Google Wave · pixel.ee\nTundub, et see asi võiks küll jälle paar tühja kohta ära täita:\n01. oktoober 2009 - 17:40:07\t· Otselink\nkellelgi invite on üle?\n01. oktoober 2009 - 19:30:36\t· Otselink\nma võtaks ka kui jagamiseks läheb.\n01. oktoober 2009 - 20:00:33\t· Otselink\nasi on võimas. invite pole vist kellelgi :(\n01. oktoober 2009 - 23:02:59\t· Otselink\nTahaks ka invite kui kellelegi on ... :)\n02. oktoober 2009 - 10:28:47\t· Otselink\nehk siis mingi järgmine "oh my god MSN" vms? vähe ülepingutavad oma suhtlusvajaduste laiendamisega vms.\n02. oktoober 2009 - 11:25:48\t· Otselink\ndevastator ... MSN ongi liiga kulunud juba vms :)\n02. oktoober 2009 - 12:01:03\t· Otselink\nno see on ikka pikk samm edasi paljalt msn-st.\n02. oktoober 2009 - 12:17:03\t· Otselink\nväga halb võrdlus\n02. oktoober 2009 - 13:03:39\t· Otselink\nno siis toon parema võrdluse... mingi järgmine Microsoft Live Communicator? mis iseenesest on ju väga ok asi. või soovivad nad Skypele ära panna vms? ühesõnaga midagi uut ju peab tegema pidevalt, et turul oma positsiooni säilitada, sellest me saame kõik aru :)\n02. oktoober 2009 - 15:42:36\t· Otselink\nvaatasin, et saab sudokut mängida isegi :D\n02. oktoober 2009 - 15:46:38\t· Otselink\nsisuliselt tegu ikkagi msn'iga. väga mõttetu tööriist. notepad see\n02. oktoober 2009 - 17:31:53\t· Otselink\nJessas mis arvamused. Jälle kellelgi hirm nahas millegi uue turule tulemise ees?\nVõrdlus MSNiga no anna andeks aga oled sa tootesse süvenenud?\nDemot näppides sai ülikiirelt selgeks, et niisama läbumiseks väga sitt lahendus. Aga nt projektide ajamiseks, või Wikina kasutamiseks väga popp asi. Igasugune koostöö jms sujub selles paremini kui kombineerides erinevaid CRM, CMS, ja muid kolmetähelisi lahendusi.\n02. oktoober 2009 - 17:40:37\t· Otselink\nlootsin, et iroonia on ilmselgelt tajutav :)\n02. oktoober 2009 - 17:44:40\t· Otselink\nKriv 12 a\nhaha, head tegelased siin koos :D\nirooniline on see, kuidas inimesed kasutavad sõna iroonia.\n07. oktoober 2009 - 14:01:14\t· Otselink\nkui keegi kes tahab ja pole veel saanud siis paar invite on üle, anna märku ja saadan kutse.\n14. oktoober 2009 - 13:27:07\t· Otselink\n14. oktoober 2009 - 13:28:59\t· Otselink\npandud c5ef2, 3 veel saadaval, kes ees see mees\n14. oktoober 2009 - 13:33:47\t· Otselink\nmulle palun magnus0c@gmail.com\n14. oktoober 2009 - 13:37:10\t· Otselink\nkaarel 12 a\n14. oktoober 2009 - 13:38:07\t· Otselink\notsas praeguseks, magnus2 ja kaarel said\n14. oktoober 2009 - 13:43:37\t· Otselink\njah, vaatasin demo üle ehk siis mingi suht nishitoode, väikese kasutajaskonna jaoks kasulik asi, nagu Linux enamvähem. kui vaimustus üle läheb, jääb nurka hallitama. aga kasutage ikka, see on ju popp, nagu Orkut - kõigil ju peab Orkut olema :P eih, jah, olen lihtsalt paadunud kriitik :)\n14. oktoober 2009 - 13:49:04\t· Otselink\nsama juttu rääkisid ilmselt kui tuli gmail algul kutsetega.\nise kasutan gmaili aegade algusest, lähen sama teed ka sellega\n14. oktoober 2009 - 13:58:39\t· Otselink\npean sind kurvastama, ei rääkinud, kuna Gmail ei mahu mitte kuidagi Wave kõrvale võrdlusesse. ma tean inimesi, kes kasutavad siiamaani mail.ee teenuseid ja ei vaheta mailiklienti ainult sellepärast, et see on Google tehtud. Google ise on samuti haip - kohati isegi edukas haip, aga see läheb üle :)\n14. oktoober 2009 - 14:15:44\t· Otselink\naga ühes asjas on sul õigus. Kes kasutab google Gmaili ja google Docsi nüüd, läheb tõenäoliselt lähiajala (kui kõik kulgeb plaanikohaselt) üle Google Wave'le sest mis on google wave?\n* universaalliides, mis seob endas gmaili ja google docsi\n* kogu pott sisaldab lisaks messengeri\nVeel lisaks sellele mitte väga uudsele uuendusele, suudab Wave tulevikus VÕIBOLLA reaalajas teksti tõlkida (kui su vastas istub sakslane, siis google translatorit kasutades tõlgitakse sinu jutt reaalajas võõrkeelde). Loodan, et nad korrigeerivad enne google translatori tööd.\nKolmas asi on see, et VÕIBOLLA lisandub Wave'le mobile võimalus, ehk saad oma laheda iPhonega google mailis surfata NII LAHE JEEee... ja ega muud polegi väga.\n14. oktoober 2009 - 14:26:16\t· Otselink\nminujaoks seisneb selle väärtus ikka niiöelda "mitme kasutaja poolt muudetavas sisus", al´a tööalane mail et muuda see tekst seal selliseks, millele vastan, et see tekst on jama tee seda sealt ümber jne. ja nii 10 korda ja 5 erineva inimese vahel, siis praegu on lõpptulemuseks tohutu maili jada ja kellegi muudatuste / ettepanekute leidmine ajakulukas. Minujaoks teeb see loodetavalt mu töö lihtsamaks ja efektiivsemaks.\n14. oktoober 2009 - 14:42:22\t· Otselink\nmidaviina, su kutse ei jõudnud mulle kohale, äkki saad resendida kuidagi?\n15. oktoober 2009 - 18:58:40\t· Otselink\nmul on sama mure. tahtsin lisada, et magnus0c@gmail.com on nulli mitte suure O-ga. igaksjuhuks.\n15. oktoober 2009 - 19:04:03\t· Otselink\npole kohal need tõesti, wave ise ütleb nii - Invitations will not be sent immediately. We have a lot of stamps to lick.\nPeople you've nominated:\nilmselt tuleb kannatust varuda, mõnede väidete kohaselt võib minna kuni kuu\n15. oktoober 2009 - 19:41:23\t· Otselink\ndevastator. juba praegu on wave itelefoni toega ju?\n15. oktoober 2009 - 20:15:20\t· Otselink\nJuhuu, lõpuks kleebiti mark peale ja invite jõudis just kohale.\n15. oktoober 2009 - 23:45:22\t· Otselink\nTahaks ka invite kui veel kellelgi on? :)\n16. oktoober 2009 - 09:55:32\t· Otselink\n16. oktoober 2009 - 10:14:20\t· Otselink\nlauripoiss ja egon43 panin kutsed teile profiilis olevale mailile.\nkui keegi veel tahab siis anna märku.\n28. oktoober 2009 - 10:05:41\t· Otselink\nmina võtaks ühe küll ...\n28. oktoober 2009 - 10:09:59\t· Otselink\n28. oktoober 2009 - 10:18:24\t· Otselink\nHeameelega võtaks kah ühe, kui veel kellegil alles on mõni... kunagi sai neile meil kirjutatud, kuid kahjuks siiani kutset pole tulnud :(\n28. oktoober 2009 - 10:22:56\t· Otselink\nsaid ka, arvestage et nendega läheb sutus aega koheselt ei tule.\n28. oktoober 2009 - 10:24:51\t· Otselink\nsul neid hulgi? tahaks ka\n28. oktoober 2009 - 10:28:18\t· Otselink\npanin sulle ka, mõned veel saadaval kui keegi tahab\n28. oktoober 2009 - 10:32:49\t· Otselink\nmulle võib ka saata. aitäh.\n28. oktoober 2009 - 10:40:04\t· Otselink\n28. oktoober 2009 - 10:42:10\t· Otselink\nma võtaks ka kui üle on :)\n28. oktoober 2009 - 10:45:41\t· Otselink\nole lahke, 1 veel ära anda\n28. oktoober 2009 - 10:57:47\t· Otselink\nkaupo k 12 a\noleks mullegi abiks :)\n28. oktoober 2009 - 11:10:21\t· Otselink\nsaid, selleks korraks läbi\n28. oktoober 2009 - 11:13:47\t· Otselink\nloodan et millalgi jõuab kohale.\n28. oktoober 2009 - 11:45:20\t· Otselink\nKuidagi üksik tunne on seal kui vähe weivijaid on\n28. oktoober 2009 - 11:51:12\t· Otselink\nkuram pole ikka invaiti :(\n28. oktoober 2009 - 19:18:49\t· Otselink\nmhm. nad ei laksi laivis neid invitesid vaid koguvad andmebaasi ja iga teatud perioodi tgnt (nt mingi 2 nädalat) lasevad 100 000 uut matsi peale\n28. oktoober 2009 - 19:31:52\t· Otselink


Ökokratt - Selja Algkool\nSELJA ALGKOOLI ÖKOKRATI LOODUSNÄDALA KAVA\nToimumise aeg: 05.05-09.05.2008\nLäbiviijad: Astrid Roosileht, Kristiina Jõgis, Kai Kukk, Ülle Puust, Vilmar Olviste\nEsmaspäev 05.05.2008 juhendab õpetaja Kristiina Jõgis\nTEEMA – RAVIMTAIMED (saalis seintel pildid ravimtaimedest)\n• saalis lastega vestlus ravimtaimedest ja nende kasulikkusest\nÕppekäik loodusesse –\n• ravimtaimede otsimine oma kooli ümbrusest ja nende kogumine herbaariumi jaoks\n• Mängu „Fotograaf” mängimine\n• Herbaariumi jaoks taimede kuivatamine\nTeisipäev 06.05.2008 juhendab aednik Ülle Puust\nTEEMA – ILUAIANDUS\n• tutvumine oma kooli iluaia taimede ja nende tunnuste ja iseärasustega\n• ilutaimede sildistamine õpitud tunnuste põhjal (sildid valmistavad ja värvivad 5. klassi poisid tööõpetuse tunnis)\nKolmapäev 07.05.2008 juhendab õpetaja Astrid Roosileht\nTEEMA – PUUD MEIE ÜMBER (saalis vaasides erinevate puude oksad lehekestega)\n• grupitöö - lehtede järgi puu liigi määramine (abivahendiks puude välimääraja)\n• tutvumine puu ümbermõõdu ja pikkuse arvutamise võtetega\n• iga grupp leiab kooli ümbrusest talle ette antud puuliigi ning mõõdab hommikul õpitud meetodite abil puu ümbermõõdu ja puu pikkuse (mõõdetakse vaher, kask, kuusk, remmelgas)\n• puude joonistamine looduses\nNeljapäev 08.05.2008 juhendab õpetaja Kai Kukk\nTEEMA – PRÜGIPÄEV\n• prügi tekitamine kooli ruumidesse, selle sorteerimine ja sildistamine\n• vestlus prügi sattumisest loodusesse\n• jooksuraja ümbruse koristamine prügist ja prügi sorteerimine\nReede 09.05.2008 juhendavad Kristiina Jõgis, Astrid Roosileht, Kai Kukk\nTEEMA – PLAANI JÄRGI LOODUSES ORIENTEERUMINE\n• grupitöö - esmaspäeval kogutud ja kuivatatud ravimtaimedest herbaariumi valmistamine\n• plaani lugemisoskuse õpetamine\n• plaani järgi looduses orienteerumine\n• terve nädala jooksul õpitud tedmiste kinnistamine (orienteerumise kontrollpunktides ülesanded nädala jooksul õpitu kohta)\nSelja Algkooli loodusnädala kokkuvõte\nTõepoolest, ka mina olen osa loodusest – ilmselt just nii mõtlesid Selja Algkooli lapsed ja õpetajad, kui ühinesid keskkonnaprojektiga Ökokratt. Elame väikeses maakohas, kooliteed palistavad põllud ja metsaviirg ning koolimajagi asub sirelite ja sarapuude varjus. Kõik kokku olekski nagu üks suur õueklass, kus loodust tundma õppida.\nLoodusnädalal püüdsimegi sinasõbraks saada just oma kooliümbruse loodusega.\nNädalat alustasime ravimtaimede tundmaõppimisega. Iga väikseimgi Jüts oskaks ilmselt interneti abil taimede raviomaduste kohta teavet leida. Kuidas aga vajalik taimeke looduses ära tunda? Õpetaja Kristiina juhataski esmaspäevases hommikuringis meid põnevasse taimemaailma. Selgus, et mitmed lihtsalt umbrohuks peetud taimed võivad meid haiguste korral aidata. Leebemate hädade korral olekski õigem taimeriigist abi otsida. Tore, et nii mõneski peres eelistatakse tee keetmisel kodumaist piparmünti, nurmenukku või pärnaõisi. Pärastlõunal võtsime ette jalutuskäigu kooliümbruses, et õppida taimi tundma nende kasvukohas. Terased silmapaarid märkasid kiiresti tee- ja kortslehti, raudrohtu, nurmenukke, paiselehti ning kõrvenõgest. Kohe tuletati ka meelde, millist tõbe leitud taimega ravida. Kogusime taimi ka herbaariumi valmistamiseks.\nTeisipäeval tegime tutvust lillepeenral kasvavate kevadlilledega. Koduaiast on paljudele küll tuntud tulbid ja nartsissid, aga kooli lillepeenar on märksa liigirikkam. Õnneks on lilleriigiga hästi tuttav meie kooli koristaja Ülle Puust, kes aednikuametit õppinud. Tema abiga said lilled meilegi tuttavamaks. Nüüdsest lihtsustavad õppimist ka tahvlikesed lillede nimetustega, mis said peenrasse paigaldatud.\nKolmapäeval tegime tutvust puudemaailmaga. Mis on leht- ja mis okaspuu, see on esmasel vaatlusel kohe selge. Millise puuliigiga siiski täpselt tegu on, seda pidid rühmad otsustama okste ning lehtede järgi. Kõige rohkem kippusid segi minema kask, lepp ja pärn. Lehti vaadeldes ja kompides said erinevused siiski märgatud.\nEdasi läks õppus juba nagu Joosep Tootsil. Õppisime, kuidas mõõta kasvava puu ümbermõõtu ja kõrgust. Algul õpetaja Astrid selgitas kuidas seda kõike teha – see oli teooria, pärastlõunal läksime õpitud oskusi rakendama – see oli praktika! Kõige tähtsam roll oli veel 1.klassi õpilastel, nemad on meil kõik umbes 1m ja 30cm pikad, nii saime just õigelt kõrguselt mõõta ära puu ümbermõõdu. Juhuslik päikesekiir lubas meil ära mõõta ka staadionil kasvava arukase kõrguse, selle arvutamiseks on vaja teada varjude pikkusi. Tegelikult oli palju lõbusam kõrgust mõõta vana metsamehe moodi - puud harkis jalgade vahelt takseerides.\nTeeme ära! -nii võiks nimetada neljapäeva! Hommikuringis tegi õpetaja Kai väga ulaka teo ja valas saalipõrandale tühjaks terve prügikoti. Aega temaga pahandamiseks aga ei jäänudki, sest juba haaras ta fööni, et sellega prügihunnikusse kunstlikult tuult puhuda. Mööda maad lendlesid kommipaberid, kilekotid, krõpsupakid ja muu peenike praht. See oli küll ilmselge näide sellest, mis juhtub autoaknast välja visatud nätsuümbrise või kilepakendiga. Nii kogunebki teede- ja metsaservadesse olmeprügi, mille kõdunemiseks kulub aastaid. Õpetaja Kai juhendamisel sorteerisid lapsed prügikoti sisu kiiresti ära ja saalipõrand sai taas puhtaks. Oskused kindlalt omandatud, otsustasime pärastlõunal pilgu heita kooli ümbrusse, mis kauni looduse pärast on kujunenud piknikupidajate meelispaigaks.\nTõsiasi, et maikuu koristamispäevaku ajal Eestimaalt üle 10 000 tonni prügi koristati, ei tähenda veel, et kogu prügi nüüd otsas on. Meie kooli jooksurajaltki leidsime paar prisket sodihunnikut. Lõkkeasemele heidetud pakendid, pudelid ja kilekotid riivasid ilmselt silma reostajatel endilgi, sest uus tulease oli juba puhtamale kohale seatud. Kurb on see, et need lagastajad peavad pärit olema meie oma vallast ja külast. Võõras sellisele kohale ei satu!\nÜhiselt toimetades sai jooksurada kiiresti korda, tööindu oleks jätkunud metsatuka koristamisekski, aga siis oleksime vajanud prügi mahutamiseks juba suurt konteinerit. Töökaid lapsi vaadates tekib siiski lootus, et nemad oskavad puhast loodust hinnata ning väärtustada!\nLoodusnädala oodatuimaks ettevõtmiseks kujunes siiski reedene orienteerumismäng. Nüüd oli võimalus kõiki nädala jooksul õpitud teadmisi rakendada. Vaja oli tunda ravimtaimi ja kevadlilli, osata sorteerida prügi ja määrata puuliike. Põnevust lisas aga see, et vajalikud kontrollpunktid tuli üles leida päris ehtsa plaani abil. Mitmed lapsed olid üsna kindlad, et õpetajad käisidki helikopterilt kooliõue pildistamas, kuidas muidu nii ehtsat plaani on võimalik teha.\nVestlusringis hiljem kokkuvõtteid tehes selgus, et oma teadmised ja tarkused talletas loodusnädalast iga laps. Hästi olid meeles kevadised ravimtaimed ja mitmel lapsel nurmenukutee maitsegi järele proovitud. Poistele meenus esmalt just puu ümbermõõdu mõõtmine ning kõrguse määramine. Tähtsaimaks peeti aga teadmist, et looduskeskkonda tuleb osata hoida ja sälitada puhtana ka kasvavate põlvkondade jaoks.


