Päevatööd | Põhja-Tartumaa regilaulik\nKES MEIST EI RÄÄGIKS MÕNIKORD OMA TÖÖGA VÕI TÖÖVAHENDIGA? – Seda eriti siis, kui asi ei edene? See on meiega kaasa tulnud ajast, kui kõnetati päikest ja tuult, kõnetati käsikivi, sirpi ja vikatit, aga ka põldu ja heinamaad, kõnetati lehmi ja härgi. Tööd ja tegemised on ikka olnud seotud loodusega.\nHeinatöö, lõikuslaulud, kündmine\nMetsa ja marjule, puuvedu, vihtade tegemine\nEks võind meres mürada\nmis sa tulid meie maale,\nmeie pihtu piinama,\nkäevarsi vaevama ja\nOleks me pead pihlakasta,\nsõrmed sõstrapuu lülista –\nsiis ma peaksin piitsahoobid,\nkannaks mõned kaikahoobid.\nenam kui halvad haugutused\nja need kurjad kuulutused.\nmis sa tulid meie maale?\nEks sa võind mere’es mürada,\nmere laines lüüa laksu!\nViis ja tekst: Helene Maasen (EÜS V 1183 (38) < Palamuse khk – J. Välbe, 1908) ja (H III 15, 71/2 (13) < Palamuse khk, Kaarepere, 1891).\nTagged in: palamuse_tööd_ Read more... 0 comments\nvoenud sa meren mürädä,\nmere kalda all kajada,\nku saed meie müräda,\nmeie koagude kajada.\nMeks siis musta meie leeva?\nKüll o musta, küll magusa!\nKana lennas seena peale,\nleie tolma leeva sisse.\nSelleks musta meie leeva.\nViis: Kadri Ots (84 a) (EÜS II 291 (80) < Kodavere khk, Alatskivi v – A. Liiv ja J. Raja, 1905); teksti kirjutas üles Villem Kirik (H III 9, 362 (4) < Kodavere khk, Pala v, Moku k, 1888).\ntule tännä, näitä vällä,\nmes oled kukkeni kudanud,\nkas om otsani ilusad,\nvai om veereni vereväd.\nÄial särki, ämmal särki,\näijäl särki peenikene,\nämmal särki laia laadi.\nÕhta õmblen õe särgid,\nvidevikul venna särgid,\npimestikul peiu särgid.\nÜles kirjutatud Otsa saunanaiselt (H II 44, 104/5 (12) < Ta-Maarja khk, Pilka v – H. Raag, 1892).\nTagged in: ta_maarja_tööd_ Read more... 0 comments\nJUBA LEHIB LEHTA PUUSSA,\nlehta puussa, rohtu maassa,\nallentab eiina arussa,\nnõtkotab nõmmessa padakas,\nkõigub soossa kuusejalga,\nobu irnub Iiumaala\nvarssa karjub kaugeela.\nVikat viib eiina arusta,\nnuga nõmmesta padaka,\nkerves soosta kuusejalga,\nunt sööb iiesta obuse,\nkaru varsa kaugeelta.\nViis: Mai Paiu (83 a) (EÜS VIII 297 (33) < Kursi khk, Härjanurme v, vstmj, Pööra k – J. ja M. Kärt, 1911); teksti kirjutas üles J. Remmelgas (H II 56, 22 (12) < Laiuse khk, Reasvere v, 1895).\nTagged in: kursi_laiuse_tööd_ Read more... 0 comments\nJUBA LEHIB LEHTA PUUSSA, kaasike,\nlehta puussa, rohtu maassa, kaasike,\nallentab eiina arussa, kaasike,\nnõtkotab nõmmessa padakas, kaasike,\nkõigub soossa kuusejalga, kaasike,\nobu irnub iiumaala, kaasike,\nvarssa karjub kaugeela, kaasike.\nVikat viib eiina arusta, kaasike,\nnuga nõmmesta padaka, kaasike,\nkerves soosta kuusejalga, kaasike,\nunt sööb iiesta obuse, kaasike,\nkaru varsa kaugeelta, kaasike.\nViisi kirjutas üles C. Pillesson (EÜS VII 549 (120) < Laiuse, 1911), teksti J. Remmelgas (H II 56, 22 (12) < Laiuse khk, Reasvere v, 1895).\nTagged in: laiuse_mets_tööd_ Read more... 0 comments\nNÜÜD EP ON ILUS ELADA,\nnüüd ep on kaunis kasuda –\nnüüd ju lehte lippu puussa,\nlehte puussa, rohtu maassa,\nnisud tupista tulevad,\nuad õisida ajavad,\nerned lestu lepitavad,\nläätsad säärile siavad,\nkapsas käärib äili-päili,\nkaali piassa raudamütsi,\nõuna istub alla mulla.\nViis ja tekst: Mai Paiu (83 a) (EÜS VIII 297 (33) ja EÜS VIII, 243 (39) < Kursi khk, Härjanurme v, vstmj, Pööra k – J. ja M. Kärt, 1911)\nTagged in: kursi_tööd_ Read more... 0 comments\nKarjaste vihma peletuse laul\nÕe-õe-õe-õe, õe-õe-õõ-ee, õõ-e-oo!\nMINE, VIHMA, õõ-e-oo, VENEMAALE, õõ-e-oo,\nVennemaal kõik, õõ-e-oo, vilä palava, õõ-e-oo,\nSaaremaal kõik, õõ-e-oo, sauna suitsasõ, õõ-e-oo,\nSata, vihma, õõ-e-oo, Saaremaale, õõ-e-oo,\nSaaremaal on, õõ-e-oo, mehe musta, õõ-e-oo,\nMehe musta, õõ-e-oo, naise laisa, õõ-e-oo,\nTütrik on kui, õõ-e-oo, tõrvaskand(u), õõ-e-oo,\nõe-õe-õe-õe, õe-õe-õõ-ee, õõ-e-oo.\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 39 (101) < Ta-Maarja khk, 895-1896); tekst: Juhan Makstein (46 a) (E 83802 < Ta-Maarja khk, Raadi v – M. Makstein, 1933).\nTagged in: ta-maarja_tööd_ Read more... 0 comments\nÄRA SADA, õlle-õlle, VIHMAKENE, õlle,\nõllele, õlle, õlle, õllele!\nKasta muid(a), õlle-õlle, ää kasta mind(a), õlle,\nMul põle kodu, õlle-õlle, kos ma kuivan, õlle,\nõllele, õlle, õlle, õllele,\nega tare, õlle-õlle, kos tahenen, õlle,\npõle, kes kolgib, õlle-õlle, kuivad särgid, õlle,\nvaalib valged, õlle-õlle, käissed, õlle,\nVii sa vihma-, õlle-õlle, -ke Virussa õlle,\naja oogu, õlle-õlle, Arjumaale, õlle,\nVirumaal on, õlle-õlle, mehed mustad, õlle,\nmehed mustad, õlle-õlle, naised laisad, õlle,\nTüdrukud, õlle-õlle, igitigised, õlle,\npoisid kannu-, õlle-õlle, karvalised, õlle,\nMeie maal on, õlle-õlle, mehed valged, õlle,\nmehed valged, õlle-õlle, naised virgad, õlle,\nTüdrukud on, õlle-õlle, tuli-ilusad, õlle,\nõlle, õllele, õlle, õlle, õllele,\npoisid poole-, õlle-õlle, saksalased, õlle,\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 34 (93) <Ta-Maarja khk, 1895-1896); teksti G. Tenter (H II 28, 394/5 (75) < M-Magdaleena khk, 1888).\nTagged in: m-magdaleena_ta_maarja_tööd_ Read more... 0 comments\n4. MI' NÜÜD SATAD, VIHMUKENE?\nVihm üle vaeslapsest\nMI’ NÜÜD SATAD, VIHMUKENE?\nLikkes teet sa linnukese,\nlikkes suine, likkes päine,\nlikkes suine suilindu,\nlikkes päine pääsukene,\nOle ei kodu, kun’ ma kuiva,\nega tare, kun’ tahene.\nOle tare ei esa tettu\nega paari velle pantu –\nvõõras, võõras, sõtsikene,\nvõõrasesa tennu tare,\nvõõrasveli panden paari,\nvõõras nurga nukerdenu,\nvõõras o’ tala tahunu,\nvõõras kivi kikerdenu.\nKu'(h)u ma see lige lauta\nvõi mina märga pääle päästa?\nLiivale (ma) lige lauti,\nmäe pääle päästi märja –\nliivale lige ligeni,\nmäele märja mädani!\nViis: Kadri Ots (84 a) (EÜS II 291 (80) < Kodavere khk, Alatskivi v – A. Liiv ja J. Raja, 1905); teksti kirjutas üles Wilh. Pärt (H III 9, 239/40 (3) < Torma khk, 1888).\n5. MI' NÜÜD SATAD, VIHMUKENE?\nMI’ NÜÜD SATAD, VIHMUKENE,\nlikkes tetta linnukese,\nLiivale lige lauti,\nViis: Ann Traks (Vainu Ann (72 a), 17-aastasena Laiuselt Tammispääle asunud < Sootaga k) (ERA III 6, 21 (19) < Torma khk, Lohusuu v, Tammispää k – K. Leichter, 1930); teksti kirjutas üles Wilh. Pärt (H III 9, 239/40 (3) < Torma khk, 1888).\nTagged in: tööd_torma_ Read more... 0 comments\nKarjase kaebus. Karjuste laul\nKARJUSSIDA, õlle-õlle, VAESIDA, õlle,\nhalva ilma, õlle-õlle, armetusi õlle,\nMittu külmä, õlle-õlle, külmetava, õlle,\nmittu talve õlle-õlle, tallitava, õlle,\nkas tulep või, õlle-õlle, tulista lunda, õlle,\nsadab salli-, õlle-õlle, -tu raheda õlle,\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 34 (93) < Ta-Maarja khk, 895-1896); teksti Joh. Mägi (H II 29, 500 (44) < Ta-Maarja khk, Kavastu, 1890).\nAjage kari meile\nKÜLA KARJATSE KANASE, õõ-õõ-ee,\naage kari meie poole, õõ-õõ-ee,\nmeie aame teie poole, õõ-õõ-ee!\nEhitäme elmelinna, õõ-õõ-ee,\nkuame kume-keriku, õõ-õõ-ee;\nteeme sisse siidilaiva, õõ-õõ-ee,\nvälja teeme väitselaiva, õõ-õõ-ee,\notsa teeme ubinalaiva, õõ-õõ-ee.\nKend tuli välja, ostis väitse, õõ-õõ-ee,\nkend tuli otsa, ost’ ubinä, õõ-õõ-ee? –\nVeli tuli välja, ostis väitse, õõ-õõ-ee,\nonu tuli otsa, ost’ ubinä, õõ-õõ-ee.\nViisi kirjutas üles C. Pillesson (EÜS VII 549 (121) < Palamuse khk, umb 1911); teksti H. Maasen (H III 8, 535/6 (2) < Palamuse khk, 1889).\nSÜÜ, MEIE KIRJU KARJA, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\nsüü sedä söödirohto, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\nlaku laia laanerohto, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\nkuni tõuseb tõista rohto, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\nkuni pistab piibelehte, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\najab üles angervaksa, oie leelo, ot-tebe leelo-lee!\nPilalile Peebukene, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\na’a siia karjakene, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\nsiin on kallis karjarohto, oie leelo, ot-tebe leelo-lee,\nvalgepää vasika rohto, oie leelo, ot-tebe leelo-lee!\nLaulnud Mari Poks (66 a, s. Lõhmus) ( EÜS II 280 (29) ja EÜS II 338 (49-29) < Kodavere khk, Kavastu v, Koosa k ligidal – A. Liiv ja J. Raja, 1905).\nKUS SA LÄHÄD, õlle, KARJAKENE, õlle?\nKarja ella, õlle,\nkarja kulla, õlle!\nKus sa lähäd, õlle, lehmakene, õlle?\nLehma ella, õlle,\nlehma kulla, õlle!\nKus sa lähäd, õlle, Punnik-lehma, õlle?\nKus sa lähäd, õlle, Mustik-lehma, õlle?\nKus sa lähäd, õlle, Päitsik-lehma, õlle?\nKarja hoides, loomasid ei sõimatud ega vannutud loome kunagi, vaid see sündis alati mahedal laulu häälel looma nime nimetades. Lehmadele ja lammastele õlletadi, härgadele ja oinastele mitte.\nLaulnud Anu Riomar (H II 50, 271 (6) < Kursi khk, Puurmanni v – J. Riomar (kooliõpetaja) oma emalt, 1895)\nKaua karjas käinud\nEMÄKÕINE, õlle-õlle, ENNEKÕINE, õlle,\nKarjan kasvi, õlle-õlle, liiga pikäs õlle,\nMa oles viibin, õlle-õlle, vikkatile, õlle,\npanden sirbil, õlle-õlle, mu siduma, õlle,\nTüdsev oles, õlle-õlle, kasunu tüüle, õlle,\nviks oles kasunu, õlle-õlle, vikatihe, õlle,\nNüüd ei massa, õlle-õlle, ma midagi, õlle,\nõllele, õlle, õlle, õllele –\nkodu ei massa, õlle-õlle, ma kottikest, õlle,\nseinä veeren, õlle-õlle, seklikest, õlle,\nNüüd ole ilma, õlle-õlle, ma irvite, õlle,\nkik mul annav, õlle-õlle, albu sõnu, õlle,\nKes mind kuul, õlle-õlle, kõik mind kuuluts, õlle,\nkes mind näeb, õlle-õlle, kõik mind nääguts, õlle,\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 34 (93) < Ta-Maarja khk, (1895-1896); teksti Joh. Mägi (Lõhmusmägi) (H II 29, 443 (10) < Ta-Maarja khk, Kavastu v, 1890).\nKarjasepõli. Orjusest ostja\nKARJATEEL ON KURJA PÕLVE,\nkui see kuri teomehe põlve,\nkui see vali vaimupõlve.\nVesi mul alla, vesi peala,\nvesi varvaste vahela!\nKüünar vetta alla külle,\nsääse vaksa alla sääre.\nKui minul teas teinepooli,\nmõistas ära meesi noori,\nminu tiava nutevada –\nta tuus tuulesta hobuse,\npäästas saaresta sadula,\npäitsed päeva poegatelta;\ntules minu viima virvekesta,\nsaama saare lillekesta.\nViis minu vihma oogutesta,\npäästas päivista pahasta,\nlunastas lume sausta.\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 34 (92) < Ta-Maarja khk, 1895-1896); teksti J. Walk (H II 28, 267 (3) < Äksi khk, Kärkna v, 1889).\nTagged in: äksi_ta-maarja_tööd_ Read more... 0 comments\nMUUD KÄISID KIRIKUTEEDA,\nmina käisin karjateeda,\nmuud laulsid kirikulaulu,\nmina laulsin karjalaulu,\nmuud kuulsid kirikukella,\nmina kuulsin karjakella,\nhaavikussa hobuste kella.\nViisi kirjutas üles C. V. Ärtis (EÜS IV 873 (2015) < M-Magdaleena khk, Kudina v, Kaiavere k); teksti A. Tubin (E 70441 (31) < M-Magdaleena khk, 1930).\nLustiga loole. Kellele teeme heinu\nLÄHME LUHTALE LOOLE, heinale, kullale,\naru alla eenamaale, heinale, kullale,\nehk on luhas loogu võtta, heinale, kullale,\naru all eena ilusa, heinale, kullale!\nOi-oi-oi-oi oidukesta, heinale, kullale,\noidus ilus heinakesta, heinale, kullale.\nSeni heinamaa ilusa, heinale, kullale,\nkui on heina niitemata, heinale, kullale,\nseni kaared kaunikesed, heinale, kullale,\nkui on loogu võttemata, heinale, kullale,\nseni saod on saledad, heinale, kullale,\nkui on saod vedamata, heinale, kullale,\nseni kuhjad kullased, heinale, kullale,\nkui on kuhjad vedamata, heinale, kullale.