoopis minu kraami te...\n25 Okt 2012, 00:01\n10. päev (22. mai 2011) Ilusad inimesed Kuigi mul hommikul vett polnud ning hommikusööki teha ei saanud, läks ikka tund aega liikuma saamiseks. Kõndimine väga vaevaline -jalad väga valusad. Hommikusöök piirdus shokolaadiga. Teeäärses lombis sain vähemalt käed ja näo loputatud. Väga valus käia. Kraa...\n24 Okt 2012, 23:51\nPäris huvitav on ajada näpuga RMK matkatee kaardil järge, tuttavad kohad tulevad ette ja meelde. Kas sihilkult või teadmata oled sammunud matkateega paralleelselt või koguni täpselt sama teed mööda. Mõnus lugemine. Tulevasest RMK matkateest polnud mul õnneks või kahjuks aimugi. Kui aga Eesti kaart ...\n24 Okt 2012, 00:34\n9. päev (21.mai. 2011) Ööbikud ja kaitseväelased Magasin pikemalt. Lõpuks hakkas platsil inimesi liikuma niiet ajasin end ka telgist välja. Ilm väga ilus, kuid jalad ikka täitsa läbi. Lasin villidest vee välja ja ravisin kannakõõlust ibo-salviga. Remontisin räätsasid- harutasin paela lahti ning kat...\nTänane kuupäev on 17 Okt 2019, 02:19


Hullumeelselt võimas uus Mac Pro ja Pro Display XDR monitor - Photopointi ajaveeb\nNeat Bumblebee II USB-mikrofon pakub universaalsust ja kõrget helikvaliteeti\nStiilse Peak Design Travel Backpack 30L seljakotiga on Sinu asjad alati kaitstud\nKuidas Sina vanavanemaid meeles pead?\nKvaliteetsed Hoya UX II UV ja Hoya UX II ringpolarisatsiooni filtrid on nüüd müügil\nProovi järele - panoraamfotoga saad katta fotoraamatu esi- ja tagakaane\nPopulaarse Ricoh GR III taskukaamera ostul anname Sulle lausa 2 kingitust\nDigitest.ee: DJI Mavic Air 2 on intelligentse drooni musternäide\nXiaomi Mi Smart Band 5 on uus tark aktiivsusmonitor\nNüüd saadaval: Canon RF 15-35mm ja 24-70mm (F2,8) objektiivid EOS R-sarja hübriidkaameratele\nVEEL JÕUAD: valitud Samyang AF objektiivi ostul säästad kuni 50€\nSmart Keyboard Folio - ideaalne kaaslane Apple iPad Pro 11" tahvelarvutile\nUus kõik-ühes FeiyuTech G6 Plus stabilisaator paneb Sind videote tegemist armastama\nTamroni objektiivid Sigma adapteriga Sony A7R III hübriidkaamera ees\nHakka pihta - Garmin Vivoactive 3 GPS nutikell on aprillis soodushinnaga\nMaastikufotograaf Andrei Reinol: kuidas ma ennast Sony FE 85mm f/1.4 GM fixiga proovile panin\nHea uudis profifotograafidele: Pentax 645Z keskformaatkaamera hind tegi peadpööritava languse\nDJI näitas vingeid lisatarvikuid droonipilootidele\nVaata siia - Photopointi aprillikuu parimad kampaaniad kõik ühes kohas\nSony tõi välja kauaoodatud puutetundlikku pilti kuvava projektori\nLekkinud on tulevase Fujifilm X100F pildid\nKingi sõbrale fotograafia teadmisi ja saad ise 50 paberfoto tasuta trüki\nVaata videost: millised on Manfrotto uued soodsad Essential seeria kaamerakotid\nVastlapäevast valentinipäevani - kõik Ilu&tervis tooted ja käekellad kuni -75%\niPhone 6S ja 6S Plus tulevad survetundliku ekraani ja 12MP kaameraga. Filmivad 4K videot\nKarbist välja: Fujifilm XQ2 kompaktkaamera\nAsuse nutitelefonide lipulaev ZenFone 2 on 4-tuumalise protsessori ja 4 GB muutmäluga jõujaam\nHakka digiaednikuks - kõik Click&Grow tooted Photopointis -30%\nKasulikud vidinad 105. Fiesta mobiilikinnitus rattale.