Master Gray (kanad): nõu kasvatamise.\nMeie spetsialistid Hubbard tegeleb lammaste aretamise üle 90 aasta.Samuti tõug aretatud tootmine põllumajandusettevõtetes, Master Gray.Kanad, tuntud ka kui Master Grizz on liha ja muna.\nNüüd eraldada kaks alamliik linnud kuuluvad tõug.Firma tegeleb aretus kanad Master Gray M. Nad olid saadud ristamisel kuked kanad Redbro M. Aga see pole veel kõik saavutusi firma "Hubbard".Ka kuked ja kanad Master Grey Redbro S valmistati kana nimega Master Gray S.\nNagu Ristamisprogrammis kodus, see tekitab mõningaid raskusi.Sageli lahjendamist saanud muud kanad.Hübriid järglaste sageli annab tõugude mida on kasutatud seda saada.\nparem osta kanad põllumajandusettevõtetes tõestanud, et pärast esimest MOLT ei olnud, et teil on täiesti erinevad rist.Aga linnud on visa piisavalt: tavapärastes elu ei tohiks langeda rohkem kui 2% noorloomad.\nKura Master Gray seotud liha ja muna tõud.Nad paistavad silma üllatavalt kiire kaalutõus.Karvanarmastus oma halli värvusega, nad võivad sarnaneda kägu.\nMaster Grey Täiskasvanute kanad võib kaaluda kuni 4 kg, kuked jõuda ja 6 kg.See mass on valitud ilma kasutusele mitmesuguseid lisandeid toidus.Seas sugulased, nad paistavad silma oma suuruse tõttu.Seega võib neid kasvatatakse samades tingimustes nagu tavalised kodulinde.Nad ei ole väga nõudlikud tingimusi temperatuuri.Need sobivad normaalse tasakaalustatud toitumine, nad ei vaja erinevaid keemilisi lisandeid.\nKura Master Gray isegi segasisuga teiste lindudega on intensiivsem komplekt mass.Nii, keskmiselt kolm nädalat tibude kaaluvad umbes 570 g., Et kuu mass kuni 1 kg.Aastaselt kolm kuud, noored kanad kaaluga 2,5 kg.Tarbimine toituvad komplekt mass on 2 kuni 3 kg kogu perioodi.\nViie kuu jooksul saavad nad hakkavad munema.Keskmiselt aastas, saad umbes 220 tükki.\nIga muna kaalub umbes 70 grammi.On selge, et noorte emaste nad on natuke lihtsam ja küpsetes linnud suudavad täita ja kaal 90 grammi.\nkana tõug Gray Master erineb unpretentiousness.See kohaneb peaaegu iga kliimatingimused.On tõsi, et linnud selle liigi On vaja tagada, hoolitsetud ja alati puhas koht.Samuti on oluline tagada, et asemele kanad ei olnud niiskuse eest.Maja peab olema ventilaator pakkudes ventilatsioon.Soovitav on korraldada nii, et ta asetseb lõunas.Aga samal ajal meeles, et eelnõu ei peaks seal olema.\ncoop peetakse optimaalseks kõrgus - 1,8 m. See peaks olema mõõdukalt soe, kerge ja muidugi puhas.Kõige mugavam on temperatuur 2-270 C. Kui kõik need tingimused ellujäämise tõenäosust noorloomade on 98%.See näitab, et piisavalt vastupidavad kanad Master Gray.\nTõug ja tingimused peaksid sisaldama ka teavet, et iga 10 m2 ei tohiks olla rohkem kui 20 kanad.Nende jaoks on soovitav korraldada õrred.Võite kasutada baarid, mille läbimõõt on umbes 5-7 cm.\nlinnumaja on vaja sooja talve.Tänu sellele kanad toimub külmal aastaajal.On pori põrandale on vaja ehitada sügava sängi hekselpõhu- puiduhake, saepuru, kuivatatud lehed.Selle kõrgus peaks olema vähemalt 15 cm. Igal nädalal on vaja lahti, sega kokku ja lisage kiht umbes 5 cm kõrgused. Tänu sellele lõppu talvel see peaks olema peaaegu 0,5 m. Kevadel seda saab kasutada väetisena kasvuhoonete.Kanalate puitpõrandad tuleb regulaarselt uuendada.\nKeskmiselt on hinnatud, et iga kana tõust Master Gray annab üle 200 muna aastas.Paremini korraldatud eluasemete ja toitmine lindudele, suurem tõenäosus saada suurem tootlikkus.Niisiis, üks eeltingimusi on korraldada pistikupesad.\nSel eesmärgil saab kasutada puidust kastid, kus teil on vaja panna õled, laastud või heina.Nad peavad olema kuivad.Mõõtmed pesa peaks olema umbes järgmiselt: sügavus - 35 cm, laius - 30 cm. Tema ees on väike mutter (umbes 5 cm).