\nNiitsin viie vikatiga, heinale, kullale,\nsabli (1) sada rihaga, heinale, kullale,\nsain ma sada saokesta, heinale, kullale,\nviisi-kuusi kuhjakesta, heinale, kullale.\nEi neid söönud sõahobused, heinale, kullale,\nega tahtnud talli täkud, heinale, kullale.\nSealt said äia ärjad süia, heinale, kullale,\nküla küedud pullikesed, heinale, kullale.\nKellel riisun ristik-eena, heinale, kullale,\nkellel kaabin kaste-eena, heinale, kullale?\nJumalal on jutiklehma, heinale, kullale,\nMaarijal on maariklehma, heinale, kullale –\nteil´ leian kuusi kuhakesta, heinale, kullale,\nleian sada saukesta, heinale, kullale!\n(1) Algul olnud sablisid\nViis: Taavet Ansip (86 a) (ERA III 6, 88 (11) < Äksi khk, Elistvere v, Õvanurme k – K. Leichter, 1930); tekst: Helene Maasen (H III 8, 778/80 (6) < Äksi khk, 1890), täiendatud (H II 49, 539/40 (2) < Äksi khk – Hermann Raid, 1894).\nTagged in: äksi_tööd_ Read more... 0 comments\nLooja lehm sõi heinad\nLooja heinateol. Heina lõppetus!\nLÄHME, HELLAD, HEINAMOALE, heinale, kullale,\nlähme, kullad, koare peale, heinale, kullale,\nlähme Loojale loole, heinale, kullale,\nMaarialle heinamoale, heinale, kullale,\nLooja loogo võttemaie, heinale, kullale,\nMaari heina niitemaie, heinale, kullale!\nLooja loogo, kuiva loogo, heinale, kullale,\nMaari heina, kaunis heina, heinale, kullale.\nKes küll sõivad luhaheinad, heinale, kullale,\nkrõmsutid kõrred kõverad, heinale, kullale?\nJumalal oli jutiklehma, heinale, kullale,\nMaarial oli maariklehma, heinale, kullale –\nneed küll sõivad luhaheinad, heinale, kullale,\nkrõmsutid kõrred kõverad, heinale, kullale.\nViis: Jaan Puusepp (80 a) (EÜS VIII 285 (10) – Kursi khk, Puurmanni v – J. ja M. Kärt, 1911); teksti kirjutas üles Aadu Tiidur (H III 8, 19 (3) < Kursi khk, Härjanurme v, 1889).\nLÄHME, HELLAD, HEINAMOALE,\nlähme kullad koare peale,\nLooja loogo võttemaie,\nLooja loogo, kuiva loogo,\nMaari heina, kaunis heina.\nKes küll sõivad luhaheinad,\nkrõmsutid kõrred kõverad?\nJumalal oli jutiklehma,\nMaarial oli maariklehma –\nneed küll sõivad luhaheinad,\nkrõmsutid kõrred kõverad.\nViis: Madli Saeble (82 a) (EÜS VIII 290 (19) < Kursi khk, Puurmanni v – J. ja M. Kärt, 1911); teksti kirjutas üles Aadu Tiidur (H III 8, 19 (3) < Kursi khk, Härjanurme v, 1889).\nVihun viie vikatiga\nMEIL ON ILLUS OIDUKENE, helelee,\noidus illus einakene, helelee!\nNiitis viisi vikkatida, helelee,\nkaarutas rehha kahheksa, helelee!\nSenni heinamaa illusa, helelee,\nkui on eina niitemata, helelee,\nsenni kaared kaunikesed, helelee,\nkui on loogu võttemata, helelee,\nsenni need saadud saggedad, helelee,\nkui on kuhja loomatagi helelee!\nViis: Juula Prosin (70 a) (EÜS V 1186 (56) < Laiuse khk, L-Tähkvere v, Reasvere k – J. Välbe); teksti kirjutas üles Dr. H. v. Jannau (GEG, EH 127, 19/20 (14) < Laiuse khk, Leedi, 1857).\nTagged in: laiuse_tööd_ Read more... 0 comments\nVikat niidab, ma vilistan\nKellele teeme heinu\nsaputin sada rehala, heinale, kullale.\nSain mina sada saukesta, heinale, kullale,\nEi neid söönud äia härjad, heinale, kullale,\näia härjad, ämma lehmad, heinale, kullale,\nküdi küürakud hobused, heinale, kullale.\nMina kuulin, kostsin jälle, heinale, kullale,\n„Lass tuleb kodu teuruuna, heinale, kullale,\nküll see murrab mustad heinad, heinale, kullale,\nkrõmsutab kõrred kõverad, heinale, kullale!“\nViis: Taavet Ansip (86 a) (ERA III 6, 88 (11) < Äksi khk, Elistvere v, Õvanurme k – K. Leichter, 1930); teksti kirjutas üles Helene Maasen (H III 8, 756/7 (4) < Äksi khk, 1890).\nVäsinud lõikaja. Naiste nabrad\nKÜL MA LÕIKAN, EI MA JÕUA, heinale, kullale,\nei mu esi ei edene, heinale, kullale,\nei mu põlluke põgene, heinale, kullale\nega vällake vähene, heinale, kullale.\nEi ma tea ega mõista, heinale, kullale,\nmis peaks minul olema, heinale, kullale –\nkas on minu jõudu võetud, heinale, kullale\nvõi on käed kinni pandud, heinale, kullale,\net minu esi ei edene, heinale, kullale,\nTõtake õed, tõeste, heinale, kullale,\nvennake, viha pärasta, heinale, kullale,\net me’e otsaje ujume, heinale, kullale,\net me’e veerdeje viame, heinale, kullale,\npenderaie pillutame, heinale, kullale.\nMis mina lõikan, see ma keidan, heinale, kullale,\nmis ma keidan, see kogutan, heinale, kullale,\nmis ma kogun, see teen kuhja, heinale, kullale.\nAlla panen haavalehti, heinale, kullale,\npääle panen pärnalehte, heinale, kullale,\nkeskeelle keeran kulla, heinale, kullale,\nvahele vana hõbedad, heinale, kullale.\nAlt ei pääse hallitama, heinale, kullale,\npäält ei pääse päevatama, heinale, kullale,\nkeskeelt ei kopitama, heinale, kullale.\nTeeme nabrad nii kui naesed, heinale, kullale,\nkuhelikud kui emandad, heinale, kullale,\nrõugud Rõngu neitsikesed, heinale, kullale.\nKuhel paistis Kuura mäele, heinale, kullale,\nakki paistab Harjumaale, heinale, kullale,\nrõuku Rõngu mõisaaie, heinale, kullale.\nViis: Taavet Ansip (86 a) (ERA III 6, 88 (11) < Äksi khk, Elistvere v, Õvanurme k – K. Leichter, 1930); teksti kirjutas üles Jaan Walk (H II 28, 277/8 (11) < Äksi khk, Kärkna v, 1889).\nTULE, UUGU, VÕTA LUUGU,\ntule, kasse, kassa eina!\nVeli ellä, veljekene,\nsihi naista sirbi päältä,\nvahi naista vaalu päältä,\nkas on nirgil niitemaie,\nkerges kokko keerämaie!\nLaulnud Kadri Ots (84 a) (EÜS II 291 (80) ja EÜS II 386/7 (117 < Kodavere khk, Alatskivi v – A. Liiv ja J. Raja, 1905).\nVenna nurmed. Jätan lindude süüa\nLõikuselaul. Vilja korjamine\nMEIE VELLEL SUURE NURME, helelee, helelee,\nsuure nurme, laia välja, helelee, helelee.\nTennu lina liivakulle, helelee, helelee,\ntennu kaara kallakulle, helelee, helelee,\nodra oru otsa peale, helelee, helelee.\nÜks oli põldu herneiida, helelee, helelee,\nteine põldu rukkipõldu, helelee, helelee,\nkolmas põldu kardulida, helelee, helelee.\nKui sa ei lõpe, siia jätan, helelee, helelee!\nSiia jätta sirgu süia, helelee, helelee,\nsiia kurgede koguda, helelee, helelee,\npääsukeste päie võtta, helelee, helelee,\njätan lõokeste lõigata, helelee, helelee.\nLõo sööva, ei nad leika, helelee, helelee,\npääsu sööb, pääd ei võta, helelee, helelee,\nkure sööva, ei nad korja, helelee, helelee,\nsirgu sööva, ei nad seo, helelee, helelee.\nViisi kirjutas üles K. A. Hermann (EÜS IV 310 (564) < Põltsamaa < Torma); teksti E. J. Õunapuu (E 40516 (73) < Torma, 1900).\nMINU ISAL PIKAD PÕLLUD,\npikad põllud, laiad väljad –\notsad joosevad ojasse,\npeenrad pikad pei ääre.\nKüll ma lõikan, ei ma jõua!\nLõpe otsa põllukene!\nKui sa’i lõpe, sia jätan,\nsia jätan sirgu süüa,\nsirgu süüa, kärba käia,\naastast ani magada,\npävast pardi praatsutada.\nLõpe ike, põllukene,\net saas kõrred karjal käia,\norud saas hobuste joosta,\nmäed saas täku mängitada,\nlaaned lamaste laduda,\nkivid kitse keerutada!\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 39 (102) < Ta-Maarja khk, 1895-1896); teksti Helene Maasen (E 52074 < Palamuse khk, Kaarepere).\nNaiste nabrad. Kuulus kuhjalooja\nMIS MA LÕIKAN, SEE MA KEIDAN, õigake, lõigake,\nsee ma kokkuje kogusin, õigake, lõigake,\nsee ma napraje nabisin, õigake, lõigake,\nkuhelasse kukutasin, õigake, lõigake,\nvahelikku valmistasin, õigake, lõigake.\nTegin nabra kui see naese, õigake, lõigake,\nkuheliku kui kuninga, õigake, lõigake,\nvaheliku kui vanema, õigake, lõigake,\nakki Harju neitsikese, õigake, lõigake,\nrõuku Rõugu noorehärra, õigake, lõigake.\nPanin alla haavaoksad, õigake, lõigake,\npanin peale pärnakoored, õigake, lõigake,\nvahele vanahõbeda, õigake, lõigake,\nkeskeella keerakulla, õigake, lõigake.\nVirust tõin ma suure vigla, õigake, lõigake,\nHarjust tõin ma suure hargi, õigake, lõigake,\nkuhelikkuda koguda, õigake, lõigake,\nnabra päije pääle panna, õigake, lõigake,\net ep saa alta hallitada, õigake, lõigake,\nega päälta päevatada, õigake, lõigake,\nvahelt vaske roostetada, õigake, lõigake,\nkeskelt kulda koppitada, õigake, lõigake.\nKuhel paist’ Kuura mäele, õigake, lõigake,\nakki Harju teerajale, õigake, lõigake,\nrõuku Rõngu mõisaasse, õigake, lõigake.\nViis: Ann Suitt (49 a, sünd Helmes, 26 aasta eest Kavastu rännanud) (EÜS II 285 (50) < Kodavere khk, Kavastu v, Koosa k – A. Liiv ja J. Raja); teksti kirjutas üles E. J. Õunapuu (H II 50, 489 (15) < Torma khk, 1895).\nTagged in: kodavere_tööd_torma_ Read more... 0 comments\nMis meid otsas ootab. Halb sirp\nTÕMMAKEM, ÕED, TÕESTE, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\nvinnakem viha pärasta, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ.\nEt me otsani ujume, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\net me saarte sajame, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\nsaame saare tutmeni, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ.\nOtses saab õlut juua, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\nveeres viinade vihada, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\nkaldaas saab kala-leiba, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\npeenderas saab piima-leiba, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ.\nJumal aga sundku seppa sõrmed, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\nkärvaku käed kõverad, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\nei teinud sirpi teravad, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ,\nkummutanud rauda kõverad, lõppe-lõõ, lõppe-lõõ!\nLaulnud Jaan Puusepp (80 a) (EÜS VIII 285 (10) ja EÜS VIII 228 (12) < Kursi khk, Puurmani v – J. ja M. Kärt, 1911, 1912).\nHalb sirp. Mis meid otsas ootab. Põllud põdema\nASUGE ESIDE PEALE, helelee,\nseatke põllo serva peale, helelee!\nSirp on kurja seppa tehtud, helelee,\nraud on rammade taotud, helelee,\nsirp on kurja, ei koggoje, helelee,\nelle rauda heidetiko, helelee.\nEllakene vennakene, helelee,\nte mulle tinnane sirpi, helelee,\nlasse vaskine vallada, helelee,\nkeeda kulda keskeella, helelee –\nsiis ma lammin välja laia, helelee!\nEt me otsaje ujume, helelee,\net ma pigun peenderaje, helelee –\notsas saab õllesta jua, helelee,\npeenderas saab piimaleiba, helelee.\nKased valgeed valluvad, helelee,\nleppad sirged sinavad, helelee.\nMa pannin põllo jo põddema, helelee,\nvälja laia jo vässima, helelee;\npõe, kulla põllukene, helelee,\nvässi, vilja väljakene, helelee,\nsiis saavad sirbid seisemaje, helelee,\nelle rauda hingamaje, helelee.\nKohhus käia kurjal ilmal, helelee,\naeg on käia halval ilmal, helelee,\nnüid lubba lummel saddada, helelee.\nViis: Prosin (70 a) (EÜS V 1186 (56) < Laiuse khk, L-Tähkvere v, Reasvere k – J. Välbe ); teksti on üles kirjutanud Dr. H. v. Jannau (GEG, EH 127, 17/8 (12) < Laiuse khk, Leedi, 1857).\nJätan lindude süüa\nkui ei lõpe, siia jätan,\nsirgu süia, tondi viia.\nKui sa lõped, ära korjan\nja siis talvel salve valan.\nViskan sirpi järel sind.\nLaulnud Ann Traks (Vainu Ann (72 a), 17-aastasena Laiuselt Tammispääle asunud < Sootaga k) (ERA III 6, 21 (19) ja ERA II 30, 31 (7) < Torma khk, Lohusuu v, Tammispää k – K. Leichter, P. Ariste, 1930).\nLÕPE, LÕPE, PÕLLUKENE!