Eestis makstakse Euroopa kehvemaid pensione\nKatre Pilvinski • 13. november 2007 kell 22:00\nAon Konsultatsioonide Londonis tehtud pensionitoetuste uuring näitab, et tuginedes vaesuse näitajatele ja vaadates üle 65aastaste sissetulekuid, on Inglismaa kõige vaesem riigipensionide piirkond. Inglismaale järgnevad Iirimaa, Belgia ja Eesti. Edetabeli esimene koht kuulub Luksemburgile.\nRiigikogu liige Eiki Nestor ütles, et Eesti koht tabeli lõpuviisikus on täiesti usutav ning see on seotud meie demograafilise olukorraga.\n"Pensionitase sõltub kahest tegurist - esiteks maksutasemest ning teiseks tööealiste ja pensioniealiste isikute vahekorrast. Esimese suhtes oleme poole peal, kuid teisega oleme viimased. Meil on 1,5 tööealist inimest pensioniealise kohta. Näiteks Saksamaal on see suhe 2,5," rääkis Nestor.\n"Mehaaniline tööjõu sissetoomine ei aita samuti. Pensionisüsteemi jaoks on see ajutine lahendus, kuna tööealised, kes tulevad, on 20-30aastased ning 30-40 aasta pärast lähevad nad pensionile," rääkis Nestor. "Sotsiaalmaksu tõstmist ma ei toeta, sest see on kahe otsaga asi - see on sõltuv töötasust. Kogumispensioni suhtes on olukord aga muutunud vabatahtlike kogumise näol," ütles ta.\nAon Konsultatsioonide statistik Donald Duval ütles, et riigi rolli suhtutakse erinevalt. "Suuremas osas Euroopas usutakse, et riigi kohus on kindlustada inimestele mõistlik elatusstandard, võrreldes sellega, mis oli neil töötades," rääkis Duval. "Inglismaal on riigi roll kindlustada, et inimesed ei nälgiks. Kui inimesed soovivad elementaarsest tasemest enamat, peavad nad selleks ise säästma."\nTallinna Ülikooli sotsiaalpoliitika professor ja Euroopa sotsiaalõiguste komitee liige Lauri Leppik lükkab ümber sotsiaalkindlustusameti väite, nagu ületaks Eesti pensionid Euroopa sotsiaalhartas nõutavat, kinnitades, et Eesti pensionisüsteem ei vasta Euroopa nõuetele.\n"Ameti viidatud nõue, et 30aastase tööstaažiga isiku vanaduspension peab olema vähemalt 40 protsenti meeslihttöölise netopalgast, tuleneb Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksist ning seda nõuet Eesti vanaduspensionid rahuldavad, kuid sotsiaalharta nõuded ei ole identsed koodeksi nõuetega," ütles Leppik Postimees.ee-le.\nProfessori sõnul ei vasta Eesti pensionisüsteem sotsiaalharta standarditele, sest minimaalne vanaduspension (rahvapension) ei taga kaitset vaesuse vastu.\nSotsiaalkaitsekulutused sisemajanduse koguproduktist (SKP) on Eestis tõesti väikesed võrreldes teiste riikidega. Kuid Läti ja Leedu on enam-vähem samal tasemel. Eesti kulutused sotsiaalkindlustusele moodustavad 13,2% SKPst 2004. aastal. Euroopa Liidu keskmine oli 13 protsendipunkti kõrgem (26,2%). Eestiga sarnaselt väiksed kulutused olid Lätis (12,2%), Leedus (12,9%). Tabeli eesotsas on Rootsi (31,7%), Taani (29,8%) ja Prantsusmaa (29,3%). Kui me vaatame vanaduspensioni, mida uuringus käsitleti, siis Eesti on nende kulutuste osas SKPst tagantpoolt teisel kohal 5,7%ga 2004. aastast ning see pole muutunud. Eestist tagapool on üksnes Iirimaa (3%), kuid samas on nende vanuseline struktuur parem. Eestis tuleb pensionäre rohkem juurde, kuid pensionid SKPst pole suurenenud.\nLätis, Leedus ja Luksemburgis on see protsent SKPst 5,8, ELi keskmine on 10,8. Kõige rohkem kulutatakse Austrias (13,3), Itaalias (12,9%), Rootsis (12%), Saksamaal (12%). Need andmed käivad 2004. aasta kohta, sest Eurostati andmebaasi pole uuendatud.


10 huvitavat lisandit veele, millega üllatada oma külalisi - Põnev\nSoojadel suvepäevadel on eriti oluline juua palju vett, et vältida vedelikupuudust ja hoida end värskena. Joogiks võid julgelt valida kraanivee, sest see on alati värske, kvaliteetne ja puhas.\n10 huvitavat lisandit veele, millega üllatada oma külalisi\nKraaniveele kehtib sageli oluliselt suurem hulk erinevaid puhtuse- ja tervislikkusega seotud nõudmisi, kui pudeliveele. Samuti testitakse veevärkide vett regulaarselt.\nVeele lisades purusta maitsetaimede lehed ja lõika puuviljad piisavalt väikesteks tükkideks, et kõik maitsed pääseksid hästi esile.\nAS Tallinna Vesi andmetel on kraanivee joojate arv on aasta-aastalt kasvanud. Kui 2011 aastal tarbis 48% tallinlastest joogiks kraanivett, siis 2016. aastal oli see näitaja juba 80%.


Thermo fat burner. Hcg kaalulangus 40 paeva\nLearn how to stimulate thermogenesis through your diet. Sügav tasku paremal pool on mugav stashing oma telefoni, rahakoti ja võtmed. May God forgive me!!! Aastaid ma põletasin oma raha toodete peale mis ei toonud mu kehale absoluutselt mitte mingit kasu.\nNaised saunas püksid pakub pingul, kuid hubane compression firma teie kõhu piirkonda,lamedamaks magu, lase sul vaadata slim,aitab teid õige vale rüht töötab või iga päev treening harjutusi, et saada trimmer keha kuju.\nPremium neoprene riie themal mõju aitab maksimeerida higistamine põletada rohkem rasva. See on aeg öelda hüvasti, et rasva kõhu saada täiustada välimust.\nSee neopreenist capri retuusid on kerge-kaal püksid, kuid vahepeal võib pakkuda piisavalt tuge, et oma põhitegevusele keha ja kõtu kontrolli.\nOma mugava kangas võimaldab vaba liikumist, samal ajal tehes jooga, jooksmine, matkamine.\nSanua mõju kogub keha soojust, et sind higi rohkem kui teisi spordialasid, lühikesed püksid, nii et saate põletada rasva quickily. Sügav tasku paremal pool on mugav stashing oma telefoni, rahakoti ja võtmed. See saun tööpink püksid puusa-trimmer kaotab tselluliidi, jalad, reied, tagumik ja talje.\nSee on fashional, kuid teeb oma tööd kaalulangus ja salendav keha, see thermo fat burner sobitada igasugu wasit treener korsett tank top ja saun ülikond. See on hea valik neopreen püksid kaalulangus.\nSee võib kiirendada protsessi rasva põletamine,higi välja kõik vee kaalu ja ülemäärane toksiinide, toon oma jalad ja reied,aitavad teil kaotus kaalu terve tee.


Mitme riigiasutuse bürood Jõgeval veel alles on? Lehetegijad jäid nende üleslugemisega hätta. Sulgemised, ühendamised ja likvideerimised käivad täie hooga juba mitu head aastat ja lõppu ei paista tulevat. Aprilli viimane päev jääb viimaseks tööpäevaks Jõgeval Roosi tänavas tegutsevale Jõgeva Maa-arhiivile. Selle neli töötajat on koondamisteated kätte saanud ja varsti on neil asja Tööturuameti Jõgevamaa osakonda. Huvitav, kui majanduslangus ükskord läbi saab ja töötute arv väheneb, kas siis pannakse seegi asutus kinni?\nJõgeva Maa-arhiivi püsiklientide, näiteks notarite ja omavalitsuste elu läheb natuke raskemaks seetõttu, et vajaliku arhiiviteatise saamiseks kuluv aeg venib tunduvalt pikemaks. Raskeks läheb ka kohalikul pensioniametil, sest Rakveres töötavad inimesed ei tunne kohalikke olusid.\nTegelik seis mõningate teenuste kättesaadavusega on maal väga nutune. Paraku on Eestimaal veel palju paiku, kus pole korralikku internetiühendust ja kuhu seda ühendust ei hakata ka niipea rajama, sest see läheks mõttetult kalliks. Ja kui teenus kuidagiviisi ka toimib, pole tarka kodanikku, kes oskaks e-teenust kasutada, sest kodanikku pole koolitatud. Nõiaring?


Vähitekitajaks peetav taimemürk on endiselt linnatänavail kasutuses - Sakala\nVähitekitajaks peetav taimemürk on endiselt linnatänavail kasutuses\n8. juuni 2016, 10:33\nNeed Viljandi Posti tänava kõnni- ja sõiduteed eraldavate äärekivide vahel tärganud taimed said sahmaka Roundup Bio lahust kaela poolteist nädalat tagasi. Samas kohas on heakorrafirma umbrohtu mürgitanud ka mitmel varasemal aastal.\nViljandi tänavate heakorra eest hoolitsev firma kasutab äärekivide vahelt ja rentslitest umbrohu tõrjumiseks mürki, mida viimasel ajal käsitletakse potentsiaalse vähitekitajana.\nKesklinna kooli abiõpetaja Marika Ilison meenutas, kuidas ta üle-eelmise reede hommikul kõrvuti ühe kolmanda klassi tüdrukuga mööda Posti tänavat tööle läks ning sattus mõnikümmend meetrit enne koolimaja kohakuti teisel pool teed aeglaselt liikuva valge kaubikuga. Tema kirjelduse kohaselt oli sõidukis kaks meest: üks roolis ja teine piserdas aknast läbi peenikese toru mingit vedelikku kõnniteeservale.\n«Ilus pilveke hõljus õhus ja sätendas päikeses. Oletasin kohe, et mürgitavad,» rääkis ta.\nEt Marika Ilison nägi sellist tegevust linnas esimest korda, ei tahtnud ta peatumata teekonda jätkata ning uuris töömeestelt, millega täpsemalt on tegu ja ega see või sama tänavat kooliteena kasutavatele lastele ohtlik olla.\n«Midagi väga asjalikku nad öelda ei mõistnud – ainult niipalju, et kõik on terviseameti poolt aktsepteeritud ja nad vaatavad, et ei laseks inimeste lähedal,» lausus pedagoog. Ühtlasi kinnitas ta, et ei näinud tõepoolest hooldusauto läheduses kedagi kolmandat.\nEesti Keskkonnateenuste lääne regiooni juht Jaan Viljas kinnitas, et õpetaja sattus peale hetkele, mil nende töötajad Posti tänaval keemilist umbrohutõrjet tegid. Sama töö olevat tol nädalal ette võetud veel mitmel teiselgi tänaval, aga ka ringristmikel.\nJuhataja selgituse kohaselt kasutatakse üldjuhul linnas taimestiku ohjeldamiseks niidukeid ja trimmereid, aga umbrohu hävitamiseks mõranenud äärekivide vahelt, asfaldipragudest ja lagunenud rentslitest polevat tõhusamat vahendit kui herbitsiid. «Oleme seda kasutanud aastaid ja tavaliselt samades kohtades,» täpsustas ta.\nHooldusettevõtte juhi sõnul pole tänavatel taimede tõrjumisest pääsu, sest kui lasta neil vabalt areneda, hakkaks juured peagi nii teekatet kui kive murendama. Seal, kus rohi tärkab teekatte pinnale pidama jäänud õhukeses mullakihis, pühitakse see minema spetsiaalse trossharjaga, aga sügavamatesse pragudesse mehaanilised abivahendid ei ulatu.\nSeos vähi tekkega\nKeskkonnateenused kasutab mürgitamiseks üldhävitavat taimemürki Roundup Bio, mis on Eestis vabalt kättesaadav ning kuulub kõige laiemalt kasutatavate selleotstarbeliste kemikaalide esirinda. Samas on maailmas üha enam teadlasi jõudnud seisukohale, et Roundupi kasutamist tuleks jõuliselt piirata või see sootuks keelata. Nimelt arvas rahvusvaheline vähiuuringute agentuur mullu Roundupi olulisima koostisosa glüfosaadi vähki tekitavate ühendite nimekirja.\nEelöeldust johtuvalt ongi juba näiteks Prantsusmaa ja Holland glüfosaadil põhinevad taimekaitsevahendid eesotsas Roundupiga tavatarbimisest maha võtnud ning piiranud nende kasutamist üldkasutatavates kohtades.\nSamateemalisse debatti on sukeldunud ka mitu teist Euroopa riiki.\nEt aga vähiuuringute agentuuril pole riikide üle otsest jõudu ning Euroopa Liidus käib taimekaitsevahendite mõju hindamine kohmakalt mitmel tasandil, pole Eesti poliitikud ja ametnikud seni Roundupi ja selle analoogide keelamise ideest märkimisväärselt tuld võtnud.\nUmmisjalu ei loobu\nKa Jaan Viljas ei näe esialgu põhjust, miks nende ettevõte peaks toimivast abivahendist ummisjalu loobuma. «Kõigi selliste asjade ohtlikkus sõltub nende kasutamise kontsentratsioonist. Ohutuid asju polegi olemas. Nii mõnigi toiduaine on meile kahjulik, kui selle tarbimisega liialdada. Ja eks see ole mingis mõttes ka ilmavaate küsimus: lõpuks võime ju küsida sedagi, kas me ikka peame autodes ja lennukites kasutama fossiilseid kütuseid, kui jalakäimine on ohutum,» arutles ta.\nViljas juhtis tähelepanu sellele, et Viljandi tänavatel tarvitatakse ühe mürgitamiskorra vältel umbes viis liitrit Roundupi kontsentraati, millel on tema hinnangul teiste keskkonnamõjudega kõrvutatuna kaduvväike toime.\nMahepõllumajanduse spetsialist, Eesti maaülikooli emeriitprofessor Anne Luik nentis samuti, et Viljandis kasutatava Roundupi kogus on tilluke võrreldes sellega, mida põllumajandusettevõtted keskkonda paiskavad. «Jah, seda ei saa nimetada üüratuks mürgitamiseks, aga ma ei saa jätta ütlemata, et see on siiski selgelt ohtlik ühend, mille puhul on täheldatud, et see võib juba väga väikestes kogustes veeorganismide ainevahetuse halvata. Ka on olemas selged teaduslikud tõendid seostest glüfosaadi ja mitme vähivormi tekke vahel.»\nTeadlane kinnitas, et suhtumine glüfosaati on hakanud kiiresti muutuma. Kui varem peeti seda looduses kiiresti lagunevaks ühendiks, siis nüüd usutakse, et see säilib ja rändab keskkonnas märksa kauem.\n«Pole kahtlust, et ohud on olemas, me lihtsalt ei tea täpselt, kui suured need on, sest meid mõjutavad ka teised tegurid ning iga inimene on erineva tundlikkusega. Aga näiteks Ameerikas on täheldatud, et kui jalgpalliväljakutel on glüfosaatidele resistentset muru sellega töödeldud, on seal palli mänginud naistel esinenud näiteks menstruaalhäireid, mis viitavad muutustele hormoonide talitluses. Seepärast ma ütlen: kui vähegi võimalik, tuleks Roundupi kasutamisest hoiduda. Kindlasti ei tohiks sellel olla kohta koduaedades. Aeg on näidanud, et saame paljudest asjadest aru alles siis, kui tagajärjed on juba üpris sügavad,» põhjendas Luik.\nNad tarvitavad sellist mürki, mis on laiatarbekaubanduses kättesaadav. Sellest ma järeldan, et tegemist pole millegi ekstra hirmsaga. Kuni mürki ei piserdata inimeste või loomade vahetus läheduses, on see linnavalitsuse hinnangul okei.