\nPaljud inimesed, kes alles hakkavad tegelema kasvatamise linnuliha, ei tea, mis on vajalik mis tahes kanad "vanni."Nn linnuliha kasti või muu mahuti, kuhu valatakse segu liiva ja lendtuha.Sellise "suplemine" lind puhastab end parasiidid oma nahka.Mingi erand ja kanad Master Gray.\non oluline tagada, et nad ei pea täidest.Ja põrandale liistud ja ahvenat ei tohiks olla punane rist.Kanade liha ja muna tõugude tuleb jälgida.Iga linnumaja tuleks regulaarselt kontrollida neid.\nEnne lindudele, on oluline mõista kõiki nüansse, mis võivad ette tulla on inimesed, kes on kanad Master Gray.Tõug aitab välja selgitada, kuidas sulle meeldib linnud ja tegelema, kuidas nad peaksid sisaldama.\nEnne ostu kanad on vaja ette valmistada ruumide ja seadmete jaoks.Seega, lisaks tavapärastele puhastus- ja tolmueemaldusjõudlus desinfitseerida kõik olulised.Nende seadmete abil kuum lahendus sooda kontsentratsioon 3-5%.Ravida seinad, soola hani, põranda mitmel viisil.Nii, sellisel eesmärgil kasutage ühte võimalusi pakutud lahendused:\n- 2% seebikivi;\n- 3-5% ksilonafta või creolin;\n- 3% formaliini.\nLisaks kõik seinad ja laed on vaja valgendada 20% lubja.Pärast 12 tundi kestnud ravi ruumi ventilatsioon.\nKui soovite lind kasvas kiiresti ja hakkas traav õigeaegselt, on vaja teada, kuidas kanad tuleb hoida Master Gray.Toites neid peab olema täielik ja kooskõlas vanus.\nNii toitumine peaks sisaldama värskeid ürte, köögiviljad, terad, purustatud munakoored, kriit, kala ja kondijahu.Aga parem kasv on parem kasutada valmis täis sööta.Seega alla 2 kuu jooksul saavad nad toituvad PC-2.Ja 8-20 nädalat on optimaalne feed PC-4.\njärgima dieeti ja on vajalik hästi tormasid kanad Master Gray.Arvamused näitavad, et teket täis kest kanad tuleks pöörata erilist mineraalaineid.See võib olla kasulik, kui kasutatavate munade koored ja purustatud kest või jahvatatud lubjakivi.\nAga isegi kui kanad ilma Nende ainete lisamisega viiakse korralikult, see ei tähenda, et nad ei tohi lisada oma dieeti.Nad aitavad parandada seedimist ja seega tõhusamalt kasutada feed.Pealegi, 1/5 mineraal segu peaks sisaldama kruus.Siiski on oluline vältida suuri sordid.\nsoovitav, et kanad alati juurdepääs mineraalväetiste.See peaks olema madalad mõõnaperioode või mõõnaperioode.\nArvamused linnukasvataja aretamiseks ja\nEnne kui osta kana, see on oluline teada, millised raskused sisu võib põhjustada kanad Master Gray.Omadused tõug annab kõik üksikasjad kõigi nõuetele.\nNäiteks on neil suurem immuunsuse kui broiler linnud.Aga ei pea oma määrdunud toores kana coops.Samal ajal on neil palju eeliseid võrreldes tavapäraste linnud.Näiteks isegi tavalise tasakaalustatud toitu nad kaalus kiiremini.Siiski oli kaalutõus on väiksem kui klassikalise broilereid, kuid nad ei ole nii andestav tingimusi.Lisaks on nad eristuvad hea muna.\nAga paljud inimesed ütlevad, et halb aretatud kanad Master Gray kodus.Kui nende kasvatamisega ei ole probleem, siis saada see hübriid järglaste tõug võib olla problemaatiline.\nKuna külmkäivituse pihusti õige?\nKannatusi - on õnnistatud.\nKuidas rant liiliad.


Sandrelle: Ship DAY 2\nTeisest päevast ei olegi tegelikult palju rääkida. Põhimõtteliselt kõik sama. Õhtuks on jalad ainult täiega väsinud, enesetunne muidu täitsa okei, aga jalad ütlevad üles... :D Me ei jõua Atsiga õhtul mitte midagi isegi teha, kohe pärast tööd läheme põhimõtteliselt tuttu. Täna (reede) tõotab tulla ERITI hull päev, sest nädalavahetus hakkab + 1. juuli + suur kampaaniavahetus... Pilt jälle kajutist, praegu on mu asjad ühiskapis aga õhtuks saame õnneks vist ikka kajuti.\nMulle nii meeldivad laevahommikud. Päike paistab nii eredalt aknast sisse. Ärkan juba teist päeva umbes kuue ajal üles ja siis vaatan kohe välja, nii rahulik aga samas salapärane tundub kogu see sadama ümbrus. Eriti veel, kui on veel mõni laev sadamas... :)\nLähen nüüd lõunasöögile :))