\nLogitech K830 - klaviatuur, mis muudab mugavamaks filmivaatamist\nHullumeelselt võimas uus Mac Pro ja Pro Display XDR monitor\nAutor: Erki Oras 04.06.2019 00:23 Kommentaarid :\nApple hakkas tegema vihjeid uue Mac Pro väljatulekule juba 2017. aastal, kui Mac Pro eelmine mudel oli juba 4 aastat vana. Eelmine mudel, mida kasutajad tänu selle välimusele hellitlevalt ’prügikastiks’ kutsusid, oli igatpidi võimekas, kuid pälvis kasutajate kriitika seoses raskustega selle erinevate osade vahetamise-uuendamisega.\nÄsjalõppenud arendajate konverentsil tutvustas Apple uut Mac Pro’d, mis oma välimuse pärast juba juusturiiviks ristiti. Seekord on Apple kasutajate kriitikat kuulda võtnud ja masina sisule pääseb ligi igast küljest. Ning dekoratiivse kesta varjus on samuti midagi vägagi vaatamisväärset.\nSeade kasutab 8. põlvkonna Xeon protsessorit, millel on kuni 28 tuuma. Arvuti toetab kuni 1,5 TB muutmälu (jah, te lugesite õigesti – 1,5 terabaiti) ning võib jooksutada samal ajal kuni 4 videokaarti! Lisaks on veel eraldi uus ’Afterburner’ kaart spetsiaalselt videotöötluse tarvis. Energiat uuele Mac Pro’le annab toiteseade, mille võimsus ulatub 14kW-ni! Hullumeelsus!\nArvutist viletsam pole ka Pro Display XDR, mille LED-ekraani läbimõõt on 32 tolli ja resolutsioon on 6k ehk siis 6016×3384. Ekraan on saadaval nii läikiva kui matina. Visuaalse identiteedi ühtlustamiseks on ekraani tagakülg samasugune ’juusturiiv’ nagu seda on arvuti esikülg.\nMõistagi ei tule kogu see lõbu kätte kuigi odavalt. Monitori hind algab 5000 dollarist ning Mac Pro, millel on vaid 8 tuuma, 16GB muutmälu ning pisike 256Gb SSD-ketas maksab alates 6000 dollarist. Tavakasutajate käeulatusest kipub see välja jääma, kuid Apple’i sihikul ongi pigem professionaalsed foto- ja videotöötlusega või virtuaal- ja liitreaalsusega tegelevad stuudiod.\nKõik Apple tooted Photopointis ››\nSildid: Apple, Apple Mac Pro, Apple Mac Pro 2019, Apple tooted, Mac Pro, Mac Pro 2019\nUus Mac Pro saab endale vahetatavaid komponente\nApple AirTag – lõpuks ometi!\nApple MacBook Air 13″ on ideaalne koolialguse kingiidee


🏅▷ Selle aasta alguses oli iPhone XR Apple'i enimmüüdud seade USA-s\nSelle aasta alguses oli iPhone XR Apple’i enimmüüdud seade USA-s\nMõni päev tagasi rääkisime Consumer Intelligence Research Partnersi uuringust, mis näitas, et Apple ületas Samsungi nutitelefonide müügis Ameerika Ühendriikides 2019. aasta esimese kolme kuu jooksul. Nüüd, lähemalt uurides Apple’iga seotud andmeid, toob CIRP meile rohkem teavet. [PDF].\nEttevõtte sõnul iPhone XR oli esimese kvartali Apple’i enimmüüdud seade, mis moodustas 38% müügist. Uued mudelid (XS, XS Max ja XR) moodustasid kokku 59% sel perioodil müüdud iPhone’idest.