KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE Kutsealadel tegutsema asumise võimalusi käsitlevate riiklike õigusnormide hindamine\nKOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE Kutsealadel tegutsema asumise võimalusi käsitlevate riiklike õigusnormide hindamine /* COM/2013/0676 final */\nEuroopa majandus kannatab finantskriisi tagajärgede ja mõju all, mida need riikide rahandusele avaldavad. Kogu ühtsel turul uurivad liikmesriikide valitsused, kuidas stimuleerida töökohtade loomist ja taastada majanduskasv. 2012. aasta juuni teatises teenuste direktiivi rakendamise kohta rõhutas komisjon, kui oluline on sellises kontekstis tagada, et kutsetegevust reguleeriv raamistik oleks jätkuvalt kooskõlas taotletava eesmärgiga. 2013. aasta juunis jõudsid nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon poliitilise kokkuleppeni läbivaadatud kutsekvalifikatsiooni direktiivi üle. Selles käsitletaksegi nimetatud küsimusi ja kutsutakse koostama uut strateegiat, mille kohaselt peavad liikmesriigid aktiivselt läbi vaatama ja ajakohastama kvalifikatsiooni käsitlevad riigi õigusnormid, millega on reguleeritud kutsealadel tegutsema asumine või kutsenimetused. Käesolevas teatises esitatakse selle jaoks tegevuskava. Kui parandada kutsealadel tegutsema asumise võimalusi, eelkõige liikmesriikide proportsionaalsema ja läbipaistvama õiguskeskkonna kaudu, hõlbustaks see kvalifitseeritud spetsialistide liikuvust ühtsel turul ning kutseteenuste piiriülest osutamist. See peaks positiivselt mõjuma ka tööhõivele ja parandama majanduskasvu, eriti kui arvestada, et kutseteenused üksi moodustavad ligikaudu 9% Euroopa Liidu SKPst.\nSelleks et suurendada kasvupotentsiaali ja tugevdada majanduse elavdamist, tuleb reguleeritud kutsealade läbivaatamine seada prioriteediks. Seepärast palub komisjon, et liikmesriigid ei jääks ootama läbivaadatud kutsekvalifikatsiooni direktiivi ametlikku jõustumist (2013. aasta lõpus), vaid hakkaksid juba praegu oma riigis läbi vaatama reguleeritud kutsealadel kehtestatud kvalifikatsiooninõudeid ja reserveeritud tegevusalade ulatust. 2012. aasta juunis Euroopa Ülemkogus heaks kiidetud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes kutsutakse komisjoni teatist ellu viima, „sealhulgas siseriiklike piirangute range vastastikuse hindamise ja põhjendamatute takistuste kõrvaldamiseks võetavate kiirete meetmete abil”. Ka Euroopa Parlament kutsus komisjoni „määrama kindlaks valdkonnad, kus liikmesriigid blokeerivad ebaproportsionaalselt juurdepääsu reguleeritud kutsealadele”. 28. juunil 2013 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks tervikliku lähenemisviisi, mille eesmärk on võidelda noorte töötusega. Ka selle puhul rõhutati vajadust tegutseda selles suunas, et pakkuda noortele töövõimalusi.\nSelleks et kõik liikmesriigid liiguksid ühise eesmärgi suunas, kehtestatakse käesolevas teatises raamistik, mille alusel liikmesriigid saavad esitada esimesed riiklikud kavad 2015. aasta aprilliks. Selle tulemuseks ei peaks olema ühesugune kava kõikide riikide jaoks. Valmivad tegevuskavad peaksid põhinema juhtumipõhistel süvaanalüüsidel tõketest, mis takistavad teataval kutsealal tegutsema asumist, ja võimalikest alternatiivsetest regulatiivsetest mehhanismidest. Sellise järelduseni jõuti ka 17. juunil 2013 liikmesriikide ministrite ja kutsealasid esindavate sidusrühmadega korraldatud õpikojas. Järgneva kahe aasta jooksul toimuva laiaulatusliku vastastikuse hindamise tulemusena peaks jõudma käegakatsutavate muutusteni igas liikmesriigis. Selle perioodi vältel kogub komisjon kokku teabe saavutuste ja puuduste kohta ning esitab selle 2014. ja 2015. aasta novembris koostatavas ühtse turu lõimimise aasta-aruandes.\nKomisjon on tõstatanud selle küsimuse ka mitmele liikmesriigile esitatud riigipõhises soovituses. Käesolevas teatises kirjeldatud vastastikuse hindamise näol on tegemist eraldiseisva ettevõtmisega, mis ei mõjuta juba Euroopa poolaasta raames võetud kohustusi.\nSelleks et saada terviklikumat pilti tõketest, mis takistavad reguleeritud elukutsetel tegutsema asumist ja tegutsemist, avaldati täna ka aruanne õigusliku vormi, osaluse ja hindadega seonduvaid nõudeid käsitleva vastastikuse hindamise tulemuste kohta. Hindamine korraldati teenuste direktiivi raames ja selle läbiviimisest teatati 2012. aasta juuni teatises.\n2. Milleks on vaja kõik kutsealad läbi vaadata?\nMitmes liikmesriigis (näiteks Hispaanias, Poolas, Portugalis ja Sloveenias) on reguleeritud kutsealadel käimas laiaulatuslikud reformid. Nii komisjon kui ka muud rahvusvahelised organisatsioonid kutsuvad riike oma õigusnorme läbi vaatama. OECD on välja töötanud näitajad, millega mõõdetakse regulatiivseid piiranguid, mida teatavad liikmesriigid on kehtestanud teatavatele kutsealadele ja sektoritele. OECD rõhutab selliste piirangute moonutavat iseloomu.\nKäesolevas peatükis käsitletakse peamisi argumente, mis võiksid õigustada regulatiivseid sisenemistõkkeid, ja eeldatavat kasu, mida praegu reguleeritud kutsealadel tegutsema asumise võimaluste kättesaadavaks tegemine võiks endaga kaasa tuua, ning seda, miks on oluline uurida kõiki tõkkeid, mis piiravad kutsealadel tegutsema asumise võimalusi.\n2.1 Kutsealadel tegutsema asumise reguleerimine võib olla kasulik\n2.1.1 Aidata tarbijal hinnata teenuse kvaliteeti\nTarbijal võib olla raske hinnata teenuseosutaja kvalifikatsiooni, mis on kesksel kohal kõrge kvaliteediga teenuse osutamiseks. Nii ei ole tarbijal võimalik teenuseosutaja valikul teha teadlikku otsust. Selleks et hoida ära võimalikud turutõrked, võiksid õigusnormid, milles on täpsustatud turul tegutsevatelt spetsialistidelt nõutavad tehnilised teadmised ja pädevus, pakkuda tarbijaile kindlustunnet, mida nad vajavad.\n2.1.2 Toetada majanduse tegusat toimimist liikmesriigis\nKaitsta tarbijaid ja avalikke hüvesid\nKutseala võidakse reguleerida tervishoiu- või ohutuse kaalutlustel, et hoida ära õnnetusi, mis võivad tekkida kuritarvituste või defektse toote tõttu. Näiteks nõutakse enamikult tervishoiutöötajatelt piisavat kvalifikatsiooni, sealhulgas praktikakogemust. Teatavaid teenuseid käsitatakse avalike hüvedena väärtuse tõttu, mida nad kujutavad ühiskonnale tervikuna. Neid võib olla vaja reguleerida, et tagada piisav pakkumine ja kvaliteet.\nVälismõju kolmandatele isikutele\nKutseteenused võivad mõjutada kolmandaid isikuid. Reguleerimise teel saab tagada, et teenuseosutajad arvestavad nõuetekohaselt mõjuga, mis tuleneb nende tegevusest ja mis ei piirdu isikutega, kes nende teenuseid kasutavad. Näiteks on investorite ja mitte üksnes audiitori palganud äriühingu huvides, et seadusega oleks ette nähtud äriühingu raamatupidamise audit, sest investorid peaksid saama äriühingu raamatupidamist usaldada.\n2.2 Kutsealadel tegutsema asumise võimaluse andmisest tulenev kasu\n2.2.1 Pakkuda tarbijale suuremat valikut parema hinnaga\nKutsealadel tegutsema asumise piirangutega piiratakse teenuseosutajate arvu, kellel on lubatud mingit teenust osutada. Sellest lähtuvalt ei ole enam turg see, mis määrab spetsialistide pakkumise, mis võib osutuda problemaatiliseks, kui nõudlus teenuse järele muutub. See võib turgu valitsevale ettevõtjale tuua majanduslikku tulu ja viia kallimate hindadeni ülejäänud majanduse ning tarbijate arvel, eriti juhul, kui nõudlus teenuste järele ei ole elastne.\nSuurem valik tarbijale\nKutsealadel tegutsema asumisele ülemääraste regulatiivsete tõkete kehtestamine võib tekitada turumoonutusi ja tuua kaasa kallimad hinnad, mis võib eemale peletada tarbijad, kes ei ole valmis või suutelised sellist hinda maksma. Sageli on seda võimalik reguleerida muul viisil, mis ei ole nii koormav, kuid millega on siiski tagatud teenuste hea kvaliteet ja millega võidakse saavutada parem hind. Selle tulemusena suureneb tarbijate jaoks valik ja tarbijate vaheline sotsiaalne ebavõrdsus võib väheneda.\n2.2.2 Suurendada riigi konkurentsivõimet ja tööhõivet\nSpetsialistid ei osuta pelgalt teenuseid lõpptarbijale. Kutseteenused on mitmes sektoris vahesisendiks ning seepärast võib mitmekordistaval mõjul olla ülejäänud majandusele oluline majanduslik mõju. Kui vähendada regulatiivseid sisenemistõkkeid, võib see tuua kaasa konkurentsi suurenemise suuremal arvul spetsialistide vahel, mis võib ka olla suuremaks stiimuliks, et osutada kõrge kvaliteediga innovatiivset teenust ja vaadata tegevuskulud pidevalt üle. Kui on rohkem tarnijaid, võib tugeva konkurentsi kaudu paraneda ka innovatiivsus. Reguleerimise ajakohastamine võib spetsialiste stimuleerida oma teenuseid pakkuma muus liikmesriigis, suurendades seeläbi turuvõimalusi ELi ettevõtete jaoks, samuti konkurentsi ja tarbijate valikuvõimalusi.