Võtkem asja rahulikumalt — Sirp\nVenelased tegid meile ära. Loomulikult ei tunnista me seda. Ajalooline õigus on meie poolel igal juhul. Nii selles, et meie väike riik siin Läänemere idakaldal hävitati eriti alatul ning julmal viisil, kui ka selles, et tõusime kõige kiuste tuhast. Nüüd on Eesti iseseisvus ja sõltumatus võõrandamatud ja kellegi asi pole kobiseda, mida me oma riigis teeme või ei tee.\nKuuskümmend aastat on ajaloolise Tallinna suuruselt teisel künkal Tõnismäel seisnud õnnetu pronkskuju. Alguses kui voin-osvoboditel. Eelmise kümnendi keskel pandi ta oma nõtkutatud peaga leinama Teises maailmasõjas hukkunuid. Eestlaste enamus ei võtnud teda ei esimeses ega teises variandis omaks.\nAga ei tähendanud too mälestusmärk aastakümneid suurt midagi ka venekeelsetele. 9. mail ja 22. septembril sooritati seal ofitsiaalseid rituaale ja üksvahe kasutati sambaesist platsi “nõukogude noorsoo patriootiliseks kasvatustööks”. Sellegipoolest ei olnud sovettide ajal kellelgi sooja ega külma, et mälestusmärgi haudade osast lõigati Suvorovi puiestee laienduseks lahmakas siil ja sinna, kus väidetavalt puhkavad kangelaste põrmud, ehitati trollipeatus. Pärast 1975. aastat, kui EKP keskkomitee ja ENSV ülemnõukogu ning valitsus hakkasid oma obligatoorseid tseremooniaid läbi viima Maarjamäel Saksa sõdurite kalmistu kõrval, langes Tõnismäe sõduri tähendus leinajate tarvis järsult.\nViimasel viieteistkümnel aastal on kõik riigikogus praegu esindatud erakonnad olnud nii valitsuses kui ka opositsioonis. Toompea saalis on palju kordi räägitud vajadusest punaarmeelaste säilmed Tõnismäelt ümber matta ja pronkssõdur paigutada kuhugi mujale (sõjaväesurnuaeda, Maarjamäele, muuseumi). Aga ikka on juhtunud nii, et väge täis midagi otsustavat ette võtta läheb erakond, kes ei istu parajasti valitsuses. Ind raugeb otsekohe, kui kanda tuleb täitevvõimu vastutust. Igatahes ei ole siiamaani astutud ühtegi sammu peale lubaduste asi lahendada. Kuigi valitsusse kuuluv Reformierakond rikkus oma mulluse initsiatiiviga näiliselt tava, on neil kogu värk nõnda seatud ning ajastatud, et enne valimisi ei toimu Tõnismäel mitte midagi.\nIseseisvuse taastamisega avanes meile võimalus mõtestada ning seletada oma lähiajalugu tegelikult aset leidnud tõsiasjade varal. Kõige keerulisemaks aastaks on osutunud 1944. Nendel riikidel, kelle saatuse määras pikaks ajaks Hitleri ja Stalini vahel sõlmitud salapakt, on arusaadavalt raskusi oma mineviku üksühesel sobitamisel demokraatliku Euroopa ühisesse ajalukku. Me olime ja oleme erijuhtum.\nTõsiselt võetavad lääne poliitikud ning ajakirjanikud on sellega päri ja mõistavad: 1944. aastal asendus Baltimaadel natside okupatsioon sovettide okupatsiooniga. Balti riigid ja Poola vallutati kolm korda järjest. Paraku ei anna too erijuhtum meile õigust nõuda – ehkki nii mõnedki tahaksid –, et natside mundris, relvadega ja ülemjuhtimise all sõdinud kohalikud tunnistataks vabadusvõitlejateks.\nJah, meie liitlased Euroopa Liidus ja NATOs on nõus möönma, et eestlaste-lätlaste-leedulaste suhtumine punaarmee võitu ülistavatesse mälestusmärkidesse on kaksipidine. Aga see on ka kõik. Me ei leia iialgi toetust aktsioonidele, mida on võimalik lahterdada “sõjaks” sammaste ja surnutega. Lõppude lõpuks etendas Vene sõdur natsismi purustamisel eriti kaalukat osa ja kandis eriti ränki kaotusi. Hitleri hullused lõpetas meilgi punaarmee. Samas: kes tegid toonase võidu nimel tihedat koostööd Staliniga? Kes varustasid ja toitsid punaarmeed? 1944. aasta traagilisel sügisel veeres Eesti teedel enneolematult palju Ameerika autosid ja põõsaste all vedeles loendamatul hulgal ingliskeelsete kirjadega tühje konservipurke.