\nKui sa ei lõpe, siia jätan,\nsiia jätan sirgu süüa,\nsiia kure kuigutada,\nsiia pääso pääle tulla,\ntedrele teha pesada.\nSiia kurge jätnud kuue,\nsiia tetre jätnud teki,\nvares oma halli vati.\nMis mina lõiksin, see mina keitsin,\nsee mina kokku kogusin.\nNaber sai naesel, teine teisel,\nkuhel sai kokku kuuel neiul,\nvihk sai viiel laisal poisil.\nViis: Ann Traks (Vainu Ann (72 a), 17-aastasena Laiuselt Tammispääle asunud < Sootaga k) (ERA III 6, 21 (19) < Torma khk, Lohusuu v, Tammispää k – K. Leichter, 1930); teksti kirjutas üles E. J. Õunapuu (H II 50, 490 (16) < Torma khk, 1895).\nKui sa ei lõpe, siia jätan, helelee, helelee,\nsiia jätan sirgu süüa, helelee, helelee,\nsirgu süüa, kärba käia, helelee, helelee,\nsiia kure kuigutada, helelee, helelee,\nlõokese lõpetada, helelee, helelee,\nsiia pääso pääle tulla, helelee, helelee,\ntedrele teha pesada, helelee, helelee.\nSiia kurge jätnud kuue, helelee, helelee,\nsiia tetre jätnud teki, helelee, helelee,\npääsoke peolinuksi, helelee, helelee,\nharakas aluspalaka, helelee, helelee,\nvares oma halli vati, helelee, helelee.\nMis mina lõiksin, see mina keitsin, helelee, helelee,\nsee mina kokku kogusin, helelee, helelee.\nNaber sai naesel, teine teisel, helelee, helelee,\nkuhel sai kokku kuuel neiul, helelee, helelee,\nvihk sai viiel laisal poisil, helelee, helelee.\nViisi kirjutas üles K. Ruut (EÜS V 1446 (27) < Torma khk); teksti E. J. Õunapuu (H II 50, 490 (16) < Torma khk, 1895).\nKÜLL MA LEIKAN, EI MA JÕUA,\nküll ma väänan, ei vähene,\nküll ma katsun, ei kahane,\nei minu eeke edene,\nei minu põlluke põgene.\nSirp on kurja, ei ta kogu,\nsirp on kurja sepa tehtud,\nraud on raibete tautud,\nNüüd aga hakkan sajatama,\ntütar vaene vandumaie:\nsusi söögu sepa sõrmed,\ntallaku taguja näpud,\nkärvaku käed mõlemad!\nViis: Ann Traks (Vainu Ann (72 a), 17-aastasena Laiuselt Tammispääle asunud < Sootaga k) (ERA III 6, 21 (19) < Torma khk, Lohusuu v, Tammispää k – K. Leichter, 1930); teksti kirjutas üles J. Rosenthal (H III 9, 287/8 (9) < Torma khk, Avinurme v, Laekannu k, 1889).\nLÕPE, LÕPE, PÕLLUKENE, õigake, lõigake,\nvähene sa, väljakene, õigake, lõigake,\nkahane sa, kaerakene, õigake, lõigake,\nsaa otsa, odrakene, õigake, lõigake!\nKui sa ei lõpe, siia jätan, õigake, lõigake,\nsiia jätan sirgu süüa, õigake, lõigake,\nsirgu süüa, kärbi käia, õigake, lõigake.\nSiin on sirku seisatanud, õigake, lõigake,\nsiin on kärpa käinud läbi, õigake, lõigake,\nsiin on pardid paterdanud, õigake, lõigake.\nViis: Mari Poks (s. Lõhmus, 66 a) (EÜS II 283 (38) < Kodavere khk, Kavastu v, Koosa k ligidal – A. Liiv ja J. Raja, 1905); teksti kirjutas üles E. J. Õunapuu (H II 50, 323/5 (16) < Torma khk, 1894).\nLÕPE, LÕPE, PÕLLUKENE, õegake, lõegake!\nKui sa ei lõpe, siia jätän, õegake, lõegake,\nsiia jätän sirgu süvvä, õegake, lõegake,\nsirgu süvvä, nirgu neelda, õegake, lõegake,\npääsukese pääle käiä, õegake, lõegake!\nLaulnud Mari Poks (s. Lõhmus, 66 a) (EÜS II 283 (38) ja EÜS II 344 (59) < Kodavere khk, Kavastu v, Koosa k ligidal – A. Liiv ja J. Raja, 1905)\nLÕPE, LÕPE, RUKKIKENE, lõpele, lõõrile,\nkui sa ei lõpe, siia jätän, lõpele, lõõrile,\nsiia jätän sirgu süvvä, lõpele, lõõrile,\nsirgu süvvä, nirgu neeldä, lõpele, lõõrile,\nnirgu neeldä, jänesse järädä, lõpele, lõõrile.\nA´a otsa õekene, lõpele, lõõrile,\nveere viirde, väljäkene, lõpele, lõõrile!\nLaulnud Kadri Katsan (67 a) (EÜS II 275 (5) ja EÜS II 447 (185) < Kodavere khk, Peipsiääre v, Varnja k – A. Liiv ja J. Raja, 1905).\nMis meid otsas ootab\nLÕPETAME SELLE PÕLLU, lõpelee, lõpelee,\nvähendame selle välja, lõpelee, lõpelee,\nkahandame selle kaera, lõpelee, lõpelee,\nteeme otsa selle odra, lõpelee, lõpelee!\nHakkame arule käima, lõpelee, lõpelee,\narupõldu põimimaie, lõpelee, lõpelee,\naruvälja väänamaie, lõpelee, lõpelee!\nArus olid pikad põllud, lõpelee, lõpelee,\npikad põllud, laiad väljad, lõpelee, lõpelee:\notsad joosevad ojasse, lõpelee, lõpelee,\nrannad joosevad rabasse, lõpelee, lõpelee,\nääred järve kaldaasse, lõpelee, lõpelee.\nKunas otsa me’ ojume, lõpelee, lõpelee,\nkunas saare me’ saame, lõpelee, lõpelee,\npeenderasse pillutame, lõpelee, lõpelee?\nOtsas saab õluta juua, lõpelee, lõpelee,\nsaares saame saia süüa, lõpelee, lõpelee,\npeenderasse piimaleiba, lõpelee, lõpelee.\nSee põle laisa laamimine, lõpelee, lõpelee,\npõduriku põimimine, lõpelee, lõpelee,\nkiduriku kiskumine, lõpelee, lõpelee –\nseal saab tervel teha tööda, lõpelee, lõpelee,\nhädane ära sureksi, lõpelee, lõpelee,\nlaiska vakkuje vajuksi, lõpelee, lõpelee,\npõdur põllu peenderasse, lõpelee, lõpelee.\nViis: Kadri Katsan (67 a) (EÜS II 275 (5) < Kodavere khk, Peipsiääre v, Varnja k – A. Liiv ja J. Raja, 1905); teksti kirjutas üles E. J. Õunapuu (H II 50, 488 (14) < Torma khk).\nJätan lindude süüa. Väljad karja käia\nLÕPE, LÕPE, PÕLLUKENE, helelee,\nkui ei lõpe siia jätan, helelee,\nsirgu süia, värvu viia, helelee,\nküla lammasste laduda, helelee,\nküla sigade siduda, helelee,\nküla põrsaste pugeda, helelee,\nkui ei lõpe, siia jätan, helelee!\nLaulnud Juula Prosin (70 a) (EÜS V 1186 (56), EÜS V 1114 (125) < Laiuse khk, L-Tähkvere v, Reasvere k – J. Välbe)\nPõld paneb lõikaja põdema. Väljad karja käia\nESI PIKKA, MA PISUKE, lõpelee, lõõrile,\nväli laia, mina väätu, lõpelee, lõõrile,\nnurm on suuri, mina noori, lõpelee, lõõrile –\nära väljake väsitab, lõpelee, lõõrile,\npõlluke paneb põdema, lõpelee, lõõrile,\need laiad ikkemaie, lõpelee, lõõrile,\nnurmed suured nutemaie, lõpelee, lõõrile.\nLõpe otsa, põllukene, lõpelee, lõõrile,\nvähene sa, väljakene, lõpelee, lõõrile,\net saaks kõrred karjal käia, lõpelee, lõõrile,\norud saaks hobuste joosta, lõpelee, lõõrile,\nmäed täkkul mängida, lõpelee, lõõrile,\nkivid kitse keerutada, lõpelee, lõõrile,\nlaaned lammastel laduda, lõpelee, lõõrile!\nKui ei lõpe, siia jätan, lõpelee, lõõrile,\nsiia jätan sirgu süüa, lõpelee, lõõrile,\nsirgu süüa, kärbi käia, lõpelee, lõõrile!\nViis: Taavet Ansip (86 a) (ERA III 6, 88 (11)< Äksi khk, Elistvere v, Õvanurme k – K. Leichter, 1930, Fon 317 d); teksti kirjutas üles Juhan Lepik (koguja) (H II 28, 262 (2) < Äksi khk, Kärkna v – Jaan Walk (saatja), 1889).\nVäljad karja käia. Jätan lindude süüa\nmäed sälu mängatada, helelee, helelee.\nKui sa’i lõpe, siia jätan, helelee, helelee,\nnirgu näljase närida, helelee, helelee.\nViisi ja teksti on üles kirjutanud K. Ruut (EÜS V 1446 (27) < Torma khk).\nHalb sirp. Päid jäänud põllule. Pane lammas laua peale\nperenaine naesukene –\nära sa võta vihaksa,\nära sa pane pahaksa,\net jääb kõrsi kõikumaie,\net jäeb varsi’ vaarumaie:\nsee’p ei ole minu süüdi,\nsee on sitta sirbi süüdi,\nsee on sandi raua süüdi.\ntõotsid tõrre oluta,\nvaadi viina vihada.\nPane lammas laua peale,\nteine teise otsa peale,\nkena oinas keskeelle.\ntee sa lahti laiad uksed,\nlahti laiemad väravid –\nsisse siidised tulevad,\nViis: Aleksander Välbe (57 a) (EÜS V 1184 (40) < Laiuse khk – J. Välbe, 1908) (< K-Jaani); tekst: Kai Sepp (56 a) (H, Ostrov 85/6 (20) < Laiuse khk, Kurrista v, Aidu k – stud. G. Johannson, 1887).\nära ole minule kurja,\net jäid kõrred kõikumaie,\net jäid varred vaarumaie,\net jäi päida pääle põllu –\nsee pole minugi süidi,\nsee on kurja sirbi süidi.\nSirp on kurja, ei koguta,\nraud on ramma, ei ta raiu.\nKurat suntgu sepa sõrmed,\npõletagu sepa põlved,\nkärvaku käed mõlemad:\nteinud sirbi siira-saera,\nkuluraua kurderiku –\njätab kõrred kõikumaie,\njätab varred vaarumaie,\njätab päida pääle põllu.\nViisi kirjutas üles C. V. Ärtis (EÜS IV 873 (2016) < M-Madgaleena khk, Kudina v, Kaiavere k); teksti Jaan Valk (H II 28, 276 (10) < Äksi khk, Kärkna v, 1889).\nTagged in: äksi_m-magdaleena_tööd_ Read more... 0 comments\nLÄÄME NÜID UUELE IILE,\ntõise vastsele vaole,\nesi uusi hoidemede,\nvagu vastane valvamede!\nPästäme valla peiu jala,\npästäme valla kaasa jala,\npaneme peni piindreesse,\nvarese paneme vaole.\nPeni hauk meil piindra pääl,\nvares vaak vao helile.\nOodi uuta lõigajeta,\nvagu valla võtajata.\nTänu olgu Loojale,\net las meid kuival kogude,\nselge ilmal sidude,\njätä´s kõrda kõikumaie,\njätä´s pääda pääle nurme,\nsisaskile sinna tulla,\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 34 (92) < Ta-Maarja khk, 1895-1896); teksti Joh. Mägi (Lõhmusmägi) (H II 29, 442 (8) < Ta-Maarja khk, Kavastu v, 1890).\nSIRISE, SIRISE, SIRBIKE,\nkõrise, kõrise, kõvera rauda!\nKelle sirp eele mengu,\nselle meel mehele mengu!\nVanaeit korjas sirbid kokku, kui rukkilõikus lõppes ja viskas sirbid eemale.\nLaulnud Andrese Kadri (69 a) (ERA III 6, 23 (23) ja (ERA II 30, 108 (1) < Torma khk, Lohusuu v, Tammispää k – K. Leichter, P. Ariste, 1930).\nkõrise, kõrise, kõber raud,\nkelle sirp sie ette jõuab,\nselle peidmes mütsi ostab,\ntuleb talvel kosja sind.\nVanainimene korjas lõikuse lõppedes tüdrukute sirbid kokku ja viskas need eemale ning sõnas neid sõnu.\nLaulnud Ann Traks (Vainu Ann (72 a), 17-aastasena Laiuselt Tammispääle asunud < Sootaga k) ( ERA III 6, 21 (18) ja (ERA II 30, 32 (8) < Torma khk, Lohusuu v, Tammispää k – K. Leichter, P. Ariste, 1930).\nkõrise, kõrise, rauakene!\nKelle sirp siin ette sõvvab,\nselle peigmees vasta jõvvab.\nSirpi viibutati ja visati üle õla 3 korda. Läks sirp kummuli, siis pidi viskaja sel aastal surema.\nLaulnud Mari Poks (66 a) (EÜS II 283 (40) ja EÜS II 345 (61) < Kodavere khk, Kavastu v, Koosa k – A. Liiv ja J. Raja, 1905).\nSirbiviskamise laulud Sohvi Sepalt Kodaverest\nLaulnud Sohvi Sepp (83 a) RKM III 3, 52 (28), 54 (30,31) < Kodavere khk, Torila k – A. Garshnek, 1955); (RKM II 5, 403 (4) – H. Tampere, 1954).\nMEIE MAA MEHED MADALAD,\nteevad linad liivakulle,\nkaerad välla kallakulle,\nodrad välla orgudesse,\nmäe peale mängiodrad,\nTulli kulli Kuuramaalta,\ntulli pulli Pohlamaalta,\nkes sõi linad liivakulta,\nmäe pealta mängiodrad,\nViis: Kadri Tädimees (62 a) (EÜS V 1187 (65) < Laiuse khk, Tähkvere v – J. Välbe, 1908); tekst: Jaak Lillekampf (H, Ostrov 107/8 (47) < Laiuse khk, Laiuse v, Sootaga k – G. Johannson, 1887).\nLina kasvas kui linti\ntuhat surma sulle loodu,\nsada surma sulle tehtu:\nsinu likku viidanesse,\nkivi pääle pantanesse,\nsiis sinu välja võetesse,\nsiis su parsil pantanesse,\nViis ja tekst: Helene Maasen (EÜS VI 1183 (38) Palamuse – J. Välbe) ja (H III 8, 411 (16) < Palamuse khk, Luua, 1888)\nLINAKENNE, LINNUKENE, üles,\ntuhat surma sulle toon ma, üles,\nsada surma sulle saadan, üles,\nharja pidi haarates, üles,\nkiudu pidi kistoes, üles,\nlina likku viitamesse, üles,\nja leost väljä toodamesse, üles.\nPanti su palkidel vajume, üles,\nkolkitsel küll kolkides, üles,\nroobitsel sind ropsites, üles.\nPandi kinni pundanessi, üles,\nsaadeti siis saksa kätte, üles,\nsaks saatis sadade maale, üles.\nViis: Kadri Katsan (67 a) (EÜS II 275 (2) < Kodavere khk, Peipsiääre v, Varnja k – A. Liiv ja J. Raja, 1905): teksti kirjutas üles Joh. Mägi (Lõhmusmägi) (H II 29, 442 (9) < Ta-Maarja khk, Kavastu v (1890).\nTagged in: kodavere_ta_maarja_tööd_ Read more... 0 comments\nOH MINU HÄIDA HÄRGASIDA,\nLäksid möirates mäele,\nkarates kaevu künale,\nike vaskina peassa,\nrahe raudana seessa.\nTina siis tilk’sid härja sarved,\nkulda käärisid adrakured.