Kuramaa – Vikitsitaadid\nKuidas saab jõe peal merehaigust olla? Isal ja Emal pole samuti. Nad seisavad kallistades laeva ääres, mida kutsutakse parraseks, ning laulavad vaikselt: Puhu tuul ja tõuka paati, aja Kuramaale mind. Laeva, mitte paati! Laura on laeva poolt, aga need vaatavad aina üksteise silmesse. Last ei pandagi tähele!\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Kuramaa&oldid=76746"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:14, 6. detsember 2021.


M.V.Wooli tehase tootest leiti listeeriabakter | Õhtuleht\nM.V.Wooli tehase tootest leiti listeeriabakter (148)\nToimetas Marvel Riik, 9. oktoober 2019, 09:37\nFoto: Sven Arbet / Ekspress Meedia\nKuigi väidetavalt leiti teisipäeval M.V.Wooli tehase toodetest taas listeeriabakter, ütles maaeluminister Mart Järvik ETV „Esimeses stuudios“, et talle pole siiani keegi esitanud ühtki tõendit selle kohta, et kalatootja M.V.Wooli tooted on kuidagi seotud tervisele ohtliku bakteriga.\nJärvik ütles, et teisipäevasest leiust teavitas teda ministeeriumi asekantsler, aga kuivõrd tegu on niivõrd uue infoga, siis sellega saab tegelda alles kolmapäeval.\n„Seni kuni pole kindlalt tõendeid minu laual, ei saa mina väita, et M.V.Wooli toodete tagajärjel on keegi surnud. Esitagu mulle mingi tõend, kasvõi surmatõend,“ ütles Järvik, kelle hinnangul peaks tehase tõendite olemasolul sulgema.\nJärviku sõnul on meedia liialt meelevaldselt Eesti kalatootja ning listeeriabakterist põhjustatud surmad kokku viinud.\nM.V.Wool saatis teisipäeva hilisõhtul teate, kus kinnitati, et listeeriabakter leiti tehases ühest osaproovist, ülejäänud 39 proovi on puhtad.\nVeterinaar- ja toiduametilt laekus teisipäeval tehasele selgitusnõue 1. oktoobril 2019 võetud listeeriaproovide osas. M.V.Wooli tootmisest võeti 21 pinnaproovi ja neli tooraineproovi, kust listeeriabakterit ei leitud. Kolmest kalatootest võetud 15 osaproovist ühes esines listeeriabakteri leid 25 grammis tootes, teatas M.V.Wool.\nTerve kõnealune tootepartii asub endiselt tehases.\nProovidega ei määratud listeeriabakteri tüve ega arvukust toote ühes grammis, kus kehtib Euroopa Liidu piirmäär 100 ühikut (Lm (cfu/g)), mis on ka tarbijale ohutu. Samal ajal võttis VTA jaekaubandusest proove, mis osutusid kõik puhtaks.\nSamast tootepartiist akrediteeritud ja sõltumatu labori poolt võetud proovid ei näidanud listeeria esinemist. Ettevõte vastab VTA selgitusnõudele ja soovib ka teha kordustesti, selgitamaks välja, kas partii on ohutu. M.V.Wooli tehasest väljuvatele toodetele kehtib listeeriabakteri osas nulltolerants.\nkõik juurikale-e-e! 10. oktoober 2019, 09:42\nVeganiusulised on juba meile korduvalt "tõestanud", kuivõrd halvad, ebaeetilised ja kõlbmatud on linnu ja loomafarmid. Mis tuleks täiesti är...\nVaid ühesainsas ja sealgi oli see normi piires! 10. oktoober 2019, 09:35\nAbsoluutselt bakterivaba tootmist ei saagi olla. Millest siis selline hädakisa? Kõige loogilisem oletus, et keegi, näiteks mõni väljamaine suurtootja,...


GALERII | Sügis uueneval Riia keskturul – üheaegselt hall ning värvikirev - Maaleht\nTasub teada 1. november 2017\nSel ning järgmisel aastal põhjalikult uuendatav Riia turg on 24 tundi avatud – kui paviljonid ning väliletid suletakse, müüvad talunikud kaupa edasi autokastidest. Ostjaid jagub.\nKapsad, kurgid, küüslaugud, porgandid - kõik hapuks! Foto: Madis Must\nLihapaviljonis käib tööpäeva hommikul suur kintsu- ning keretükkide lõikumine. Rahvas liigub, ostab, kaupleb ja maitseb. Hinnad tunduvad taskukohased – vaata täpsemalt galeriist. „Teil Eestis on nii, et norrakad ja rootslased käivad ostmas, jah?“ teab subproduktide müüja omapäraseid kuulujutte. „Aga hinnad vist on kõrgemad?“\nÜks osa Riia keskturu angaaridest ja õuealast on räämas odavkauba turg, teine osa küllaltki viisakas. Sel aastal hakati turgu põhjalikult ümber ehitama ehk sellele euroopalikumat ilmet andma. Säästumarket ja Maxima löödi gastronoomiapaviljonist välja ning seal on kauplejate tagasitulekuni näiteks korvpalli mängitud ja abiellutud.\nVäljas sai olemine avaramaks – osa lette kaotati ning asemele tulid puud ning pingid. Vildaka ja lompe täis asfaldi asemele laoti sillutis, et inimeste jalad kuivaks jääks. Peagi järgnevad suures osas tänu Rail Balticule ümberehitustööd kogu turu ümbruses. Keskturu hall ilme väheneb ja ilmselt ka kohalike vastakad arvamused selle kohta (olla selline halva kuulsusega kogunemiskoht).\nBauda nimelises kohvikus on kõigi pakutavate praadide, tšahhobiliks nimetatust kuni kanakarbonaadini, näidised letile laotatud. Ühe taldrikutäie hind on väga odav – alla kahe euro. Koht meeldib kodututele, kellega kohvikupidajad on konkreetsed: „Näpud eemale, näidiseid ei puutu! Teie, noormees, ärge andke neile meestele sente!“\nSeitse aastat Riias kodutu olnud Andis räägib, et see on tema lemmik söögikoht. Nüüd ööbib metsas, aga varem oli pikalt lüpsja, kuni peremees teise töötaja leidis ning tema minema saatis. Riias küsib sente ja kondab niisama, räägib täitsa asjalikku juttu. Ajab dokumente korda, et vahest isegi elu muuta.\nLätilikud pärjad ja marineeritud kraam\nVäljas müüakse paari euroga kauneid pärgasid – samblast, okstest, käbidest, lilleõitest ja viljast. Neid viivad lätlased külmal ajal haudadele. Kui on lilleõitega, sobib surnuaeda, kui ilma, siis koju, räägib müüjanna. Eemal räägib noorem müüjanna, et igatpidi võib. Kodus torgatakse nendesse advendiküünlad või riputatakse uksele.\nVäljas müüakse ka riideid ja muud nodi – konserve, nugasid, võtmeid, plaate, ilusaid sokke ja koledaid sokke ning pisut vanakraami. Samuti kodu- ning lõunamaiseid saadusi, kuigi loogilisem on sama toidukaupa seest osta – hind on sama ja valik suurem. Küllap võtavad õuest need, kellel kiirem.\nNeljas omavahel ühendatud angaaris leidub kõigis palju huvitavat. Kaup on ilusti välja pandud ning ostjaid on palju. Paarist tunnist jalutada ning mekkida võib väheks jääda.\nPiimatoodete juures on toredad näiteks sõirad ning kodus suitsutatud juustud. Värske kauba paviljon on kõige avaram ja värvikirevam ning selles avavad üha uued kauplused oma uksi. Kõiksugu marineeritud kraam, küüslauguvartest viinamarjalehtedeni paistab eksootiline, ent kas just alati maitsev. Meresaadusi täis kalapaviljonis ostavad kohalikud palju silmusid ning suitsukala.\n„Sigaretõ... sigaretõ,“ pomisevad sonides mehed väljas riidelettide juures. Neilt saab odavat Valgevene suitsu, paki või ploki kaupa. Küsin ühelt „Skolko stoit?“, aga saan münte lugevalt mehelt vastuseks vaid „Ne znaju.“ Tundub, et jätsin kahtlase mulje.\nVaata galeriist hindu, turgu ja inimesi!


Kuidas kirjutada ametlik Business Letter ajatada - Tips for you - Tipsed.Com\nümberajastamine suur äri võib sündmuste logistiline õudusunenägu;isegi kõige usaldusväärsema põhjust muuta kuupäeva, klientidele ja äripartneritele ärritunud ja ebamugavust.See, kuidas te esitate teave on ka suur mõju mulje osalejaid on;hoolitseda heli vabandav veel optimistlik, et adressaadid vaadata ajatamise kui ajutine tagasiminek, mitte Viga või tingitud halva planeerimise.\nSisesta tükk firma kirjaplangil oma printer;See on ametlik teadet ajatamise sündmus, mis te olete hosting.Aeg on sisuliselt ja kirjaplank lüüa saaja tähelepanu tõhusamalt kui tavaline paber.\nAva tekstitöötlus programmi oma valikut.Alustada uue dokumendi "File" ja "Uus".\nSisestage kuupäev ja jätke line.Kasutage mail merge funktsioon oma tekstitöötluse programmi sisestada nimed ja aadressid osalejaid.\nAlusta märkides, et teil on ajatada korral, ja värskendada oma mälestusi, mida sündmus on ja millal on toimunud algselt.\nApologize siiralt ja selgitada hi\nlinemise põhjus.Ärge vabandama rohkem kui üks kord või teenuse võib näha seda ülestunnistuse või halba.\nüksikasjade kohta saab siis, kui sündmus toimub.Kui firma pakub hüvitist nende re-line tasusid või teise stiimul, üksikasjalikult, kuidas osalejad saavad taotleda hüvitist.Mängule hea uudis;kui ajatamise on õnnelik juhtum, nagu ajatamise mõnda aega parema ilmaga, kommenteeri seda.\nTäname osalejaid koostöö eest ning anda neile kontaktandmeid, kellele nad saavad helistada, kui neil on küsimusi või raskused ajatamise oma visiidil.\nLogi täht "Lugupidamisega" ja jätke kolm rida.Sisestage oma nimi ja amet.Trüki tähed ja allkirjastama iga üle oma kirjutatud nimi.\nMail tähed kiireim teenus, mida saab endale lubada.Kui te ei saa endale saata suur hulk tähti Priority Mail, helistada iga osaleja esimene ja anda neile põhiandmed ajatamise korral.Las nad teavad, et ametliku kirja jälgib.\nKas Liidu jäämise kavade garanteeritud ?\nPensionile amp ;Medicare Soodustused Vanus 64


EAS digidiagnostika toetus. Aitame taotleda erinevaid toetusi\nAtemix Tööstusautomaatika on tööstusettevõtete partner EAS-i poolt pakutava digidiagnostika toetuse taotlemisel.\nSoovid teada saada, kust Sinu tehas raha “lekib”? Digidiagnostika aitab välja selgitada, millised on tootmisettevõtte kitsaskohad, mis põhjustab tööseisakuid ja kuidas muuta tootmist efektiivsemaks. Aitame taotleda EAS-i poolt pakutavat toetust digidiagnostika tegemiseks:\nSelgitame välja tootmisettevõtte hetkeseisu ja vastavuse toetuse taotlemise tingimustele\nTeeme hinnapakkumise digidiagnostika läbiviimisele\nKoostame toetuse taotlemiseks vajaliku projektidokumentatsiooni\nSoovi korral teostame digidiagnostika vastavalt toetuses esitatud nõuetele\nTööstusautomaatika valdkonna asjatundjatena oleme partnerid edumeelsetele tööstusettevõtetele, kes soovivad põhjalikumat ülevaadet tootmise hetkeseisust ning tehast automatiseerimise ja digitaliseerimise abil tõhusamaks muuta.\nEAS-i toetuse eesmärk on toetada tööstusettevõtete digidiagnostika koostamist, et tõsta digitaliseerimis- ja automatiseerimisalast teadlikkust.\nEAS toetab digidiagnostika läbiviimist kuni 70% ulatuses, vähemalt 30% peab katma omafinantseering. Toetuse summa sõltub ettevõtte eelmise aasta müügitulust. Toetatav digidiagnostika peab toimuma Eesti äriregistrisse kantud ettevõtte Eestis asuvas tegevuskohas.\nEAS-i poolt toetatav digidiagnostika peab sisaldama ülevaadet:\nettevõtja strateegilise juhtimise ja ärimudeli kitsaskohtadest;\ntootearenduse ja kvaliteedisüsteemi juhtimisest;\ntootmise ja inimressursi planeerimise protsessidest;\ntoote, pooltoote ja tooraine tagastamise ja järelteeninduse protsessidest.\nDigidiagnostika peab sisaldama hinnangut:\nmilliste kitsaskohtade lahendamine on esmatähtis;\nkui palju lähevad maksma automatiseerimise ja digitaliseerimise lahendused kitsaskohtade leevendamiseks;\nvälja pakutud lahenduste tasuvusele ja mõjule ettevõtja majandustulemustele.\nEAS-i toetuse abiga saab ettevõtja lisaks konkreetsetele tootlikkust tõstvatele automatiseerimise ja digitaliseerimise lahendustele ka põhjaliku ülevaate oma senisest tegevusest ning protsesside juhtimise efektiivsusest.\nDigidiagnostika põhjal loodud lahendused aitavad tööstusettevõtetel tõsta tootlikkust, parandada majandustulemusi ja eksportturgudel paremini konkureerida.\nMIKS TAOTLEDA EAS-I DIGIDIAGNOSTIKA TOETUS ATEMIXI ABIGA?\nMeil on 2002. aastast kogemust tööstusautomaatika ja digitaliseerimise valdkonnas.\nTeame, millised on digidiagnostika toetuse saamise eeldused ja aitame neid täita.\nTegeleme projekti ja sellega kaasneva asjaajamisega algusest lõpuni ise – ja soovi korral teostame lahendused, mille jaoks toetus on taotletud.\nTehaste tootlikkust parandavate tööstusautomaatika ja digitaliseerimise lahenduste loomine on meie kirg – soovime aidata iga tehase tootlikkust tõsta vähemalt 30%. Meie kogenud meeskond aitab iga tehase viia uuele kvaliteeditasemele ja seda hoida.\nSoovid alustada tehase tootlikkuse tõstmist automatiseerimise ja digitaliseerimise abil? Digidiagnostika on esimene samm kõrgema tootlikkuse ja suurema kasumlikkuse suunas. Taotle EAS-i digidiagnostika toetust koos Atemixiga kiiremini ja lihtsamalt.\nSoovid taotleda EAS-i digidiagnostika toetust tootlikkuse suurendamiseks?\nAtemix aitab toetused kätte saada kiiremini ja väiksema vaevaga.