\nSeesinane maailm, kuhu Eesti kuulub, on täis paradokse ja vastuolusid. Meie idanaaber pole siiamaani jaksanud endale selgeks teha, et vanade heade impeeriumide aeg on jäädavalt möödas. Ta põeb Nõukogude Liidu kokkuvarisemist – ikkagi, nagu kinnitas president Putin, “XX sajandi suurim katastroof” –, ei suuda leppida kaasnenud vältimatute kaotustega ja otsib vaenlasi, kes on süüdi.\nNeed, kes sattusid jaanuari keskel nägema Moskva Pervõi Kanal’i otsesaadet Suures isamaasõjas langenute mälestusmärkide hävitamisest Eestis, kuulsid Moskva juhtivate ideoloogide suust seda, mida enamik venelasi tänapäeval usub. “Lähivälismaa” kääbusriike ässitab kuritahtlik Lääs provokatiivselt käituma, et takistada Venemaa tõusmist taas tugevaks suurriigiks. Poliitilised liidrid Putin, Gorbatšov, Lavrov, Ivanov, Kossatšov etc. on viimastel nädalatel teinud Eesti kohta hukkamõistvaid ning süüdistavaid avaldusi.\nKremli propagandarusikas taob isemeelse järjekindlusega. Eesti on mineviku kompleksides vaevlev failed state, ebausaldusväärne, ELi ja NATO partneritele üksnes nuhtluseks kaelas. Eestlased on väiklased ja alatud, tahavad ajalugu ümber hinnata ja heroiseerivad natsismi. Nad elavad oma alaväärsust surnute peal välja.\nSuhtlustalitajate kuldreegel ütleb: ära puuduta sümboleid! Kui ma loo algul väitsin, et venelased tegid meile ära, siis mõtlesin just seda, et Moskval läks korda muuta meie kui teistele halba eeskuju näitava endise sõltlase rooskamine sümbolite sõjaks. Ja nuudi andsime Kremlile kätte meie ise. Demonstratsioonid ja miitingud Moskvas ja teistes Venemaa linnades, Eesti lipu põletamised ja saatkonna värvitopsidega loopimised ei ole spontaansed pahameele pahvatused. Kuna pronkssõdurile on suudetud anda märgi tähendus, ei tasu meil ennast petta. Niikaua kuni Eesti-vastasust saab õhutada laimuga, nagu rüvetataks meil sõjas langenute haudu ja siin tõstvat võimude mahitusel pead neofašism, niikaua on hõlbus saada tänavatele ka lärmavaid vene noori.\nMida teeb järgmine koalitsioonivalitsus? Ma ei tea. Valimisjärgses riigikogus on kindlasti käremeelseid, kes kinnitavad, et Eesti ei tohi mitte mingil juhul Moskva provokatsioonidele ja šantaažile järele anda. Okupatsiooni mälestusmärgi allesjätmine Tõnismäel paneb meie riikliku sõltumatuse kahtluse alla. Mõõt on täis. Viimne aeg tegutseda.\nViisteist aastat ei tehtud midagi. Nii juhtus see, mis möödunud aasta 9. mail juhtus. Ent küsigem teisiti: juhtus – mis? Tallinna südalinnas lehvitati punaseid lippe, avalikus kohas joodi avalikult viina, räusati, vibutati rusikaid. Ühe sümboli äärmuslased olid valmis teise sümboli äärmuslastel nina lömmi ja kulmu rulli lööma.\nVastik, vastik, vastik! Me kõik oleme näinud – kui mitte oma silmaga, siis TV vahendusel igatahes – tänavarahutusi, autode põletamisi, kaupluste rüüstamisi Pariisis, Londonis, Berliinis…. Me ei taha, et midagi samasugust toimuks Tallinnas. Kui keegi annab garantii, et pronkssõduri küüditamine punktist A (Tõnismägi) punkti B (???), lahendab paljude meeli kuumaks kütnud probleemi, siis, jah – O.K. Let’s do it.\nTeine võimalus on teha sedasama, mida tehakse meist läänepool. Seal üritatakse ninameeste preventiivse kammimisega mõeldavaid rahutusi eos summutada. Kui see ei õnnestu, kasutatakse märulipolitsei abi ning oskusi.\nTõenäoliselt oleks meilgi otstarbekas, et XI riigikogu suurendaks märulipolitsei rahastamist ja laiendaks mõnevõrra ta volitusi. Ja hangiks korratagamisele avalikkuse toetuse. Kui eriti agarad provokaatorid – lehvitagu nad punast või sinimustvalget lippu – suudetaks kiiresti ära koristada ja hoitaks mõned tunnid soolaputkas, võidaksime lõppkokkuvõttes kõik. Hea too lahendus ei ole, kuid on lahendus siiski. Vähemasti kasutavad meie partnerid seda oma kodus ja sageli edukalt.