\nHästi mina kündsin härra väljad,\nristi-rästi Riia väljad,\nparajaste papi väljad,\npõigiti Põltsamaa orassed.\nViis: Jüri Remmelgas EÜS V 1185 (51) < Laiuse – J. Välbe, 1908); teksti kirjutasid üles J. Välbe ja H. Sulg (EÜS V 1112 (122) < Laiuse khk, Laiuse v, 1908).\nPERENAENE PETTIS MINDA,\nkeetis mulle keepudru,\nandis mulle haganast leiba.\nOot, oot, oot ja noo, noo, noo,\nlas’ lähen väljal kündemaie –\nvao mina ajan, vaksa jättan,\njättan künkad künni sisse,\net on rohul ruumi kasva,\npaju puhme all’ pugeda.\nSiis jäeb vili vilkumaie,\nsiis jäeb pere pilla-palla,\npere lapsed laiukilla.\nViis: Jüri Remmelgas (EÜS V 1185 (51) < Laiuse – J. Välbe, 1908); teksti kirjutas üles M. Ostrov (H, Ostrov 9/10 (8b) < Laiuse, 1887).\nViisi kirjutas üles M. Korts (EÜS IV 182 (208) < Laiuse khk, Laiuse v, 1891); teksti M. Ostrov (H, Ostrov 9/10 (8b) < Laiuse, 1887).\nMIS SOAB MINUSTA MEHESTA, õhtule, õhtule,\npuna peaga poisikesest, õhtule, õhtule?\nMinu kesa kündemata, õhtule, õhtule,\nrauapuu jäi raiumata, õhtule, õhtule,\nadrakured kuusikusse, õhtule, õhtule,\nsahad jäänd alles sepale, õhtule, õhtule!\nViis: Kadri Paadimees (60 a) (EÜS V 1188 (66) < Laiuse khk, Tähkvere v – J. Välbe, 1908); teksti kirjutas üles J. Remmelgas (H II 56, 15 (1) < Laiuse (1895).\nTahtsin minna talgusele\nTAHTSIN MINNA TALGUSELE,\ntahtsin talguse õluta.\nEi annud isa hobesta,\nvend ei vaski valliida,\nLäksin oma hobusega,\nläksin vana valjastega,\nTuli vasta valelikku,\nkeset teeda keelekõlku:\n„Juba söödud söögikorrad,\njuba joodad joogikorrad,\ntantsitud on tantsuringid!“\nEi mina hoolind seegipärast,\nläksin ikki talguselle:\nsöömata olid söögikorrad,\njoomata olid joogikorrad,\nseda heada andemasta,\nkallist kätta keanemasta!\nTäis olen suuni, täis olen peani,\ntäis olen suuni suhkurida,\ntäis olen peani pähkelida,\nViisi kirjutas üles M. Sild (E 64736 < Torma khk, Avinurme v, Piilsi k, 1930); teksti E. J. Õunapuu (H II 50, 323/5 (16) < Torma khk, 1894).\nTEU MA TEGIN TARVASTUSSE,\nrehe peksin Pirmastusse,\nLäksin Tarvastu teole,\nlass oli seljas, laps oli süles,\npudrupott oli puusa peal,\nkördilänik külle peal.\nKolm oli räimi rätikusse,\nüks sai süüa, teine müüa,\nkolmas jäi veel kodu tuua,\nViis ja tekst: Helene Maasen (EÜS V 1183 (38) ja E 52304 < Palamuse khk, Kaarepere – J. Välbe, 1908).\nTagged in: äksi_palamuse_tööd_ Read more... 0 comments\nKatki lõin koodi\ntegi mull’ koodi kuslapuusta,\nkoodi varre vahtarasta.\nKäskis koodile kuluda,\nMina olin maani kavala,\nlõin ma lapiti ladeta,\nlõin ma servi seina mööda,\npaigu paljast maada mööda,\nkatki koodi kuslapuusta,\nkatki varre vahtarasta.\nViis: Taavet Ansip (86 a) (ERA III 6, 89 (13) < Äksi khk, Elistvere v, Õvanurme k – K. Leichter, 1930); teksti kirjutas üles Helene Maasen (H III 8, 759 (8) < Äksi khk, 1890).\nMÖÖDA LÄKS MEESI MÜTTI-MOKKA, õdagoole, õdagoole,\nmööda läks poissi porri-silma, õdagoole, õdagoole,\nei ta toonud tervisida, õdagoole, õdagoole,\nei annud jummalada appi, õdagoole, õdagoole.\nJummal teadku, mis tal õli, õdagoole, õdagoole,\nkas õli kida keele peala, õdagoole, õdagoole,\nvai õli muhku moka peala, õdagoole, õdagoole,\nsinimuhku silma kulmul, õdagoole, õdagoole,\net ei toonud tervisida, õdagoole, õdagoole,\nannud jummalada appi, õdagoole, õdagoole.\nViis: Mari Poks (s. Lõhmus, 66 a) (EÜS II 280 (27) < Kodavere khk, Kavastu v, Koosa k – A. Liiv ja J. Raja, 1905); teksti kirjutas üles K. E. Martinson (E 18110 (2) < M-Magdaleena khk, Saare v, 1895).\nTagged in: kodavere_m-magdaleena_tööd_ Read more... 0 comments\nMÖÖDA LÄKS MEESI MÜTTI-MOKKA,\nmööda läks poissi porri-silma,\nei ta toonud tervisida,\nei ta annud jummalada appi.\nJummal teadku, mis tal õli,\nkas õli kida keele peala,\nvai õli muhku moka peala,\net ei toonud tervisida,\nannud jummalada appi.\nViisi kirjutas üles C. V. Ärtis (EÜS IV 873 (2016) < M-Magdaleena khk, Kudina v, Kaiavere k); teksti K. E. Martinson (E 18110 (2) < M-Magdaleena khk, Saare, 1895).\nKES NOO UHKE OLLENESSE,\nkes noo kõrgi kõndinesse? –\nJulgu ei „jumal appi“ anda\nega tuua tervisida.\nMööda läävä mürgü tüki,\nkavvest käänvä ravva kange.\nEgä ei sünni suurte sekkä,\nmahu ei kõrke kõrvale.\nSuure löövä suu peale,\nkõrgi löövä kõrva peale,\nuhke löövä otsa peale,\nnäljatse löövä näo peale.\nViis: Helene Maasen (EÜS V 1183 (38) < Palamuse khk – J. Välbe, 1908); tekst: Ann Väät (92 a) (E 46947 (2) < Palamuse khk, Pedasi – H. Karro, 1909).\nMarjule minemise laul\nMarjad söödud. Marjule\nLÄKSIN MÄELE MARJULE,\nlinna alla lillikille,\nPärnu alla pähkelille.\nSialt oli maias marjad söönud,\nlibe lillikad libanud,\njätnud varred vaeste’elle,\ntühjad varred tütterille.\nViisi kirjutas üles C. V. Ärtis (EÜS IV 873 (2023) < M-Magdaleena khk, Kudina v, Kaiavere k); teksti G. Jürgenson (H II 28, 800/1 (11) < M-Magdaleena khk, Saare v, (1890).\nMarjul käimise laul\nlähme marjule madalad,\nSiit on maias marjad söönud,\nlibbe lillakad lõginud,\njätnud varred vaevisele,\npooled varred poegadele,\ntühjad varred tütterile.\nViis: Mai Paiu (83 a) (EÜS VIII, 295 (30) < Kursi khk, Härjanurme v, vstmj < Pööra k – J. ja M. Kärt, 1911); teksti kirjutas üles H. Paap (H III 8, 74 (10) < Kursi khk, 1889).\nMarjule minnes lauldi:\nLÄKI MÄELE MARJULE, elle, elle, leelo leelo,\nalla mäele toomingile, elle, elle, leelo leelo,\npääle päeva pähkelile, elle, elle, leelo leelo!\nLaulnud Mari Poks (s. Lõhmus, 66 a) (EÜS II 280 (24) ja EÜS II 335 (43) < Kodavere khk, Kavastu v, Koosa k – A. Liiv ja J. Raja, 1905).\nVihtu otsimise laul\nLÄÄME NÜID LEHTIL, NÄIU NOORE,\nlääme lehtil lepikusse,\nvao vitsa varikusse.\nMurrame oksa ja kakume katsi,\njätäme järel iluoksa\nkäol tulla ja linnul minnä.\nKui tule(b) kägu meie maale,\nei ole puud pääle tulla,\nsisaskil sihen eläde.\nKägu ei kukku kivile,\nsisask ei laula laastule –\nkägu kukk’ puile puhtaile,\nsisask laul’ maile sirgeeile.\nViisi kirjutas üles M. Hermann (SKS Hermann 39 (102) < Ta-Maarja khk, 1895-1896); teksti Joh. Mägi (Lõhmusmägi) (H II 29, 439 (3) < Ta-Maarja khk, Kavastu v, 1890).\nMehed puid vedamas\nVAIE, VAIE, VAIDE MEHED,\nKuriste ja Kaave mehed,\nvana Riie Roode mehed! –\nLäksid metsast puida tooma.\nPanid metsast puida peale,\npanid metsast pal´ka peale,\naruküinist ainu peale.\nÄrg läks ähkides määle,\nisi õisates järele.\nViisi kirjutas üles J. Välbe (EÜS V 1178 (7) < M-Magdaleena khk, Elistvere v< Eeva Reimann (?), 1908); tekst Kristjan Kärnali naiselt (H II 28, 64 (11) < M-Magdaleena khk, Elistvere v, Igavere k – A. Mauer, 1880 kogutud, 1888 saadetud).\nLeidsin salgu saaremetsa,\nteise salgu sarapuida,\nkolmas salk oli kuslapuida,\nneljas salk oli neidapuida,\nviies salk oli visnapuida,\nkuues salk oli kuagapuida.\nSealt mina raidsin rataspuida,\nisa küll härja ikkesida,\nema küll lehma lüpsikida,\nViis: A. Reilian (< Kask, naine) (GEG, DH 519, 11 (5) < Torma khk, Kõnnu mõis – E. v Schultz-Adajevskij, 1884); tekst: Kristjan Aun (E 39973 (5) < Torma – E. Õunapuu, (1900).\nIIDU, TIIDU TILLU METSA,\ntagast paistis palju metsa.\nSeal mina raidsin rataspuida,\nema kirstukaane lauda,\nViisi kirjutas üles J. Välbe (EÜS V 1178 (7) <M-Magdaleena khk, Elistvere v < Eeva Reimann (?), 1908), teksti Al. Artis (H II 28, 348 (10a) < M-Magdaleena khk, 1888).\nTooge meile toomingaid\nTULGE TEIE, TULGE TEIE MEIEGA,\ntulge teie, tulge teie meiega!\nMeie jälle, meie jälle teiega,\nmeie jälle, meie jälle teiega!\nTooge meile, tooge meile toomingida,\nmeie vastu, meie vastu vaarikida,\nmagusida, magusida maasikida,\nlibedida, libedida lillakida,\nmuredida, muredida mustikida,\nsõgedida, sõgedida sõsterida,\npimedida, pimedida pihlakida,\npimedida, pimedida pihlakida!\nLaulnud Jaan Puusepp (80 a) (EÜS VIII, 286 (13) ja EÜS VIII, 233 (16) < Kursi khk, Puurmani v – J. ja M. Kärt, 1911).\nTagged in: kodavere_ori_tööd_ Read more... 0 comments


Peugeot'i uudishimu: miks kõik selle mudelid lõpevad 8 - mootor - 2020\nPõhiline - mootor - Peugeot'i uudishimu: miks kõik selle mudelid lõpevad 8\nPaljud mootori ja Peugeot on tõenäoliselt mõelnud, miks kõik kaubamärgi praegused mudelid on peatunud numbrid, mis lõpevad numbriga 8. Turustrateegiad, onomastika, üllatav päritolu, kultuuriküsimused, suhe silmapaistvate nähtustega ... paljud on need huvid, mis püüavad Peugeot'i valimisi dešifreerida.\nKuni umbes kümme aastat tagasi suurendasid kõik Peugeot'i mudelid oma nime viimast numbrit ükshaaval, et eristada uusi põlvkondi eelmistest. Ühine trend, mis peatus äkki numbril 8, oli kaubamärgi viimastes mudelites: Peugeot 3008, 5008 ja uus Peugeot 308.\nKuigi see valik on tõenäoliselt tingitud tähendus ise iseenesest, mis on seotud võimu, energia ja realiseerimisega, on paljud põhjused, mida on kommenteeritud ja mis on viinud kaubamärgi peatumiseni sellel numbril, kuid ükski neist pole täpne.\nArvu 8 mitu tähendust\nOn praegune, mis propageerib turundusküsimusi, kuna Hiina kultuur 8 on hea õnn kuna häälduse vorm on väga sarnane sõnaga, mis tähendab rikkust ja jõukust. Tegelikult avati Pekingi olümpiamängud 8. augustil 2008 kell 8, 8 minutiga ja 8 sekundiga ning palju inimesi maksab ülemääraseid rahasummasid kaheksa kaupa lõppevate esemete jaoks, kui selle numbri maju. tänaval või kasutatud autodel selle numbriga numbrimärgil.\nSamuti võib see olla seotud kaubamärgi seostamisega inimese päritoluga, kuna on palju inimesi, kes DNA ahelas millest on tehtud kõik elusolendid, vaata suurt järjestikust kaheksakümmet või kuna see on hapniku aatomarv.\nSeda humanistlikku kontseptsiooni selle kohta, miks Peugeot oma sõidukite nimede lõpetamiseks valis 8, võib toetada ka asjaolu, et mõnedes mudelites, näiteks Peugeot 2008, 3008 ja 5008, see kahekordne null võib tunduda lõpmatus sümbol- reaalsus, mida inimene on alati uurinud ja mis abielluks lõpliku 8-ga, mis astroloogiale esindab universumit.\nLoomulikult on 8-ndas peaasjana muid huvitusi, millel mõnedel inimestel on oma igapäevase Peugeot'i ehitamine oma mudelites: 8 on inimeste arv Noa Arkis; on Jõuluvana saialase põhjapõtrade arvNüüd, kui jõulud on siin on maletite arv; on mustade piljardipallide arv; kaheksal kombitsal on kaheksajalad, 8 jalga ja 8 silmaga ämblik; 8 on binaarses notatsioonis arv 1000; on kuubi servade ja tipude arv.\nOn miljoneid teooriaid, kaasa arvatud see, mis viitab kuldnurksele, sellele numbrite järjestusele, mida me võlgneme Pisa Leonardo, paremini tuntud kui Fibonacci ja mis muu hulgas määratlevad, mida nimetatakse "jumalik proportsioon"See teooria põhineb asjaolul, et üks selle pärandi numbreid on 8, mis intuitseerib Peugeot'i selle ideaalse osa otsingu oma sõidukites.\nSee arvamuste voog, mis põhineb teemal proportsioon ja sümmeetria Täiuslik on ka see, et number 8 saab asetada vertikaalselt või horisontaalselt, kuid peeglisse peegeldudes naaseb see algsesse vormi. See on ainus number, mida peetakse ideaalseks sümmeetrilisel tasandil, mis toetab teooriat Peugeot Ta on seda numbrit kasutanud nii, et igaüks näeb igast vaatenurgast fenomenaalselt iga mudeli nimetust.\nVideo: Peugeot E-legend Concept : le tour du propriétaire !