Posted by iirisesõber at 7:01 AM 9 comments:\nLumest ma rohkem enam ei räägi.Eks ta üks selle kuu hittnumber üks oli.\nKahe suure tuisu vahele jäi minul ka midagi värviküllast ja hingekosutavat.Käisin siidimaali tegemas.Väike vaheldus argiellu.Alguses oli küll väike kahtlus ,sest kunstiannet lihtsalt ei ole.Salli tegemist õpetati soolatehnikas,milleks erilist kunstnikukätt polegi vaja.Lihtsalt mäng värvidega ja sool ise loob suure kunsti.\nMinu esimesed ponnistused siidimaalis.\nSool värvidega mängimas\nJuba hakkab looma kujundeid\nAlgus oli arglik ja nigel,kuid sool tegi imet.Triikimisega värvi kinnitamine ja siis sall puhtaks pesta.Ongi valmis.\nLõpptulemusega olen väga rahul.Peale pesu on värvid ka kuidagi rohkem erksamad.Sain endale ilusa,erksates toonides omanäolise salli,mida soovisin.Sain ka ühe uue kogemuse võrra rikkamaks.\nPosted by iirisesõber at 7:42 AM 3 comments:\nTORMIJÄRGNE TEINE JÕULUPÜHA\nRoosid on selle lume all peidus\nTänaseks on teed lahti ja liiklus korralikult taastunud.Hanged ümber maja on aga tohutud.Kui lund veel lisandub, siis peab hakkama mõtlema lumevedamisele.Meie maja on kolmest küljest ümbritsetud metsaga ja see jõuluöine tsüklon on meile tohutu lume kokku keerutanud.Loodan ,et jaanipäevaks ikka jõuab ära sulada.\nKõrvus juba kumiseb Terminaatori laul Juulikuu Lumi.\nKOHATI ÜLE PAARI MEETRI LUND\nPosted by iirisesõber at 8:32 AM No comments:\nOi seda vaatepilti, mis hommikul aknast vaadates ilmnes.Kõik oli lumme mattunud ja lund aga sajab ja sajab.Vaat millega Scarlett öösel hakkama oli saanud!Väga nostalgiline tunne tekkis,oleks nagu lapsepõlves 40 aastat tagasi.\nKõik mehed kiirustasid teid rajama,olgu suur või väike\nKatustele oli tuisand meetripaksune kiht,mis ootas kühveldamist\nLõunaks on lootus muu maailmaga ühendus taastada.\nPosted by iirisesõber at 2:36 AM 2 comments:\nOlen ikka jõuludeks ise leiba küpsetanud juba paar aastat.Sel aasta.katsetasin kolme erineva sordiga.\nMagus jõululeib puuviljadega\nJõululeib kuivatatud puuviljadega\npruuni suhkrut 3 spl\nrukkijahu 1-1.5 kg(nii et tainas käte küljest lahti tuleb)\nleotatud kuivatatud aprikoose ,rosinaid, ploome\nEelmine õhtu panna juuretis,vesi ,sool,suhkur ja osa jahu sooja kohta hapnema 12 tunniks.\nHommikul lisada ülejäänud rukkijahu ja leotatud puuviljad\nJätta 2 tunniks sooja kohta kerkima ja siis ahju.Mina küpsetan puupliidi praeahjus kuskil üks tund.Vahepeal niisutan veega pealt.\nLasen kergelt jahtuda räti all ja siis sööma.Soojalt kõige maitsvam Seisab mitu päeva värske ja pehme,kui enne otsa ei saa.\nNüüdseks on päkapikud oma töö lõpetanud ja nüüd on vaja veel õhtut oodata ja salme korrata.\nÜllatusi on nii suurtele kui väikestele.\nPosted by iirisesõber at 1:43 AM 1 comment:\nLabels: KÖÖK. JÕULUD\nVärskelt lumelt paistab kuidas rebane on käinud ja metskitsejälgi on kõikjal.Elu köögiaknast vaadates on nagu väike muinasjutt.Naudin seda muinasjuttu iga nädalavahetus kohvilauas.Sellel aastal on üks kolmene ja teine neljane kitsepere,kes kohe ootab söötmist.Tavaliselt on nii ,et kui toitmast tuppa jõuad on kitsed juba kohal.Ju nad eemal ootavad ja passivad.Ka pahandused on kerged tulema.Täna töölt tulles veel natuke oli hämaruses näha ,et midagi rododendorite juures toimub.Kohale minnes ja taskulambiga valgustades nägin ,et 2 noorel heitlehelisel rododendoronil olid kitsed õienupud poolel põõsal ära söönud.Mul olid turvalindid neile küll ümber tõmmatud,aga eks oma pika sihvaka kaelaga olid sinnani ulatanud.Käisin veel pimedas kuuseoksi ümber panemas.Loodan, et jätavad teised rahule.Tahaks kevadel õisi ka näha.Eks lumerohkus on nende elu ka raskeks teinud. Nädalavahetusel sai üles pandus ka veebikaamera ja nüüd mõned pildid . Kellaaeg on küll kaameral muutmata jäänud,sorry.\nÜksik kitseke õhtupimeduses söömas\nPosted by iirisesõber at 9:58 AM 1 comment:\nTäna jub kolmas advent ja jõulud aina lähenevad.Mina otsustasin täna ette võtta verivorstiteo.\n20 HÄSTIPUHASTATUD SOOLIKATÜKKI 30 CM st\n1,5 KG LÕUNA-EESTI TANGU\n0,5 KG PRAETUD PEEKONIKUUBIKUID\n2 SUURT SIBULAT(praetud koos peekoniga)\nNII SEE MINUL KÄIS....\nPuder vaja soolikatesse toppida\nLiha just suitsuahjust toodud\nPosted by iirisesõber at 8:24 AM 1 comment:\nLabels: JÕULUD, KÖÖK, KÖÖK. JÕULUD\nHommikune vaatepilt oli võrratu.Võtsin fotoka ja läksin koduümbrust jäädvustama.Seda kohe oli vaja pildistada.Kohevat lund on meeletult ja tuul ka meil sisemaal paisub,on mida tuisata.Lund mõõdetuna viiest erinevast kohast 38 cm kuni 55 cm\nMINU JALG LUMESÜGAVUST MÕÕTMAS\n45 CM SÜGAV\nKITSED ON JÕUDNUD JUBA RAJA SISSE SÕKKUDA\nENNE EILSET SÕIDETI SELLE AUTOGA\nTUUL JUBA KEERUTAB LUND\nPosted by iirisesõber at 11:56 PM No comments:\nOhh seda tänast ilma.Tuiskab ja tormab mis kole.Tükil ajal pole sellist tuisku olnud.Töölt tulles andis koju sumada,suurel teel polnud hullu,oli lahti lükatud. Oma väiksel teejupil ,kuskil 200- 300 m oli lund kohati poolde säärde.Lubatakse veel ilma halvenemist.Varusin juba vett juhuks, kui elekter ära läheb.\nSürgavere CAPPI, Vaata ja imesta ,et lõunapool ka selline tuisk .Aga omamoodi on see elamus.Lausa nautisin seda sumamist lumes.\nEMHI: õhtuks võib Lõuna-Eestis lugu karmiks minna\nPosted by iirisesõber at 6:42 AM No comments:\nPosted by iirisesõber at 3:35 AM No comments:\nISADEPÄEV 14. november ja õues +9 kraadi,sompus.Lõpetasin just pisikese preili komplekti.,nüüd ainult vaja oodata millal vanaemale külla saabuvad-OOTAN\nHakkan õhtuks kokkama- plaanis pitsa ja vaarika-kohupiimakook.\nIgavusest istun arvutis ja teen plaane juba kevadeks.Valin ja uurin puukoolides pakutavat.\nPakub huvi just rododenronite valik.Kuulasin Mihkel Saare nõuandeid ja ka vanemaid aiatarga lugusid rododest.\nNii minu isadepäev möödub-küünal põleb ja sööme pitsat ja kooki\nSügisõhtute näputöö.Talv võib tulla.\nILUSAIMA KODU KONKURSS!!\nTäna pööningut talveks ette valmistamas käies leidis mees 2 suurt ja omapärast KODU.Tuli ära võtta sest olid korstnale väga lähedal. Kaks täiesti erinevat--kas kuulusid herilastele??Igatahes ilus ja korralik töö.Suurem sai natuke kannatada ,aga väiksem on tugev.Tänu purunemisele sain pilgu heita ka sisemusse.Niisiis, milline on ilusaim kodu?\nIlusasti kärjed tehtud aga kahjuks tühjad.\nSiit paistavad kärgede servad\nOn alles priljantne töö.Lihtsalt pidin neid kohe pildistama ja siia üles panema,\nPosted by iirisesõber at 7:50 AM No comments:


Kandideeri meie praktikaprogrammi — Music Estonia\n9. oktoobril algab meie järgmine 3-kuuline praktikaprogramm INTRO, kuhu ootame osalema kuut muusikavaldkonnast huvitatud noort.\nProgrammi raames toimuvad kohtumised muusikavaldkonna ekspertidega, visiidid ettevõtete ja organisatsioonide juurde, samuti seminarid, mis aitavad valdkonda paremini mõista; praktikandid teevad tihedat koostööd mitmete artistide, aga ka sündmuste ja ettevõtetega; praktilisi tööoskusi aitavad lihvida töötoad.\nPraktika toimub vahemikus oktoober 2018 – jaanuar 2019, osalejad viibivad meie kontoris kaks päeva nädalas, praktika eest ei maksta tasu. Praktikante juhendab ning koostööd artistide, sündmuste korraldajate ja ettevõtetega koordineerib meie töötaja Marii Reimann.\nProjektid, millega praktikandid tööle asuvad, selguvad oktoobri alguses. Seni on meie 19 praktikanti tegelenud näiteks Trad.Attack!-i brändikauba tootearendusega, uurinud huvipakkuvaid välisturge NOËPile ja Evestusele, kaardistanud välismeediat Frankie Animalile ja Tinturale, loonud sotsiaalmeedia sisu Mari Kalkunile ja Svjata Vatrale, abistanud I Wear* Experimenti välistuuriga, võõrustanud Intsikurmu Festivali artiste ja palju muud.\nPraktikaprogrammi eesmärk on tuua muusikavaldkonda mitmekesiste oskustega ja kogemustega koordineerijaid. Usume, et see toetab olulisel määral valdkonna arengut, kuna seeläbi saavad artistid rohkem loometööle keskenduda ning tekib võimalus puuduolevate teenuste ja täiendavate ärimudelite loomiseks.\nKandideerimiseks saada oma CV ja motivatsioonikiri hiljemalt 17.09 aadressile marili@musicestonia.eu.\nLoe INTRO programmi kohta lähemalt.\nOsale meie delegatsiooniga esitlusfestivalil Eurosonic Noorderslag


Prokurör palus saata uurimiskomiteele loetelu Navalnõi solvangutest kohtus ja nõudis talle trahvi 950 000 rubla - DELFI\nProkurör palus saata uurimiskomiteele loetelu Navalnõi solvangutest kohtus ja nõudis talle trahvi 950 000 rubla\nFoto: Babushkinsky Court/TASS\nRiiklik süüdistaja Jekaterina Frolova palus Moskva Babuškinski kohtus kohtunik Vera Akimoval anda uurimiskomiteele kontrollimiseks üle kõik solvavad väljaütlemised, millega Aleksei Navalnõi on Suure Isamaasõja veterani laimamise kohtuprotsessil Frolova ja veteran Ignat Artemenko aadressil esinenud.\n„Palun kohtul kanda protokolli märge selle kohta, et riiklik süüdistaja palub käesolevast kriminaalasjast eraldada ja saata kontrollimiseks uurimiskomitee Moskva peavalitsuse uurimispeavalitsusse materjalid Artemenko avalduse kohta 2021. aasta 11. veebruarist ning solvavate väljaütlemiste kohta kohtu ja prokuröri aadressil,” ütles Frolova, vahendab Interfax.\nNavalnõi advokaatide sõnul ei ole prokuröri avaldus vajalikul viisil motiveeritud.\n„Ma olin kõige armastusväärsem kohtualune,” kommenteeris Navalnõi ise.\nKohtunik ütles, et otsustab Frolova taotluse üle hiljem.\nFrolova taotles Navalnõile veterani laimamise eest trahvi 950 000 rubla (üle 10 600 euro).\n„Palun määrata Navalnõile karistus trahvi näol summas 950 000 rubla riigi sissetulekutesse,” ütles Frolova.\nVõttes arvesse, et Navalnõi laimas veteran Artemenkot süüdistaja sõnul enne karistuse kandmist niinimetatud Yves Rocher kohtuasjas, palus süüdistaja määrata talle lõplikult karistuseks kolm aastat ja kuus kuud vabadusekaotust koos trahviga 950 000 rubla.\nInterfax: Navalnõi veterani solvamise kohtuprotsessile ilmusid Eesti ja Läti diplomaadid (119) 12.02.2021\nInterfax: Aleksei Navalnõid süüdistav prokurör võeti riikliku kaitse alla, teda saadab ihukaitsja (37) 06.02.2021\nSüüdistaja peab tõestatuks, et Navalnõi viitas kui faktile sellele, et kannatanu sai raha esinemise eest videos, milles avaldati toetust konstitutsiooniparandustele.\nFrolova nimetas Navalnõi tegevust katseks destabiliseerida ühiskonda, diskrediteerida Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas saavutatud võidu fakti ning osaks järjekindlast kampaaniast moonutada ajaloolist tõde Vene rahva võidu kohta sõjas.\nNavalnõid süüdistatakse kohtus sõjaveterani solvamises. 95-aastasel veteranil hakkas halb ja...