Sünnitusjärgne depressioon — millal see tekkida võib? Kuidas ära tunda ja kuidas ravida? - NAISTEKAS\n13.juuli 2020 16:01\n“Sünnitusjärgne depressioon algab tavaliselt kaks–kolm kuud pärast lapse sündi. See on haigus ning vajab ravi," paneb Evert südamele.\nPsühholoog toob ka välja, et sünnitusjärgsele depressioonile viitavad huvipuudus igapäevategevuste vastu, elurõõmu vähenemine, meeleolu kõikumine, pidev väsimus, kurbus- ja rahutustunne, ärevus, sage häbi- ja süütunne, raskused lapsega hakkama saamisel, iseenda hooletusse jätmine, üksindustunne, iseenda või lapse vigastamise mõtted, keskendumisraskused.\n"Kui sümptomid on kestnud kauem kui kaks nädalat ja tunned, et ei tule olukorraga enam toime, pöördu perearsti, psühhiaatri või psühholoogi poole," julgustab ta. "Kõige tõhusam ravi on ravimite ja psühhoteraapia kombineerimine."\nSeda, kas depressiooni ravi on võimalik ravimiteta, peab otsustama koostöös psühhiaatriga. "Kõikide juhtumite puhul ei ole vaja ravimeid võtta, kuid seda saab hinnata psühhiaater selle põhjal, millises seisus on ema, kui kaua on sünnitusjärgse depressiooni sümptomid kestnud ja kas emal on tugivõrgustik, kellele ta saab loota," lisab Evert.\nLoe ka kolme väikese lapse kogemuslugu eriajakirjast Beebi.\nOle tähelepanelik! Iga tähemärk kasutab manipuleerimiseks erinevat moodust ja osad neist on eriti inetud (15) 24.06.2020


Jooga mõju on juba läbi hingamise suurem ja sügavam kui tavapärase füüsilise treeningu puhul - Eesti Naine\nJooga mõju on juba läbi hingamise suurem ja sügavam kui tavapärase füüsilise treeningu puhul\nAili Jõeleht õpetab Šivananda joogat, mis tugineb viiele printsiibile: õiged harjutused, õige hingamine, õige lõdvestus, õige toitumine, positiivne mõtlemine ja meditatsioon. Elukiri\nJoogaga tegelemine on levinud ja populaarne, ent algaja võib joogatundi valides hätta jääda, sest erinevaid võimalusi ja stiile on ohtralt.\nMis on valiku tegemisel kõige tähtsam ja kuidas leida õpetajat? Millised on riskid, kui soovid hakata joogat harrastama vanuses 50+? Millega tuleb arvestada, kui võtad jooga oma elu osaks?\nVali õpetajat, mitte stiili\nArstiks õppinud Maimu Opmann on joogat õpetanud 1997. aastast.\n„Mina erinevatest stiilidest jooga puhul ei räägiks. Stiil on inimese väljamõeldis, jooga aga lähtub inimesest endast ning sellest hetkest ja olukorrast, kus ta parasjagu on. Üle viiekümneaastased on riskigrupp, sest just siis võivad hakata paljud tervisehädad välja lööma. Mina ei julge öelda, et tee just teatud stiili ja siis probleemid lahenevad,“ räägib ta. Kui selg on haige, tuleb sellega arvestada, kui on unehäired, peavalud või südamehaigused, tuleb neid arvesse võtta. „Jooga tuleb teha sobivaks inimese jaoks, mitte suruda ennast mingi stiili sisse. Ja kui tervis on korras, võib teha mida iganes,“ lisab Opmann.\nMöödunud suvel Eestis esimese joogafestivali korraldanud kundalini jooga õpetaja Merit Raju tundi 50. eluaasta piiri ületanud joogahuvilised enamasti ei jõua.\n„Minu tunnid võivad raskeks osutuda ja mõni võib ka šoki saada. Vanemaealistele sobib eakaaslasest õpetaja paremini. Seenioride tunnis arvestatakse kehaliste piirangutega rohkem: istutakse hoopis toolil, mitte põrandal nagu tavalistes grupitundides,“ toob ta näite. Raju sõnul sobib eakamatele klassikaline jooga, aga õpetajaga tasub aru pidada.\nKundalini jooga õpetaja Eha Kooser jõudis ise joogani 48-aastaselt. „Mina jäin kohe kindlaks kundalini joogale. Inimene peakski lähtuma äratundmisest, mis tema jaoks õige on. Jooga ei ole kõigile. Vaja on pühenduda ja seda ei saa keegi käskida. Jooga on nagu söömine, hingamine ja hambapesu, mida tuleb teha iga päev. Joogapraktika on üks osa elust, aga see hirmutab inimesi,“ räägib Eha ja toob näiteks, et kui tal on sada õpilast, siis tundides käima jääb neist kümme. Ülejäänud loobuvad niipea, kui raskeks läheb.\n„Šivananda jooga on klassikaline joogasüsteem, mis tugineb viiele printsiibile: õiged harjutused, õige hingamine, õige lõdvestus, õige toitumine, positiivne mõtlemine ja meditatsioon,“ tutvustab joogaõpetaja Aili Jõeleht. Šivananda, kes oli elukutselt arst, valis tuhandetest joogaasenditest välja 12 põhilist, mis on inimkehale kõige kasulikumad. Need harjutused sobivad kõigile, ka lastele ja vanematele inimestele. „Harjutusi mugandatakse vastavalt inimese kehale. Inimesed on erinevad, aga oma keha võimalusi peab igaüks ise tunnetama. Minu tunnis käib näiteks 75-aastane naine, kes seisab vabalt pea peal,“ märgib Jõeleht, kelle tunnis osalevad õpilased vanuses 12–75 eluaastat.