\nUudised pole Apple’i jaoks suurepärased, sest nagu me kõik teame, on XR Apple’i uusimate seadmete seas odavaim mudel. See, nagu ütles CIRPi partner ja kaasasutaja Josh Lowitz, meelitab seadme keskmist müügihinda (praegu 800 dollarit, vähem kui aasta tagasi) – ehkki kõige rohkem lisatasu Apple’ilt, oli müügi poolest teine, jättes 8 Plus ja 7 praktiliselt koos kolmandale kohale.\nHea asi – muidugi Apple’i jaoks – on see, et paljud iPhone’i ostjad liituvad lõpuks ka mõne ettevõtte teenusega. Lowitzi sõnul maksab 48% nendest uutest iPhone’i ostjatest iCloudis ruumi eest ja 21% tellib Apple Musicu; 13% väidab, et on muusikat ostnud ka iTunes Store’ist, samas kui ainult 3% valib AppleCare + seadmesse lisamise eest tasu.\nNeed CIRP-i andmed koguti 500 Apple’i kliendi küsitluses, kes ostsid ajavahemikus 2019. aasta jaanuar kuni märts Apple’i seadmetest midagi.\nSularaha hind: alates 4679,10 R $Paigaldatud hind: kuni 12x R3 433,25 dollaritVärv: punane, kollane, valge, korall, must ja sinineVõime: 64 GB, 128 GB ja 256 GBKäivitatud: September 2018\nTags:aasta, alguses, Applei, enimmüüdud, iPhone, oli, seade, selle, USAs\nCES 2019: Moshi käivitab Qi laadimise ja USB-C kõrvaklappidega sõidukitoe\nSymbian Belle muutis oma nime Nokia Belle’ks\nCodebits VII: Kinect on midagi enamat kui lihtsalt mängude tööriist


Kolme koondislase lahkumismäng toimub koos juubeli tähistamisega - Uudised\nKolme koondislase lahkumismäng toimub koos juubeli tähistamisega\nLegendide mäng kannab ka heategevuslikku eesmärki, sest piletimüügiga kogutud raha suunatakse Eesti jalgpalliklubidele AED ehk elustamisaparaatide soetamiseks.\n„On suur rõõm, et saame niivõrd märgilise ja sümboolse ettevõtmisega ühelt poolt tänada teenekaid Eesti koondise mängijaid ja teisalt toetada AED aparaatide soetamist,” ütles EJLi peasekretär Anne Rei.\n19. augustil avatakse A. Le Coq Arena kell 17.00. Kell 18 toimub meelelahutuslik jalgpallikohtumine, kus jooksevad väljakule Eesti avaliku elu tegelased. Legendi lahing algab kell 19.30. Pääsmed kohtumisele on saadaval Piletilevis.


Pihid.net - forever alone\n31987 - № 8189\n16910 - № 8215\n14953 - № 5537\nPihid.net » märksõna "forever alone"\nVaadatud 553 korda\nKõik sõbrad-sõbrannad on minust eemale tõmbunud. Nüüd kardan inimesi rohkem, kui kunagi varem. Istun kogu vaba aja üksi kodus, söön antidepressante ning ootan imet. Psühhiaater on vähemalt kena.\nMärksõnad: seksikas psühhiaater, forever alone\nVaadatud 579 korda\nElan ühiskonnas kus on väga palju tüdrukuid, kellel on juba oma poiss. Erinen vägagi kõigist nendest poistest kuid kuulun nende seltskonda. Seltskonna jututeema alati: ''Millal saada järgmine kepp'' või, et ''Putsi kus ma juba uuesti teda panna tahaks'' Vihkan selliseid tüüpe... neil on niii armsad tüdrukud. Peaks vaid need tüdrukud teadma missuguste tontidega on neil tegu :D Ma olen alati see Forever alone, istun üksinda.