Kuidas ma kõhult 9cm ära peitsin | Jane blogi\nIlmselt need ülekaalulised, kes kaalu alandavad, teavad, kui nõme on see, et tulemused üleöö ei tule. Ühel päeval vihud hullult trenni ja järgmisel päeval pole sellest märkigi.\nEks see ongi loomulik asjade kulg, mis seal ikka. Tulemused tekivad ajaga, kui järjepidevalt selle nimel pingutada, aga… kuni need tulemused tulevad, tahaks ju ometi ka hea välja näha. Kui muidu on suva, kodus, õues, kas su voldid lehvivad või ei, siis mõnel pidulikul sündmusel või suuremal üritusel tahaks ju need peitu panna.\nMa proovisin kahte waist trainer korsetti (üks lateks) ning tulemused hämmastasid mind. Just see, kuidas üks asjandus võib kõhult sentimeetrid sekunditega “haihtuma” panna. Tõsi jutt.\nLateks waist trainer korsett (link!) on selline jäigem, kolme haakreaga, silub figuuri ning parandab rühti ja vähendab oluliselt seljavalusid.\nTavaline waist trainer korsett (link! ) on hingavast ja elastsest materjalist, kerge ja toestav ja omab 6 rida reguleeritavaid haake. Minule meeldib rohkem lateks waist trainer, sest nagu öeldud, on see natuke jäigem ning hoiab tõesti kõik üleliigse koos ja seda kandes ei pea ma kõhtu sees hoidma. Hingata saab vabalt. Lisaks aitab lateks waist trainer hoida mul selja sirgenda, sest just istudes on mul kombeks ennast küüru ajada, mis on väga kole vaatepilt.\nJa kõik teie, kes te seda postitust loete, ma toonitan, korsett ei ole lahendus. See parandab olukorda ajutiselt, kuid ei asenda trenni ja tervislikku toitumist. Kes meist viitsiks koguaeg korsetti kanda, eks. Kunagi tahaks lihtsalt niisama ka ilma lisavidinateta hea välja näha, ilma, et midagi peitma peaks.\nMa mõõtsin oma kõhtu ja ilma häbenemata, selle ümbermõõt on 100cm. Korsetiga mõõtsin uuesti ja tulemus 91cm! Lisaks on mul teile pakkuda sooduskood “janeblogi”, millega saate nende kodukalt tellimuse 10% soodsamalt.\n*Postitus on sündinud koostöös Naiselik.ee (link!) e-poega.\n7. juuni 2018 at 05:59\nKas seljale nn. tiivad nagu vms ei jää v? 😎\n7. juuni 2018 at 06:04\nMa kohe esimese asjana mõtlesin sama, ja imestasin, sest mulle ei jäänud 😀\n7. juuni 2018 at 06:13\nKuidas suurusega on? Mis suuruse sa tellisid ja kas vastas sellele? 🙂\n7. juuni 2018 at 06:27\nRäägi parem, kust kleidi said 😀\n7. juuni 2018 at 06:32\nÜks Annika müüs Facebookis kunagi, sees silt “heramay”, kui see midagi ütleb 😀\n8. juuni 2018 at 11:37\nMina tellisin kunagi täpselt sellise kleidi Aliexpressist.\n7. juuni 2018 at 07:53\nEga Sul diastaasi pole?\n7. juuni 2018 at 07:59\n8. juuni 2018 at 04:06\nNaine on paks siis kui kõht on suurem kui tissid 😀\n8. juuni 2018 at 08:02\nMul nii kahjuks vist ongi, nagu näed\n8. juuni 2018 at 04:02\nKas sa võiksid pilti teha ka seljatagant,et näha kuidas siis hoidma jàäb? 🙂\n8. juuni 2018 at 07:33\nKoju jõuan, siis teen 🙂


Kui eluruumide pakkumine on rekordiliselt madal, kas on veel midagi osta? - Kinnisvara\nKui eluruumide pakkumine on rekordiliselt madal, kas on veel midagi osta?\nCOVID-19 algusaeg ja sellega kaasnevad suured majanduslikud ja logistilised väljakutsed oleksid võinud kinnisvaraturgu tõesti mõjutada. Kuid vastupidine on osutunud tõeseks: 2020. aastal oli ostuhullus rannikust rannikuni, kusjuures nii puhkuslinnad kui ka linnakeskused kogesid nõudlust, mis sageli tõi pakkumisi tunduvalt üle küsitud hindade. Pärast aastast virtuaalset ringkäiku ja sõdade pakkumist inspireerivad mõned hiljutised kinnisvara näitajad huvitava küsimuse: kas meil on lihtsalt majad ostmiseks otsas?\nRiikliku kinnisvaramaaklerite ühingu jagatud uued ootel kodumüügi andmed tekitavad küsimuse. Ootel kodumüük langes selle aasta jaanuarist veebruarini üllatavalt 10,6%, mis on analüütikute ootusi ületanud allkirjastatud lepingute arvu vähenemine. Langus oli kõige tugevam lõunas (langes 13%), kuigi ka Kirde (9,2%) ja Kesk-Lääne (9,5%) langus oli järsk.\nVeelgi kõnekam on see, et tänavu veebruaris oli müügis 29,5% vähem kodusid kui veebruaris 2020, mis oli viimane terve kuu enne seda, kui COVID-19 ületas Ameerika elu. See tähistab kõige suuremat aastast langust alates NARi andmete kogumise alustamisest ning veebruari lõpus müüdavad 1,03 miljonit kodu esindavad madalaimat registreeritud arvu.\nNõudluse peatamatu jõud on kokkupõrkekursil kinnisasjaga, mis on väga piiratud eluaseme pakkumine. Praegusel hetkel tõuseb koduhindade üldine kahekohaline kasv isegi siis, kui 30-aastased fikseeritud hüpoteegi intressimäärad tõusevad tagasi oma ajalooliselt madalamale tasemele.\nUSA-s oli 2021. aasta veebruaris müügis peaaegu 30% vähem kodusid kui 2020. aasta veebruaris.\nFoto: Getty Images / Alena Mozhjer\nNõudlus kodu ostmise järele on laialt levinud, levinud on mitu pakkumist ja turul olevad päevad on kiired, ütles Rahvusliku Vahendajate Assotsiatsiooni peaökonomist Lawrence Yun Pressiteade kuulutades välja veebruari leiud. Kuid lepingud ei klõpsa rekordmadalate varude tõttu.\nTundub, et peamine varude probleem seisneb kodudes, mille hind on vähemalt 250 000 dollarit, kuna mitme kuu pikkune tugev müük on varusid vähendanud. Kuigi Yun märgib, et mõistlik pakkumine on aidanud säilitada aktiivsust turu kõige kõrgemal astmel, on piisavalt kodusid, mille hind on kuni 1 miljon dollarit, müünud nii palju, et on hakanud tekkima pakkumishäire.\nMida ostja siis tegema peab? Kui lotovõit või turukorrektsiooni ootamine pole otstarbekas valikuvõimalus, soovitab Yun mõelda laiemalt kinnisvara kõige olulisemale atribuudile, asukohale.\nPotentsiaalsed ostjad võivad praegust kitsast turgu arvestades oma geograafilisi otsingupiirkondi laiendada, ütles Yun. Kui valida oleks suurem varude kogum - ideaalis viie või kuue kuu pakkumine -, saaksid rohkem ostjaid kinnisvara taskukohase hinnaga osta.\nKuna eelmisel aastal sel ajal võimatuna tundunud suurenenud vaktsineerimised tekitavad optimismi, võib normaalseks taastumiseks olla võimalik lähtestada ja tuleks ette kujutada, et arendajad soovivad seda nõudmist omal moel kasutada. mis suurendab eluaseme pakkumist. Praegu aga ärge üllatage, kui müügiks osutatavad sildid jäävad haruldaseks vaatepildiks.\nkus elab praegu Jessica Lange\nmis paneb kinnisvaramaksud tõusma\nmillega lamineerida põrandaid


TASUB TEADA! EGCC aktsiaid saab LHV Pangas priilt hoida - Ajakiri Golf\nTASUB TEADA! EGCC aktsiaid saab LHV Pangas priilt hoida\nUudised 27.11.2015 1 Min lugemine\nEstonian Golf & Country Club`i koostööpartner LHV Pank pakub kõikidele EGCC aktsionäridele võimalust hoida oma EGCC aktsiaid LHV pangas tasuta.\nLHV Pank on hoidnud klientide Eesti väärtpabereid tasuta üle 10 aasta ja jätkab sellega ka edaspidi. Kuni detsembri lõpuni kompenseerib LHV ka EGCC aktsiatega seotud ülekandmise kulud.\nRohkem infot seoses aktsiate ülekandmisega saab LHV kliendihalduri Inna Kapaneni käest.


Ajaveebi loomine - SharePoint\nAjaveeb on veebisait, kus te ise või teie ettevõtte töötajad saavad hõlpsalt teavet ja ideid vahetada. Ajaveebid sisaldavad kuupäevalisi ja pööratud ajalises järjestuses kuvatavaid postitusi. Inimesed saavad teie postitusi kommenteerida ning lisada linke huvitavatele saitidele, fotodele ja seostuvatele ajaveebidele.\nAjaveebi postitusi saab luua kiiresti ja need on sageli mitteametliku tooniga või esitavad ainulaadset seisukohta. Kuigi ajaveebe kasutatakse sageli Interneti-kommentaarideks, saab neid kasutada ettevõttekeskkonnas mitmel erineval moel.\nTeenus Windows SharePoint Services sisaldab ajaveebi malli, mis hõlbustab ajaveebi loomist. Ajaveeb on sait, mis sisaldab loendeid ja teeke (nt ajaveebi postituste loend, teiste ajaveebide loend ja pilditeek). Ajaveebi luues saate seadistada kategooriad ja kohandada ajaveebi sätteid.\nAjaveebi loomisel peate otsustama, kas soovite, et ajaveeb päriks õigused emasaidilt, või seadistate kordumatud õigused käsitsi. Enamikul juhtudel peaksite seadistama ajaveebile kordumatud õigused, et tagada võimalus hallata selle saidi sätteid, loendeid ja teeke sõltumatult emasaidist. Näiteks võite soovida rakendada enda ajaveebis vähem piiravaid õigusi, kui on emasaidil (nt lubades kõigil autenditud sisevõrgu kasutajatel ajaveebi lugeda ja kommenteerida).\nAjaveebi saate ka luua ja kohandada teenusega Windows SharePoint Services ühilduva veebikujunduse programmi abil (nt Microsoft Office SharePoint Designer 2007).\nEnne kui alustate sisu lisamist ajaveebi, soovite veenduda, et sait, loendid ja teegid on seadistatud teie soovikohaselt. Näiteks võib-olla soovite redigeerida loendi kirjeldust, et aidata lugejatel mõista selle eesmärki, muuta ajaveebi või loendi Muud ajaveebid õigusi või jälitada ajaveebi postituste versioone nende taastamise võimaldamiseks vajaduse korral.\nPärast ajaveebi sätete kohandamist saate postituste organiseerimise hõlbustamiseks luua kategooriad. Kategooriad on eriti kasulikud juhul, kui loote ajaveebi postitusi eri teemadel või eri eesmärkidel (nt praegused sündmused, kindla projekti ajurünnak või tehnoloogia või hobi). Postituste organiseerimine kategooriatesse hõlbustab kasutajatel neid huvitavate postituste leidmist, klõpsates loendis Kategooriad sobivat kategooriat.\nAjaveebi loomiseks peab teil olema saitide loomise õigus. Lisateabe saamiseks võtke ühendust saidi omaniku või administraatoriga.\nKlõpsake loendis Veebilehed valikut Saidid ja tööruumid.\nSisestage jaotises Pealkiri ja kirjeldus ajaveebi pealkiri ja kirjeldus.\nPealkiri kuvatakse saidis liikumisel selle igal lehel (nt ülemisel lingiribal) ja kirjeldus kuvatakse iga lehe ülaosas.\nSisestage jaotises Veebisaidi aadress ajaveebi jaoks kasutatav veebiaadressi viimane osa.\nJaotises Malli valimine klõpsake vahekaarti Koostöö ja seejärel käsku Ajaveeb.\nJaotises Õigused tehke ühte järgmistest.\nKui soovite kasutada emasaidiga samu õigusi ja rühmi, märkige suvand Kasuta emasaidi õigusi.\nKui soovite seadistada ajaveebi jaoks kordumatuid õigusi, märkige suvand Kasutage ainuõigust.\nKordumatute õiguste valimisel on teil võimalus pärast praegusel lehel sätete sisestamise lõpetamist määrata soovitud õigused.\nEmasaidi ülemise lingiriba kuvamiseks ajaveebi lehtedel klõpsake jaotises Navigeerimispärilus suvandit Jah.\nKui kuvatakse leht Rühmade loomine selle saidi jaoks, määrake saidile külalised, liikmed ja omanikud.\nNäpunäide.: Lisateavet õiguste ja sisule juurdepääsu kohta leiate teema Vt ka linkide kaudu.\nKui kavatsete luua mitmesuguseid ajaveebi postitusi või postitusi eri teemade kohta, on kasulik seadistada kategooriad. Lugejad saavad klõpsata soovitavat kategooriat, mis hõlbustab huvipakkuva postituse leidmist.\nKategooriaid saate lisada ja nende nimesid redigeerida ka hiljem. Kui te ei soovi kategooriaid kasutada, saate postituse loomisel valida kategooria Pole.\nKlõpsake jaotises Administraatori lingid suvandit Kogu sisu.\nKlõpsake jaotises Loendid linki Kategooriad.\nKuvatakse loend Kategooriad. Kui ajaveebi jaoks pole kategooriaid veel seadistatud, sisaldab loend kategooriate kohatäited (nt Kategooria 1 ja Kategooria 2).\nKlõpsake loendis Kategooriad on redigeerimine nuppu paremas servas kategooria kohatäidet, mida soovite muuta.\nValige kohatäitja tekst, tippige soovitud uus tekst ja klõpsake nuppu OK\nKohatäitjate asendamiseks soovitud kategooriatega korrake juhiseid 3-5.\nKategooriate lisamiseks klõpsake nuppu Uus tööriistariba loend ja tippige kategooria jaoks nimi väljale tiitel .\nKategooria kustutamiseks osutage selle nimele, klõpsake kuvatavat noolt ja klõpsake käsku Kustuta üksus.\nAjaveebi muude sätete kohandamine\nKui ajaveeb on loodud, soovite võib-olla kohandada ajaveebi või selle loendite ja teekide sätteid. Sätete kiire kohandamise ja haldamise hõlbustamiseks on ajaveebis kohandamiseks linkide loend.\nJärgmine toiming sisaldab ajaveebi kohandamiseks üldised juhised. Lisateavet saitide, loendite ja teekide kohta leiate teema Vt ka linkide kaudu.\nTehke oma ajaveebi jaotises Administraatori lingid ühte järgmistest.\nLoendi Postitused kohandamiseks klõpsake käsku Halda postitusi.\nLoendi Kommentaarid kohandamiseks klõpsake käsku Halda kommentaare.\nLoendi Teised ajaveebid kohandamiseks klõpsake käsku Kogu sisu ja seejärel jaotise Loendid väärtust Teised ajaveebid.\nAjaveebi mis tahes muude loendite või teekide (nt loendi Lingid või pilditeegi Fotod) kohandamiseks klõpsake käsku Kogu sisu ja seejärel teeki, mida soovite muuta.\nSätete menüü käsku Loendi sätted või klõpsake sätete avatav, nt Pilditeegi sättedteegi tüübist.\nKlõpsake muudetava sätte tüüpi (nt Versioonisätted või Selle loendi õigused) ja tehke asjakohased muudatused.\nKorrake seda toimingut kõigi ülejäänud muudetavate sätete, loendite või teekide puhul.\nNäpunäide.: Pool navigeerimine, mis kuvatakse jaotises Kuva kogu saidi sisu kõrgeima taseme ajaveebi, sisaldub veebiosad. Kui teil on lehtede kujundamise õigus, saate redigeerida selle navigeerimise redigeerige lehte, mis tahes veebiosalehttavapärasel viisil. Näiteks saate peita loendis Kategooriad sulgedes selle veebiosa.