\nJoogaharjutused keskenduvad eelkõige selgroo tervisele ja kui säilitada selgroo painduvus ja tugevus õigete harjutuste abil, paraneb inimese vereringe, närvide toitaine- ja hapnikuvarustus ning kogu keha püsib kauem nooruslikus vormis.\nKui hakata joogat harrastama vanuses 50+, tuleb arvestada, et üleminekueas tekib organismis palju muutusi. „Hormonaalne muudatus on väga suur. Tabada võivad kuumahood, ärrituvus, seljahädad, unehäired, üliemotsionaalsus, peavalud, liigesevalud, seedehäired, kaaluprobleemid... Terviseriske tuleb endale teadvustada. Ja ehkki võib tekkida tugev soov noorusest kinni hoida, siis treeningutega ei tohi järsku alustada ega ka neid järsku järele jätta,“ õpetab Opmann.\nMaimu Opmann, kes on õppinud ja ka praktiseerib joogateraapiat, ei luba oma rühmatundidesse inimesi, kel on äsja olnud operatsioon, keda vaevavad ägedad seljavalud, astmaatilised atakid, südamepuudulikkus või kõikuv vererõhk. „Grupitunnis kõik käia ei või, aga joogaga alustada saab ka individuaaltunnis. Keskendun seal just selle inimese kehale ja vajadustele ning paneme kokku individuaalse skeemi, kuhu kuuluvad keha liigutused, hingamised, kujustamine, meditatsioon, helid... Joogateraapia üheks osaks on inimese vaimse plaaniga tegelemine,“ tutvustab ta.\nKas joogaga võib endale liiga teha?\nEha Kooseri sõnul võib inimene endale liiga teha oma rumalusest. „Tüüpiline häda on see, kui tullakse esimest korda joogatundi ja tehakse harjutusi liiga suure jõuga. Joogaharjutust tuleb teha nii, et tunneksid ennast hästi. Rasked kohad tuleb ületada lubamisega, mitte jõuga,“ õpetab ta ja lisab, et inimene peaks kindlasti õpetajale ütlema, kui ta pole varem joogaga kokku puutunud või kui tal on tervisehädasid. „Samas tuleb arvestada sellega, et kõik, mida tahame elus muuta – ja seda me jooga kaudu ju tahame –, tuleb läbi raskuste. See võib kaasa tuua halba enesetunnet, peavalu, haigestumist, mida aga ei pruugi aga karta. Jooga on hinge teenimine ja oma eluülesande lahendamine, see ei ole keha treenimine,“ rõhutab Eha.\n„Joogaõpetajana küsin uutelt õpilastelt nende terviseprobleemide kohta, ent vastutus jääb siiski inimesele endale,“ räägib Raju. Tähtis on enese tunnetamine, aga enamikul inimestest pole enesetunnetus paigas ja sageli ütlevad algajad joogatundides käijad, et nad saavad alles õhtul või järgmisel päeval aru, et on endale liiga teinud. „Selgrooprobleemide korral on oht tunnis üle pingutada. Kehalise kasvatuse tundides õpetati meid täitma norme, mitte kuulama oma keha,“ märgib Merit.\nKeha on parim õpetaja\nJoogatundi valides on mõistlik ka õpetaja tausta uurida. Üks asi on inimlik sobivus ja meeldivus, ent hea õpetaja on ka hästi koolitatud. „Inimese keha ja psühholoogia tundmise poolest peaks õpetaja olema väga kõrgel tasemel: tundma anatoomiat, bioloogiat, füsioloogiat; teadma, kuidas toimivad hormonaal- ja närvisüsteem. Hea, kui ta valdab Hiina meditsiini, reikit, ajurveedat. Õpetajal tuleb endal pidevalt väga palju juurde õppida,“ tutvustab Kooser.\nMaimu Opmanni sõnul on samuti tähtis, et õpetaja sobiks, ent õpetajast olulisem on oskus jälgida iseennast: „Jooga võib ka väga palju halba teha, kui inimene ei jälgi ennast, vaid püüab teha kõike just nii, nagu õpetaja ees teeb.“\nKui inimesel on terviseprobleemid, tuleks sellest rääkida oma joogaõpetajale. Ja kui õpetaja ütleb, et tema vastutust ei võta, siis pole Maimu arvates vaja ka sinna tundi minna. Risk on liiga suur ja seda mõlemale osapoolele. „Jooga mõju on juba läbi hingamise palju suurem ja sügavam kui tavapärase füüsilise treeningu puhul ning seetõttu on ka traumaoht suurem.\nAili palub inimesel, kellel on olnud trauma või operatsioon, enne tema tundi tulemist arstiga konsulteerida: „Ma ei ole meedik ega saa vastutust võtta. Ja kui kehas midagi tunda annab, siis esialgu tehakse harjutusi just nii palju, kui keha lubab. Tänu õigele hingamisele ja harjutustele hakkab keha ennast varsti ise tervendama.“\nVahel tuleb tal manitseda endale mitte liiga tegema just sportlase taustaga inimesi, kes ülehindavad oma keha võimekust. Iga inimene peab tunnis ise tunnetama oma keha märguandeid ja vastavalt sellele tegutsema. Iga päev on keha erinev ja tuleb olla väga tähelepanelik. Ka tavaelus peaks jälgima, et keha poleks pinges, et selg oleks sirge. Tähtis on jälgida ka hingamist.