\nMärksõnad: suhted, forever alone\nVaadatud 1007 korda\nMa luban ennast lambaks kutsuda, sest käin päevas vähemalt 50 korda ühe tüdruku facebooki ja tumblr lehel kuigi tahan teda unustada :S käin seal sest tahan näha kas ta minust ka midagi kirjutab :D\nMärksõnad: stalker, tumblr, facebook, forever alone, nolife\nMa tegin enda elus väga suure vea, minnes kodu lähedalt kaugemale kooli, et leida uusi tutvusi. Esimene nädal mu koolis oli kohutav - nimelt ma hoidsin omaette ja vältisin suhtlemist, sest mul oli pidev stress ja masendus. Inimesed mu ümber ei pannud mind eriti tähelegi ja mõned neist käitusid reaalselt nagu mingid algklassi tatid, kes tunnis karjuvad ja siis räägivad mingeid peksu storysi. Õnneks leidsin kooli vahelt ka mõned normaalsemad ja rahulikumad inimesed, kellega ma rohkem suhtlema olen... loe edasi\nMärksõnad: kool, masendus, forever alone\nVaadatud 1175 korda\nMa tavaliselt ei mõle sellistest asjadest, aga see kuradi sõbrapäev nagu on mõeldud üksikutele inimestele nina alla hõõrumiseks. Ma ei ole liiga suure egoga, aga vahel on tunne, kas ma olen tõesti liiga normaalne või liiga ilus või liiga hea huumorimeelega, et keegi täiesti uus minuga rääkima tuleks ja võib-olla mingit suhet tahaks. Nagu ma ütlesin, siis enamus ajast mind see ei huvita, aga vahel ikka tuleb mõttesse, et niii koledatel ja ülbetel jne tüdrukutel on normaalsed poisid olemas. Miks m... loe edasi\nMärksõnad: sõbrapäev, forever alone\nVaadatud 854 korda\nOlete kuulnud ehk seda ütlust, et õnn on nagu liblikas - mida rohkem sa teda tahad saada, seda tabamatuks ja raskesti kättesaadavamaks muutub; kui aga istud vaikselt, lendab liblikas su peale (ehk õnn). Ütlus ise justkui kehtiks, aga tundub, et nii ja naa ei õnnestu kedagi "tabada" või "kätte saada" (naisterahvastest). Ükskõik, kas olen huvitundev ja abivalmis ja nii või ei tee üldse välja, tundub, et sittagi siin päikese all ei muutu. Mõni ütleks küll, et "küll sinu aeg tuleb" ja nii edasi. Kas... loe edasi\nMärksõnad: forever alone\nNB! Enne lugemist veenduge, et see jutt Teie jaoks liialt pikk lugemine ei oleks. Mõni päev on jõuludeni. Siis ilmuvad igale poole igasugused jutukesed ja artiklid sellest, kuidas üksinda jõule vastu võtta ja nõnda edasi. Arusaadav täiesti, ent natukene pseudoprobleem ka. Miks siis ainult jõulude ajal räägitakse ja mõeldakse üksindusest, kui ülejäänud 364 päeva on ikka üksik olla? Kummaline. Teisalt, ega isegi on siukene veider olla nagu oleks mõni kodutu selles mõttes, et "nähtamatu inimene". E... loe edasi\nMärksõnad: üksindus, jõulud, raha, forever alone, friendzone\nVaadatud 881 korda\nmul pole ühtegi sõpra ja kellegagi eriti suhelda ja mul on selle üle hea meel!!:D:D how weird is that?:D selle eest on palju tuttavaid.kellel neid sõpru ikka vaja on,ainult tülid on nendega ju:D\nMärksõnad: sõbrad, tuttavad, tülid, forever alone\nVaadatud 1618 korda\nmu elu pole nii hea nagu