\nReguleerimine võib mõjuda halvasti töökohtade loomisele, sest see segmenteerib tööturgu ja muudab tööjõupakkumise kohanemise tarbija eelistuste muutustega raskemaks. Seetõttu ei pruugita teatavate kutsealade puhul leida tööjõupuudusele rahuldavat lahendust, sest reguleerimine takistab liikuvust nii kutsealade sees kui ka nende vahel. Tõkete vähendamise või kõrvaldamisega saaks hõlbustada noorte sisenemist kodumaisele tööturule, võimaldades samal ajal spetsialistide liikuvust ühest liikmesriigist teise.\n2.3 Uurida reguleerimise majanduslikku mõju\nReguleeritud kutsealade läbivaatamine annab igale liikmesriigile hea võimaluse hinnata riigis kehtivast reguleerimisest tulenevat kasu ja võrrelda seda sellega kaasneva majandusliku kuluga.\nSellist tüüpi analüüsi kasutatakse juba akadeemilistes uurimistöödes, kus ei keskenduta niivõrd tõkete arvule kui sellele, millist mõju kutsealade reguleerimine avaldab põhinäitajatele: teenuse kvaliteedile, asjaomaste spetsialistide palkadele, tarbijate makstavale hinnale ja tööhõivele üldisemalt.\nMitmes nimetatud uuringus leiti, et reguleerimine ja teenuse kvaliteet ei ole omavahel seotud. Uurijate sõnul võib seda selgitada sellega, et väikese sissetulekuga isikutel on kallite hindade tõttu keeruline kasutada reguleeritud kutsealadel pakutavaid teenuseid ning nad on sunnitud omal käel hakkama saama. Mitme kutseala puhul ei ole ka selge, kuidas mõõta nende kvaliteeti.\nTeistes uuringutes leitakse jällegi, et reguleeritud kutsealal töötavate spetsialistide keskmine palk on võrreldes reguleerimata kutsealade spetsialistide omaga oluliselt suurem ning et reguleerimine suurendab spetsialistide palkasid. Seega on olemas oht, et palgatõus kantakse üle hindadele, mille maksavad kinni nende teenuste kasutajad.\nAmeerika Ühendriikides on reguleerimisel osariigiti suured erinevused ning seal tehtud uurimistööde põhjal on võimalik võrrelda reguleerimise mõju osariikide vahel, kes seda kasutavad ja kes mitte. Näiteks on USAs leidnud kinnitust, et teatavate kutsealade puhul on tööhõivemäär 20 % kõrgem nendes osariikides, kus reguleerimist ei kasutata.\nKa Saksamaal tehtud uurimistöödes on jõutud järeldusele, et kutsealade reguleerimine võib mõjuda negatiivselt spetsialistide liikumisele ühelt töökohalt teisele, sest see takistab spetsialistidel tööturuvõimalustele kiiresti reageerida.\n2.4 Anda spetsialistidele võimalus kasutada ära ühtse turu võimalused\nTuruosalised, kes soovivad pakkuda piiriüleselt kutseteenuseid või leida tööd muus liikmesriigis, leiavad end vastakuti rohkete konkreetse kutsealaga seotud regulatiivsete tõketega. Reguleeritud kutseala mõiste kutsekvalifikatsiooni direktiivi tähenduses ei hõlma üksnes kutsetegevust, vaid ka kutsenimetusi, mida võivad kasutada üksnes isikud, kellel on riigi õigusnormidega nõutud kutsekvalifikatsioon.\nReguleeritud kutsealade arv varieerub liidus liikmesriigiti: see võib olla alla 50 kuni üle 400 riigi kohta. Keskmine arv liikmesriigi kohta on praegu hinnanguliselt 157. Kõige rohkem on reguleeritud kutsealasid tervishoiusektoris (üle 40 % kõikidest reguleeritud kutsealadest ELis), sellele järgnevad haridus, äriteenused, ehitus, kaubandus ja transport. Suured erinevused liikmesriigiti takistavad spetsialistidel välismaal töötamist või oma teenuste piiriülest pakkumist.\nModernne ja paindlik kutsealadel tegutsema asumise reguleerimine peaks hõlbustama spetsialistide vaba liikumist ja aitama lahendada tööpuuduse ja tööjõupuuduse küsimusi, millega liidu eri paigus vastakuti seistakse. Samuti peaks see lihtsustama seda, kuidas spetsialistide juhitud ettevõtted pakuvad teenuseid kõikjal liidus, kasutavad ära suurema turu pakutavat mastaabi- ja mitmekülgsussäästu, ilma et nad peaksid täitma arvukaid riiklikke regulatiivseid nõudeid, ning toetavad ressursside tõhusamat jaotamist.\n2.5 Vajadus täieliku läbipaistvuse ja süvaanalüüsi järele\nEelnevat analüüsi silmas pidades on liikmesriikidel mitu head põhjust, miks põhjalikult uurida võimalike tõkete mõju kaubandusele kutseteenuste ühtsel turul, aga ka paremini mõista reguleeritud kutsealade osa nende riigi majanduses.\nTeenuste direktiivi alusel hinnati vastastikku õigusliku vormi, osaluse ja hindadega seonduvaid nõudeid ning selle tulemusena tehti kindlaks teatavatel kutsealadel tegutsemise tõkked ja raskused, millega seisavad silmitsi spetsialistid, kes soovivad alustada tegutsemist muus liikmesriigis. Teatavad nõuded võivad muuta tütarettevõtja asutamise praktikas võimatuks. On liikmesriike, kes on muutnud oma õigusnorme nendes küsimustes teenuste direktiivi rakendamise käigus, kuid vastastikune hindamine tõi välja, et mitu liikmesriiki ei ole põhjalikult hinnanud kehtivate õigusnormide proportsionaalsust.\nEesseisev vastastikune hindamine annab igale liikmesriigile võimaluse hinnata rangelt tõkkeid, mis piiravad kutsealadel tegutsema asumist. Esimese sammuna on vajalik saavutada igas liikmesriigis reguleeritud kutsealade osas täielik läbipaistvus. Seejärel tuleks liikmesriikidel uurida tuvastatud sisenemistõkkeid ning analüüsida nende vajalikkust ja proportsionaalsust, võttes nõuetekohaselt arvesse nendega ühiskonna jaoks kaasnevat kasu ja majanduslikku mõju. Eelkõige tuleks võtta arvesse seda, kuidas selline reguleerimine mõjutab kvaliteeti, hindu ja tööhõivet.\nLiikmesriikide toetamiseks selles ettevõtmises kavatseb komisjon algatada 2014. aasta esimesel poolel juhtumite võrdleval uuringul põhineva majandusuuringu, et mõõta üksikasjalikumalt kutsealade reguleerimisest, nende reguleerimata jätmisest või mõne muu alternatiivi kasuks otsustamisest tulenevat kasu.\n3. Kuidas komisjon vastastikust hindamist korraldab?\nKomisjon kutsub liikmesriike vastastikuse hindamisega alustama pigem varem kui hiljem. Liikmesriike, kes on juba reguleeritud kutsealadega seotud õigusnormide uurimist alustanud Euroopa poolaasta või vastastikuse mõistmise memorandumi raames, ei tohiks sellest ülesandest vabastada, vaid nad peaksid võtma lähtealuseks tulemused, mis on juba kutsealadel tegutsemise piirangute vähendamisel saavutatud.\nSelleks et hinnata õigusnorme, mis piiravad kutsealadel tegutsema asumist, tuleb analüüs teha kutseala kaupa. Sellist lähenemisviisi kasutakse reformide käigus, mis on pooleli Poolas, Portugalis ja Sloveenias. Ka 17. juunil 2013 toimunud õpikojas leidis kinnitust vajadus uurida iga kutseala lähtuvalt selle eripärast.\nKuid liikmesriigid ei peaks oma riigi kohta lõpptulemuse esitamiseks töötama igaüks omaette. Pigem on oluline, et igal liikmesriigil oleks võimalik enne lõpliku seisukoha võtmist võimalikult varajases etapis võrrelda oma süsteeme teistega.\nLäbivaadatud kutsekvalifikatsiooni direktiivi artiklis 59 on sätestatud kolm kriteeriumi, millest lähtuda kutsealadel tegutsema asumiseks esitatud nõuete uurimisel ning mis on kokkuvõtvalt järgmised.\n Kokkusobivus kodakondsuse või elukoha alusel mittediskrimineerimise põhimõttega: liikmesriigid peaksid tagama, et spetsialistid saavad asuda tegutsema reguleeritud kutsealal, ilma et nad peaksid olema selle riigi kodanikud või olema elanud selle riigi territooriumil.\n Põhjendatus: reguleerimine peab olema põhjendatud olulise avaliku huviga seotud põhjusega.\n Proportsionaalsus: riikliku meetme proportsionaalsuse analüüsimisel tuleb lähtuda sellest, kas see on sobiv taotletavate eesmärkide saavutamiseks. Samuti ei tohi see minna kaugemale, kui on vajalik eesmärgi saavutamiseks.\n3.2 Reguleerimise põhjendatuse hindamine\nLiikmesriik peaks iga reguleeritud kutseala kohta tooma välja konkreetse avaliku huviga seotud põhjuse, mis õigustab regulatiivset raamistikku, ja kontrollima, kas see põhjendus peab jätkuvalt paika.\n3.2.1 Reguleerimise mitu tasandit\nReguleerimise vajalikkuse üle arutledes kutsutakse liikmesriike vaatama üle tagatisi, mida pakub muu eel- ja järelreguleerimine, mida kohaldatakse teenuseosutajate suhtes konkreetsel kutsealal, nt heakskiitmismenetlused, tehniliste ja ohutusstandardite täitmine ja kontrollimehhanismid. Kutsealal tegutsema asumiseks konkreetse kvalifikatsiooni nõude esitamine tuleks alles jätta üksnes juhul, kui muudest tagatistest ei piisa. Vastasel korral tekib dubleerimise oht või bürokraatiarägastik teenuse kasutajate jaoks.