\nEha Kooseri sõnul ei ole joogas midagi üle jõu käivat, kui inimene lähtub oma kehast. Ka talle endale on paigaldatud puusaprotees ning füüsilise töö võime on väike, ent see ei sega joogategemist: „Vastupidi, just nii saan ennast ise aidata. Muidugi on märksa mugavam istuda arsti ukse taga ja oodata, et keegi ütleks, mida peab tegema, et oma hädadest ja valudest lahti saada. Tabletivõtmiseks läheb aega minut, aga joogat pead võib-olla paar tundi tegema, et selle päevaga hakkama saada.“\nJoogaga tegelemise juures pole oluline vanus, vaid äratundmine. Harjutusi saab teha jõukohaseks vastavalt inimesele. Viljandimaal ja Tartus joogatunde andva Eha juurde on viimasel ajal tulnud päris palju eakamaid, ka üle 70-aastaseid inimesi. „Joogavõimlemise tundides me vaatamegi, kuidas saab minna mingisse asendisse, näiteks peapealseisu. Eakamatel inimestel on sageli segavaks asjaoluks see, et nad on veendunud oma väikestes kehalistes võimetes. Tullakse rääkima, et ei saa valu pärast küünarnukki liigutada või et põlve ei saa painutada... Kõigil on alguses valus, aga tasapisi harjutades lähevad liigesed paindlikumaks ja valu väheneb,“ selgitab ta. Kundalini jooga tunni osaks on ka mantrate laulmine. Eha räägib, et pahatihti ei julge inimesed häält teha, sest mõnel on algklasside lauluõpetaja negatiivne hinnang igaveseks võtnud julguse suud lahti teha.\nAili Jõeleht rõhutab, et erinevalt kõikidest teistest kehakultuuri liikidest on jooga ainus, mis tegeleb nii keha kui vaimuga. „Mõõdukad ja järjekindlad joogaharjutused muudavad enesetunde paremaks, lõdvestavad ja muudavad meele rahulikuks. Jooga harrastamise juures on kõige tähtsam järjepidevus.“\nMaimu Opmann usub, et kui inimese elus on tasakaal kadunud ja tekib vajadus abi otsida, siis on jooga täiesti õige koht. Ta soovitab rääkida õpetajaga, küsida, millised on tunni rütm ja nõudmised, ning osaleda proovitunnis: „Tuleb valida õpetaja ja koht, kus süda on rõõmus ja enesetunne hea. Ei pea olema tubli teiste jaoks!“\nAnne Valk: jooga aitas mul sundmõtetest vabaneda\nAlustasin joogaga tegelemist 57-aastasena, kusjuures varem polnud ma üheski joogatunnis käinud. Mu tervis pole kunagi olnud nii hea, et mingit spordiala tõsisemalt harrastada.\nJooga tuli minu ellu poolteist aastat tagasi, kui mul oli väga raske aeg. Kõigepealt läks hooldekodusse ämm, siis jäi haigeks ema ja seejärel sai mees insuldi. Jäin vaid poole kohaga tööle, et kõiki hooldada... Aga kõige raskem oli hakkama saada oma mõtetega: süüdistasin juhtunus ennast. Otsisin väljapääsu ja siis nägingi kuulutust, mis kutsus joogatundidesse. Läksin kohale, uurimata, millega täpselt tegu. Arvasin, et jooga võiks mulle sobida, kuna tegemist pole vaid füüsiliste harjutustega. Läksin vabanema sundmõtetest, pealegi olid mul tekkinud unehäired ja muidki hädasid. Kundalini jooga sobis mulle: omaette olek, mõtlemine ja hingamine tõid mu maa peale tagasi.\nOlen nüüdseks paljudest hädadest vabanenud: ammu pole olnud liigeseprobleeme (mul oli diagnoositud liigesereuma, osteoporoos ja neerupuudulikkus). Kui mõtlemine on korras, siis haigused taanduvad.\nOma keha ma alguses jälgida ei osanud. Olen tugev inimene ja emotsioone välja ei näita, aga joogatund oli koht, kus sain olla nõrk ja ka nutta, kui vaja. See oli tohutu vabanemine. Tunnetan nüüd keha võimalusi ja vaatan ise, milliseid harjutusi ja kui palju ma oma seljaga teha saan. Kodus ma spetsiaalselt harjutusi ei tee, sest ei tunne selleks vajadust. Meditatiivset istumist teen küll: lihtsalt hingan ja lasen mõtted vabaks. Enesetunnetamine on kõige olulisem. Ja muuseas, täiesti märkamatult olen selle poolteise aastaga kaotanud 12 kilogrammi oma kehakaalust.\nRäägin ka oma sõpradele, et kui keegi on vähegi omadega puntras, siis jooga aitab raskest seisust välja.\n- Jooga tegeleb inimese keha, vaimu ja hingega. Õige stiili leidmisest tähtsam on leida õige õpetaja. Uuri õpetaja käest tema ettevalmistuse ja kogemuse kohta; küsi, milline on tunni raskusaste ja tunni rütm.\n- Terviseprobleemidest teavita õpetajat alati enne tunniga alustamist. Tervisehädade puhul on vaja individuaalselt läheneda. Ülitarvilik on ise oma keha kuulata ja enesetunnet jälgida ning mitte üle pingutada.\n- Kasu joogaga tegelemisest: paraneb tasakaal, tugevneb immuunsüsteem, lõdvestub närvisüsteem, paraneb liigeste liikuvus ja soolestiku töö, õpid igas olukorras rahulikuks jääma.\n- Varustusest vajad vaid joogamatti, mugavat riietust ja pleedi. Joogatundide hinnad Tallinnas jäävad enamasti 5–8 euro piiridesse, mujal võib tunnitasu olla mõnevõrra odavam. Paljud õpetajad ja klubid pakuvad kuu- või mitme korra kaarte.\n- Joogatundide kohta leiab infot internetist joogastuudiote ja spordiklubide lehekülgedelt. Infot õpetajate kohta koondavad ka näiteks saidid www.jooga.ee; www.sivanandajooga.ee/; www.kundaliniyoga.ee/et/.\nElukiri, aprill 2013