Efektiivne prostatiidi ja erektsiooni preparaat\n04.07.2019\t5\tBy konkret\nSeksikoloogil või uroloogil pole vaja keerulist ravi ja häirivaid külastusi. Me esitame teile väga tõhusa vahendi Man Pride, retseptita ravim, mis ei ole efektiivne ja mille kõrge efektiivsusega peenis antakse paremat verevarustust, suureneb libiido ja testosterooni sisaldus veres ning seeläbi lahendatakse erektsiooni probleemid. Paljud. · Kohaldamisalaks toidulisandi on üsna lai: prostatiit ja erektsiooni adenoom, et probleemid kangust. Nagu iga täiendus Arenal on kõik vajalikud sertifikaadid kvaliteedikontrolli. aastal Instituudi meeste tervis on läbi suure uuringu ja tuginedes oma tulemusi näitaja oli heaks kiitnud Europen Association uroloogidest.4/4. · Efektiivne ägeda, kroonilise prostatiidi ja püstitus adenoom. tervendab kuseelunditele ja kogu keha. taastamine hormonaalset tasakaalu, suurendab virility. häälestab ainevahetust, puhastab koe toksiinidest, antioksüdant. Natural, ohutu, taskukohane, testitud ja suhteliselt odav. Ei sisalda antibiootikume, GMO ja ohtlik sünteetilisi 4/4. Näpunäiteid ja nippe. Prostatiidi kõrgema kvaliteediga massaaži sooritamiseks meestel kodus saate kasutada ka spetsiaalseid seadmeid. Nende mõju sisuks on vibratsiooni rakendamine, mis aitab kaasa eesnäärme tugevama toime saavutamisele, aidates kaasa selle täielikumale puhastamisele ja efektiivsele stimuleerimisele. Arstid, androloogid ja uroloogid soovitavad seda peamiselt ravi maksimaalsete tulemuste saavutamiseks. Kui sa õpid seda ise tegema, saate eesnäärme korralikult stimuleerida. Pideva massaažiga saate meeste tervist päästa. Lisaks on see suurepärane ennetusmeede prostatiidi ja teiste eesnäärmehaiguste esinemise vastu. Intensiivse ja.Haigust iseloomustab tahtmatu peeneamplituudiline lihasvärin ja lihasjäikus, ,millest tähtsaim preparaat, mis suurel hulgal haigetest efektiivselt leevendab. 31/08/ Elutähtsad mikroelemendid ja nende defitsiit. Meestel kutsuvad nad esile prostatiiti, munandite kahjustusi, seemnepõiekeste kahjustusi, Klimakteerse sündroomi korral preparaatide efektiivsus suureneb, kui neid impotentsus (iseenesliku erektsiooni puudumine öösel ja hommikul) ning tee on lahti. efektiivset toimet ilma kõrvaltoimeid Kuidas ravitakse prostatiit Eesti st nagu EI ole Preparaat tugevdab meeste tervist enam joosta tihti wc-s, on läinud Oodake kui teil on vaja vastav erektsiooni ja normaalne libiido, teil on. Moodsad ravimid meestel erektsioonihäirete raviks sihikindlalt ja tõhusalt haigust Phentolamine on mõeldud ainult erektsiooni parandamiseks, see ei mõjuta Viagra puudumine - efektiivsus väheneb, kui seda manustatakse täis kõhuga. ja kroonilise prostatiidi, autonoomsete häirete korral menopausi ajal meestel. Ja seal ei aita sind ravimid, mis tõsta libiidot meestel ravimid. mis suudab aidata prostatiidi raviks ja potentsi preparaadid, looduslikud ravimid, prostatiit. arvukates uuringutes kinnitas kõrge efektiivsusega ja stabiilsem Hypericum Paljud mehed tagasi kõik kadunud seksuaalse ja erektsiooni Toidulisandeid, mis. Jenoluteni kliinilised uuringud tõestasid preparaadi efektiivsust naise Sealhulgas sellised häired nagu eesnäärme healoomuline hüperplaasia, eesnäärme adenoom, krooniline prostatiit. erektsioonifunktsiooni tugevdamiseks Aitab väsinud silmade puhul, parandab nägemisteravust ja seda eriti. Selle tagajärjel haigus areneb edasi ja selle ravi vajab palju pingutusi ja pikka aega. Sellised ravimid demonstreerivad prostatiidi kõrge efektiivsust. sageli tung tualetti;; valu seksi ajal;; erektsiooni rikkumine;; vere, õlavarre välimus uriinis. Preparaat teostati samuti ravim eesnäärme adenoomi algstaadiumis haiguse. psa näit kõrge.\nXTrazex - Pillid potentsi suurendamiseks ja erektsiooni suurendamiseks XTrazex - Looduslik ravim potentsi tagamiseks taskukohase hinnaga, nende pillide kasutamine suurendab verevoolu peenises ja stimuleerib sugutungimist, tagab stabiilse erektsiooni ja ereda orgasmi. Levofloksatsiin on efektiivne prostatiidi ravi. Põhiline Haigused. Levofloksatsiin on antibakteriaalne ravim, mis kuulub 3. põlvkonna fluorokinoloonidesse. See ravim sisaldab laia valikut antimikroobseid toimeid ja seda kasutatakse erinevate elundite nakkushaiguste korral. Muud nimed ja klassifikatsioon. Ravim kuulub bakteritsiidse antibiootikumi hulka. Seal on narkootikume kodumaiste ja imporditud . · prostatiidi viitab meeste haiguste, milles põletik kahjustab erektsiooni alatalitlus. Kuid see keha on väga tundlik ja võib viga saada, kui mees ei hooli oma seksuaalse ja üldist tervist. Raud ise näeb välja nagu väike Conker. Seda toodetakse konkreetse vedelik, mis tagab elujõulisuse sperme. Teiselt seda nimetatakse püstitamiseks 4/4. ACTIMAN on mitmekomponendiline preparaat, mis parandab meeste kuse- ja suguelundkonna tööd ja troofilisi protsesse eesnäärmes, munandites ja munandimanuses. Actiman parendab spermatosoidide valmimist ning liikuvust, parendades vere tsirkulatsiooniprotsesse vaagnas ja suguti korgaskehas, vähendab põletikuliste protsesside tekke ohtu vaagnapõhja elundites ja parandab erektsiooni. . tugeva rahustava toimega ja need sarnanevad toimelt unerohtudega. Eriti tuntud on selles osas antihistamiinid ja limaskesta turset alandavad ravimid. Lugege äärmiselt hoolikalt selliste ravimite kasutamisjuhendit. Kui seal on kirjas, et preparaat võib põhjustada väsimust, siis võib ta alandada ka sugutungi ja seksuaalset võimekust.\nSee väga efektiivne aine on ette nähtud eesnäärme ägeda ja kroonilise põletiku raviks. Meestele mõeldud Speman aitab parandada erektsiooni, sest selle võtmise ajal on täheldatud sugukeskuste põnevusnähtude vähenemist ja ejakulatsiooniprotsessi normaliseerimist, stimuleeritakse spermatogeneesi, kõrvaldatakse olemasolev ummistus eesnäärme piirkonnas, suureneb . · Pidev stress, halb keskkonnale ja vanusega seotud muutused põhjustada probleeme erektsiooni mehed, mille nad arendada komplekse, ärevus ja füüsilisest isikust kahtlust. Esimesel märke erektsioonihäirete saate Prolong-Max BAD potentsi, mis aitab normaliseerida funktsiooni erektsioon ja kvaliteedi parandamiseks sex.4/4. Praegu on kõige populaarsem erektsiooni tugevdav preparaat Man Pride geel. Tänu geelvormile absorbeeruvad selles sisalduvad toimeained kiiresti ja võivad koheselt toimida, kui peaks. Tootja sõnul võimaldab Man Pride saavutada erektsiooni pikendamise ja tugevdamise peaaegu kohe. Seda geeli võivad kasutada mehed sõltumata nende vanusest. Xyz51 geeli kasutamine ei põhjusta kõrvaltoimeid, . Külastaja küsib: Tütrel algasid päevad okt ja käisid iga kuu kuni apr Algusest peale väga väikese vereeritusega ja kestsid 2 päeva, siis olid päevad juunis 1 päev ja järmine kord nov ja ka nüüd dets ja samamoodi väga väikese vereeritusega ja kestvusega 2 päeva. Ägeda prostatiidi põhjustavad kõige sagedamini gramnegatiivsed bakterid, mis on kergesti äratuntavad ja ravitavad antibiootikumidega. Prostatiidi peamisteks sümptomiteks on valu, raskused ja valulik urineerimine, seksuaalsed häired. Sümptomaatika on väga ebameeldiv, seega peate esmaste tunnuste avastamisel ravima prostatiiti. Põhjused.\nKas kusejuha käsnad põevad prostatiiti\nProstatiidi ravi pleegitatud seemnetega\nMa tahan ravida kroonilist prostatiiti ilma arstita\nKuidas oma mehega seksida, kui tal on prostatiit\nVõib prostatiidi tõttu alaselja valutada\nLubatav või mitte eesnäärme adenoomiga seksimise võimalus\nRavimi toime põhineb koostoimetel patogeensete rakkude pinnal paiknevate fosfaatrühmadega, mille tulemusena tekib osmootse tasakaalu puudumine, rakud hävitatakse ja surevad 20 sekundi pärast. Samuti on see efektiivne seente, algloomade ja bakterite spooride vastu. Keemiline klorokeksidiin on aktiivne. Prostatiidi sulgumine on kasulik eesnäärmele, soodustab põletiku imendumist, parandab verevoolu veres ja vaagna lümfisõlmede, tugevdab vahetevahelist lihaseid. See viib haiguse sümptomite täielikku kadumiseni, põie tühjenemise normaliseerimiseni (urineerimine), samuti paraneb erektsioon. Kuidas ja kui palju teha. · Legendaarne afrodisiakum idast, mida mõned nimetasid taimseks viagraks. Geeli kujul olevana kiirendab ja tugevdab see erektsiooni ja selle tuntud omadused kõrvaldavad suurema osa potentsihäirete põhjustest. See stimuleerib erogeenset sfääri, suurendades Sinu ja Su partneri tunnetusi.5/5(2). «Mehed ei tohiks vähidiagnoosi karta, sest vähihaiguse ravi on valdkond, mis areneb väga kiiresti ja tulevad aina uuemad ravivõimalused,» kinnitab Kuressaare haigla kirurg-uroloog Andres Sarjas, rõhutades, et varases staadiumis on eesnäärmevähk edukalt ravitav, kirjutab tänane Saarte Hääl. Read more VôLUVITS MEESTELE 30ML. Preparaat sisaldab traditsioonilisi „meeste taimi” – ahtaleheline põdrakanep, väikeseõieline pajulill ja kuldjuur, mis kõik tõhustavad meessuguorganite tööoxubod.futurelip.ruses olevad taimed kaitsevad eesnäärme funktsioone, soodustavad verevoolu suguelunditesse, aitavad tõsta potentsi ja viljakust ning mõjutavad positiivselt hormonaalsüsteemi.\nKombinatsioon toidulisandeid ja ka treeningu kindlasti suurendada oma sooga seotud elu. Suur kasum see taimne preparaat on Male Extra tuleb ilma kõrvaltoimeid. On ka 60 päeva tagasi maksma garantii, kui see toode ei tööta teie jaoks. Isane Täiendav tabletid on mõned tõhusad preparaat suurendada erektsiooni. Siinsamas on informatsiooni. Sisaldab hirmsa ja rohujahu heinaekstrakti. Need taimed sisaldavad looduslikke steroide saponiine, mõjutavad positiivselt immuunsüsteemi, kolesterooli metabolismi ja erektsiooni. Lisaks vähendab ravimi glükoosisisaldust. Sportlastele määratud, et parandada vastupidavust, hoone lihaseid, taastuda pärast pingutamist. Meestel suurendab. Mis prostatiidi vool on jagatud äge ja krooniline. Tavaliselt algab esimene etapp ja ilma nõuetekohase ravita liigub see teisele. Eesnäärme põletiku puhul on iseloomulikud sellised sümptomid nagu urineerimishäired, millega kaasnevad valu, reaktsiooni katkestamine ja sagedased tualettruumid öösel. Tihti esineb erektsioonihäireid - valulik ejakulatsioon, nõrk ja lühike erektsioon, hommikuse . erektsiooni märkimisväärne halvenemine; üldine haige tervis; palavik. Kui pöördute spetsialisti poole, peate läbima diagnoosi ja kohtuma. Kõige kiiremini lahendab probleem prostatiidi ravimiravimit, mis on tõhusam, kui seda täiendavad kinnitatud kodus kasutatavad meetodid. Kuidas ravida prostatiiti kodus. Prostatiidi ravi kodus tähendab populaarsete retseptide, massaaži, treeningute ja . Vigrax on erektsiooni tugevdamiseks kasutatav preparaat, mida võetakse kergesti neelatatavate ja väga diskreetsete tablettide kujul. Tänu sellele võite süüa seda isegi äsja täidetud naise ettevõttes ja ärge muretsege soovimatute ja uudishimulike küsimustega. Nende erektsioonipiltide suur eelis on nende tõhusus, mis tuleneb hästi.\nMis on Men’s Defence prostatiidi ravi looduslik toode, mis ennetab ja elimineerib adenoomi, kroonilise ja akuutse prostatiidi leevendab põletikku ja valu normaliseerib urineerimisfunktsiooni ja parandab erektsiooni pakub jätkusuutlikku ja kauakestvat tulemust efektiivne igas vanuses ja haiguse igas faasis Prostatiit on haigus, mis võib. Titan Gel on efektiivne preparaat, mis mõjutavad seksuaalse jõudluse parandamist kõigil inimestel, olenemata probleemi põhjusest. Kuu kasutusala on piisav, et veenda teid selle tõhusast ja püsivast mõjust. Maskuliinsuse ja enesekindluse taastamine seksuaalvaldkonnas on teie käeulatuses! Titan Geli on üks märkimisväärse erinevuse. Prostatiidi kongestiivsed ja bakteriaalsed vormid, samuti kroonilised, seotud urogenitaalsüsteemi infektsiooniga. Vajadus tugevdada antibakteriaalse või viirusevastase ravi mõju. Eesnäärme massaaž laserkiirega võib taastada erektsiooni funktsiooni ja isegi ravida teatud tüüpi meeste viljatust. Seade sobib suurepäraselt prostatiidi ja seiskunud ilmingute profülaktikaks eesnäärme piirkonnas. On ju mistahes haigust kergem vältida, kui seda pärast pikalt ravida. Seade mitte ainult ennetab haiguse arenemist, vaid parandab oluliselt suguelu, tugevdab erektsiooni ja tõstab mehelikku jõudu. erektsiooni halvenemine; seksuaalvahekordi kestuse vähendamine; eesnäärme aordne seisund. Kas eesnäärme ja adenoomiga on võimalik massaaži teha? Oluline on märkida, et ei soovitata mingit toimet eesnäärme struktuuridele bakteriaalse ja kroonilise prostatiidi käigus. Erinevate patogeenide poolt esilekutsutud vormis võib otsene kokkupuude põhjustada infektsiooni edasist levikut. Kuid krooniline . Rosmariin – see on kasulike ainete kõrge sisaldusega taim, sisaldades muuhulgas eeterlikku õli, mis on rikas aktiivsete koostisainete ja mineraalainete (tsink, raud, magneesium, kaalium ja teised) poolest. Tänu rosmariini tervistavatele omadustele ja kordumatule maitsele kasutatakse seda toiduvalmistamisel, kosmeetikas ja meditsiinis – nii immuunsuse üldiseks tugevdamiseks kui ka seisundi leevendamiseks . Mehed olid erinevas vanuses, erineva füüsilise vormiga ja ka erinevatest sotsiaalsetest rühmadest. Kahe kuu möödudes kasvas esimese rühma edukate vahekordade arv koguni %. Teisel rühmal % ja kolmandal rühmal vähenes 20%. Drivelan Ultra – spetsialistide arvamused potentsi tugevdavate tablettide kohta täiendada Drivelan Ultra.\nSee looduslik toode muudab kirurgia ja massaaži tarbetuks. Men’s Defence on täiesti looduslik, nii et ta sai kohe meie ühingu liikmete usalduse. Soovitame seda kroonilise ja akuutse prostatiidi, eesnäärme adenoomi, seksuaalse funktsiooni häirete, viljatuse ja vanusega seotud muutuste korral, mis leiavad aset urogenitaalsüsteemis.Eesnääre paikneb otse põie all häbemeluu taga ja pärasoole ees. Eesnääret läbivad Samuti võib sellest uuringust kasu olla prostatiidi põhjuste väljaselgitamisel. olulisel määral erinevate ravimeetodite efektiivsust. Nagu enne preparaadid. Operatsioonijärgne erektsiooni kvaliteet sõltub suuresti mehe eelnevast.\nTELLI KOHE. Tootja sõnul on Men’s Defence prostatiidi kapslid usaldusväärne ja tõhus vahend meeste tervise hoidmiseks. Erinevalt paljudest apteegi kolleegidest ei leevenda see ravim mitte ainult ebameeldivaid sümptomeid, vaid mõjutab ka eesnäärmeprobleemide põhjuseid. 30 päeva pikkune täielik ravikuur aitab stabiliseerida urineerimist, kõrvaldada põletikuline protsess ja erektsioonihäirete .Taastage eesnäärme funktsioonid ja naudige maksimaalset erektsiooni! Eesnäärmeosa Actipotensi tootja lubab, et preparaat mõjutab positiivselt eesnäärme tööd. See loodi Preparaadil on efektiivsus prostatiidi igas faasis. saada tasuta.\n· Men’s Defence kasutamine seksuaalsete häiretega keerulise kroonilise prostatiidi korral annab väga tõhusa ravi. Men’s Defence täis kuuri läbimine võimaldab vältida prostatiidi ja sellega seotud seksuaalsete häirete ägenemist. Men’s Defence on efektiivne tänu selle täielikult looduslikule koostisele. India viigiekstrakt.Õnneks ei ole see nii - prostatiidi efektiivne ravimetoodika eksisteerib ning Seadme Mavit abil võite ravida prostatiiti kodustes tingimustes, ja seda kõrvaliste isikuteta. parandab oluliselt suguelu, tugevdab erektsiooni ja tõstab mehelikku jõudu. antibakteriaalsetest ja põletikuvastastest preparaatidest saadavat efekti.\nErektsiooni probleemid üldiselt ei ole, küll aga teist korda liige jäi pehme ja naine ärritunud, et ilmselt mu tunded tema ei ole enam need. Sai naljaviluks küsida ei leidnud, kas ma olen endale kellegi poolel. Naise masendav ei tahtnud, ostsin sul on saidil ReAction. Noh võin öelda, et meie rekord 4 korda ööpäevas, arvan suuri sõnu.Krooniline prostatiit on meestele häbiväärne teema, kuid paljud selle seisundi Kui märkate, et teie erektsioon on muutunud nõrgemaks, külastad tualettruumi sagedamini ja teil on Preparaati tuleb kasutada vähemalt 30 päeva päevas. samas kui kliinilised uuringud on näidanud selle toote efektiivsust loodusliku.\nKapslid Prostatricum prostatiidi ja uroloogiliste haiguste raviks. Selles artiklis vaatleme kapsleid. Prostatricum mõeldud prostatiidi ja teiste uroloogiliste haiguste raviks. Prostatiit viitab sagedasematele seksuaalse ja reproduktiivse funktsiooni patoloogiatele meestel vanuses AMAROK kapslid: ravimi toime erektsioonile ja meeste potentsile. AMAROK on efektiivne meeste potentsi stimulaator, .Näiteks on pakkuda serenoapalmi ekstraktil põhinevaid preparaate, mida tuleks Seksuaalhäired võib laias laastus jagada kolmeks: erektsiooni- ja Üks enneaegse seemnepurske riskifaktoreid on prostatiit ehk eesnäärmepõletik. Kõnealuste probleemidega võitlemiseks on efektiivseid ravivõimalusi.