\nSamadel kaalutlustel tuleb võtta arvesse kutsealal tegutsemise reguleerimist, eelkõige teenuste direktiivi alusel vastastikuse hindamise käigus uuritavaid nõudeid, nt õigusliku vormi ja osalusega seonduvaid nõudeid. Liikmesriigid peaksid hindama kõikide ühele ja samale kutsealale kehtestatud piirangute (sealhulgas võimalik seadusega ette nähtud kohustus kuuluda kutseühingusse) kumulatiivset mõju. Teatud juhtudel võib kvalifikatsiooni nõue olla omal kohal, tingimusel et muud piirangud on kas kõrvaldatud või neid on olulises ulatuses muudetud.\n3.2.2 Haridussüsteemi või tööandja pakutavad tagatised\nMitmes liikmesriigis on riigi kontrolli all töötatud välja koolitusprogrammid, sealhulgas kutsepraktika, et valmistada inimesi ette töötama konkreetsetel kutsealadel, mis ei pruugi olla reguleeritud. Kui kutseala ise on reguleerimata ja ei ole reserveeritud, on tööandja jaoks kvaliteedi tagaja väljaantud diplom, mis tõendab teatava kvalifikatsiooni omandamist.\nTeine oluline tegur, millega tuleb arvestada, on millist vormi kutsealal tegutsemiseks kasutatakse: kui kutsealal tegutsetakse peamiselt füüsilisest isikust ettevõtjana, võib reguleerimine pakkuda vajalikku tagatist. Olukord on teine, kui kutsealal tegutsevad peamiselt eraettevõtetes või avalik-õiguslikes üksustes töötavad spetsialistid ning kus tööandjatel lasub kohustus kontrollida värvatud töötajate pädevust ning õnnetuste ja kaebuste korral on nad vastutavad.\nNeid kahte elementi – konkreetne koolitus ja kutsealal tegutsemine töövõtja rollis – tuleks võtta arvesse reguleerimise vajalikkuse hindamisel. Nende kahe teguri abil on näiteks võimalik seletada, miks inseneri eriala on Prantsusmaal reguleerimata: 95 % inseneridest töötab äriühingus või riigiasutuses ning värbamine põhineb suurel määral insenerikoolide mainel.\n3.2.3 Piirkondlik reguleerimine\nKvalifikatsioonide piirkondlikku reguleerimist tuleks hinnata samade kriteeriumide alusel kui reguleerimist riigi tasandil. Kuid siin lisandub veel üks täiendav tegur. Kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine ühe ja sama liikmesriigi eri piirkondade vahel peab olema tõhus, tagamaks, et selle riigi või muude riikide spetsialistid saaksid tegutseda kogu riigi territooriumil. Mis tahes luba peaks põhimõtteliselt hõlmama liikmesriigi kogu territooriumi, nagu on sätestatud ka teenuste direktiivi artikli 10 lõikes 4. Näiteks Hispaanias on sellesisuline oluline reform pooleli.\n3.3 Reguleerimise proportsionaalsuse hindamine\nOlulise avaliku huviga seotud põhjus võib õigustada kutsealal tegutsema asumise reguleerimist. Sellisel juhul kutsutakse liikmesriike uurima reguleerimise vormi ja taset, et kõrvaldada põhjendamatud piirangud või tõkked.\n3.3.1 Reserveeritud tegevusalade ulatus ja arv\nUurida tuleks nõutud kvalifikatsiooni taset võrreldes reserveeritud kutseala ülesannete keerukusega. Teatavatel juhtudel on regulatiivne raamistik võimalik läbi vaadata, ilma soovitud eesmärgi osas kompromissile minemata, näiteks kitsendades reserveeritud tegevusalade ulatust, andes muudele reguleeritud kutsealadele õiguse asuda tegutsema teatavatel reserveeritud tegevusaladel või valides vähem piiravad variandid. Näiteks selle alusel, kas välismaa spetsialistid taotlevad osalist juurdepääsu mõnele, kuid mitte kõigile reserveeritud tegevusaladele, võib olla võimalik hinnata, kas olemasolev reguleerimine on proportsionaalne või mitte.\n3.3.2 Mõju teenusekasutajale ja turule\nProportsionaalsuse analüüsis tuleks hinnata ka kutseala reguleerimise mõju teenuse kasutajatele. Näiteks võib põhimõtteliselt mis tahes reguleeritud kutseala õigustada tarbijate kaitsega, et vähendada kutseala tegevusega seotud riski. Kuid iga liikmesriik võiks hinnata ja arutada teiste liikmesriikidega ka majanduslikke aspekte, nagu hinnad, palgad, konkurentsivõime ja tööhõive (vt punktid 2.2. ja 2.3).\n3.3.3 Alternatiivsete mudelite kaalumine\nLiikmesriigid kasutavad kutsetegevuse reguleerimiseks eri viise. Kõige levinum viis on reserveerida riigi õigusaktiga või reguleerimise teel õigus teatava tegevusalaga tegelemiseks kvalifitseeritud spetsialistile. Teine viis on kaitsta kutsenimetust või kasutada kohustuslikke või vabatahtlikke sertifitseerimissüsteeme (vt I lisa).\nSelliseid süsteeme kasutavatel liikmesriikidel palutakse esitada kirjalikud aruanded selle kohta, kuidas need kohustuslikud või vabatahtlikud sertifitseerimissüsteemid praktikas töötavad. Eelkõige tuleks neil viidata sellele, et nad kasutavad määruse (EÜ) nr 765/2008 kohast akrediteerimist kui selliste vabatahtlike või kohustuslike sertifitseerimissüsteemide avaliku võimu poolset kontrolli, mille alusel akrediteeritud sertifikaate tunnustatakse.\nVastastikune hindamine peaks pakkuma nendele liikmesriikidele, kes ei reguleeri asjaomastes sektorites kutsealasid, võimaluse anda teavet alternatiivsete mehhanismide kohta, millega tagatakse olulise üldise huviga põhjendatuse arvessevõtmine. Selle abil peaks eri lähenemisviise kasutavatel liikmesriikidel olema võimalik pidada dialoogi, mille raames tuleks uurida, kuidas ametlikud ja mitteametlikud piirangud mõjutavad kutsealadel tegutsema asumise võimalusi.\nII lisas esitatud skeemil kujutatud protsess peaks käima lükatama 2013. aasta novembris. Iga liikmesriik peaks kõigepealt täpselt kaardistama kõik oma reguleeritud kutsealad ja seejärel uurima riigi tasandil iga kutseala puhul põhjusi, mis õigustavad selle reguleerimist. Järgmise sammuna tuleks saadud tulemusi võimalikult varajases etapis võrrelda liikmesriikide vahelise laiaulatusliku vastastikuse hindamise käigus. Komisjon teeb korrapäraselt ülevaateid edusammudest, mis liikmesriigid on vastastikusel hindamisel teinud. Ettepanekud esimeste meetmete kohta, mis on suunatud teatavatel kutsealadel tegutsema asumisele kehtestatud piirangute muutmisele, tuleks teha juba 2015. aasta aprilliks.\nSelleks et võtta arvesse majanduslikke tegureid (konkurents, hinnad, tööhõive, tööjõupuudus ja teenuste kvaliteet), tuleks sektorid vastastikuse hindamise jaoks rühmitada. Töö hõlbustamiseks tuleks uurimine ja vastastikune hindamine jagada kahte eraldi ajakavaga etappi ning kumbki peaks hõlmama eri sektorite rühma. Esimesse rühma peaksid kuuluma kõik selliste majandussektorite reguleeritud kutsealad, kus regulatiivse raamistiku ajakohastamise kaudu võiks oluliselt parandada tööhõivet ja majanduskasvu: äriteenused, ehitus, tootmine, kinnisvara, transport, hulgi- ja jaemüük. Teine rühm peaks hõlmama ülejäänud sektoreid (haridus, meelelahutus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, muud võrguteenused kui transport, avalik haldus, turism, muud teenused/tegevusalad).\nSamal ajal alustab komisjon 2014. aasta esimesel poolel uuringuga (vt punkt 2.5). Sarnaselt 2013. aasta juunile kaasab komisjon jätkuvalt ka sidusrühmi ja konsulteerib kutseala esindajatega iga-aastaste õpikodade raames.\nPärast iga rühma kohta tehtud vastastikust hindamist esitavad liikmesriigid riiklikud tegevuskavad, mis võivad sisaldada juba käimasolevaid meetmeid. Iga reguleeritud kutseala kohta tuleks leida kõige sobivam meede, sealhulgas järgmiste hulgast:\n säilitada olemasolev kutsealal tegutsema asumise reguleerimine, täpsustades, kas kutsealal tegutsemise suhtes kohaldatav muud tüüpi reguleerimine on lõpetatud või seda on muudetud;\n muuta olemasolevat reguleerimist (muu hulgas kvalifikatsiooninõuete läbivaatamise kaudu), näiteks lühendada koolitusprogrammi või praktika kestust või vähendada reserveeritud tegevusalade ulatust, reserveerides näiteks üksnes eriteadmisi nõudvad ja/või suure ohuga seotud kutsealad;\n asendada olemasolev reguleerimise vorm muu süsteemiga, mis suudab tagada teenuste kvaliteedi, nt kutsenimetuste kaitse või vabatahtlik sertifitseerimise süsteem, mille üle teostab järelevalvet riigi ametiasutus; või\n tunnistada olemasolev reguleerimine kehtetuks.\nSelleks puhuks, kui kutseala esindajad esitavad liikmesriigile otse taotluse uue reguleerimise kehtestamiseks, peaks tegevuskavas olema kirjas selged ja läbipaistvad kriteeriumid, mille alusel selliseid taotlusi uue regulatsiooni kehtestamiseks läbi vaadatakse.\nSelleks et protsessi hõlbustada, teeb komisjon ettepaneku tegutseda kolmes etapis täpse ajakava alusel ja anda liikmesriikidele iga etapi kohta õigeaegselt tagasisidet.