teistel. kõikidel mu sõbrannadel on poiss olemas, minul aga pole. mu sõbrad ja sõbrannad panevad vahel näkku. ma pole väga kole tüdruk, ma isegi olen meeldinud poistele. aga miks mu siis siiamaani pole poissi, kellega ma õnnelik oleks. endale meeldib küll üks poiss. aga sõbrannad ei soovitanud mul temaga midagi alustada, ega ma poleks võimeline ka, sest ma olen suhteliselt arg tüdruk, selline tagasihoidlik, eriti poistega. need kellele ma praegu meeldin, neid on umbes 3,... loe edasi\nMärksõnad: hala, forever alone, tagasihoidlik, saatus, nutt


Pärnumaa tantsupidu "Ükskord algab aega..." - Uudised\nPärnumaa tantsupidu "Ükskord algab aega..."\n29. mai kell 18.00 Lavassaare staadionil\nPärnumaa tantsupidu ei jutusta lugu meie eeposest Kalevipoeg, vaid me rändame ajamasinaga aastasse 4021, kus ilmub uus eepos Olevipoeg. See on narratiiv sellest, kuidas on tekkinud Pärnumaa uus haldusjaotus aastast 2017, kui pandi kokku uued omavalitsused - Häädemeeste vald, Kihnu vald, Lääneranna vald, Tori vald, Põhja-Pärnumaa vald, Pärnu linn ja Saarde vald.\nRepertuaaris on tantse aastast 1971 kuni tänaste uusloominguliste tantsudeni välja. Uut, spetsiaalselt selleks peoks loodud loomingut kohtab nii tantsude, kui nende saatemuusika näol. Kõik uued tantsud on loodud Pärnumaa tantsuloojate poolt. Pealtvaatajad saavad nautida läbilõiget eesti rahvatantsu arengust läbi aegade.\nPeol osaleb üle 2200 rahvatantsija ja võimleja. Kalevipojale annab elu armastatud näitleja Jaan Rekkor ning Olevipojana ilmutab end mitte vähem armastatud näitleja Priit Loog.\nIdee autor / üldjuht-lavastaja Ingrid Jasmin\nProjektijuht / peakorraldaja Jekaterina Eensalu\nPeakorraldaja assistent Kristel Ernits\n1.-3. klasside liigijuht-lavastaja Ingrid Jasmin; 3.-5. klasside liigijuht-lavastaja Joanna Kärt Pärtel; 5.-9. klasside liigijuht-lavastaja Tiiu Haljaste; C-rühmade liigijuht-lavastaja Ulla Helin-Mengel; A-rühmade liigijuht-lavastaja Jekaterina Eensalu; B-rühmade liigijuht-lavastaja Raivo Erm; D-rühmade liigijuht-lavastaja Mariann Pärnoja; Väärikate rühmade liigijuht-lavastaja Kädi Pärnoja; Naisrühmade liigijuht-lavastaja Clelia Madi; Pererühmade liigijuht-lavastaja Eneli Rüütli; Meeste tantsude liigijuht-lavastaja Karl Sutt; Võimlejad (naised ja neiud) liigijuht-lavastaja Kai Esna; Võimlejad (lapsed 6-10a.) liigijuht-lavastaja Anu Nõmm; Beebid/väikelaps vanematega rühmade liigijuht-lavastaja Liis-Katrin Avandi\nPeole sissepääs on prii!\nNB! Võta kaasa mõni istumisalus, mille saad maha laotada, sest istumiskohtade arv on üsna piiratud. Püüame sõbralikult kõik ära mahtuda\nAutodega liiklejad peavad arvestama, et parkida võib vaid selleks ettenähtud parkimisaladel. Parkimiskohad on staadionist 5 minuti jalutuskäigu kaugusel.\nPärnumaa tantsupeo 2022 toetajad on Pärnu Linnavalitsus, Pärnumaa Omavalitsuste Liit, Eesti Kultuurkapitali Pärnumaa Ekspertgrupp, Pärnu Vesi, Paikre, Lavassaare Külaselts.