Inimkeskne maailm | Ajakiri Sinuga\nNagu tõdevad oma artiklites nii mõnedki meie ajakirja kaasautorid, personaalmeditsiinist on juba saanud meditsiini igapäine osa. Tegemist on veel võrdlemisi uue nähtusega, millel leidub kindlasti piisavalt arenguruumi, aga olukorras, kus terve maailm meie ümber liigub inimkesksuse suunas, on personaalmeditsiini võidukäik enam kui loogiline.\nPersonaalne lähenemine on tavaline näiteks virtuaalruumis. Digiteenused alates otsingumootori ribast ja lõpetades sotsiaalmeedia reklaamidega võtavad arvesse iga inimese profiili, mis põhineb tema taustal, eelistustel jms. On loomulik, et sarnast lähenemist kantakse üha rohkem üle teistessegi valdkondadesse, põhjus on lihtne – suurem personaliseeritus aitab tagada paremaid tulemusi.\nAjakiri Sinuga toimetaja Vladislav Veližanin. Foto: Andres Raudjalg\nIga inimese kohta tekib paratamatult aina rohkem digitaalselt töödeldavaid isikuandmeid, millest tervise- ja geeniandmed on vaid üks osa. Kuidas isikuandmeid eetiliselt hallata ning inimese hüveks teenima panna, selles osas arutelu erinevate osapooltega juba käib. Taolises kontekstis on ka personaalmeditsiini jõuline areng lähitulevikus igati ootuspärane.\nIlmselt on paljud ajakirja lugejad selle teemaga juba kokku puutunud ja puutuvad edaspidi küllap veelgi rohkem. Oma võimuses on teha seda võimalikult teadlikult. Käesoleva ajakirja eesmärk on tutvustada personaalmeditsiini kontseptsiooni arstide, teadlaste, avalike teenistujate ja teiste ekspertide seisukohast. Kahtlemata on ülioluline roll patsiendil ehk inimesel endal, kelle kasuks personaalmeditsiini arendatakse.\nLoodan, et personaalmeditsiini erinumber annab teile põnevaid elamusi ja inspiratsiooni seda vajalikku ja kiiresti arenevat valdkonda edasi jälgida.\nTänan Eesti Puuetega Inimeste Koja nimel ravimifirmat Roche, kes tõi personaalmeditsiini teema meie lauale ning toetas erinumbri ilmumist igati.\nHead lugemist ja tugevat tervist!


Jüri Vilms - kus ta ikkagi on?, Eesti esimese justiitsministri saatus polnud selline, nagu ajalooraamatud väidavad - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nJüri Vilms - kus ta ikkagi on?, Eesti esimese justiitsministri saatus polnud selline, nagu ajalooraamatud väidavad\nJalutades Helsingi äärelinnas, Põhja-Haaga parkides jääb pilk vägisi pidama raudtaraga ümbritsetud hauaplatsil, mille ees on eestlase jaoks ootamatu mälestustahvel. Kohale jõuda ei ole raske, M-rongiga Helsingi kesklinnast Põhja-Haaga jaama ja sadakond meetrit mööda raudteeäärt tagasi.\nSiia oli 13. aprillist 1918 kuni 9. septembrini 1920 maetud Eesti välisminister Jüri Wilms, tema saatjad Arnold Jürgens ja Johannes Pleistik ning tüürimees Aleksei Rünk, kelle sakslased hukkasid 12. aprillil 1918 Töölö suhkrutehase krundil. Nad viidi Eestisse 1920. aastal, seisab mälestustahvlil.\nSümboolne tahvel on nagu Vilmsi elukäigu ajalookirjutus: auklik, puudulik ja väär. Vilms oli justiitsminister, mitte välisminister; Johannes Pleistiku tegelik nimi oli Peistik; surnukehad tõsteti hauast siiski 10. detsembril, nagu ajalooraamatud väidavad, mitte 9. septembril ja hukkaminegi toimus tõenäoliselt tahvlil mainitust päev hiljem.\nEesti ametliku ajalookirjutuse järgi tapsid Jüri Vilmsi sakslased, kes võtsid ta kinni Suursaarel ja mõrvasid Helsingis Töölö suhkrutehase krundil 13. aprillil 1918. Vilmsi ja ta kolme kaaslase põrmud toodi detsembris 1920 Eestisse tagasi.\nAjalooprofessor Seppo Zetterberg tõestab aga oma uusimas uurimuses «Jüri Vilmsi surm», et kogu ametlik tõde Vilmsi surma kohta on üles ehitatud kas väljamõeldud või väga ebausutavatele tõenditele.\nMöödunud aasta jooksul on Helsingis avatud kaks Vilmsi saatusele pühendatud mälestusmärki. Mullu mais avati Põhja-Haaga raudteejaama lähistel, kohas, kus Vilmsi põrm teatavasti paar aastat puhkas, mälestustahvel.\nTeine avati sel kevadel, 6. märtsil, endise Töölö suhkrutehase krundil, praeguse uue ooperimaja lähedal.\nSenised versioonid on kahtlased\nEesti, märts 1918. Iseseisvus on välja kuulutatud. Saksa sõjavägi on kohal. Väike ja tundmatu Eesti Vabariik vajab tunnustust Lääne-Euroopast. Ametlik delegatsioon on küll juba sinna jõudnud, viimase aja sündmustest ei teata seal aga midagi.\nPõranda all olev valitsus arvab, et keegi peab minema infot viima, ja peaministri asetäitja Jüri Vilms on minekuks valmis.\nPärast seda, kui ta oma jala Eesti pinnalt tõstis, pole tast enam kindlaid elumärke. Vilmsi tapjaks on Eesti ametlik ajalookirjutus pidanud sakslasi, kahtlustatud on ka kodusõda pidanud soomlasi.\nKolm aastat Tallinnas Soome Instituudi juhina töötanud Zetterberg seab üksteise järel väga suure kahtluse alla kõik Vilmsi viimse teekonna etapid.\nZetterberg on sunnitud tõdema, et kuigi Vilmsi teekonna kõik etapid on oletustel põhinevad ja ainukesed allikad on motiividelt väga kahtlased mehed, pole midagi palju loogilisemat asemele pakkuda.\nVilms, tõlk Jürgens ja sekretär Peistik alustasid oma teekonda Tallinnast Käsmu suunas, kus nad peatusid paadimeistri majas. Sealt said nad kaasa teejuhi Aleksei Rünki. Kaheksateistkümnenda aasta 27. märtsi varahommikul astusid nad Soome lahe jääle.\nJärgmisel päeval nägi neid (tõenäoliselt) Vaindloo saare majakavaht. Päev või kaks pärast seda võtsid sakslased nad kinni Suursaarel, kust nad viidi edasi Kotkas olevasse staapi.\nKotkast jätkus nende viimne teekond Pellinki saarele, kus neid piinati, sealt viidi nad laevaga Regina edasi Helsingisse.\nHelsingis Töölö suhkrutehase õuel lasid sakslased kogu seltskonna maha 13. aprillil kella 11 ja 12 vahel. Samal päeval viskasid nad surnukehad ühte auku paarikümne punase soomlase surnukehadega.\nPaar aastat puhkas Vilmsi põrm praeguses Põhja-Haaga linnaosas, siis leidis selle leitnant Matzi uurimisrühm ja detsembris 1920 jõudsid nelja tapetu põrmud tagasi Eestimaa pinnale.\nKahtlase taustaga uurijad\nMees, kelle saavutuseks on Vilmsi põrmu leidmist peetud, on leitnant Peeter Matz. Zetterberg aga väidab, et leidmist võiks sama hästi nimetada leiutamiseks.\n«Agronoomi koolitusega leitnant,» tituleeris Matz ennast ise, tegelikult polnud ta aga ei agronoom ega leitnant. Altkäe hankis ta lisaks tiitlitele ka soovituskirjad, komandeeringud ja tööandjatele esitatavad arved.\nMatzi peamisteks allikateks, keda ta Eesti välisministeeriumi kuludega ülal pidas, olid ta kaks head sõpra, salapärased isikud major Joel ja A.B., õigete nimedega Joel Krapifsky ja Aleksander Belostotsky.\nKolm avantüristi leidsid võimaluse pumbata noorelt riigilt raha, salapäraste detektiivikatega teeniti tohutuid summasid, nii võiks Matzi uurimistöö kokku võtta.\n1920 sügistalvel leidis Matz selle, mida ta oli otsima tulnud: neli surnukeha suuremas hauas. Laipu võis väga hea tahtmise juures pidada ka Vilmsiks, Jürgensiks, Peistikuks ja Rüngiks.\nAastavahetusel esitas Matz välisministeeriumile lõpliku raporti, mis tunnistati ta enda nõudmisel ülisalajaseks. Zetterberg tõestab asjatundvalt nõudmise lihtsa põhjuse - kui materjal oleks soomlaste kätte sattunud, oleksid need väga lihtsalt teinud kogu uurimise usutavuse pihuks ja põrmuks.\nVilmsi oletatava surnukeha leidmisele järgnesid 1920ndatel väitlused sakslaste, soomlaste ja eestlaste vahel. Eestlased süüdistasid sakslasi, kes ajasid süü jälle soomlaste kaela. Soomlased üritasid oma erinevate uuringute kaudu süüd endalt maha pesta, siiski ebaõnnestunult.\nEnne Teist maailmasõda asutati Tartus Jüri Vilmsi Mälestamise Komitee, millel eesmärgiks oli välja anda põhjalik uurimus Vilmsi tegemiste ja saatuse kohta, aga alates 1940. aasta suvest tuli Vilmsi uuringud poliitilistel põhjustel lõpetada.\nMeie aastakümnel on Vilmsi uurimisega tegelenud Jaan Kross ja Seppo Zetterberg. Krossi ajalooline romaan «Tabamatus» ilmus 1993. aastal ja selle kevade vili on Zetterbergi uurimus «Jüri Vilmsi surm».\nVarem on uurijad olnud kindlad, et Vilms ei teadnud Suursaarel valitsenud sakslastest. Ja nii astus ta häda sunnil otse hundi suhu.\nZetterberg toob aga esile tõendid, et mehed pidid teadma sellest, et saar on sakslaste käes.\nAinuke tõend, et nad üldse saarele jõudsid, on ühe kaluri jutustus, mille Matz välja pinnis. Soome sugu kalur olla läbi ukse kuulnud ööd olnud eestlaste juttu ja saanud sellest aru. Hommikul, veel enne, kui mehed jääle said, võtsid saksa sõdurid eestlased kinni.\nÜkski ametiisik või saarlane ei teadnud paar aastat hiljem läbiviidud põhjalikes uuringutes midagi saarel viibinud eestlastest.\nEesti vangide käik Kotkas on ametliku ajalookirjutuse kõige imelikum osa. Alles kolm nädalat pärast eestlaste hukkumist said sakslased Kotka enda kätte. Zetterberg peabki võimalikuks Krossi oletust, et võidi käia hoopis Loviisas, mitte Kotkas. Samas puuduvad aga jäljed ka sellest sammust.\nKotkaga seondub ka üks imelik vahejuhtum, mille kohta pole selgitust saadud. Kui eestlaste uurimiskomisjon esimest korda Vilmsi jälgedel Soome rannikul liikus, küsis Kotka politseiülem neilt, kas ühel kadunud meestest oli seljas reisikasukas.\nMiks ta seda küsis, seda ta eestlastele ei öelnud.\nKotkast (või Loviisast) viidi eestlased Pellinki saarele, kus neid piinati. Selle poolt (ega vastu) ei räägi mingid tõendid.\nPellinkilt viisid sakslased Vilmsi laeval Regina Helsingisse. Regina oli sellel ajal Helsingis kai ääres ja selle kevade jääoludes ei olnud ta mereleminekuks võimeline. Ja üha mädamaks läheb.\nPärast seda, kui sakslased olid 12. ja 13. aprillil Helsingi vallutanud, toodi neli eestlast 13. päeva hommikul Töölö suhkrutehasesse, kuhu koguti kõik vangid.\nSamal hommikul kella 11 ja 12 vahel lasti Vilms, Peistik, Jürgens ja Rünk maha. Töölö suhkrutehases olla Matzi uuringute kesksed tõendajad Krapifsky (Eestis tagaotsitav pettur) ja Belostotsky kõnelnud Vilmsi ja kaaskonnaga vaid veidi enne nende mõrvamist.\nHukkamisest oli Matzil kõige kindlam tõend, Eestile tuhandeid markasid maksnud foto. Mis kajastab mida iganes, aga mitte Vilmsi hukkamist. Ühe mahalastava pea on tõenäoliselt pildile lisatud, nii et teda võib pidada Jürgensiks.\nTeisalt aga on pildil tunduvalt rohkem kui neli inimest rivis ja koht on suur väli, mitte suhkrutehase tagahoov, mille seina ääres eestlased tapeti.\nHuopalahtist, kus umbes samal ajal toimunud suurelt punaste hukkamiselt võiks foto pärit olla, on aga palju tõendajaid, kes kinnitasid, et seal hukatute hulgas ei võinud olla välismaalasi.\nPikka aega kestnud ja väga vastuoluliste uuringute tulemusel leidis Matz eestlased punaste ühishauast.\nVihjed ida suunas\nZetterbergil lahendus Vilmsi saatuse kohta puudub. Ametlikust versioonist veidi tõenäolisem on tema hinnangul Loviisa kaudu Huopalahtis toimunud mahalaskmise variant.\nTeisalt aga näitasid kaks Soomes läbi viidud uuringut küllatki selgelt, et Huopalahtis Vilmsi ja saatjaid maha ei lastud.\nVõimaliku uppumise vastu räägib tema hinnanguil Matzi, Krapifsky ja Belostotsky vajadus teada Vilmsi kindla surma kohta. Muidu oleks Vilmsi väljailmumine võinud saada neile saatuslikuks. Uppumisteooria vastu räägivad ka mitmete küsitletute kinnitused suhteliselt headest jääoludest retke ajal.\nVilmsi elukäigu uurijatel tasuks tulevikus pöörata tähelepanu ka üksikutele ida suunas näitavatele teooriatele. Matz näiteks sai teada, et märtsis viisid punased Kotkast Peterburi kolm või neli inimest. Lisaks levis Eestisse kuuldusi Vilmsi teekonnast Murmanski ja Arhangelski suunas.\nSaksamaa, Soome ja Eesti arhiivid on Zetterberg läbi käinud. Infotükikesi võikski leiduda veel vaid hukkamisel osalenute mälestustes või Venemaa ääretutes ja auklikes arhiivides.\nSee, et ametliku tõe asemele pole pakkuda paremat, ei tähenda, et ametlikku tõtt peaks uskuma.


Soe ilm tõmbab vee äärde - Uudised - Sakala\n24. juuni 2020, 17:12\nPalavad päevad panevad inimesi veekogude äärest värskendust leidma. Paala järve ja Viljandi järve rand kihas pühade mõlemal päeval inimestest, samuti leidsid aktiivset kasutust linnalähedaste karjääride supluskohad.\nViljandi järve paadilaenutusest saada oleva kümne paadi järele tekkis neil päevil aeg-ajalt väike järjekord. «Ikka tullakse korraga,» muheles jaanipäeva pärastlõunal paadisõitjaid teele saatnud laenutaja Jaan Parik. Ehkki jaanipäeval oli rannas puhkajaid üsna tihedalt, oli paadilaenutaja veendunud, et kui saabuvad veel palavamad päevad, on ka rahvast rohkem järve äärde oodata.\nRannavalvur Karl Tamm rääkis, et pühadeaeg on rannas olnud rahulik ja suuremaid korrarikkumisi pole ette tulnud. «Kõige rohkem tuleb inimestele meelde tuletada, et nad koeraga rannaalale ei tuleks ega tooks randa klaaspudeleid,» ütles rannavalvur.