\n4.1 Esimene etapp: kaardistada igas liikmesriigis kutsealad\nAlates 2013. aasta novembrist peaksid liikmesriigid kontrollima teavet, mis on juba kättesaadav komisjoni peetavas reguleeritud kutsealade andmebaasis, ja edastama kogu vajaliku täiendava teabe, sealhulgas kutsenimetuste kaitse ja kutsealade kohta, mille puhul sertifitseerimine on kohustuslik. Juhul kui kohustuslik sertifitseerimise nõue on kehtestatud ELi direktiiviga (nt maanteetransport), peaksid liikmesriigid komisjonile teatama ka vastava ELi õigusakti. Iga reguleeritud kutseala kohta peaksid liikmesriigid esitama ka reserveeritud tegevusalade kirjelduse. Reguleeritud kutsealade andmebaasi peaksid andmed olema esitatud 2014. aasta veebruariks.\n2014. aasta märtsis kavatseb komisjon avaldada reguleeritud kutsealade Euroopa kaardi.\n4.2 Teine etapp (november 2013 kuni aprill 2015): esimesse rühma kuuluvate sektorite uurimine, hindamine ja riiklikud tegevuskavad\nVahemikus 2013. aasta november kuni 2014. aasta mai peaksid liikmesriigid üksikasjalikult uurima kutsealasid, mis kuuluvad esimesse rühma. Alates 2014. aasta juunist korraldab komisjon kohtumisi, et liikmesriigid saaksid üksteisega vahetada riigis tehtud uurimise tulemusi. Igal liikmesriigil on võimalus kommenteerida arenguid ja teiste liikmesriikide esialgseid tulemusi.\nLiikmesriike kutsutakse arvesse võtma komisjoni leide, mis ta esitab 2014. aasta novembris ühtse turu lõimumise iga-aastases aruandes (koos üksikasjalikuma hindamisaruandega).\nUurimise ja vastastikuse hindamise kaudu peaks igal liikmesriigil olema võimalus valmistada ette esialgne aruanne kutsealade kohta, mis lisatakse esimesse rühma 2015. aasta aprilliks. Aruandes esitatakse juba võetud või kavandatavad meetmed. Nende aruannete järeldused peaksid kajastuma riiklikes reformikavades, mis tuleb esitada samal ajal Euroopa poolaasta raames. Neid järeldusi võiks arvestada ka 2015. aasta riigipõhiste soovituste ettevalmistamisel.\n4.3 Kolmas etapp (juuni 2014 kuni jaanuar 2016): teise rühma kuuluvate sektorite uurimine, hindamine ja riiklikud tegevuskavad\nJärgida tuleks sama loogikat kui esimese rühmagi puhul. Komisjon esitab 2015. aasta novembris ühtse turu lõimumise iga-aastases aruandes üksikasjalikud järeldused ning ka üksikasjalikuma hindamisaruande. Liikmesriigid peaksid esitama teise aruande 2016. aasta jaanuariks, täpsustades juba võetud või kavandatavad meetmed. Ka neid järeldusi tuleks arvesse võtta 2016. aasta Euroopa poolaasta raames.\n2015. aasta juunis ja 2016. aasta mais teeb komisjon liikmesriikidelt vastavalt 2015. aasta juunis ja 2016. aasta jaanuaris saadud tegevuskavade alusel ettepaneku võimalike parandusmeetmete kohta. Nende meetmete hulka võivad muu hulgas kuuluda rikkumismenetluse algatamine juhul, kui on säilitatud diskrimineerivad võis ebaproportsionaalsed riiklikud nõuded.\nReguleeritud kutsealade läbipaistvus ja vastastikune hindamine peaks viima selliste riiklike raamistike ajakohastamiseni, mis piiravad kutsealadel tegutsema asumist. See peaks parandama spetsialistide liikuvust ühtsel turul, aitama luua uusi töökohti asjaomastes kutsevaldkondades, parandama nende ja nendega seotud sektorite konkurentsivõimet ja looma majanduskasvuvõimalusi.\nKomisjon ootab liikmesriikidelt aktiivset osavõttu ning eeldab, et nad eraldavad riiklike õigusnormide uurimiseks ja vastastikuseks hindamiseks piisavalt ressursse. Komisjon annab endale aru, et sellega kaasneb riigi tasandil palju tööd, ja on valmis olema abiks, kus iganes see on võimalik.\nEri lähenemisviisid kutsetegevuse reguleerimiseks\n1. Reserveeritud tegevusaladega seotud reguleeritud kutsealad\nKõige levinum viis on reserveerida teatavatel tegevusaladel tegutsemine riigi õigusnormidega või riigipoolse reguleerimisega kvalifitseeritud spetsialistidele. Liikmesriigid määravad ise kindlaks kutsealad, mille puhul nad peavad vajalikuks nõuda spetsiifilise kvalifikatsiooni omandamist. Näiteks mitmes liikmesriigis on hoonete projekteerimisega seotud tegevusalad reserveeritud arhitektidele.\nReeglina kontrollib kvalifikatsiooninõudeid ja reserveeritud tegevusalade ulatust riigi või piirkonna tasandi ametiasutus. Teatavatel juhtudel on selline õigus delegeeritud kutseühingule (liidud, kojad, kolleegiumid), kellel on korralduslikud ja distsiplinaarsed ülesanded ning kes vastutavad kutse-eetikakoodeksi väljatöötamise ja kohaldamise eest.\nSelleks et ületada tõkked, mida riigid on loonud omapoolse reguleerimisega, on ELis kehtestatud kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine. Direktiivi 2005/36/EÜ kohaldatakse spetsialisti suhtes, kes on kvalifitseeritud ühes liikmesriigis (sõltumata sellest, kas seal on see kutseala reguleeritud või mitte) ja kes soovib asuda tegutsema või pakkuda teenust teises liikmesriigis, kus asjaomase kutseala on reguleeritud.\n2. Kutsetegevuse reguleerimiseks kasutatakse kohustuslikku sertifitseerimist\nSelleks et tegutseda kutsealadel, mis eeldavad eriteadmisi tehniliste eeskirjade või protsesside kohta, võidakse riigis nõuda kohustuslikku sertifitseerimist. Teatavatel juhtudel võib selline nõue tuleneda ELi õigusaktidest. Peamine erinevus selle lähenemisviisi ja ülalkirjeldatud reserveeritud tegevusalade vahel on see, et kvalifikatsiooninõue ei ole seotud üksnes kutseala kui sellisega. Sertifikaati nõutakse piiratud arvu tehniliste tegevusalade puhul ja selle saavad endale muretseda eri kutsealade spetsialistid.\nÜheks näiteks on ELi õigusaktid fluoritud gaasi valdkonnas. Sellega on ette nähtud kohustuslik sertifitseerimine äriühingutele ja töötajatele, kes töötavad paiksete külmutus- ja kliimaseadmete või soojuspumpadega. Analoogsed õigusaktid on ELi tasandil välja töötatud teatavate kategooriate rongijuhtide ja teatavate kategooriate elukutseliste autojuhtide jaoks.\nKõikidel nimetatud juhtudel on ELi õigusaktides kindlaks määratud minimaalse koolituse nõuded. Mõnel juhul on nendes kindlaks määratud teises liikmesriigis välja antud sertifikaadi tunnustamise tingimused ja menetlused. Kui sertifitseerimissüsteemid põhinevad akrediteerimisel vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008, on teine liikmesriik kohustatud neid sertifikaate tunnustama. Kui see aga nii ei ole või tunnustamise täpsed tingimused ei ole kindlaks määratud, leiab tunnustamiseks vajaliku raamistiku direktiivist 2005/36/EÜ.\n3. Kaitstud kutsenimetused\nTeine lähenemisviis seisneb kutsenimetuste kasutamise reguleerimises. Sellisel juhul peab kutsenimetuse kasutamiseks olema omandatud konkreetne kvalifikatsioon, kuid kutsealaga seotud tegevusalal tegutsemine ei ole reserveeritud üksnes kutsenimetuse kandjatele: igaüks võib sellel tegevusalal tegutseda, niikaua kui ta kutsenimetust ei kasuta. Näiteks on Saksamaal inseneri kutsenimetus seadusega kaitstud ning seda on võimalik omandada üksnes ülikoolis diplomiõppega inseneri või loodusteaduste erialal.\nMõnikord on riigiasutused kutsenimetuste väljaandmise ainuõiguse andnud kutseorganisatsioonidele (nt asutamislepinguga asutatud kutseorganisatsioonid Ühendkuningriigis).\nKaitstud kutsenimetus on tarbijale ja tööandjale märk sellest, et selle kandja vastab konkreetsetele kvalifikatsiooninõuetele, jättes samal ajal neile vabaduse võtta tööle ka spetsialiste, kellel seda kutsenimetust ei ole.\n4. Vabatahtliku sertifitseerimise süsteem\nVabatahtliku sertifitseerimise süsteeme kasutatakse sageli kutsealade puhul, mis ei ole seadusega reguleeritud. Nende peamine eesmärk on reguleerimise puudumise korral tõendada kutsepädevust, tagada teenuste kvaliteet ja teavitada tarbijat. Teenuste direktiivi artikliga 26 hõlbustatakse sertifitseerimise süsteemide ja kvaliteedimärgiste väljatöötamist, et hinnata teenuseosutaja pädevust ja tagada teenuse kõrge kvaliteet.\nTeatavad sertifitseerimise süsteemid on välja töötanud reguleeriv asutus, mille on määranud riigiasutus (nt juuksuriteenuse nõukogu (Hairdressing Council) Ühendkuningriigis). Kuid sellised sertifitseerimise süsteemid võivad sidusrühmadele kalliks maksma minna.\nKutseühingute seas kogub järjest suuremat populaarsust isesertifitseerimise süsteemide väljatöötamine ning teatavatel juhtudel seatakse sertifitseerimine liikmesuse eeltingimuseks.