Üleskutse ERMilt välismaal elavatele eestlastele\nReede, 09 Juuni 2017 17:35\nEesti Elu Nr. 23 2017\nEesti inimene, kes sa läksid 1980. aastate lõpus või 1990. aastatel välismaale ja oled sinna elama jäänud, kas oled valmis jagama oma mälestusi, fotosid ja esemeid ning aitama Eesti Rahva Muuseumil näitust teha? ERM valmistub 1990. aastate Eestit käsitlevaks suurnäituseks (avaneb augustis 2018), mille üheks teemaks on uue vabaduse lainel Läände läinud inimeste lood. Huvitume sellest, miks otsustati välismaale minna ja kuidas see täpsemalt toimus, samuti eredamatest muljetest seoses uue maa ühiskonna ja kultuuriga, kohanemise või mittekohanemise ja identiteediga seotud küsimustest.\n*inimesi, kes oleksid nõus jagama oma mälestusi Rahvalugude leheküljel internetis (rahvalood.ee);\n*fotosid, mis kajastaksid ülal nimetatud teemasid;\n*tollast kirjavahetust lähedastega;\n*uuele maale rändamisega ja seal kohanemisega seotud esemeid ja pabereid (võib-olla mõni kodust kaasavõetud emotsionaalse tähendusega ese või juba Läänes ostetud asi, mida kodumaal veel saada polnud ja mis oli seetõttu eriti ihaldusväärne; või ehk hoopiski seljakott, mis aitas lahkuda ja kolida; või esemed, mille peale muuseumis ei osatagi tulla).\nEhk oled suvel Eestisse tulemas ning oled valmis meid huvitavaid fotosid ja esemeid kaasa võtma ja muuseumisse näha tooma? Fotod digitaliseeritakse ja tagastatakse. Esemete ja pabermaterjalide puhul on võimalus need muuseumile annetada või näituse ajaks laenata. Igal juhul võta ühendust: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nKanada eestlased, kes ei ole Eestisse tulemas, võivad oma materjalid toimetada VEMUsse Piret Noorhani kätte (See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud., t. 416 925 9405), kes saadab need edasi ERMi.


Rahvuslane: MATTI ILVES: EESTI ON VAESTE INIMESTE MAA\n► mai 2018 (79)\nEestis elavad rõhuvalt vaid vaesed inimesed. Meile räägitakse pidevalt keskmisest palgast, mis oli 2016. aastal juba 1096 €. Meie vaestes oludes polegi see eriti halb ja sedasi luuakse inimestes illusioon suhtelisest jõukusest.\nKuid see on lihtalt statistiline "vale" (olukorda püütakse näidata statistika abil paremana, kui see tegelikult on), sest Eestis saavad keskmist palka vaid 23 % täistööajaga töötajatest. Seega 77. protsendil töötajatest jääb keskmine palk vaid kaugeks unistuseks. Kui loeme Eesti osariigis 3000 € ja üle selle palka saavaid töötajaid "rikasteks" (kes võivad eluga rahul olla), siis on selline kiht vaid üliväike.\nSeda seepärast, et meil valitseb Euroopa Liidu kõige suurem ebavõrdsus palga osas! Töötasu alammäär oli 2016 lausa naeruväärne, vaid 430 eurot kuus. Sellist palka saavad inimesed kuuluvad vaeste hulka, olgugi, et töötavad kõik täistööajaga. Siia tuleb lisada veel pensionärid, sest keskmine pension on veel palju väiksem kui töötasu alammäär.\nSelline on siis tegelik olukord Eesti osariigis.\nAnonüümne 16. veebruar 2017 12:12\nJa Kreeka miinimum pension on 840 eurot kätte.\nAnonüümne 17. veebruar 2017 20:47\nJah, ja liikuge ringi maakohtades, rääkige kohalikega. Tige läige silmis,näritakse üksteise kõri kallal, kuid võimude suhtes, kes riisuvad viimase, ei julgeta avalikult sõna võtta. Küsiks nüüd -mida aitab seesugune ussi kombel sisisemine?Ühiskond on haige -puudub vaid isik, kes suunaks viha valitseva kliki vastu ja rahvahulgad lähevadki liikvele. Kas me ei tahtnud mitte jõukat, töökat ja rahulolevat oma väikest riigikest?Ja missuguse me käputäie tõusikute juhtimisel saime?\nAnonüümne 17. veebruar 2017 21:10\nAh et Eesti on vaeste inimeste maa? Nii-nii. Kui te ise end vaeseks mõtlete, siis see on küll kõige kindlam tee, et ühel päeval Eesti ongi vaeste inimeste maa.\nAga Eesti maapiirkonnad on praegu nagu üks suur tondiöömaja. Kellel on olnud kuhugi minna, need on enamuses ammu läinud ja järgi on peamiselt selline kaader, et karju või appi...