Maik-Kalev Kotsar ja Hamburg Towers said Bundesligas hooaja esimese võidu - Korvpall24\nMaik-Kalev Kotsar ja Hamburg Towers said Bundesligas hooaja esimese võidu\n-Maik-Kalev Kotsar |Foto: imago images/Manngold/Scanpix\nSaksamaa korvpalli kõrgliigas teenis Maik-Kalev Kotsari koduklubi Hamburg Towers pühapäeval hooaja avavõidu, kui kolmanda vooru kohtumises mängiti 74:64 (22:12, 21:19, 22:19, 9:14) üle seni vaid kaotusi tunnistanud Frankfurt Skyliners.\nAvaviisikus platsile jooksnud Kotsar mängis kokku 24 minutit ning kogus selle ajaga oma tiimi paremuselt neljanda skooritegijana 10 punkti (kahesed 4/8, vabavisked 2/4), 2 lauapalli, 2 pallikaotust ja 3 isiklikku viga.\nRobin Christen oli 19 punkti ja 6 lauapalliga võitjate edukaim, Caleb Homesley tõi 14 silma ning Jabril Durham oli 11 punkti, 11 resultatiivse söödu ja koguni 8 vaheltlõikega väga lähedal harvanähtavale kolmikduublile.\nSkylinersi kasuks viskas Quantez Robertson 17 punkti ja hankis 7 lauapalli, Lorenz Brenneke lisas 14 silma ja 9 lauapalli ning Rasheed Moore sai kirja 10 silma.\nHooaja esimese liigamängu terviseprobleemide tõttu vahele jätnud Kotsar on nüüd keskmiselt 23,5 minutiga kirja saanud 10 punkti ja 5 lauapalli ning teinud seda 69,2-protsendilise visketabavusega.\nJärgmise liigamängu peab Hamburg Towers täpselt nädala pärast ehk 17. oktoobril, kui kohtutakse Janari Jõesaare koduklubi Bayreuthiga. Jõesaare osalemine selles kohtumises sattus eile suure küsimärgi alla.\nPärast kohtumist Bayreuthiga algab Hamburgi jaoks aga meeletu tempo, kui 19. oktoobril tehakse debüüt Eurocupis, kus kuni aprilli alguseni peetaval põhiturniiril mängitakse 18 kohtumist.\nMärksõnad: Bundesliga, Hamburg Towers, Maik-Kalev Kotsar\nHamburg sai Bundesligas kolmanda järjestikuse võidu, Kotsar oli lähedal kaksikduublile\nKotsar tabas oma tänavusel Bundesliga debüüdil ilmeksimatult ja oli meeskonna efektiivseim mängija


Õppetöö Dokumendid Õpilaste hindamise kord\n1. Käesoleva korraga sätestatakse Karksi-Nuia Muusikakooli õpilaste õpitulemuste (teadmiste ja oskuste), käitumise ja hoolsuse hindamine.\n2. Hindamise aluseks on ”Huvialakooli seadus” ja kooli õppekava hindamispõhimõtted ning nõuded õpitulemustele.\n3. Õpitulemuste hindamine:\n3.1. annab teavet õpiedukusest\n3.2. on aluseks õpetaja tegevusele õpilase õppimise ja arengu toetamisel\n3.3. motiveerib õpilast sihikindlamalt õppima\n3.4. suunab õpilase enesehinnangu kujunemist ja on abiks edasise haridustee valikul\n4. Käitumise ja hoolsuse hindamine motiveerib ja suunab õpilast:\n4.1. järgima üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme\n4.2. täitma kooli kodukorra nõudeid\n4.3. täitma õpiülesandeid\n5. Õpitulemusi hindavad aineõpetajad, käitumise ja hoolsuse hinne arutatakse läbi õppenõukogus.\n6. Hindamispõhimõtteid ja hindamise aluseid tutvustab õpetaja õppeaasta alguses õpilastele ja lastevanematele.\n7. Õpilasel ja lapsevanemal on õigus saada teavet õpilase hindamise korra ja hinnete kohta.\nII. ÕPITULEMUSTE HINDAMINE\n8. Hinnatakse teadmiste ja oskuste omandatust. Lähtuvalt kooliastme ja õppeaine eripärast arvestatakse hindamisel:\n8.1. omandatud teadmiste ja oskuste ulatust, õigsust esituse täpsust ja loogilisust ning rakendamise iseseisvust\n8.2. õpilase suutlikkust oma teadmisi ning oskusi suuliselt, kirjalikult ja mängutehniliselt väljendada-esitada\n8.3. vigade hulka ja liiki\n9. Hinnatakse õpilase praktilisi tegevusi (pillimäng), kirjalikke ja suulisi vastuseid\n10. Hinnatakse numbriliselt (hinne) ja sõnaliselt (hinnang)\n11. Numbriliselt hinnatakse õpitulemusi 10-palli süsteemis, kus\n- hinde ” 10” saab õpilane, kelle suuline/kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on õige ja täielik;\n- hinde “ 9” saab õpilane, kelle suuline/ kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on peaaegu õige ja täielik;\n- hinde “ 8” saab õpilane, kelle suuline/ kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on üldiselt õige, kuid ei ole täielik või esineb väiksemaid eksimusi;\n- hinde “ 7” saab õpilane, kelle suuline/ kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on üldiselt õige, kuid ei ole täielik või esineb eksimusi;\n- hinde “ 6” saab õpilane, kelle suuline/ kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on üldiselt õige, kuid, ei ole täielik ja esineb olulisi eksimusi;\n- hinde “ 5” saab õpilane, kelle suuline/ kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on põhiosas õige, põhioskused on omandatud, kuid teadmiste ja oskuste rakendamisel võib esineda raskusi;\n- hinde “ 4” saab õpilane, kelle suuline/ kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on põhiosas õige, põhioskused on omandatud, kuid teadmiste ja oskuste rakendamisel esineb raskusi;\n- hinde “ 3” saab õpilane, kelle suuline/ kirjalik vastus või praktiline tegevus (või selle tulemus) on põhiosas õige, põhiokused on omandatud, kuid teadmiste ja oskuste rakendamine esineb raskusi. Õpilane vajab veel täiendavat suunamist ja juhendamist;\n- hinde “.2” saab õpilane, kelle suulises/kirjalikus vastuses või praktilises tegevuses (või selle tulemuses) on olulisi puudusi ja eksimusi;\n- hinde “ 1” saab õpilame, kelle suulisest/ kirjalikust vastusest ja praktilisest tegevusest (selle tulemustest) järeldub nõutavate teadmiste ja oskuste puudumine\n12. Kooli lõputunnistusel ja õpilase lahkumisel teise kooli hinnatakse tema õpitulemusi 5-palli süsteemis Selleks taandatakse õppeprotsessis saadud hinded järgmiselt:\n- hinded “ 10” ja “ 9” hindeks “ 5”\n- hinded “ 8” , “ 7” ja “ 6” hindeks “ 4”\n- hinded “ 5” , “ 4” ja “ 3” hindeks “ 3”\n- hinded ” 2”ja “ 1” jäävad muutmata.\n13. Õppeprotsessis antakse õpilasele suulisi ja kirjalikke hinnanguid.\n14. Õppeveerandi ja õppeaasta lõpul antakse õpilasele kirjalikult kokkuvõtvaid hinnanguid.\n15. Kokkuvõtvad hinnangud kantakse klassitunnistusele ja õppeaasta lõpul individuaalse ainekava vastavasse osasse sõnalise iseloomustusena.\n16. Kokkuvõtvad hinnangud kirjeldavad lapse arengut, kooliastme pädevuste ja õpioskuste kujunemist, õpiprotsessis osalemist ning õpitulemusi.\n17. Kokkuvõtvates hinnangutes tuuakse esile õpilase edusammud ning juhitakse tähelepanu arendamist vajavatele oskustele ning vajaka jäämistele.\n18. Kokkuvõtvate hinnangute aluseks on põhipilli (ja teiste ainete õpetajate) tähelepanekud.\n19. Tehniliste arvestuste hindamisel võib kasutada hinnanguid “arvestatud” ja “mittearvestatud, osalemist orkestritöös võib hinnata nii numbriliselt kui arvestuslikult.\nIII. VASTUVÕTUKATSETE HINDAMINE\n20. Vastuvõtukatsetel hinnatakse õpilast 10-palli süsteemis.\n21. Hindab iga vastuvõtukomisjoni liige.\n22. Hinnete summeerimisel arvestatakse välja keskmine hinne:\n22.1. laulmise eest\n22.2. rütmikatsete eest\n22.3. helide järelelaulmise eest\n22.4. mälukatse eest\n22.5. harmoonilise kuulmise katse eest\nIV. ÕPIPROTSESSI ARVESTUSLIK JA KOKKUVÕTTEV HINDAMINE\n23. Õpitulemuste hindamine jaguneb:\n23.1. õppeprotsessi hindamine (protsessihinne)\n23.2. arvestuslik hindamine (arvestuslik hinne – kontrolltööd, testid, hindeline esinemine)\n23.3. kokkuvõttev hindamine (kokkuvõttev hinne)\n24. Õpiprotsessi hindamine on õppimise üksiktulemuste hindamine, mille eesmärk on:\n24.1. õpilasele tagasisideme andmine õppimise edukusest\n24.2. õpilase õpimotivatsiooni ja positiivse enesehinnangu toetamine\n24.3. õpiülesannete korrigeerimine ja vajaduse korral diferentseerimine, arvestades õpilase iseärasusi\n25. Õpiprotsessi hindamisel arvestatakse õpilase vanust, arengut, õppeaine eripära ja nõutavaid õpitulemusi.\n26. Õpiprotsessi hindamise meetodid valib õpetaja ise ning otsustab, kas ja kuidas protsessihindeid kasutatakse arvestuslikul hindamisel.\n27. Protsessihinnete alusel võib välja panna osa arvestuslikke hindeid.\n28. Arvestuslik hindamine on õpitulemustele hinnangu andmine mingi tervikliku aineosa käsitlemise järel.\n29. Arvestuslikult hinnatakse õppekavas määratletud õpitulemuste omandatust (N: valmis pala)\n30. Arvestuslik hindamine kavandatakse õppeveerandi, poolaasta või ainekursuse ulatuses, selle vormid ja vahendid valib kool (õppenõukogu, aineosakond)\n31. Nõutavad õpitulemused, nende omandatuse kontrollimise aja ja viisi ning hindamise põhimõtted teeb õpetaja õpilastele teatavaks õppeveerandi, poolaasta või ainekursuse alguses.\n32. Arvestuslikult hinnatavate õppeülesannete (suuline/kirjalik vastus, praktiline pillimäng) täitmine on kõikidele õpilastele kohustuslik.\n33. Koolist puudunud õpilane täidab arvestuslikult hinnatava ülesande õpetajaga kokkulepitud ajal.\n34. Mitterahuldavalt täidetud arvestusliku õpiülesande võib õpilane teist korda täita, õpetajaga kokkulepitud ajal.\n35. Üldainete (solfedźo, muusikalugu) arvestuslikud hinded kantakse rühmapäevikusse ja eriala (pilliõpetuse) hinded õpilase individuaalplaani vastavasse osasse ning tehakse lapsevanemale teatavaks õpilaspäeviku kaudu.\n36. Õpilasele, kes määratud ajaks ei täida arvestusliku hinde saamiseks nõutavat õpiülesannet, tehakse rühmapäevikusse hinde asemel märge “v” või “.” (“punkt”).\n37. Arvestustel/ eksamitel erialas (pilliõpe) hinnatakse iga pala eraldi hindega ja need fikseeritakse arvestuse / eksami protokollis. Kogu arvestust/ eksamit hinnatakse ühe koondhindega, mille kujunemisel on suurem kaal suurvormi ja polüfoonilise pala esitamise eest saadud hinnetel. Juhul kui üks pala on hinnatud “mitterahuldava” hindega(“2”), ei ole koondhinne kõrgem kui “3”. Rohkem kui ühe “mitterahuldava “ hinde korral on eksami üldhinne “mitterahuldav”(“2”) ja õpilane sooritab järeleksami määratud ajal. Koondhinne sõltub suurel määral ka kava esitamise terviklikust muljest, kusjuures eelkõige on oluline musitseerimine ja kõlakultuur ning õpilase omapoolne lähenemine arvestuse/ eksamikavale.\n38. Solfedźo eksami hindamine:\n38.1. kuulamine (K) - lõpueksamil ka järgnevus, mis hinnatakse akordide ja intervallide kuulamisega kokku ühe hindena;\n38.2. diktaat (D) - algastme lõpueksamil ka rütmidiktaat, mis hinnatakse kokku meloodilise diktaadiga;\nsuuline (S) - eksamipiletid;\n39. Eksamiprotokollis kasutatakse märgitud lühendeid. Koondhinde puhul arvestatakse teooria(T) töö eest saadud hinde suhteliselt suuremat osatähtsust teiste hinnete suhtes. Ühe “mitterahuldava” osahinde korral ei ole koondhinne kõrgem kui “3”. Rohkem kui ühe “mitterahuldava” osahinde korral on eksami koondhinne “mitterahuldav” ja õpilane sooritab järeleksami määratud ajal.\n40. Arvestuslike kirjalike tööde hindamisel võetakse aluseks töö mahtu, ülesannete keerukust ning vigade arvu ja liiki.\n41. Üldosakonna ja põhikooli õpilaste kirjalikke töid ja praktilisi esinemisi hinnatakse diferentseeritult – lähtudes õpilase individuaalsest iseärasusest ja arengutasemest.\n42. Kokkuvõttev hindamine põhineb arvestuslikel hinnetel.\n43. Kokkuvõtvad hinded on veerandi-, poolaasta-, aasta- ning üldhinded.\n44. Õppeaine veerandihinded pannakse välja vähemalt kolme jooksva hinde põhjal ja poolaasta hinded vähemalt kolme arvestusliku hinde põhjal. Poolaasta hinda võib välja panna õppeainetes, mida õpitakse ühe nädalatunniga õppeaasta vältel.\n45. Õpilasele võib jätta õppeaine veerandi- või poolaastahinde välja panemata, kui ta on puudunud üle 50% vastava aine tundidest või tal on sooritamata 1/3 kavandatud arvestuslikult hinnatavatest õpiülesannetest. Rühmapäevikusse ja tunnistusele tehakse sel juhul kokkuvõtva hinde kohale märge ”-“.\n46. Aastahinded pannakse välja veerandi- või poolaastahinnete alusel enne aine lõpueksami toimumist.\n47. Üldhinne pannakse välja aastahinde ja eksamihinde põhjal. Eksamihinne mõjutab oluliselt üldhinnet.\n48. Rühmaainete aasta-, eksami- ja üldhinded kantakse rühmapäevikusse ja klassitunnistusele ning õppeedukuse koondtabelisse. Kokkuvõtvad hinded tehakse teatavaks lapsevanemale klassitunnistuse kaudu.\nV. KÄITUMISE JA HOOLSUSE HINDAMINE\n49. Õpilase käitumist ja hoolsust hinnatakse igal õppeveerandil ja hinded märgitakse klassitunnistusele ning õppeedukuse koondtabelisse.\n50. Õpilase hoolsust ja käitumist hinnatakse hinnetega:\n- “mitterahuldav” .\n51. Õpilase käitumise aluseks on kooli kodukorra täitmine ning üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgimine koolis ning väljaspool kooli.\n52. Käitumishindega “ eeskujulik” hinnatakse õpilast, kelle üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgimine on harjumuspärane igas olukorras, kes täidab kooli kodukorra nõudeid eeskujulukult ja järjepidevalt.\n53. Käitumishindega “ hea” hinnatakse õpilast, kes järgib üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ning täidab kooli kodukorra nõudeid.\n54. Käitumishindega “ rahuldav” hinnatakse õpilast , kes üldiselt järgib üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ja täidab kooli kodukorra nõudeid, kuid kellel on esinenud eksimusi, mistõttu ta vajab pedagoogide ja lastevanemate tähelepanu ja suunamist.\n55. Käitumishindega “ mitterahuldav” hinnatakse õpilast, kes ei täida kooli kodukorra nõudeid ega järgi üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme, ei allu õpetajate ega lastevanemate nõudmistele. Erandjuhtudel võib õpilase käitumise hinnata “ mitte- rahuldavaks” ka üksiku ühiskonna- või kõlblusvastase teo eest. Käitumise hindeks pannakse “mitterahuldav” kooli õppenõukogu otsuse alusel.\n56. Hoolsuse hindamise aluseks on õpilase suhtumine õppimisse ja ülesannetesse, tema kohusetunne, töökus ja järjekindlus õpiülesannete täitmisel.