\nItaalias võeti 2012. aastal vastu uus seadus reguleerimata kutsealade korralduse kohta. Selles on sätestatud võimalus asutada kutseühinguid ja edendada vabatahtlikku isesertifitseerimist spetsialistide hulgas, kes tegutsevad reguleerimata tegevusaladel. Isesertifitseerimine põhineb riiklikel tehnilistel normidel, milles on kindlaks määratud kutsealal tegutsemiseks vajalikud pädevused.\nSellise süsteemiga püütakse suurendada tarbijate jaoks kutsealade läbipaistvust ja aidata neil valida eri teenuseosutajate vahel. Kui aga need sertifitseerimise süsteemid ei põhine määruse (EÜ) nr 765/2008 kohasel akrediteerimisel, siis puudub kontroll nende kvaliteedi või toimimise üle. Lisaks võivad need tekitada praktilisi takistusi kutsealadel tegutsemiseks. Näiteks võivad need soodustada valitsevate kutseühingute moodustumist, mis võib jätta muudest riikidest uued turulesisenejad isolatsiooni: kuigi seadusega ei ole kutsealal tegutsemiseks piiranguid kehtestatud, võib sertifitseerimine muutuda turul tegutsemiseks möödapääsmatuks, samal ajal kui riigi tasandil reguleerimise puudumise tõttu ei kehti ka direktiiviga 2005/36/EÜ ettenähtud tunnustamise süsteem.\n Teatis teenuste direktiivi rakendamise kohta „Teenindussektori majanduskasvu edendamise partnerlus 2012–2015” (vt http://ec.europa.eu/internal_market/services/docs/services-dir/implementation/report/COM_2012_261_en.pdf)\n Läbivaadatud kutsekvalifikatsiooni direktiivi artikkel 59 (vt http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201309/20130902ATT70679/20130902ATT70679EN.pdf)\n 14. juuni 2012. aasta soovitus.\n Vt 2003., 2008. (ja 2013. aasta) kohta:\n Law ja Kim (2005), Specialization and Regulation: The Rise of Professionals and the Emergence of\n Friedman (1962), Kapitalism ja vabadus, Shapiro (1986), Investment, Moral Hazard and Occupational Licensing,\nStigler (1971), The Theory of Economic Regulation.\n Friedman (1962), vt joonealune märkus 6, Kleiner (2006) Licensing Occupations: Ensuring Quality or Restricting Competition?\n Mortensen ja Pissarides (1994), Job Creation and Job Destruction in the Theory of Unemployment.\n Carroll ja Gaston (1981), A Note on the Quality of Legal Services: Peer Review and Disciplinary Service, Maurizi\n(1980), The impact of regulation on quality: The case of California contractors, Kugler ja Sauer (2005), Doctors\n Kleiner ja Krueger (2013), Analyzing the Extent and Influence of Occupational Licensing on the Labor Market.\n Kleiner (2006), vt joonealune märkus 7.\n Plantl ja Spitz-Oener (2009), How does Entry Regulation Influence Entry to Self-Employment and Occupational\n Vt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punkt a.\n Komisjoni peetav andmebaas reguleeritud kutsealade kohta, mis põhineb liikmesriikide edastatud andmetel. Andmebaasis on loetletud direktiiviga 2005/36/EÜ hõlmatud reguleeritud kutsealad. (veebisait: http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/regprof/index.cfm?fuseaction=home.home)\n Reguleeritud kutsealade arvu tuleb suhtuda ettevaatlikkusega. See, kuidas liikmesriigid loendavad reguleeritud kutsealasid kutsealade andmebaasis, võib erineda (mõned liikmeriigid teatavad ühest ainsast kutsealast, mis hõlmab palju erinevaid tegevusalasid/erialasid, samal ajal kui teised toovad need kõik eraldi välja).\n Kutsekvalifikatsioonide direktiivis nimetatakse seda reguleeritud hariduseks ja koolituseks.\n Määrus nr 842/2006; komisjoni määrus nr 303/2008.


Euroopa makse ehk SEPA makse - Eesti24\n7 tundi tagasi Kesknädal 0 1 Link\n14 tundi tagasi Kesknädal 1 6 Link\n38 min. tagasi Objektiiv 0 0 Link\n7 tundi tagasi Estonian World Review 0 1 Link\nSelleks, et tagada kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele ühesugused võimalused euromaksete tegemisel, otsustati, et hiljemalt 1. veebruariks 2014 peavad kõik euromaksed olema üle viidud ühtsetele standarditele ja vastama ühesugustele tehnilistele nõuetele. 1. veebruarini 2014 toimusid Eesti pankade vahelised maksed Eesti Panga hallatava süsteemi kaudu ning maksed mujale Euroopasse üleeuroopaliste arveldussüsteemide kaudu.\n18.03.2019 20:41 20 0\nSelleks, et tagada kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele ühesugused võimalused euromaksete tegemisel, otsustati, et hiljemalt 1. veebruariks 2014 peavad kõik euromaksed olema üle viidud ühtsetele standarditele ja vastama ühesugustele tehnilistele nõuetele.\n1. veebruarini 2014 toimusid Eesti pankade vahelised maksed Eesti Panga hallatava süsteemi kaudu ning maksed mujale Euroopasse üleeuroopaliste arveldussüsteemide kaudu.\nAlates 1.veebruarist 2014 ei tehta enam vahet riigisisestel ja piiriülestel euromaksetel, st ka maksed teise Eesti panka toimuvad üleeuroopalise arveldussüsteemi kaudu ning neile kohaldatakse ühtseid nn SEPA nõudeid. Eesti Panga hallatav süsteem ESTA suleti 31. jaanuar 2014.\nRiigisiseseid ja piiriüleseid euromakseid nimetati alates 1. veebruarist 2014 ühise nimetusega Euroopa makseks ning lisaks Euroopa Liidu liikmesriikidele saab nimetatud makseid teha Islandi, Liechtensteini, Norra, Šveitsi või Monaco pankadesse.\nSuurim erinevus Eesti senise jaemaksesüsteemi ja SEPA süsteemi vahel on maksete liikumise kiirus. Eestis on siiani toimunud riigisisesed pankadevahelised maksed arvelduspäevadel ajavahemikus 9–18 iga tunni järel. Euroopa makse standardi kohaselt jõuab raha saaja kontole hiljemalt järgneval arvelduspäeval ja seda kõikjal Euroopas.\nSenise kümne arveldustsükli asemel on nüüd viis arveldustsüklit, mis tähendab, et raha jõuab maksja pangast saaja panka senise 1,5 tunni asemel kolme kuni viie tunni jooksul.\nMida tähendab ühtne euromaksete piirkond (SEPA)?\nSEPA ühendab kõik Euroopa Majanduspiirkonna riigid (Euroopa Liidu riigid, Island, Liechtenstein, Monaco, Norra ja Šveits) ühtseks maksete alaks. See võimaldab inimestel, ettevõtetel ja avaliku sektori asutustel Euroopas ühtsetel alustel algatada ning vastu võtta elektroonilisi euromakseid (pangaülekanded ja otsekorraldused), eristamata rahvusvahelisi ja riigisiseseid makseid. Ühtlasi viiakse SEPAga lõpule euro kasutuselevõtt, sest ühtsete makseviiside juurutamine moodustab koos eurosularahaga terviku, mis aitab tõsta kogu Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja tõhusust.\nKas SEPAs on maksed välismaale tasuta?\nEi, ühtses euromaksete piirkonnas kehtivad piiriülestele maksetele samasugused tingimused nagu riigisisestele maksetele. See tähendab, et piiriülese SEPA makse teenustasu peab olema sama suur kui riigisisese makse eest võetav tasu ja pangad ei tohi raha saaja käest küsida lisatasusid (näiteks maksab pangaülekanne Swedbankist SEB Panka sama palju kui mõnda Prantsusmaa kommertspanka). Euro kasutuselevõtust saadik on Eestis ülekannete pealt säästetud miljoneid eurosid (ajavahemikul 2011–2012 oli sääst hinnanguliselt 15 miljonit eurot).\nMillised olid peamised muudatused?\nRiigisisene kontonumber teisendati IBANi kujule (kontonumber muutus mõnevõrra pikemaks) ja varem kasutatud otsekorraldus asendati e-arve püsimaksekorraldusega. Inimeste jaoks toimus kõik sisuliselt automaatselt, ettevõtjatel tuli muudatusi ise teha.\nMillal muudatused tehti?\nVastavalt ELi määrusele nr 260/2012 (SEPA määrus) oli muudatuste tähtaeg 1. veebruar 2014.\nAlates 1. veebruarist 2014 kasutatakse Eestis ametlikult ainult IBANit. Ettevõtetele oli see kohustuslik, eraisikud aga said vajadusel kuni 1. veebruarini 2016 makseid teha ka vana kontonumbriga.\nEttevõtted, kes edastasid panka korraga suurema hulga makseid, pidid uuendama enda äri- ja raamatupidamistarkvara (võttes kasutusele uued ISO standardid). Uuendused tuli lõpule viia 1. veebruariks 2016.\nEndise otsekorralduse kasutamine lõppes 31. jaanuaril 2014. See asendus e-arve püsimaksekorraldusega.\nKas pärast 1. veebruari 2014 ei saagi enam makseid teha, kui muudatustega õigel ajal valmis ei jõutud?\nPärast 1. veebruari 2014 saab makseid internetipangas kindlasti teha, sest pangad tegid omalt poolt kõik muudatused selleks ajaks ära. Isegi kui eraisik algatab makse vana kontonumbriga, ei tohiks probleeme tekkida, sest pank teisendab selle enne makse kinnitamist ise IBANi kujule. Täpsema info saamiseks võtke ühendust oma kodupangaga.\nEttevõtjate olukord on keerulisem. Kui seni oli harjutud saatma panka näiteks korraga sada makset, siis võib juhtuda, et kõik maksed tuleb sisestada internetipangas ükshaaval. Pangad võivad pakkuda vastavat teisendust, aga selle kohta tuleb infot küsida oma kodupangast.\nKas 2014. aastal kaob Eestis otsekorralduse võimalus ära?