Algis Liblik: me alahindame iseennast & ülehindame teisi – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nAlgis Liblik 28. juuli 2017 Inspiratsioon\nAlgis Liblik: me alahindame iseennast & ülehindame teisi\nOlen viimasel ajal kohtunud paljude uute inimestega ning pannud tähele, et väga suur osa meist ei väärtusta end piisavalt. Väga huvitav on jälgida, kuidas inimesed alaväärtustavad enda vajalikkust ja võimekust ning samal ajal ülehindavad teisi enda ümber.\nMeil pole iseenda võimete laest õrna aimugi, kuniks keegi tuleb ja tõestab, et oleme tegelikult kõik palju enamaks võimelised, kui eales uskusime. Ja see inspireerib! Meile kõigile on aeg-ajalt vaja meelde tuletada, et piirid on vaid meie endi kahe kõrva vahel. Paraku kipume me sellest alles siis aru saama, kui oleme selg vastu seina ning peame oma mugavustsoonist välja tulema. Mul on soovitus – ära jää seda hetke ootama. Me kõik teame, et me oleme võimelised palju enamaks, kui täna endast välja paneme.\nKes on meie kõige suuremad kriitikud?\nÕige, meie ise. Me oleme iseendi suhtes palju kriitilisemad kui keegi teine. See on tegelikult hämmastav, kuidas inimesed kipuvad iseendas nägema vaid nõrgemaid külgi. Toimub justkui pidev võiduajamine, milles võistleme selle ideaalse ettekujutusega iseendist. Ja mitte ainult – et endale ikka võimalikult palju „puid alla panna“, võrdleme end veel ka teiste inimestega, kes tunduvad palju ideaalsemad, andekamad ja targemad, kui me ise. Kas tuleb tuttav ette?\nMitu ideed on Sul elu jooksul pähe tulnud, mille oled tegemata jätnud selle pärast, et ei usu piisavalt iseendasse või sellesse, et Su idee võiks midagi väärt olla?\nJa siis mingi aja pärast avastad, et keegi on Sinu kunagise idee edukalt realiseerinud ning suure varanduse kokku ajanud. Mitu korda Sinuga selline asi on juhtunud, et jätsid midagi tegemata, sest alahindasid iseennast?\nKui tihti hoiavad tagasi mõtted „Ma ei saa sellega hakkama. Ma ei ole piisavalt hea. Ma ei ole piisavalt tark. Sellest ei saaks kunagi asja. Mina ei saaks kunagi millegi sellisega hakkama…“ Iga kord, kuid langed sellesse iseenda alavääristamise lõksu, kinnitad endale fakti, et Sa ei ole piisavalt hea, et Sa pole piisavalt tark, et Sa ei ole piisavalt võimekas jne.\nKuidas iseenda alavääristamisest jagu saada?\nMõtle tagasi kõigile neile hetkedele, kui milleski õnnestusid. Igaühe elus on neid hetki olnud, olgu selleks siis jalgrattaga sõitma õppimine, kooli lõpetamine, ülikooli sisse saamine, mõne tööülesande edukas lõpetamine vms. Pane need hetked kirja. See kinnitab Sulle, et oled piisavalt hea ja suudad elus asju korda saata. Igapäevaste tegevuste keskel kipume me lihtsalt neid pisikesi või suuri võite unustama.\nHakka iseennast rohkem usaldama. Pane tähele oma väikesi edusamme, teadvusta neid endale ning pea meeles – suurele edule sillutatakse teed sammhaaval. Suured saavutused koosnevad pisikestest võitudest.\nÜks hea moodus oma võimekust iseendale tõestada on läbi sportlike tegevuste.