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kas vastupidavussporti saab teha lihata?\nUhh, lugege tolle artikli kommentaare.\nKellel Tähtveres tiirutamisest villand, siis Emajõel(Kvissentali ja Kroonuaia silla vahel) on 3.3km rada lumest puhtaks lükatud, saab uisutada ja uisku sõita, suusale hea kiire, kõrval kohati klassika rada ka täitsa hea. Soovitan!\nPeale sõitu saab ranna kõrvale raiutud jääaugus karastada. Soovitan eriti!\nSee talv on jääaugu külastajaid eriti palju tekkinud.\nAt 13:45, Sten said...\nLiha küll, aga mis sest piimast lürpida?\nOlen nõus sellega, et liha on vaja. Aga kas Teie, herr Pullerits, olete proovinud (huvi pärast, sportlikkus mõttes kasvõi, väljakutsena?) kunagi mingi perioodi hakkama saada ilma lihatoiduta? Mina olen, see oli väga huvitav eksperiment, tegin endiselt kõvasti trenni ja sõin taimetoitu. 10 päeva siis. Ma küll ei proovinud seda päris vegani elu elada, sest eesmärgiks oli vaid natuke proovida ilma lihata hakkama saada ning organismi puhastada, seega tarbisin ka natuke piima ja munatooteid, kuigi 2 korda vähem kui tavaliselt. Küll aga null liha. Ja see oli kõik väga maitsev ning ma tundsin ennast mõnusalt energilisena endiselt. Ja kuigi ma pöördusin tagasi nö tava inimese, ehk siis eesti mehe toidulaua poole, olen kindel, et ma teen teinekordki sellise nädalase tsükli.\nMulle tundub, et sa kohati kipud väga kriitiliselt, lausa ebaõiglaselt , suhtuma teistesse mõtte ja käitumisviisidesse, mis ei lähe kokku keskmise üldsuse (sinu??) arusaamadega.\nTolerantsust ja libisevat suuska\nSten, piimas on palju kasulikku! Mida teie siis joote, õlut ja veini või? Või seda värvitud vedelikku, mida saab tee pähe müüdud pakkides? Või gaseeritud ja värvaineid täis jooke? Piimatooded on klassika, mida normaalne inimene vajab.\nAgo, mul pole alust vaielda teie 10-päevase kuuriga saavutatud enesepuhastuse vastu. Pigem usun, et see tõepoolest tegi teile head. No ega mina ka iga päev liha söö. Aga hakata taimetoitlaseks ja veganiks - no mis tolerantsusest siin peaks rääkima! Kes selle jama tagajärgi hakkab mõne aja pärast ravima ja kelle raha eest?\nMõned nimed: Paavo Nurmi, Dave Scott (triatlon), Edwin Moses, Carl Lewis, Scott Jurek (ultrajooks), Martina Navratilova.\nKas 1. kursuse üliõpilane on kohe psühholoog???\nAhjaa, selguse huvides vist tuleb deklareerida oma maailmavaateline positsioon teemakohasel teljel - taimetoitlane ma pole, ega tahagi selleks saada.\n14:14 - paluks allikaviidet! Suvaliselt nimesid ritta võib igaüks seada, nagu ka internetist igasugu prahti leida.\nTeiseks, milles seisnes nende väidetav taimetoitlus? Ei söönud punast liha, aga sõid linnuliha? Ei söönud liha, aga juustu ja kohupiima sõid? Siin peab vahet tegema. Kas nad olid taimetoitlased, ja mil määral, ka siis, kui nad ajasid end sportlasena tippu ja võistlesid tipptasemel? Või hakkasid taimetoitlasteks hiljem, ja katsetasid ka sellega nt 10 päeva, nagu Ago (13:51)? Või tegid 10-päevaseid kuure, kui olid tippsportlased? Kui palju võtsid kompensatsiooniks juurde muid aineid, eriti keemiat, ja eriti Lewis?\nAt 14:31, Endel Kadajas, noortespordi edendaja said...\nRohkem selliseid pilte, härra Pullerits! Ja tuleb mulgi himu proovida mis on liha mis on kala\nSelgemast selgem on see, et tasakaalustatud ja täisväärtuslikust toidusedelist loobumine või kallutamine teatud toidurühmade kasuks on tõsine hälve;))\nEnergiabilnsis on oluline osa ka aju energiatarbel; kui ikka mõistust pole ja päevaplaan valdavalt distantsil: juuksur-kosmeetik-kohvik, siis selline tibinipski saab tõesti salatilehemenüüga hakkama. IRW\nAt 15:05, barutoson said...\nNonii, paistab, et kommentaar läks kaotsi, proovin uuesti.\nKõigepealt, kas pean nüüd esialgsest väitest, et ilma lihata ei ole võimalik vastupidavussporti teha, aru saama nii, et tegelikult ikka on, kui asendada liha kohupiima või juustuga??\nEdwin Moses: https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?keywords=25281&ost=25281\nPaavo Nurmi: https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?21243\nScott Jurek: http://www.amazon.com/Eat-Run-Unlikely-Ultramarathon-Greatness/dp/0547569653\nAt 15:16, barutoson said...\nInimesed on kasutanud liha toiduks oma eksisteerimise algusest.\nViimastel aastakümnetel on liha kasutamine toiduks (NB!)arenenud maades mõnevõrra vähenenud. Selle põhjuseks on toitumisharjumuste ja eluviisi muutus ning tervise propaganda, eriti punase liha kasutamise vastane selgitustöö. Näiteks Ameerika elanikkonnast umbes 5-10% ei kasuta toiduks punast liha, kuid sööb meelsasti linnuliha, kala, piimatooteid.\nSamast raamatust veel üks müüdi kummutamine nendele, kes ütlevad et metsmaasikates sisaldub palju rauda. Jah tõsi. Aga . . .\nLihas leiduvatest mineraalainetest on raud tähtsaim, see on bioloogiliselt hästi omastatav, Viimastel aastatel on raua defitsiit toidus muutunud aktuaalseks ka (NB!)arenenud maades, sest lihavastase propaganda tõttu on vähenenud liha tarbimine. Toiduga saadav raud klassifitseeritakse kahte gruppi: heemi raud (hemoglobiin, müoglobiin, tsütokroomid) ja mitte-heemi raud. Inimorganismis absorbeerub heem kergesti ning vabaneb raud. Taimedes, munades ja piimas sisaldub mitte-heemi raud. Heemi raud imendub 15 - 35% ulatuses, mitte - heemi raud vaid 2 %. (NB!)Lihas sisalduv heemi raud aitab kaasa ka mitte - heemi raua omastamisele.\nAllikas: Lihatehnoloogia teaduslikud alused. Meili Rei. 1999.\nKõik see ei ole internetist kopeeritud vaid mul raamatust siia kirjutatud.\nLisaks veel, et raual on oluline osa hapniku transpordil veres.\nEhk, siis - (peaaegu nagu vanasõna)\nPole rauda veres - tuleb haamer rajal.\nJa nagu ma tihti ütlen, igasugused äärmused on tingitud sellest, et inimestel on igav. Ei tegeleta millegagi ja et ennast esile tõsta, siis hakatakse pedeks, taimetoitlaseks vms urbaniseerunud ühiskonna produktiks.\nJess, barutoson, hästi pandud!\nOmalt poolt lisan, et see, kui keegi tahab tuua andmeid lihatoidu söömise vähendamise vajalikkuse õigustamiseks, et arenenud maades süüakse seda vähem, siis vaadake ka, kui nõrgaks on lääne inimesed muutunud (üks näide: nt jooks hingitseb Euroopas vaid tänu sissetoodud araablastele ja neegritele; või veel: Euroopa tõstjad, maadlejad, poksijad...?) ja mis igasugused n-ö moodsad haigused neid arenenud inimesi kummitavad. Lääne inimesed on nõrgad. Nagu ma kunagi ütlesin: andke mulle paar võitlustahtelist eesti meest ja me võtame Norra või Rootsi paari päevaga ära.\nPP kirjutas: "Nagu ma kunagi ütlesin: andke mulle paar võitlustahtelist eesti meest ja me võtame Norra või Rootsi paari päevaga ära."\nKas Schibsted teab, et siin kontserni töötaja selliseid avaldusi pillub?\nEi hakka hetkel linke ja viiteid otsima, kuid mõned faktid veel:\na) loomseid valke ei saa asendada taimsetega. Jutud soja kasulikusest on õiged naiste puhul, kuid meestele pikal tarvitamisel pigem kahjulikud.\nb) lihast saab mõlemat tüüpi kolesterooli ja see on organismi tööks vajalik. Üks peamine lääne meeste viljatuse põhjuseid on levima hakanud kolesteroolivaene söök - selle tulemusena kaotavad sperma-poisid oma liikuvuses.\nc) loomsel toidul on oluline vahet teha nn. metslooma- ja vabapidamisega looma (free range) lihal ning aedikus nuumatud vähese liikuvusega (kui üldse!) looma lihal. Viimasel juhul on linnuliha ka kehvema kvaliteediga kui vabal seal ...\nP.S. Minu väited tulevad tegelikult minu naise jutust - elukutselt proviisor.\nIse ka ''õige'' toitumise poolt aga erandeid on.. mitmeid, tugevaid:\nHah, Rootsi ja Norra on sõjaliselt nii tugevad riigid, et isegi Venemaa või USA suguse tulejõuga riikidel oleks nende vallutamine korralikku pingutust ja tõsist pealehakkamist nõudev üritus. ja nende inimeste õrkusest - no mida veel.. Julgen arvata, et keskmiselt on norrakas või rootslane palju sportlikum inimene, kui keskmine eestlane.\nPP: Nagu ma kunagi ütlesin: andke mulle paar võitlustahtelist eesti meest ja me võtame Norra või Rootsi paari päevaga ära.\nSelliste sümptomitega meeleseisundi puhul ei aita isegi psühholoog.\n...küsimus ei ole siin ainult lihaga toidetud tugevuses ja mehelikus agressiivsuses (selle heas mõttes), vaid ka meelelaadis. Kes põhjamaalastega rohkem kokku puutunud, see on saanud küllap aimu, et nende lõtv ja humanismi diktaruurist allasurutud ja poliitkorrektsusest kohitsetud ja võitlustahtetu ning liigleplik moraal ning eluhoiak on sellised, et nad ei suuda end enne vastavale lainelegi häälestada, kui...\nTargemad said muidugi aru, et mu eelviidatud Norra-Rootsi-lause oli metafoor, mitte mingi militaarne ähvardus, mis õõnestab Euroopa rahu ja peaks sealsed kuningad ärevaks tegema.\nTagasi toidu juurde! (Naine tõi just maitsva rulaadiga (sic!) võileiva, et jõuaksin ikka siin teiega vaielda.)\nPiim nüüd küll vajalik toiduaine ei ole kui jutt käib lehmapiimast. Iga liigi piim on ikka oma liigi tarbeks. Inimestele on kasulik inimpiim, kuid seda antakse inimestele keskmiselt alla aasta pärast sündi. Lehmapiim on vasikatele. Kas härra Pullerits peab ennast vasikaks? Evolutsiooniliselt on tegu huvitava kõrvalekalde ehk ebanormaalsusega, et europiidse rassi esindajad on omandanud oskuse lehmapiima seedida. Veelgi imelikum on aga see, et tollele ebanormaalsele tegevusele on veel suur positiivne silt külge kleebitud. Inimesi, kes ei seedi lehmapiima (ehk on normaalsed) nimetatakse laktoositalumatuse all kannatavateks ja neile tuntakse kaasa, ning tehakse igasugu jälkusi nagu sojapiim jms, et ka nemad saaks tunda ennast "õigete inimestena". Asiaadid ja neegrid üldse ei seedi lehmapiima ja nende elul ega sportlikkul võimel pole häda midagi.\nAt 17:45, Piimajoodik said...\nPiim on üks peamisi kaltsiumi allikaid inimese toidus. Seda just normaalne täisväärtuslik piim, mitte see väherasvane lürr. Vastasel juhul ei omasta inimene seda kaltsiumit.\nAasias käinud, tarbivad küll lehmapiima.\nPP: "... nende lõtv ja humanismi diktaruurist allasurutud ja poliitkorrektsusest kohitsetud ja võitlustahtetu ning liigleplik moraal ..."\nNii. Ja vaatame nüüd, kes on eesotsas rahvusvahelistel suusavõistlustel ning muudelgi talispordialadel.\nPriit, kõvade sõnadega vehkimine ei aita. Nutti on vaja, nutti.\n17:15 - ja need, kes idusid söövad, on idud, eks ole?\nJa ega kõik inimesed, kisagu õiguslased mida tahes, ei olegi võrdsed - pean silmas teie viidet asiaatidele ja neegritele. Õiguslastele tuleb see muidugi siin šokina.\nTänan, Piimajoodik, et isehakanud antipiimuri paika panite.\n18:06 - suusatama on nad sitked, sest lund ja reljeefi neil jagub. Aga see ei tähenda, et põhjamaine meeste eluhoiak oleks midagi tugevat, kindlat jne. Nad on seal kõik ellusuhtumiselt poolfeminiseerunud. No olgu, mitte kõik, aga suur jagu neist.\nMuide, härrased, kas te Hardo Pajula briljantset kommentaari "Augusta langemine" feminismi kohta teisipäevases Postimehes lugesite?\nInimesed on tõesti lolliks läinud oma toitumisega. Mina olen kasvanud talutoitu, tavalist klassikalist eestlaste toitu süües. Olen terve, ei ole igasuguseid allergiaid.\nMiks muuta midagi, millega inimesed on põlvespõlve harjunud? Samuti küüslauk, mis teadlaste seisukohalt ei oma mingit rolli, hakkab taanduma.\nPiimatoodetest hakkatakse tarbima mingeid värvaineid ja suhkruid täis leemetisi, selleasemel, et süüa näiteks kohupiima ja juua normaalse paksusega piima, mitte mingit laktoosivaba lurri ( pehmodel on tekkinud laktoositalumatus )\nAinult taimi närides me kaugele ei jõua ja üleüldse kes ja kellele mida selle jutuga näidata tahab?\nNaine tegi õhtuks neli parajalt mõnusat tükki loomaliha, kaks endale ja kaks mulle. Küll oli hea! Tunne on, et kõhtu sai midagi. Ei kujuta ette, kuidas normaalne mees - ei, inimene! - saaks elada sibulast ja kurgist, mida lihtsalt maitseks ja n-ö värvi lisamiseks juurde võtsime.\nLehmapiim inimesele? Ei no tead...\nMõistetav, et imik rinnapiima saab, kuid lehmapiim? Lehmapiimast tehtud muud (keefir, kohupiim, jogurt) tooted on rohkem arusaadavam teema. Aga puhast (nii palju kui seda poepiima selliseks saab nimetada), tänan ei.\nLihal on olulisem koht kui piimal.\nKuulge, Priit Pullerits, 19:15! Ei ole vaja oma perverssusi tervele maailmale välja kuulutada!!!\nPriit, üritatad pseudoteemaga tolmu üles keerutada. Piima- ja lihajutt ei koti ühtegi tõsist spordimeest. Kui Sul ei ole teemat, oled haige, vormist väljas, pea tühi jne - tee paus. Ei pea iga E, K, R punnitama. (Võid saad Postimehest selle eest ümbrikupalka?) Tuleb pikem paus, pole ka midagi. Mõni mees paneb blogi kinni, kui taset ei suuda enam hoida.\nLihasööjast ajakirjanik veristas oma koera ja söi naisega kahepeale ära.\nHärra Pullerits, rääkides asiaatide ja neegrite laktoositalumatusest polnud küsimus üldsegi mitte võrdsuses, vaid selles, et hoolimata lehmapiima mitte tarbimisest, on mõlema rassi esindajad tippspordis tegijad. Ehk peaksite hoopis Teie peeglisse vaatama ja mõtlema, miks iga kord kui keegi räägib rasside erinevusest, tekib teil tahtmine karjuda "rassid ei olegi võrdsed!" kuigi keegi pole väitnudki.\nInimloom (sic!) 19:25, võite nokkida minu kallal, kui tõesti elu nii igav ja miskit targemat teha pole, aga koer jätke rahule, kuramus! Vaat see on jõhkruse tipp sellise mõttega siin välja tulla. Kuule, südametu ohmoon ja hingetu debiilik - sest kuidagi teistmoodi ei saa sellise idiootse "nalja" tegijat nimetada -, võta arvesse, et koer on pereliige.\nMa ei saa aru, mis kentsakas jutt see käib, et lehmapiim ei kõlba juua ja et selle tarbimine on imelik. Las ma küsin teilt ühte asja: kui piim, mida lehm annab, teile ei kõlba, siis kas muna, mida annab kana, kõlbab?\nkui veganid loomi niiväga armastaksid, siis nad rsk ei sööks nende eest toitu ära!\nMuna ja piim on kaks eri asja. Kui kana annaks piima, siis selle tarbimine inimeste poolt oleks tõesti loomuvastane. Kui Pullerits pole veel aru saanud, siis loomariigis on emaste piim oma järglaste toitmiseks mõeldud.\nMõelgem nüüd loogiliselt. Kui teie naabri koer tuleks teie naise juurde sooviga tema rinnapiima imeda, kas see poleks imelik? Aga endal lehma tissi küljest imeda (piltlikult öeldes) on täiesti normaalne?\nKoer on pere liige. Asi läheb juba täitsa huvitavaks.\nTõesti... Jääb mulje, et Priit valmistab meid tasapisi ette Suureks Ülestunnistuseks.\nAt 20:57, Voldemar Kull said...\nKui Sul ei ole teemat, oled haige, vormist väljas, pea tühi jne - tee paus. Ei pea iga E, K, R punnitama\naga lugejad nõuavad. PP kui filosoof, psühholoog,semiootik ja pedagoog võiks kirjutada kavõi iga päev. Kõik loeme üle ja võtame teadmiseks. Hädaldajad aga naelutame häbiposti, ehk kui Alfamees kirjutab siis teised püsivad vagusi.\nPiima on laste jook, heina söövad lehmad. Mehed joovad Bocki ja söövad viinerit, sinepiga.\nAt 21:16, Andrus said...\nIssand jumal küll, no nii palju naerda ma pole ammu saanud kui neid kommentaare lugedes. Kui Pulleritsi naine oleks laenutada siis võtaks ise ka nädalaks, saaks vene keele suhu ja kõhu head ja paremat täis (rulaadid ja loomalihad ja muud maiused). Kes ütles, et eestis on halb elada. Lähen teen endale ka vorsti võileiva praegu ja joon klaasi 10% hapukoort peale. See lohutab.\nAt 21:19, Sass said...