\nVarem kasutusel olnud otsekorraldusteenus kadus tõesti 31. jaanuaril 2014 ära, kuna see ei vastanud üleeuroopalise otsekorralduse reeglistikule. Pangad asendasid senise otsekorralduse e-arve püsimakse teenusega. Inimestele on uus teenus isegi mugavam, sest võimaldab lisaks arvete automaatsele maksmisele kõik e-arved ühte kohta koguda. Näiteks kui inimene maksis enne oma telefoniarvet otsekorraldusega, siis praegu saab ta seda teha sama mugavalt e-arve püsimaksega ja peale selle on tal võimalik internetipangas näha kõiki laekunud e-arveid. Täpsemat infot saab pangast.\nMis on IBAN ja miks seda vaja on?\nIBAN (International Bank Account Number) on kliendi pangakontonumber, mis on teisendatud rahvusvaheliselt aktsepteeritavale kujule. Selle abil on võimalik automaatselt tuvastada nii riik kui ka konto väljastanud pank. SEPA puhul muudab IBANi kasutuselevõtt maksete tegemise ühesuguseks terves Euroopa Liidus (ning Islandil, Liechtensteinis, Monacos, Norras ja Šveitsis).\nKuidas täpselt muutub minu pangakontonumber IBANiks?\nEestis on IBAN kasutusel juba alates 2004. aastast, kuid pangakliendid kasutasid seda ainult piiriüleste maksete tegemiseks. Alates 2014. aasta veebruarist peab IBANit kasutama kõikide maksete tegemisel. Suurim muutus igapäevaste pangaülekannete tegemisel on see, et praegusele kontonumbrile lisandus tähti ja numbreid. Pangakonto number jäi samaks, kuid selle ette lisati kahetäheline riigikood (Eesti puhul EE), kahekohaline kontrollnumber ja kahekohaline pangakood. Tähelepanu tasub pöörata asjaolule, et Eestis on eri pankades riigisisese kontonumbri pikkus erinev. See tähendab, et kui riigisisene kontonumber on lühem kui 14 kohta, lisandub IBANis kehtiva kontonumbri ette teatud arv nulle. Eestis kasutatav IBAN on 20-kohaline. IBANi maksimaalne pikkus võib olla 34 kohta.\nMis on BIC ja miks seda vaja on?\nBIC (Business Identification Code) on kood, mida on vaja makse tegemisel vastaspanga tuvastamiseks. Eestis riigisiseste maksete puhul seda ei kasutata. Piiriüleste maksete puhul tuleb see praegu veel ära märkida. Alates 1. veebruarist 2016 ei ole BIC enam kohustuslik ja makse tegemiseks on vaja teada vaid IBANit.\nMiks on SEPA vajalik?\nSEPA kaotab ära riikidevahelised erinevused elektrooniliste maksete tegemisel, mis on senini olnud üheks takistuseks täielikult ühtse ja efektiivselt toimiva turu saavutamisel. Tulevikus ei ole enam vahet, kas maksete tegemiseks kasutatakse panka oma kodumaal või mõnes teises Euroopa Liidu riigis. Pankade konkurents suureneb, mis omakorda tähendab paremaid pakkumisi klientidele. Nii ettevõtete kui ka eraisikute olukord muutub paremaks. Kokkuvõttes muutub elu lihtsamaks eelkõige nendel inimestel ja ettevõtetel, kes arveldavad Euroopa Liidu erinevates liikmesriikides.\nMis on SEPA eelised?\nSEPAga muutub terve Euroopa Majanduspiirkond üheks suureks turuks. See suurendab konkurentsi ettevõtete (sh pangad) vahel, mõjutab hindu ja soodustab innovatsiooni. Ka eraisikutel on soodne maksta oma Eestis olevalt pangakontolt arveid välismaal, näiteks üüri välismaal õppimise ajal.\nKokkuvõttes muudab SEPA maksete tegemise kõigile Euroopa Liidus (ning Islandil, Liechtensteinis, Monacos, Norras ja Šveitsis) elavatele inimestele ja toimetavatele ettevõtetele lihtsamaks, kiiremaks, turvalisemaks ja soodsamaks. Makseid on võimalik teha ühtmoodi nii oma kodumaal kui ka teistes Euroopa riikides, kus on SEPA-le üle mindud. Piisab ainult ühes riigis avatud pangakontost ning väljastatud maksekaardist.\nKas pankadevaheliste maksete kiirus Eestis muutub?\nJah, pankadevaheliste maksete kiirus muutub aeglasemaks.\nSeoses ühtse makseturu tekkimisega said pangad võimaluse valida pankadevaheliste maksete tegemiseks endale Euroopa ühisturu piires soodsaima teenusepakkuja. Alates veebruarist 2014 kasutavad kommertspangad Eestis üleeuroopalist jaemaksesüsteemi STEP2. Seetõttu sulges Eesti Pank 31. jaanuari tööpäeva lõpus keskpanga jaemaksesüsteemi ESTA, mida kasutasid siinsed pangad maksete omavaheliseks arveldamiseks.\nEdaspidi tuleb ühest pangast teise makse tegemisel arvestada uue süsteemi tööaegadega. Senise kümne arveldustsükli asemel on nüüd viis arveldustsüklit, mis tähendab, et senise tunni kuni pooleteise asemel jõuab raha ühest pangast teise viis korda päevas, umbes 3-5 tunniga.\nArvestama peab ka sellega, et kui raha peab teises pangas oleva saajani jõudma veel samal tööpäeval, siis tuleb makse algatada Swedbankis, SEBs ja Danske Bankis hiljemalt kell 16.30 ning Nordea pangas hiljemalt kell 15.30. Mõne panga puhul võib maksete tegemise viimane tähtaeg olla ka kell 15.00. Kui makse algatatakse hiljem, siis jõuab see saajani järgmisel tööpäeval (umbes kell 10). Täpsema info saamiseks ja küsimuste korral võtke ühendust oma kodupangaga.\nMiks SEPA eesmärgis lubatakse, et pankadevahelised euromaksed muutuvad kiiremaks?\nÜhtses euromaksete piirkonnas tervikuna on pankadevahelised maksed juba kiiremaks muutunud. Näiteks kui varem võis piiriülese euromakse kohalejõudmine aega võtta kuni kolm tööpäeva (pangapäeva), siis praegu peab raha saajani jõudma hiljemalt järgmiseks tööpäevaks (pangapäevaks). Tegelikult saabuvad maksed sageli kiiremini.\nMis kasu saan mina SEPA-le üleminekust?\nMaksete tegemine muutub odavamaks ja lihtsamaks. Riigisisesed ja piiriülesed euromaksed peavad olema ühe hinnaga ehk inimesed ja ettevõtjad, kes teevad või kellele laekub mujalt riigist makseid, säästavad raha (näiteks ajavahemikul 2011–2012 oli sääst kokku ca 15 miljonit eurot).\nMaksete tegemise reeglid ja tingimused muutuvad Euroopas ühesuguseks ning see muudab inimeste elu lihtsamaks. Näiteks kui Eesti elanik läheb õppima või töötama välismaale, pole tal seal arvelduste tegemiseks enam vaja pangakontot avada, sest rahaasjade korraldamiseks piisab kontost koduriigis ja kodupangas.\nLisaks suurenevad inimeste ja ettevõtjate valikuvõimalused. Tulevikus saab endale valida soodsamad makseteenused mõnest teisest riigist.\nMida ma pean tegema, et uuendada oma raamatupidamistarkvara?\nVõtke ühendust oma äri- ja raamatupidamistarkvara haldajatega ning konsulteerige oma pangaga. Nemad oskavad kõige paremini hinnata, millise ajaga on võimalik muudatused ellu viia. Võib juhtuda, et tarkvara uuendamise käigus ilmneb vajadus uute ja aeganõudvamate IT-arenduste järele. Lisaks tuleb koostöös pangaga kontrollida, et kõik uuendused toimivad ja maksete tegemine töötab.\nKuidas toimub tulevikus piiriüleste maksete deklareerimine?\n1. veebruaril 2014 kadus pangaklientidel piiriüleste maksete deklareerimise kohustus, mis seisnes pankade vahendusel Eesti Pangale maksebilansistatistika koostamiseks vajalike andmete (tehingukood ja tehingupartneri residentsus) esitamises. Andmete kogumine toimub edasipidi ainult Eesti Panga vaatlusvalimisse kuuluvate äriühingute statistiliste küsitluste kaudu.\nPalju õnne! Grete Klein ja Ergo Kuld said lapsevanemateks\n10 kuud tagasi Lugeja 0 139 Link\nSwedbanki netipangas näeb nüüd ka teise panga kontojääki ja peagi muudki\nEuroopa Rändevõrgustiku Eesti kontaktpunkt tegutseb järgmisest aastast Sisekaitseakadeemias\n3 kuud tagasi Lugeja 0 137 Link\n9 kuud tagasi Lugeja 0 126 Link\n3 kuud tagasi 0 79\nNaljakas, kuid väga efektiivne nipp, mis aitab ka kõige...\n10 kuud tagasi Naistekas 0 59 Link\nOn raske end tagasi hoida, kui su ees on hea ja parem toit, aga sina tohid seda...\nAvavanglast põgenenud vang tabati\nPühapäeval omavoliliselt Tartu avavanglast lahkunud vang tabati ööl vastu esmaspäeva.\nTiina Tuum | Valik Raimondi ja kartuli vahel\nMöödunud nädalavahetusel toimunud Kalamaja päevadelt ei puudunud kaks kohustuslikku...\nNoored robootikud näitasid Rakkes oskusi\n11 kuud tagasi Virumaa Teataja 0 117 Link\nLaupäeval peeti Rakkes ülemaailmse noorte robootikavõistluse First Lego League (FLL)...\n3 kuud tagasi Vooremaa 0 27 Link\nLiikumisi erakondade vahel tuleb Eestis tihti ette ja tavatu pole see juba ammu....\nKristin Tattar saavutas kettagolfi MMil kuuenda koha\nSuvepealinlane Kristin Tattar lõpetas USAs viis päeva väldanud discgolf'i maailmameistrivõistlused...\nRiigikontrolör soovitab idapiiri lahenduse optimaalsust...\nRiigikontrolör Janar Holm leiab Riigikontrolli koostatud ülevaateraportile tuginedes,...\nReporter: E-häälte lugemist filminud Sulev Švilponis tegutses...\nLähipäevade ilm on soe ja üsna vihmane\nNädalalõpp ja uue nädala algus tuleb soe, kuid üsna sajune, prognoosib ilmateenistus.