Trip.ee | Tirinipi\n8. jaan 2018 19:36\nSpliti linnas (äärelinnas) on tohutu suur linnapark - Park Marjan (Marjan hilll) Sinna jaluta vanalinnast- 10-15 minutit. Rajad on märgistatud. Terve päevaga teeb poolsaarele ringi peale, jalad kindlasti tulitavad pärast, aga igal pool rannikuääres saad ujuda (kivine rand ainult). ja teepeale jääb ka vana kivikirik- St. Jerome Church. Turiste seal ei kohta, kohalike puhkekord: jalutajad, jooksjad, rulluisutajad. Poolsaare lõpus vist oli kohvik ka, aga soovitaks ise linnast piknikuvarustuse kaasa võtta. Pole teab mis vaatamisväärsus, pigem tore päevane matkakogemus ujumispausidega. Aga kohalike kohta sai rohkem teada kui vanalinna turistilõksudes. Mulle väga meeldis! http://split.gg/marjan-hill/\n20. dets 2017 18:48\nSai käidud India kirdeosas Sikkimis. Mitmed piirkonnad sealkandis jäävad ootama uut reisituhinat. Huvitav kogemus oli ka Rootsi idaranniku loodusmatk ja säärid. Skandiaavia loodus on mulle täiesti avastamata maa ja sinna teeks ka tulevikus nädalavahetuse matku. Endiselt köidavad ka ida-ploki maad ning põnevat avastamist pakkus omakorraldatud Rumeenia rongi- ja matkareis. Soovitan sealkandis eestlastel peale Musta mere ranniku külastada ka sisemaad. Äge kogemus oli Merry Cemetary (Lõbus surnuaed) riigi põhjaosas Ukraina piiril.\nPlaanis on üks soojamaa sutsakas Kagu-Aasiasse, juba käidud radadele ning tänu tripst leitud pakkumisele ka Portugali ringreis. Jätkuks vaid puhkepäevi, küll siis reisiks!\nVaatan huviga kõiki idasuunalisi lennupileteid ehk kõiki Lähis-Ida, Himaalaja ja musta mandri lennupakkumisi. Siinkohal tänan samuti trip.ee huvitavate reissihtide ning hinnainfo otsimise eest ja soovin jõudu selle töö jätkamisel!\nIkka saab omal käel hakkama! Lennukiga tee pikemad vahemaad, bussidega lühemad. Bussid on mugavad - ise valid kui pikad otsad teed. Alati võib sõita ka kohalike lennuliinidega, kuid bussireis (16h=10 €) on ahvatlevalt soodne. Pileteid müüvad kõik hotellid-võõrastemajad.\nKüll aga sai võetud mõnes kohas (autoga) giid - nii öelda linnaümbruse ekskursioonide jaoks. Näiteks Bukittinggis sai võetud päevane kulutuurituur (u 18 € nägu) Minangkabau inimeste, arhidektuuri ja elu-oluga tutvumiseks. Enamus hotelle pakub samu tuure. Antropoloogide arvates on Minangkabaud ühed esimesed Lääne- Sumatra asukad ning kuigi olles ametlikult moslemid, on minangakabaud säilitanud oma matriharaadi- rikkus ja vara jaotatakse vaid emaliini pidi. Klanni moodustavad lisaks matriarhile tema tütred ja lapselapsed ning väimehed. Majade arhidektuur meenutab pisut Sulawesi sarvillisi majasid, aga pole nii kaunis.\nJulgematele, kultuurihuvilistele soovitan Pulau Wehi, see on saare põhajaosas Banda Acehi piirkonnas asuv tilluke saar. Sumatra üks jõukamaid piirkondi- Aceh on saanud Indoneesia keskvalitsuselt eriloa ning tegutseb rangelt šaria seaduste kohaselt ning on ühtlasi Kagu-Aasia üks kõige usklikum piirkond. Acehi linnas tuleb kindlasti liikuda ringi kohalikke kombeid austavas riietuses ning käituda vastavalt. Masjid Raya Baiturrahman/Grand Mosque on imeline vaatamisväärsus- juba pühakoja territooriumile tuleb siseneda pealaest jalatallani kaetuna; kohalikud hakkavad sisistama isegi siis kui su pahkluud natuke näha on. Meestel muidugi pikad püksid, elementaarne. Avalik häbistamine/peksmine halva käitumise eest Indoneesia elanikele on tavaline https://coconuts.co/jakarta/news/what-its-watch-public-caning-banda-aceh/\nAcehist 2h praamisõidu kaugusel asuv Pualu Wehil on mõned eraldatud rannad, kuhu kohalikke, kes seal ei tööta, ei lubata ja kus turistid võivad päevitusriiete väel olla. Kohalikega semmides on võimalik öövarjus saada väga kalli hinna eest õlut. Seda tuleb mõistagi juua varjatult, kui ei soovi, et mõni pealekaebaja su heategijale šariaadipolitsei kaela saadab. Kõige backpäkerlikumas rannas- Ibohis on vaid 150m mitte eriti puhast liivariba, päevitada on mugavam saare lõpus asva võõrastemaja terassidel. Küll saab Ibohil kayakiga aerutada vastas olevale Rubia saarele (ettevaatust, tugevad hoovused). Bangalote vahelistel teerajal võib kohata madusid. Pulau Weh on tuntud Sumatra parimate sukeldusmis- ja snorgeldamise võimaluste poolest- täiesti kindla peale näete hiigelmureene, isegi snorgeldades. Parimaid liivarandu otsi Lonely Planetist või googelda.\nBukit Lawanag- kui Borneol ahvide vaatamisest isu täis ei ole Bukit Lawang on selles sobiv paik. Sumatra orangutanid, keda on looduses Borneo omadest 3x vähem ellu jäänud, on väga suures väljasuremisohus: Maailma Loodusfond prognoosis nende väljasuremise lähima 20 aasta jooksul juba enam kui kümmekond aastat tagasi. https://www.actforwildlife.org.uk/conservation-news/bornean-or-sumatran-orangutan-whats-the-difference/ Ahve saab raha eest vaadelda paariks tunniks vaatlusplatvormidel, või teha nende vaatlemiseks päevamatk džunglis, ööbimisega jõe kaldal telkides. Ööbimisega matk maksis paar aastat tagasi 60 eurot nägu ja see on Bukit Lawangi suurim turismiatraktsioon.\nPaar aastat tagasi. 4 nädala jooksul jõudsin umbes poole saarega tutvuda. Mis sind täpsemalt huvitab?\nLennujaamas oli veel aastavahetuse paiku võimalik vahetada max 80 eurot inimese kohta ühes valuutavahetuspunktis (neid oli saabuvate lenduda alas avatud 3) aga kurss väga halb, nagu tripikate poolt eelpool mainitud. Järjekorrad linnas ATM-ides väga pikad nii aasta lõpus kui ka jaanuari alguses. Lõunaks sageli rahaautomaadid juba tühjad. Ja kus järjekord, seal raha. Paar tundi võib ära minna, igal järjekorras seisjal võib ju mitu (sugulaste) kaarti ka kaasas olla. Rahavahetuse punktides sai aga iga kell eurosid vahetada. Mõnes kohas oldi nõus vahetama 50, mõnes 100 eurot. Ilmselt ka rohkem... Kurss parem kui lennujaamas. Dollari kursi kohta ei oska midagi öelda, kui hakkad kodus eurosid dollariteks vahetama, et neid siis kohapeal ruupiateks vahetada, võetakse sult ju kaks korda kümnist.\nEnda äsjased rahavahetuste kogemused pärinevad Delhist ja Kirde-India piirkonnast. Kaardiga saab ikka maksta peenemates poodides ja hotellides. Samas, metroojaamas näiteks metroo pileti automaadid olid kõik suletud, tavalised tokensi järjekorrad pikad.\nJa Indidalased on ise optimistlikud limiidi tõstmise osas: http://economictimes.indiatimes.com/news/economy/policy/rbi-raises-atm-withdrawal-limit-to-rs-10000-per-day-from-current-rs-4500/articleshow/56598567.cms\nMa ise hullasin Kinabatangi jõe džunglites ja Sandakanist kaugemale ei saanudki. Küll kohtasin reisikaaslasi kes ootasin sealsetes öömajades oma bookitud aega Sipadanile sukelduma või tulid sealt. Sipadan tungubki olevat see „kõige-kõige“, aga vaata seda borneodivers.net lehte- seal on ka muid võimalusi. Sipadani hinnad on vist kõige kõrgemad, seepärast vaata ka alternatiive- Mabul, Kapalai.\nSipatan on aastalõpus populaarne paik ja suure huvi tõttu lubatakse sinna väidetavalt (?) vaid 120 sukeldujat päevas. Soovitan siiski broneerida. Teekond KK-st pole just kõige lühem, et kohapeal päevi oma järjekorda oodata. Mõned veebiaadressid: http://sipadanscuba.com/ http://www.borneodivers.net/ http://scuba-junkie.com/ http://billabongscuba.com/\nAnnete, arvan et pole vajadust pabistamiseks. Jõudsin ise ka reede pealelõunal. Bussipeatuses olid kahe erineva külalistemaja tüübid (nn sisseviskajad) vastas. Hosteli kõige odavamas ühistoas sain küll tol päeval viimase koha, aga 2-seid tube oli veel küll. Mõned bussis olevad farangid läksid omal käel linna hotelle otsima- ei jäänud keegi peavarjuta. Väikse linna kohta umb 5 odavamat ja kümmekond kallimat hotelli Fathers Guesthouse on kolinud vanast Briti sõjaväe hoonest uude moodsasse majja, samadel omanikel on teine hostel südalinnas veel (Gerard`s), küll nad koha leiavad. Aga kui sa ise tunned end turvalisemalt ette kohta broneerides, siis tee ära. Vahvaid matku!\nKList Cameron Higlandsi sõidab päevas busse palju. Sama päeva hommikul sain lõunasele bussile pileti Pudu Sentralist (35 MYR, 5h sõitu). Kohapeal linnas Tanah Rata ehk Cameron Higlandsi bussijaamas juba ootavad ees hotellide esindajad kes pakuvad oma hotellis öömaja. Kui vaja 200-300 m käia, siis ootavad koos oma bussiga. Odavamad hosteli voodikohad kuni 20, kahesed toad umb 50-80 MYR. Kallimates hotellides hinnad 75-140. Fathers Guesthouse ja Daniels Lodge on odavamad nn backbackerite kohad. Toas üle 15 voodi- hind oli 15 MYR (ca 3,8 €) nägu. Majas oli ka kaheseid tube. Iga hostel ja võõrastemaja pakub giidiga matku ümbruskonnas kuhu jala ei saa- sisaldavad nii teeistandust, 1h matka "džunglis", maasikavälu kui liblikafarmi, kõike saab kombineeritult ja eraldi. Selline 1/2 päevane matk maksis 50 MYR. Matkarajad ümbruskonnas on märgitud, hostel annab sulle tasuta kaardi ja muudkui matka. Tasuta. Möödunud aasta detsembris oli seal päris mudane, hea kui on olemas head matkasaapad või Malaisiast ostetud paarieurosed kummitennised- campung adidased.\nOma hostelist saad ka bookida bussi (marsa) Penangi. Sõit 4h, hind 38 kohalikku. Hääd reisi!\nMount Kinabalu mäkkeronimise hinnad on viimastel aastatel ebanormaalselt kasvanud. Ka peab tripi varakult broneerima. Loe ThornTree foorumist. Kui sa just mäe pärast Borneole ei lähe, siis Sepiloki ahvide varjupaigast saad kerge vaevaga 2-3 päevase Kinabatangi jõe tuuri bookida. Kindlasti on sinu Sepiloki võõrastemajal mingi diil mõne Sukau või Biliti tuurikorraldajaga. Ise tulevad ja korjavad su peale ja toovad tagasi ka. Ja Sepilokist üles KK.sse tagasi saad bussiga- 5 h. Selle peale: KK, Sepilok, Kinabatang - kulub sul juba 4-5 päeva. Ning KK-s mine nendele saartele mis Marks66 soovitas. Odav ja saad kasvõi iga päev minna uuele saarele, samaaegselt ööbides KKs mõnes soodsas hostelis. Suurepärased snorgeldamiskohad. Näiteks Mamutikil. KK on suht kole linn ja ilma saarteta pole mõtet sellele aega raisata (va mägironijatel).\nPäevas saab põhimõtteliselt teha kaks koopatuuri (2+2 koobast) ja siis veel Canopy walk- 480m rippsildu 40m kõrgusel. Soovitaks vähemalt 2 ööks jääda. Kolme täispäevaga saab kõik tehtud. Ise jäin 7 päevaks ja tegin ühe 3 päevase matka (2 ööbimisega baaslaagris) kaugemale. Mõistlik on Pargi Peakontorisse ette helistada, igaks juhuks. Neil on palju bangalosid ja paar pikkmaja. Öö hostelis koos hommikusöögiga - 40 MYR. Kui Pargis ööbid, siis igakordse sisenemise eest 10 MYR pargipileti eest maksma ei pea. Kohe pargist väljaspool on 4 maja, kus ööbimine 15-35 MYR hostelis. Sinna ei ole vaja ette helistada- igaljuhul on kohti. Head reisi. Mulu on külastmist väärt!\n7. okt 2011 20:24\n2010 novembris-detsembris olin 30 päeva Birmas.Viisa tegemiseks Bangkokis Myanmari saatkonnas kulus 2,5 päeva, hind 810 baati (19,5 €) Intenetist leiad vajaliku info, mis peab kaasas olema. Majutuse osas samad mõtted- mis UZAl- pole põhjust ette broneerida. LP-s on budget külalistemajades kohti alati küll. Viimati ööbisin Yangonis Sule Paya lähedal- kahene tuba 12$\nSinu 11 päevane reis on küll uskumatult lühike, aga kui igal aastal samu kohti külastad, siis arusaadav... lähed kindlasti tagasi. Yangon-Bagan-Mandalay/või Inle on tõesti maksimumprogramm nii lühikeseks ajaks. Põnevamat osa Birmast selle ajaga ja sellel trajektooril ei näe kahjuks. Baganist sõitsime laevaga Mandalaysse (35$). Eeliseks bussi ees see, et saad terve päeva laevas liikuda ja õhku hingata, lõuna on hinnas. Yangonist Mandalaysse mine parem ööbussiga. Bussid on kiiremad ja odavamad kui rongid. Ööbussi reis Mandalayst- Yangoni kestis 12h ja maksis 12 USDi. Lennusõit tunnikese ja hind 95 $. Aga lennule pead minema ikkagi varem ja takso Mandalay lennujaama maksis ka 12$ , sest see on kaugemal kui Yangoni oma. Siselendude pileteid broneerivad pea kõik kohalikud külalistemajad, aga paar päeva ette pead ära otsustama.\nMeil oli palju aega ja vähe raha ja valisime bussi ja kulutasime lennupileti raha hoopis ühes Birma rannas mereandide ja õlle peale. Iluat reisi!