\nKui oled seni harjunud jooksma nt 3 kilomeetrit, jookse järgmisel korral 500 meetrit rohkem. Kui selle ära teed, siis saad aru, et tegelikult olid Sa selleks kogu aeg võimeline, Sa lihtsalt sisendasid iseendale, et Sa rohkem ei jaksa. Kui Sinu pingutusest sõltuks Sinu lapse elu, kui kaugele oleksid siis valmis minema? Ma loodan, et Sa ei pea sellise põhjuse läbi oma võimete piiri testima, aga loodan, et see ilmestas piisavalt hästi seda, et selg vastu seina olles oleme me võimelised milleks iganes.\nArvad, et Sa ei oska tantsida? Mine tantsutrenni ning mõne aja pärast saad aru, et oskad küll. Sa ei usu, et võiksid kunagi heasse füüsilisse vormi saada? Telli toitumiskava, jälgi seda kuu aega 100% täpsusega ning saad tõestuse, et see polegi nii raske, kui Sa arvasid.\nÜks kuulsamaid saavutusi individuaalspordialade ajaloos kuulub Roger Bannisterile, kes oli esimene inimene, kes 6. mail 1954. aastal läbis 1 miili pikkuse distantsi vähem kui 4 minutiga (3.59,4). Aastaid räägiti sellest, kuidas inimvõimete piir ei küündi nii kaugele, et selline tulemus võimalik oleks. Kui kaua tema rekord püsis? Kõigest 46 päeva, siis parandas Bannisteri konkurent John Landy rekordit 2 sekundiga. Bannister murdis psühholoogilise barjääri, mis pani ka teised selle võimalikusesse uskuma.\nSul on lihtsalt vaja alistada oma „nelja minuti piir“ ja tõestada iseendale, et oled selleks suuteline. Nii, et pane omale mingi eesmärk ning hakka pisikeste sammudega selle poole liikuma. Edu külvab edu. Alusta pisikeste sammudega ning tähista isiklikke võite. Kui keegi Sind millegi eest kiidab, ära aja seda tagasi vaid täna neid südamest. See annab eneseusku ja enesekindlust juurde!\nLõpeta iseenda võrdlemine teistega. Mõtle sellele korraks – mida see Sulle annab? Meil kõigil on erinev taustasüsteem ning täiesti erinevad elud. Mõtle sellest nii, et me kõik oleme puuviljad, aga erinevad. Üks inimene on õun, teine apelsin, kolmas banaan. Kui keegi on õun, millest saab head õunamahla, ei peaks Sa olema kurb, kui Sinust õunamahla teha ei saa, sest oled apelsin! Meil kõigil on oma tugevused, oluline ongi keskenduda iseenda tugevustele ning lõpetada muretsemine nende oskuste puudumise üle, mida mõnel teisel inimesel näeme.\nOn lugematul hulgal lugusid kuulsatest näitlejatest, kellele öeldi, et nad pole midagi väärt või ettevõtjatest, kel jäi kool lõpetamata jne. Mis oli see üks asi, mis neid elus edasi viis? Nad uskusid iseendasse. Ja see on tugevaim jõud, mis olla saab. Ainult Sinul on täielik kontroll iseenda üle, nii et usu endasse. Sa oled piisavalt hea, usu mind.\nAlgis Liblik: elada, et töötada või töötada, et elada?\nOn uue nädala alguse hommik. Sul oli kindlasti tore nädalavahetus ning usun, et mõtled sellele…\nPosted in Inspiratsioon and tagged Algis Liblik, Edasi, Inspireerima, õppimine. Bookmark the permalink.\nJazzkaare fookuses. Nils Landgren: ära loovuta oma unistusi 28. jaan. 2022\nIgor Sööt: naudime suve prantsuse veinidega. Teine osa – “Salatid, mereannid, kala, sushi, supid”\nAlan Adojaan: teeme trenni. Ujudes Saaremaalt Hiiumaale