Bambuse omadused tervisele\nKas olete kunagi proovinud bambust? See idamaine roos on üha enam levinud kogu maailmas, kuid mitte ainult selleks, et olla üks kõige dekoratiivsemaid taimi, mida on võimalik leida, vaid selle tarbimiseks toiduna ja kosmeetikana. See taim aitab meil ennetada ja ravida luu-, naha- ja südameprobleeme ning aidata meil kaalust alla võtta.\nKas soovite teada bambuse peamisi omadusi tervisele ? Nii et lugege seda artiklit edasi, kus me kõik neid üksikasjalikult kirjeldame, ja selgitame, kuidas saate seda sellest kasu saada.\nSamuti võite olla huvitatud: porgandite omadused tervisele\nBambuse toitained ja omadused\nSee taim, mis on teaduslikult tuntud kui Bambusoideae, on toit, mida soovite nüüdsest oma dieeti lisada oma paljude omaduste tõttu. Toitumiskoostises tõstab esile oma kõrge kiudainete ja mineraalide taset, mis muudab selle roo suureks toitainete allikaks, mis on eriti vajalik luuhaiguste vastu võitlemiseks ja dermise hooldamiseks sügavuti. Bambuse toiteväärtuse koostises toome esile järgmised toitained:\nVitamiinid A, B6 ja E\nRäni või ränidioksiid\nLignaanid või polüfenoolid\nTänu oma kompositsioonile annab India ja Hiina rikkalik roos meile suurt kasu. Bambuse omaduste hulgas tervisele on tähelepanuväärne, et see on antibakteriaalne, seenevastane, viirusevastane, remineraliseeriv ja arvatakse, et see toimib isegi vähivastase ainena tänu oma kõrgele antioksüdantide sisaldusele. Lisaks sellele on sellel väga vähe kaloreid ja see on väga madala rasvasisaldusega, mis teeb sellest suure liitlase neile, kes soovivad tervislikult kaalust alla võtta.\nSee taim soodustab seedimist, aitab lahendada kõhukinnisust ja hoolitseb soole tervise eest, mis aitab reguleerida kogunenud toksiinide ja rasvade kõrvaldamist. Kõik see on tänu oma kiudainesisaldusele, sest iga 100 grammi roo kohta leiame 8 grammi kiudaineid.\nLisaks annab Bambusoideae meile vähe kaloreid, suhkruid ja süsivesikuid, eriti 100 grammi sellist taime on 20 lubjaga (üks tass oma võrseid ainult 13 kcal), 2, 4 grammi suhkruid ja 0, 48 grammi rasva. Samuti on see toit, mis aitab meil end rahulikult tunda, sealhulgas kaalu langetamisel, aitame meil seda paremini täita ja me ei nälga üldse.\nHoolitse luude ja liigeste eest bambusega\nMõlemal vitamiinil ja selles leiduvates valkudes ja hapetes on luude ja liigeste ravis suur mõju, kuid suur hulk mineraale, mida see sisaldab, on nende kehaosade kaitse ja taastamine.\nTäpsemalt stimuleerib räni või ränidioksiid kollageeni sünteesi, et regenereerida ja loomulikult tugevdada kõhre ja sidekude liigestes ja luudes. Seetõttu sobib see ideaalselt liigeste ja luuhaiguste, nagu artriit ja osteoporoos, ennetamiseks ja leevendamiseks ning ka luu lagunemise vältimiseks.\nBambuse omadused juustele ja nahale\nKindlasti olete kunagi näinud tooteid, mis on mõeldud bambusekstrakti sisaldavate juuste pesemiseks, hooldamiseks ja raviks, kuna see toode tagab juustele toitumise, hüdratatsiooni, tugevuse ja sära . Aga seda saab kasutada ka juuste kodustes bambusmaskides, mis on palju loomulikum valik. Peate ostma selle juba lõigatud, mis tavaliselt müüvad toitu ja veeldab seda koos teiste toitainetega, nagu oliiviõli või avokaado, ja kasutage seda segu kaks korda nädalas, et saada terve ja läikiv harja.\nLisaks võimaldab bambus hoolitseda meie naha sügavuse eest ja ennetada enneaegset vananemist . Vitamiinid, mineraalid ja happed, mida see sisaldab, soodustavad kollageeni loomulikku tootmist, aidates nahal kergemini lõhkuda ja regenereeruda ning kaovad väikesed puudused, mis takistavad nende märgatavust.\nSamuti on sellel põletikuvastased ja rahustavad omadused, nii et traditsioonilises meditsiinis kasutatakse seda laialdaselt nahahaiguste ja lihasprobleemide leevendamiseks. Seetõttu kasutatakse seda tüüpi looduslike ravimite puhul tavaliselt selliste seisundite raviks nagu ekseem, psoriaas ja kuiv nahk.\nPraegu leidub kosmeetikatooted selle suhkruroo ekstraktina peamise koostisosana. Kreemidest, geelidest, seepidest ja vedelikest võib leida exfolianseid ja isegi töötlemist aktiveeritud bambusest .\nHoolitse oma südame eest ja tõsta oma kaitset\nTänu kõigile nimetatud komponentidele ja eriti kiududele ja vitamiinidele aitab see idamaine suhkruroog vähendada rasvhappeid, ennetada ja ravida arterioskleroosi ja reguleerida kolesterooli .\nLisaks peetakse tänu oma seentevastastele, antibakteriaalsetele, viirusevastastele ja vähivastastele omadustele kaitseks kaitsmiseks head toitu, takistades seeläbi arvukaid viirus-, bakteri- ja seenhaigusi, aga ka teatud tüüpi vähktõve ennetamist ja vähendamaks selle edasiminekut mõnes tüübis ja esmastes etappides, tänu selle antioksüdantidele.\nBambusest menopausi sümptomite leevendamiseks\nVõttes palju erinevaid mineraale, peetakse seda taime suureks remineraliseerivaks toiduks, mis on menopausi ajal vajalik, et hoolitseda keha luude ja elundite tervise eest. See võime koos põletikuvastaste omaduste ja flavonoidide toimega muudab selle ideaalseks taimedeks menopausi sümptomite raviks ja vähendamiseks ning organismide tugevdamiseks, pakkudes aineid, millest vähesel määral väheneb looduslik tootmine.\nSeega aitab bambuse tarbimine preenopausist ja menopausi ajal paremini läbi viia selles etapis kannatatud muutused ja ennetada haigusi, mis tulenevad kollageeni ja muude luudes ja nahas sisalduvate ainete madalast tootmisest.\nKuidas võtta bambust\nBambusoideae võib võtta mitmel erineval viisil sõltuvalt sellest, kas me vajame selle komponente ja omadusi kontsentreeritumaks, näiteks selleks, et ravida juba ilmnenud terviseprobleeme või loomulikumalt, et see on teie toiduainetes teine koostisosa. parandada meie tervist ja vältida tulevasi probleeme. Seega saab bambust võtta järgmistel viisidel :\nTegelikult tarbitakse seda roo üle kogu maailma peamiselt viiludena ja õrnalt grillitud või keedetud kapsas, kuigi nad on enamasti keedetud, sest nende maitse on küllaltki kibe ja see toiduvalmistamise viis seda vähendab. On väga tavaline, et see leidub saatkonnana ja salatites. Kuigi on olemas ka retsepte, milles seda kasutatakse peamise koostisosana ja lisaks sellele on sellega kaasas mõni kaste või kastmega.\nSamuti on tavaline, et ainet või eritist, mis on ekstraheeritud emasloomade varredest ja sõlmedest, võetakse. See eksudaat on tuntud kui Tabashiri bambus , bambusevill või bambusepisar ja seda võib võtta peamiselt kapslitena. Bambusest kapslite omadused on samad, mis leiduvad tehases, kuid nende komponendid on palju kontsentreeritumad kui võrsed või viilud. Sel põhjusel on kapslite võtmine näidustatud neile, kes otsivad peamiselt luuprobleemi, liigeste või naha head ennetamist või parandamist, kuna need on valdkonnad, kus see toimib kergemini.\nLisaks on veel üks levinud viis Aasia riikidesse mahla või mahlas ja seda tuntakse Zhu li nime all. See ekstraheeritakse põletamisel rohelistest varredest ja on magusa maitsega ning tavaliselt külm. Lisaks sellele, et kõik selle taime omadused on väga värskendav jook ja seda soovitatakse eelkõige leevendada probleeme, nagu köha koos flegmaga.\nNii saate valida, kas see lisada mõnele oma nõudele, või võite valida kapslite võtmise ja sellisel juhul peate järgima toote pakendil olevaid juhiseid. Igatahes on vajalik, et te konsulteeriksite oma arstiga, kui see on teile näidatud toit ja milline on parim viis seda võtta.\nVaevalt on bambusest vastunäidustused kapslites, ekstraktitud või tarbitud toiduna ning hetkel on see veel uurimisel. Kuid need on juhtumid, kus ei soovitata seda palju vähendada ega tarbimist palju vähendada:\nInimesed, kes kasutavad kõrvetiste ravi, ei tohiks bambust pikka aega kasutada. Seda seetõttu, et selle orgaanilise räni sisalduse tõttu, millel on koostoime ravimiga, võib see põhjustada neerukive. See on eriti oluline eriti siis, kui räni tarbitakse toidulisandina ja see ei ole orgaaniline.\nBambusekstraktid, kus komponendid on kontsentreeritud, ei ole parim valik rasedatele, imikutele ja alla 12-aastastele lastele. Sellistel juhtudel on kõige parem tarbida bambust loomulikult.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Bambuse omadused tervisele