\nKiskjate seedeelundkond on väike kompaktne ja lihtsa ehitusega, samas rohusööjatel loomadel on keerukad ja suured seedeelundid. Taimse toidu seedimine on nii ränkraske tegevus , et lehmal näituseks, on selleks tarbeks neli magu. Pisut demagoogiline ehk, aga eks tõestage vastupidist.\nInimene on loodud segatoiduliseks nagu näiteks karugi. Samuti nagu karud kalduvad vahel rohkem lihatoiduliseks või siis taimetoiduliseks, nii on ka inimestega , olgu siis põhjuseks keskkonna mõjud või mis iganes. Ma arvan et igaüks peaks sööma seda, mis ta tahab ja mitte suruma teistele oma dieeti, kui ainuõiget peale. Isiklikult leian, et pisut rämpstõitu kahjustab organismi oluliselt vähem kui pidev stressis olek ja selle järgi igatsemine. Isiklikult üritan süüa niiõelda tervislikult. eelistan liha, kala, aga tervislikust aspektist lähtuvalt söön ka aedvilju. juurikad ja muud jänesevärki. Vahel pealtugevat füüsilist koormust tarbin ka taastusjooke ja vitamiinivaesel ajal vitamiine. Tervis on korras ja vorm on hea.\nVaimuinimene võib ju olla idunärija ja juurikaõgija, aga kui teha füüsilist tööd, sporti või isegi naist korralikult rahuldada, siis peab ikka liha sööma.\n19:25 ja teised sarnast rida ajavad kommentaarid näitava ilmekalt, kuidas on rohu näksimine inimestele mõjunud. Tänan tutvustamast seda "öko" maailmavaadet!\nJah, Andrus, on küll päris lahe ja naljakas kommentaarium seekord, kuigi teema on ju tõsine - ikkagi elus püsimiseks vajalik korralik (!) toit. Kuid vahepeal peab nalja ka saama, homme hommikul naaseme taas ühe tõsise suusaspetsiifilise teema juurde. Näis, mis teil siis öelda on. Muide, vahepeal on teil vajalike mõtete kogumiseks ja seedimiseks aega olnud. Kannatust - juba homme saate teada, millele vihjan. Seniks - have fun, aga ärge üksteise peale solvavalt kurjaks minge!\nAt 22:11, dr Holden said...\nKiskjate hulgas pole oma pereliikme söömises midagi enneolematut. Hundikari on ka üks pere. Kui ikka nälg on majas, siis pistetakse kõige nõrgem perse ja pole häda midagi. Keegi ei vingu.\nMul on tolle tõsise suusaspetsiifilise teema kohta üks vägev kommentaar. Aga kannatust, Priit, ma avaldan selle alles homme. Seni aga võid mõtelda ja seedida ning proovida ära arvata, millest see kommentaar räägib. Võin vihjata, et seal sisalduv info pärineb ühelt hästi tuntud ja äärmiselt usaldusväärselt allikalt, kelle identiteeti ma siiski siinkohal ei avalda. Võid aga kindel olla, et pärast homset pole maailm enam endine!\n22:16 - 10 points!\nÜldiselt tundub, et Tartus on mõnus elada. Ja siis sattud siia blogisse ja hakab piinlik, et Tartus on selliseid inimesi.\nAt 22:38, Karvajalg said...\nSelle piima ja muna jne. jutu peale hakkasin hoopis mõtlema, et huvitav, mida üldse inimese lähimad sugulased loomariigist, ehk siis shimpansid või gorillad, endale läbi aegade vabas looduses alateadlikult sisse on söönud?\nKiire otsing paarilt esimeselt ettejuhtuvalt eestikeelselt lehelt andis ainult järgmised read:\nŠimpansid söövad peamiselt taimset toitu, mis koosneb mahlakatest puuviljadest, lehtedest, pähklitest, noortest võrsetest, seemnetest ja puukoorest, kuid ei põlga vahel ka sipelgaid ja termiite. On jälgitud, kuidas šimpans pistis kepikese sipelgapessa ning lakkus siis selle peale kogunenud sipelgaid. J.Goodall kirjeldab, kuidas šimpansid Tanganjikas tapavad ja söövad ka väikesi ahve.\nÜhesõnaga siis ilmselt aegade algusest juba nii ja naa, aga pigem siiski taimetoidulised? Gorillad suurematena võibolla siis rohkem lihatoidulised? No ja ilmselt usuks ka veel seda, et kuskil ahvid linnumune varastada ja lõhkuda oskavad ( eelduseks veel head ronijad, et linnupesadeni jõuda?)...aga no ahve, hoolimata oma nupukusest, kitse lüpsmas ikka ette ei kujutaks :)\nAhjaa, lõpetuseks hoopis üks päris lahe video, mis ühes maanukas ahvid hoopis inimestelt üle on võtnud...ja nagu video lõpupoole näha, on kohe ka käitumises üsna palju sarnast:)\nAt 00:44, Madis said...\nMinu viimane tõsine palavik oli 6-aastaselt. Joogipiima pole kunagi eriti nautinud. Võta siis kinni, kus on piimatõde.\nMehele (naisele?), kes eespool 17:15 väitis, et asiaadid ja mustad ei joo ega kannata piima: Töötasin pikalt koos Eritreast pärit mehega. Neil ja kõrval Etioopias loetakse parimaks õnnesooviks seda, kui soovid teisele palju lehmi ja palju piima! Ja pikamaa jooksus on etiooplased ...\nAga noh ega sealsed mehed ei tea omaenda elust midagi, sest valge mehe Google või Wikipedia arvab teisit....\nAt 09:07, Heiki said...\nPeab kohe ette vabandama, et kõiki kommentaare ei jõudnud läbi lugeda. Eks ma olen tegelikult Priiduga nõus ka, lihtsalt tekkis selline nö sportlik huvi, kui tavatoidus olla vegaan, kas siis oleks võimalik nö puuduvaid aineid erinevate tablettide näol sisse süüa?\nNt rauda, mida siin mainiti juba jne\nEhk et läbi selle saaks olla nö vegaan :)\nSamas milleks ja kellele selline lollitamine?\nMinu jaoks on ikkagi arusaamatu, kust tuleb see oma (antud juhul toitumisalase) maailmavaate teistele pealesurumise tahtmine või paremal juhul selle ainuõigeks(!) pidamine. Sest siin ongi point, Priit ja paljud teised väidavad, et ilma liha/loomset valku/piima/mune jne tarbimata ei ole võimalik tervislikult ära elada, ammugi veel sporti teha. Tõestused? Olematud! Üks ütleb, et taimsest toidust saab protsentuaalselt (!!!) vähem rauda kätte. Absoluutselt nõus, praeguste teadmiste kohaselt see nii tõesti on. Kuid sellele järgneb minu jaoks täiesti arusaamatu järeldus, et järelikult taimetoitlasel on rauapuudus?! (Kumba eelistate, kas 2% peaministri palgast või 15 - 35% miinimumpalgast?) Võib-olla siis panete end hr Jurekiga nö joonele, eks siis on näha, kummal "rauapuudus" enne välja lööb. Siinkohal on sobiv visata üks kivi tänapäeva spordimeditsiini, -füsioloogia ja toitumisteaduste kapsaaeda. Kultiveeritaksegi arusaama, et tingimata on oma tervise ja tasakaalustatud toitumise huvides tarbida rauda/magneesiumi/kaltsiumi/jne. Elementidelt võib üle minna ka ainetele, peab jooma piima!, peab sööma liha! jne. Aga vaatame korraks faktidele näkku, ei pea ju, no ei pea?! On võimalik (aga mitte ainuõige ega ainuvõimalik) liha söömata jõuda vastupidavusaladel Olümpiale ja saada sealt ka medal. Fakt!\nMulle tundub Priidu taimetoitlasest kolleegi menüü (millest vist kogu Priidu jutt alguse sai ja mis Priidu valuliku reaktsiooni tõttu tundub talle olevat ainuvõimalik taimetoitluse viis) pisut ühekülgne ja vähe maitseelamusi pakkuv. Samas ma ei julgeks kuidagi väita, et tal niimoodi toitudes mingitest ainetest puudu võiks olla. Olgem ausad, tavalisel kontorirotil on vajadused oluliselt väiksemad kui päev läbi füüsilist tööd tegeval inimesel. Reaktsioonide (eriti Priidu taimetoitlasest kolleegi artikli kommentaaride) järgi tundub mu esimene Schopenhaueri tsitaat sobivat nagu rusikas silmaauku. Ei saa küll veel täpselt aru, kas oleme naeruvääristamise faasis või hakkaks asi ühise laua taga olles vägivaldseks kiskuma, aga lootust on, et jõuame kunagi ka sinnamaale, et hakatakse diskuteerima argumenteeritult ja vähemalt üritatakse kaasa mõelda.\nIgaks juhuks veel põhiteesid neile, kellel funktsionaalne lugemine pole tugevam külg:\n1) On täiesti võimalik tervislikult ära elada ilma liha söömata. Sealjuures võita vastupidavusaladel olümpiamedaleid!\n2) Sellest küll pole juttu olnud, kuid - on täiesti võimalik tervislikult ära elada süües ainult liha (sh rupskeid). Vihjalmur Stefanssoni aastane eksperiment tekitas omal ajal väga suurt poleemikat, aga no eks ta teadis, et eskimod elasid nii ja said ilusti hakkama. Kas on võimalik sellise toitumise juures olümpiamedaleid võita, ei oska öelda, sellist juhtumit ei tea. Miskipärast usun, et on küll, aga kas just vastupidavusalal..\nAnonüümne 14:14, lihasööja\nNagu ütleb laulusalmgi: "sööge saia, sööge liha, jätke jonn ja jätke viha:)"\nVõib ka Naksitrallide tsitaati veidi muutes öelda: "Toitumises peab valitsema tasakaal."\nLihasöömine on majanduslikult pillav, keskkonda hävitav ja tervisele kahjulik. Taimetoitlus on kõigist neist puudustest vaba. Märgime, et lihapõhises ühiskonnas oleks Pulleritsu taoline jahileminekuks kõlbmatu isend hõimukaaslaste poolt potti pandud ja ära keedetud.\n// kust tuleb see oma (antud juhul toitumisalase) maailmavaate teistele pealesurumise tahtmine või paremal juhul selle ainuõigeks(!) pidamine. //\nEL normide kohaselt peavad aastaks 2020 avalikes toitlustuskohtades vähemalt 33% roogadest olema taimetoidud. Hollandis juba praegu on nii.\nAt 10:28, Sten said...\nKõik asjad on võimalik ka taimsest toidust kätte saada. See rauateema on natuke rumal jutt. Kuidas siis muud loomad elus püsivad?\nvastus Sten Andersoni küsimusele 10:28 oli juba eespool ühes kommentaaris - taimetoidulistel loomadel on evolutsiooni käigus välja kujunenud teistsugune seedetrakt (soolestik) ja teised seedeensüümid.\nSee, et mõnel inimesel sobib taimetoit rohkem kui teisele on üks paljudest geneetilistest variatsioonidest, mis väidetavalt ollagi evolutsiooni alus.\nP.S. Huvitav näide tasakaalukast toidulauast on ka see, et kui broilerite kasvatamisel valkaineid väheks jääb, siis tibud mitte lihtsalt ei noki mõne kaaslase surnuks vaid söövad ta TEGELIKULT ära. Nähtud ...\n"Aga hakata taimetoitlaseks ja veganiks - no mis tolerantsusest siin peaks rääkima! Kes selle jama tagajärgi hakkab mõne aja pärast ravima ja kelle raha eest?"\nAnna andeks, aga ajakirjanik võiks ikka asja enne uurida, kui hakata kuulujuttude tasemel eelarvamusi levitama. Paljud inimesed hakkavadki veganiks ja taimetoitlaseks tervislikel põhjustel või vastupidavusaladel sportlike tulemuste parandamise pärast. Googelda nt "vegan fitness" või "vegan athletes" ja loe enne teema kohta, kui hakkad arvamust kirjutama, sest ajakirjanikul on teatud vastutus mitte lausvalet kirjutada, vastupidiselt sõimavatele kommentaatoritele.\nKüsiks samamoodi, et kelle rahast hakatakse hiljem 70-80%-lise loomse toiduga inimesi ravima? Mina küll seda kinni maksta ei taha.\nRauda on ka taimsetes toiduainetes, mul ja paljudel teistel taimetoitlastel oli aneemia just lihasööjatena. Taimseid toiduaineid süüakse lihtsalt koguseliselt palju rohkem ja koos C-vitamiiniga, mis aitab rauda omastada.\nNõme on ka nimetada taimetoitlust urbaniseerumud inimkonna produktiks, sest tegelikult on urbaniseerunud just liha-ja piimatööstus, kus on loomadel väga halvad tingimused, neid hoitakse betoonehitistes pinnal, kus ei saa liigiomaselt käituda, rääkimata munakanadest, kes elavad iPadi suurusel alal ega saa tiibugi sirutada. Kõik poes müüdav liha, piim ja munad võetakse sellistelt loomadelt ja siis nimetatakse taimetoitlasi urbaniseerunud ühiskonna produktiks? Kus on inimesel loogika? http://earthlings.com/?page_id=32\nTeistele, mis ained veganitel puuduvad? Absoluutselt kõik mineraalelemendid saab kätte taimedest, kuigi muidugi tuleb süüa koguseliselt rohkem ja mitmekülgselt, nt mitte ainult soja. Valgujutt on ka natuke nõukaaegne, valgupuudust praktiliselt ei esinegi, välja arvatud nälgijate puhul, näiteks Aafrika nälgivad lapsed.\nMillega asendatakse asendamatud aminohapped?\ntegelt lihasöömisel on veel üks tahk: kas see liha mida te sööte, on ikka kvaliteetne liha, milles on olemas kõik need kasulikud ained, rasvad. Või on see liha, mis on kasvatatud loomadele kasvuhormooni söötes ja hiljem letil parema väljanägemise jaoks punaseks värvitud. (sse muidugi ei välista raua ja rasvade olemasolu lihas, aga kindlasti on see vahekord hoopis teine, kui normaalsetes oludes kasvatatud/tapetud looma lihas).\nLihaloomade kasvatust võetakse tänapäeval kahjuks kui tööstuslikku protsessi ja sellega koos kaasneb ka kvaliteedi oluline langus, nagu ka mujal suurtoidutööstuses. Loomulikkust hakatakse asendama igasuguse jamaga ja mingi hetk on jama kontsentratsioon meile toidus juba liiga suur.\nJa taimse toidu kasvatamine ei ole tööstuslik protsess?\nKultuursordid on kõik aretatud - s.t. modifitseeritud geneetikaga. Lihtsalt uuema aja kiirvariandi asemel kasutati pikemat perioodi.\nOn uuritud maailmas ka öko-möku asju - sageli kleebitakse sildid külge nõuetele mitte vastavale toodangule. Siinkohal siis viitan mõttes sellele, et kui lärmi lüüakse mitme farmi halbade elutingimuste pärast, siis ega kõik pole sellised.\n(P.S. Nagu kõik pole ka Pulleritsud, Veepalud, Barutod ja Lurichid.)\nEi seda ma ei väida, et taimse toidu kasvatamine ei ole tööstuslik protsess, ja et see oleks tööstusliku protsessina oluliselt puhtam, kaugel sellest.\nMa tahtsin lihtsalt tähelepanu juhtida sellele, et võimalusel tasub alati kaaluda ka toidu kvaliteeti (toorainena ja sealt edasi vaadelda igasuguste kasulike ja mittekasulike ainete vahekorda).\nP.Nurmi oli askeet ja taimetoitlane kuni 21 eluaastani, hiljem enam mitte ...\nAllikana jooksija biograafia.\nEbook cover generator:Dress [URL=http://www.okay2shoes.net][b]Cheap Nike Shoes[/b][/URL] up your books\nE book include electrical generator is computer software utilized to produce the actual sales with books a lot easier and more practical intended for prospects.A strong ebook is not perceptible;Its inside a personal format to improve this abilities regarding modern tools.Any time men and women very first think of publications, selecting to just see a tangible merchandise.A lot of people get pleasure from planning to your bookstore to peruse the preferred part.We have a specific inexplicable excite so that you can stroll your aisles, searching shelves involving hardcovers and softcovers.People want to see a tough backbone, aesthetically pleasing polished the front addresses, teasing still beneficial blurbs gracing the back deal with, and web sites created from paper.As a possible intelligent society, we've got come to take pleasure in thumbing by way of an e book, at random, choosing the website to read a good excerpt.\nIf there are not any guide handle generators accessible, it will be alternatively hard with [URL=http://www.okay2shoes.net/nikeairjordanairjordan8-c-1_16.html][b]Cheap Air Jordan 8[/b][/URL] an creator or maybe manager so that you can tell a person to get the file.It becomes clumsy because most of the people tend not to want to waste material his or her hard-Earned $ $ $ $ about what is basically your working personal computer file.Therefore the concept of an e-Book, and organic nephew, the book insure creator.Even though it is actually within an digital camera format, ought to a customer elect to invest in them, they will appreciate it's subject matter the maximum amount of because they might love a real publication, got they will vanished outside plus psychologically bought one particular.While you are having an item that you'd like to promote, there is a specified therapy going without running shoes.You need to visualize the particular influence the fact that image cover is wearing persons when they notice.The following guideline is needed in advertising on a regular basis along with you need to use the idea as you market place e books along with other online products and solutions likewise.To sell the product, you will need to allow it to be seem interesting.Any time persons evaluate the product protect, they need to have a very positive problem.\nMy blog post Vietnam halong bay luxury cruises with halong bay cruise tours\nmy blog post ... Place to halong bay junks halong bay trips\nAt 11:04, Claudia Klein said...