3. Lammutamine ja juppide otsing - Leht 3 -\n#21 Postitus Postitas Ilmar » 04 August K, 2010 12:47\nMillisest firmast need kodarad pärit on? Endal on ka plaan uus sats osta, kuid erinevates kohtades on ka väga erinevad hinnad...\n#22 Postitus Postitas ivx675 » 04 August K, 2010 15:14\n#23 Postitus Postitas ivx675 » 12 August N, 2010 11:09\n#24 Postitus Postitas ivx675 » 07 Oktoober N, 2010 09:43\n#25 Postitus Postitas ivx675 » 12 Oktoober T, 2010 11:56\nSumapri kohapealt ütelks paar sõna .... .\nAlgul paistab kõik ilus, lägib nagu juudi jõulupuu.\nKülge panemiselt hakkab peavalu pihta.\nKõige pealt sumapri kõri liiga pikk, jääb 2 cm leegika/sumpari vitsast välja. Siis valts kant liiga pikk, jookseb klambri sisse.\nNatuke juramist lõikasin kõri lühemaks, käiasin kanti lühemkas.\nUus katse külge panna, aga ei kus sa sellega probleeme veel kuhjaga.\nEsiteks jääb sumapr viltuse nurga alla, presskant ei ole risti maaga.\nTeiseks jalahargi ja jalahargi alla vajutamis pulga lohud puudu, õhk jääb nende vahele ainult või hakkab vastu käima.\nNende viimaste probleemidega veel ei tea mis saab, kuna mul silindripea veel puudu ja leegi toru ei saa kinnitada ... .\nIlmselt tuleb sumapri kinnitus maha lõigata ja uus teha, sellega saaks sumpari õige nurga ja kõrguse peale. Siiski seisuhark võib vastu käima hakata, seda probleemi raske juba lahendada.\nKoopia sumpareid on erinevaid, mõned sobivad ilmselt paremini.\nMinu oma pärit http://oldtimer-auspuffanlagen.de .\n#26 Postitus Postitas Ilmar » 12 Oktoober T, 2010 17:40\nMa märkasin samasugust fenomeni võrreldes 1946. ja 1949. a R35-tesid. Tollel 46.a omal originaalsumutil samuti kõri ja valts lühemaks lõigatud, et üldse asi sobima hakkaks, tagumine kinnitus on mitmeid kordi parandatud/ümber tehtud aga kinnitub sumps ilusti kaassõitja jaluse tagumise kinnituspoldiga (nii nagu peaks). Rääkides 49.a summutist... summutit pole lühemaks lõigatud ega valtsi rikutud AGA "pott" kinnitub hoopis kaassõitja jalusest hoopis kaugemale taha, kuhu on selle tarbeks uus auk puuritud. Kinnituskõrv on jällegi uus tehtud....\nMul ka üks uus komplekt ühe tsikli jaoks varuks, korra vist proovisin aga kuna leegikat ei viitsinud kinnitada täit selgust ei saanud. Minu summutikomplekt Poola päritoluga (nagu nad enamjaolt on, mis siis, et saksade käest ostad). Välisel võrdlusel tundus, et jah kuidagi naljakalt jääb istuma ja seisuhargi hoob jookseb vastu (kuigi lohk on olemas) ning klamber ei istu õiges kohas. Tuleb vist korralikult külge punuda, ehk siis näeb, mis värk on.\nHuvitav oleks kuulda mõne rikkumata (või hiljuti restaureeritud) summutiga R35-e omaniku kommentaare. Ma ei usu, et tegu on paljalt kokkusattumusega. Võib-olla tehti need kinnitused juba peale tsikli ostu ümber kuna nad olid tehasest tulnud halva konstruktsiooiniga?\n#27 Postitus Postitas ivx675 » 13 Oktoober K, 2010 08:18\n>Tollel 46.a omal originaalsumutil samuti kõri ja valts lühemaks lõigatud\nOriginaal ongi lühem juba originaalis, minu omal küll mingeid lõike kohti näha pole.\n> tagumine kinnitus on mitmeid kordi parandatud/ümber tehtud aga >kinnitub sumps ilusti kaassõitja jaluse tagumise kinnituspoldiga (nii nagu >peaks\nEi tea originaalis jällegi ilus kõrv küljes.\n>seisuhargi hoob jookseb vastu (kuigi lohk on olemas)\nKoopia omal ainult valts maha lõigatud, originaalis suur lohk sees hargi jaoks + hargi vedru krempli juures kaa valts kant.\nMa arvan et selle koopiaga tuleb veel üllatusi kui leegikas külge panna ja sumparit otsa proovida panna. Läheb veel nats aega silndripeaga, eks siis näe kas see koopia prükkarisse lendab. (Kui ikka hark vastu käib, pole midagi teha)\n#28 Postitus Postitas Ilmar » 13 Oktoober K, 2010 13:47\nKui ma kõrvutan 46. ja 49.a summutid on vahe täiesti märgatav - vanema sumps on otsast tunduvalt lühem kui 49.a oma. Summutid peaksid olema ühe pikkusega kuna klambri ja summuti kinnituskohad on mõlemal R35-l üks ühele. Ma ei usu ka, et summuti potte lambist pikemaid tehakse kui nad originaalis on... Kes neid siis ostaks?\n#29 Postitus Postitas ivx675 » 13 Oktoober K, 2010 14:14\nPott on sama aga kõri pikkem.\nHetkel arvean nii et sellist nagu ma sain pole kunagi olemas olnud.\nEt see saadud koopia on lühema valtsiga kalasaba - mingi poolakate enda orgunn. Ilmselt ei viitsinud nad vana R35 vormi teha, siis tegid uuema vormi ja 2 varianti sumapreid.\nSiiani olend ainult kalasaba originaali pilte 2 leidnud.\nMul originaal nagu parem sumpar (ainult kinnitus kõrv nagu uuemal sumparil), koopia on nagu muudetud(kalasaba valts väiksem) vasak.\nKoopia kõige suurem probleem on see et lohud sumparil puudu, see teeb koku mängu kitsaks. Pikem kõri nii nagu ei häirigi ... .\n#30 Postitus Postitas ivx675 » 02 Aprill L, 2011 11:21\nEsimene EURO ost.\nKuna enda silindripea taastamine ebaõnnestus(klapipesa sisse pressimisel läks pea katki), tuli soetada saksast taastatud pea.\nVeel mõned jupid vaja(genekas "powerdynamo",aku,aku kast), siis\nsaab esimest korda vänta anda


Avaeksperdid - Ehitus.ee - kõik ehitusest!\nSinu asukoht : Firmainfo » Avaeksperdid\nTelefon: 658 8105, 526 8703\nAadress: Kadaka tee 44, TALLINN, Harjumaa\nReg. kood: 11155705\nLahtiolekuajad: E 9:00-19:00\nT - R 9:00-18:00\nPärnu mnt. 139a, Tallinn\nMob. 5663 3245\nKalda 9a, Tallinn\nTel. 677 6027\nTootmine E-N 08.00- 17.00\nLadu R 8.00-14.30\nAvaeksperdid – oma ala tõelised asjatundja.\nOÜ Avaeksperdid on Eesti kapitalil põhinev firma, mis alustas tööd aastal 2005. Meeskonnal on aknakatete valdkonna alaseid kogemusi juba üle 19 aasta.\nPõhiliseks tugevuseks on kogemused. Ja seejuures ei nimeta kogemuseks seda, kui inimene mõne kuuga töövõtted kätte õpib, vaid aastakümnetepikkust vastaval alal tegutsemist. Avaeksperdid on väga uhked selle üle, et 80% töötajatest on suurte kogemustega eksperdid, kes teavad, mida kliendile soovitada. Ehkki Avaeksperdid on asutatud kümme aastat tagasi, on nende seas inimesi, kes on aknakatete valmistamisega tegelenud mitukümmend aastat.\nTeine Avaekspertide oluline eelis on täislahenduste pakkumine. Avaekspertide juurest on võimalik tellida kõikmõeldavaid aknakatteid. Ettevõte tuleb kohale, mõõdavad, teevad valmis ja paigaldavad. Soovi korral oskab disainer nõu anda, millised kardinad justnimelt sellesse ruumi sobida võiksid.\nLisaks Eestile tegutsevad ka piiri taga, umbes 30% toodangust läheb ekspordiks, vastav osakaal on iga aastaga kasvanud. Eksperdid arvavad, et suudavad ükskord saavutada olukorra, kus ekspordivad üle poole toodangust.\nRulookardinad (kangas, puit, bambus)\nPüstlamellkardinad (kangas, bambus)\nBambus ja puitkardinad (rull- ja voltkardinad)\nRibakardinad (alumiinium, puit)\nKardina kandurid (siinid ja kardinapuud)\nLiuguksed ja garderoobisüsteemid\nArtiklid / Pressiteated\n• Avaeksperdid messipakkumine - kõik markiisid 40% soodsamad\n• Kevadel aknale uus kuub rulookardinaga!\n• Mis on markiis ja miks valida voldikkardinad?


VIDEO | Liverpooli mees virutas sisse ilusa karistuslöögi, Manchester United jäi taas võiduta - Sport\nVIDEO | Liverpooli mees virutas sisse ilusa karistuslöögi, Manchester United jäi taas võiduta\nRanieri alustas Fulhamis võidukalt\nTrent Alexander-ArnoldFoto: Chris Radburn, AP/Scanpix\nInglismaa jalgpalli Premier League'is tehti täna algust 13. vooruga. Võidu said kirja tabeli kaks esimest - Manchester City ja Liverpool -, taas jäi aga võiduta Manchester United.\nKõige lihtsamalt tuli võit Manchester City jaoks - nemad olid võõrsil West Hamist üle 4:0, kusjuures juba avapoolaja järel hoiti 3:0 eduseisu. Kaks väravat lõi Leroy Sane, jala said valgeks ka David Silva ja Raheem Sterling.\nLiverpool sai võõrsil Watfordi üle samuti suure võidu - 3:0 -, ent nemad pidid esimest väravat ootama 67. minutini, kui Mohamed Salah viimaks skoori avas. Üheksa minutit hiljem virutas suurepärase karistuslöögi sisse Trent Alexander-Arnold, lõppskoori vormistas Roberto Firmino.\nJose Mourinho tegi julge ennustuse (5) 24.11.2018\nLiverpooli jaoks on halvaks uudiseks aga see, et nende kapten Jordan Henderson saadeti kahe kollase kaardi tõttu väljakult minema ning seetõttu peab ta vahele jätma ka järgmise kohtumise, linnaderbi Evertoniga.\nJärjekordse tagasilöögi sai Manchester Unitedi hooaeg - nemad ei suutnud koduplatsil Crystal Palace'ist jagu saada, leppides viimasest kaheksast mängust kuus tükki kaotanud tiimiga 0:0 viiki.\nUues ametis alustas võidukalt aga Claudio Ranieri - tema Fulham sai kirja hooaja teise võidu, kui kodus alistati Southampton 3:2. Kaks väravat kirjutati Serbia koondislase Aleksandar Mitrovići nimele.\nRündelegend Didier Drogba lõpetas karjääri\nPremier League võtab uuest hooajast kasutusele videokohtunikud\nInglismaa Premier League palkas uue juhi Animal Planetist