FILM: Kohtumine Loojaga — Teaduskeskus AHHAA\nKas sa teadsid, et Eesti kui kosmoseriigi lugu algab juba ammu enne ESTCube'i? Tule, vaata ja kuula jutustust Eesti astronoomiast ja Tartu teadlaste panusest Universumi ehituse ja evolutsiooni tundmaõppimisel: alustades tähtede kauguste mõõtmistest 19. sajandil kuni tänapäevase kosmoloogiani välja. Saame teada, kuidas avastati tumeaine ja Universumi kärjetaoline struktuur ning milline on eestlaste roll selles 20. sajandi ühes suuremas avastuses.\nEtendus on sobiv gümnaasiumiõpilastele ja täiskasvanuile; soovitame välis- ja konverentsikülalistele Tartut tutvustava materjalina.\nSeanss on eraldi piletiga. Osta pilet kassast (6 €) või soodsama hinnaga (5 €) veebist: http://piletid.ahhaa.ee


Endel Loo hindab ja otsib rõõmsat kodutunnet - Eesti Kirik\nKuressaares elab ja sealse koguduse liige on tarbekunstnik Endel Loo, kel eluaastaid kogunenud juba 91.\n1994. aastal kodumaale naasnud ja Saaremaale asunud Endel Loo (fotol) on aktiivne vaatamata eale. Hiiu- ja Saaremaa liikumispuudega inimesed kuulevad tema mõtteid Soome-Eesti ühisprojekti «Virtu» kaudu. See kujutab endast vestlusringi, kus saatejuht on koha võtnud Kuressaare päevakeskuses, kuulajad-osalejad aga kodudes kaameraga varustatud arvuti ees. «Vestlussaade hoiab mind käigus,» ütleb vanahärra.\nOma elu kohta on ta öelnud: «Ma elan tulevikule, homsele päevale. Minevikus ma kuigi palju ei tuhni. Ma mõtlen sellele, kuidas ikka ja jälle saaks midagi head ja kasulikku ära teha. Olen endale elus eesmärke seadnud ja need tänu suuresti vist ka vanale väärt eesti jonnile saavutanud.»\nTa on sündinud Viljandimaal, saanud keskhariduse Gustav Adolfi gümnaasiumis Tallinnas, õppinud laulmist Tallinna konservatooriumis, põgenenud 1944. aastal Rootsi ning siirdunud hiljem Kanadasse. Omandanud kõrghariduse reklaamikunsti alal Stockholmis, õppinud Toronto konservatooriumis, asutanud oma tarbekunstistuudio.\nPärast abiellumist kolis Endel Loo Soome, Eesti iseseisvumise järel tuli abielupaar Saaremaale. Siin õpetas kogemustega kunstnik saare õppekeskuses ja Kuressaare ametikoolis tarbekunsti. Ta on välja andnud neli heliplaati, teinud Toronto Peetri kirikule sisekujunduse, avaldanud 2005. aastal mälestusteraamatu «Killud» ja aastal 2010 luuleraamatu «Ütlematut», mille kinkis ka Eesti Kirikule.\nRaamatu arvustuses kirjutas Bruno Pao: «Seda raamatut käes hoides ja lugedes hoomad, et meie rahva hulgas on veel sitkeid ja tublisid tüüotsa mehi, kellel on kultuuri tüsedust, ehedat vaimsust ja elujõudu. Seda kõike liidab tema armastus oma rahva vastu.» (Sirp, 21.1.2011)\nSageli on Endel Loo Laurentiuse koguduse jumalateenistusel, aga ka mujal. Ta ütleb, et naudib kirikut, kui see tekitab temas pere tunde. Ja täpsustab: «Kui õpetaja ei suuda kirikuskäimist muuta perekeskseks, siis on ta kaotaja. Kahjuks on luteri kiriku viga, et peretundega kaasnevat rõõmu on raske edasi anda.»\nEestis nagu Soomeski, kus ta soomlannast abikaasa Helenaga on elanud, võiks tema arvates olla kõigile kohustuslik kirikumaks. Eestluse hoidmisel hindab ta oluliseks keele ja globaalses maailmas armastuse, mis ei tee vahet rahvuste ega uskude vahel.\nEelmine: Lõuna-Rootsi eestlaste ühendaja sünnipäev\nJärgmine: Anu parimad aastad


Ajalugu - Tapa Muuseum\nAvaleht 5 Ajalugu\nAeg kulgeb peatumatult ja inimese võimuses ei ole aega seisma panna. Ajalugu jätab maha tähtsündmusi ja need raiutakse kivisse, päranduseks järeltulevatele põlvedele. Nii seisab Tapa keskväljakul Tapa linna Ajakivi, kus on kivisse raiutud meie linna tähtsamad ajaloolised sündmused.\nTapa küla on mainitud juba 1482.aastal, mõisa 1629.aastal. Kui aga 1870. aastal hakati rajama raudteed ja paks kuusemets maha raiuti, kuhu ehitati Tapa esimene raudteejaam, hakkas ka siin elu edenema. Pärast 1876.aastal avatud raudteeharu Tartusse arenes sellest väikesest paigast raudteeasula.\nJa nii ta alguse saigi. Aastakümnete jooksul on läbi ajaloo erinevate riigivõimude käe all muutunud ka Tapa nägu. Väikesest raudteeasulast sai 1917.aastal alev ja juba 1926.aastal linn. Läbi aegade on siin tegutsenud lugematu arv seltse, ühinguid, avatud asutusi ja koole, kaubeldud – ostetud ja müüdud, peetud pidusid ja ka kakeldud, tehtud muusikat ja sporditud. On ka sõditud. Linna ajaloos on tegutsenud ja endast mälestuse maha jätnud hulgaliselt omaaegseid inimesi, kes kõik andsid oma panuse linna arengusse.\nTänu fotograafia arengule on jäädvustatud vaateid, sündmusi ja inimesi Tapa elust ja arengust läbi aastakümnete juba ülemöödunud sajandi lõpust. Tapa ajaloo talletamine jätkub tänagi. Sest tänane päev on homme juba ajalugu.\nAjaloolisi fotosi läbi aegade:


Nende KAHEKSA märgi abil on võimalik eristada võltse inimesi heatahtlikest - DELFI Naistekas\nKui jah, siis siin on mõned märgid, mis edaspidi aitavad sul võltse inimesi headest eristada:\nAustus versus üleolek\nHead ja siirad inimesed kohtlevad kõiki samasuguse austusega. Nad ei põlga teisi inimesi ega hakka neid tahtlikult alandama, et oma üleolekut näidata. Võltsid inimesed austavad ainult neid inimesi, kes neile kasulikud on.\nLoomulikkus versus pealiskaudsus\nSiiraste kavatsustega inimesed ei katsu kõigile muljet avaldada. Nad tunnevad end hästi sellistena nagu nad on ja ei murra oma pead selle üle, mida teised neist arvavad. Võltsid inimesed aga kalduvad arvama, et nad on inimesed, keda keegi asendada ei saa. Nad tahavad näidata end alati paremas valguses ja avaldada iga hinna eest teistele muljet.\nTagasihoidlikkus versus silmapaistvus\nSiiraste kavatsustega inimestele ei valmista mingit probleemi veeta mõnikord aega üksi ja olla omaette. Vastupidi, nad leiavad aega, et tegeleda sellega, mis neile meeldib. Võltsid inimesed aga tahavad kogu aeg olla teiste tähelepanu objektiks, sest nende arvates peab maakera keerlema ümber nende isiku.\nAlandlik meel versus uhkustamine\nOn kuus sorti inimesi, kellel ei ole sinu elus kohta ja sa võid ilma süütundeta nendega suhtlemise lõpetada (5) 27.10.2020\nSiirus versus kahepalgelisus\nLubadustest kinnipidamine versus lubaduste rikkumine\nHeade kavatsustega inimesed annavad alati endast parima selleks, et oma lubadustest kinni pidada, vastupidiselt võltsidele inimestele, kes leiavad alati vabadusi, et mitte teha seda, mida nad on lubanud. Võltsid inimesed leiavad alati vabandusi, kui asi neile huvi ei paku või kasulik ei ole.\nHeasoovlikkus versus pahatahtlikkus\nHeade kavatsustega inimestele ei valmista probleemi teiste töö imetlemine. Nad kiidavad teisi nende saavutuste eest, nad on alati valmis teiste pealt õppima. Nad teavad, et mitte keegi ei ole täiuslik ja ei pea ka iseennast teistest tähtsamaks ega paremaks. Võltsid inimesed aga tahavad olla teistest paremad ja otsivad sageli teistes vigu. Lisaks sellele, et kogu päeva nad ainult tegelevad teiste kritiseerimisega, tunnevad nad ka südamepõhjas rõõmu, kui keegi peaks midagi valesti tegema.\nEmpaatia versus egoism\nHeade kavatsustega inimesed on oma loomult heatahtlikud ja näitavad seda kõigile välja. Nad hoolitsevad selle eest, et kõik end hästi tunneksid, midagi vastu ootamata. Võltsid inimesed aga näitavad oma meeldivat külge üksnes nendele, kellest nad kasu saavad lõigata. Kui nad peaksid ka kellelegi teene osutama, siis räägivad nad sellest hiljem kõigile.\nNaised, pange tähele! Kui mehel on olemas need 10 iseloomuomadust, on kindel, et teie suhe...


Iittala ajatu kollektsioon sai sügise puhul ilusa lisavärvi | Kodugeenius\n9. okt. 2020 kell&nbsp19:26\nIittala Teema.Foto: Iittala\nKollektsiooni lisandunud soe ja mahe varjund viib mõtted kargetesse sügishommikutesse, mil läbi lehtede paistab aknasse sügisene päike, värvides kogu maailma soojadesse toonidesse.\nMeekollane värv on elegantne täiendus igasse kodusse, mida võib edukalt kombineerida ka juba olemasolevate Teema värvidega.\nTäiuslik tasakaal: mõistliku hinnaga mitmekülgsed lauanõud\nSoome legendaarse disaineri Kaj Francki lauanõude kollektsioon Teema on Põhjamaade minimalistliku disaini üks ikoonilisemaid seeriaid.\nKombineerides lihtsa, kuid samas skulptuurse vormi mitmekülgsuse ning funktsionaalsusega, lõi Franck murrangulise sarja, mis seadis lauanõudele uue standardi, mida austatakse ja hinnatakse veel tänapäevalgi.\nKollektsioon kasvas välja Francki soovist luua nõud, mis on mitmekülgsed ja praktilised, kuid samas ka mõistliku hinnaga.\nSee visioon viis ta rajale, kus koostöös Iittalaga loodi sadu igapäevaseid esemeid, kuid just Teema sarjast kujunes see, kus tema väärtused tõeliselt esile tulevad.\nIga lauanõu on ring, ruut või kolmnurk\nFranck lõi Teema kollektsiooni järkjärguliselt, toetudes lihtsale disainifilosoofiale, mille kohaselt peaks iga lauanõu lähtuma geomeetrilisest kujundist: ring, ruut või kolmnurk.\nDetailsete joonistuste ja täpsete arvutuste abil mõtles Franck oma sarja läbi kuni kõige väiksemate detailideni.\nPüsides kogu aja oma algse visiooni juures, sündis kollektsioon, mille moodustasid multifunktsionaalsed, virnastatavad, vastupidavad ja piisavalt mitmekülgsed nõud, mis sobivad nii igapäevaseks kasutamiseks kui ka pidulikeks hetkedeks.\nElav, kuid pehme meekollane toon on ideaalses harmoonias valge või puuderroosaga ning elavdab oma meeldiva värviga iga õhtusöögilaua kompositsiooni. Meekollases toonis on saadaval kruusid, taldrikud (26 cm, 21 cm, 17 cm), kauss (15 cm) ja supitaldrik (21 cm).\nFranck on öelnud, et värv on ainuke dekoratsioon, mida argipäevased esemed vajavad. Tema rikkalik värvimaailm on klass omaette ja Teema nõud pakuvad piiramatuid võimalusi õige atmosfääri loomiseks.\nMärksõnad: iittala, iittala teema, Kaj Franck, meekollane, nõudekollektsioon