Päevakommentaar: Punane vaip või punane joon? | Müürileht\nSee juhtub vist Tallinnas esimest korda, et KOV valimiste eel on lisaks tavapärasele fookusele – autoteedele, lasteaedadele ja putšilubadustele Keskerakonna vastu – päevakorda tõusnud ka jalgratturite liikumisvõimaluste parandamine (ning kvaliteetne avalik ruum laiemalt) pealinnas.\nKristen Michal ja oravapartei rattalinnapea Pärtel-Peeter Pere tõid Reformierakonna valimisnimekirja linnavalitsusse jalgratastega. Sotside Põhja-Tallinna esinumbrid Raimond Kaljulaid ja Natalie Mets pedaalivad mööda Kalamaja, lubavad kergliikluse eelistamist ning toruporno asemele põõsaid istutada. Samal ajal võttis Tallinnat monarhiana valitsev Keskerakond aga repertuaari vana hea pakazuhha ehk võõpas linna punased vaibad, mida turundati suurejoonelise rattastrateegia osalise elluviimisena, kuigi keegi täpselt ei tea, miks ja mismoodi see kõik toimus, nagu võib lugeda eilsest artiklist Eesti Ekspressis. Boonusena anti sulg sappa kurikuulsale Tomati-Talvole. Jalgratturid on järsku – osaliselt ka tänu elektritõukside populaarsuse kasvule – sattunud meediatsükli epitsentrisse ja hoolimata põhjustest on see juba iseeneses suur asi. Kuhugi on tekkinud mõra ja loodetavasti hakkab see nüüd pidurdamatu paratamatusega laienema.\nOmetigi ei ole kriitiline mass linnavalitsuse sammudega rahul – maha valatakse ebavajalikult palju kallist, kiiresti kuluvat ja keskkonnale kahjulikku värvi. Kuigi jalgrattaradade nähtavus paraneb, ei muutu sellest laiem liikluskultuur koos oma mitteametliku 60km/h piirkiiruse, pohhuistliku parkimise ning kollase tule alt kiirendamisega. Pahased on ka jalakäijad ning muidugi jalgratturid ise, kelle jaoks on tegelikkuses loodud b- või c-kategooria lahendus. Linnavalitsus ja kergliiklejad näikse elavat paralleelsetes universumites – esimeses neist räägib abilinnapea Eha Võrk Tallinnast kui rattaparadiisist ja mingisuguse seletamatu anomaalia najal valiti Tallinn ka 2023. aasta Euroopa Roheliseks Pealinnaks, mida elektroonilistel liiklustabloodel ka uhkelt reklaamitakse. Teises laseb jalgrattur endiselt äärekivide, jalakäijate, 60km/h sõitvate autode, eikusagil algavate ja lõppevate punaste joonte vahel slaalomit.\nAktiivselt ja igapäevaselt jalgratast liikumisvahendina kasutavate inimeste hääl on valimistel veel osakaalult marginaalne, aga kuna nende hulgas on mitmeid aktiviste, ajakirjanikke ja avaliku elu tegelasi, siis see hääl võimendub. Telesaade „Laser”, sotsiaalmeedia aktivist mitte_tallinn või ka linnastrateeg Pärtel-Peeter Pere tegelevad muu hulgas regulaarselt sellega, et autole alternatiivseid liikumisviise pildis hoida. Niisamuti üha kasvav hulk uusi kodumaiseid tõuksi- ja rattatootjaid. Ma ise olen nii tõuksikasutaja, jalakäija, rattur kui ka autojuht ja kasutan pealinna skisofreenilist linnaruumi igapäevaselt eri perspektiividest. See, mis tehti, on küll porno, mitte mõnus, pehme ja glamuurne punane vaip, kuid loodan, et pornole järgneb juba erootiline draama ja peale seda tuleb ühel päeval ehk tõeliselt hea art house, milles saab näha pakazuhha-kultuuri lõppu.


Soome laevatehas Poola firmale\nKonkureeriva pakkumuse on Masa Yardsi ostuks teinud ka firma oma töötajatest kokku pandud Soome investorite grupp.\nSel nädalal külastasid poolakad Turu ja Helsingi tehaseid, et valmistada sügiseks ette lõplik pakkumus ja end firma praegustele omanikele ja töötajatele tutvustada.\n«Oleksime nende jaoks parim lahendus,» ütles Gdanski laevatehase juhatuse esimees Janusz Szlanta Soome Kauppalehtile.\nSzlanta sõnul täiendavad Gdanski tehas ja Masa-Yards teineteist suurepäraselt nii oma toodete kui tugevate külgede osas. Kui Poola firma eeliseks on madalad tööjõukulud ja nõrkuseks aegunud tehnoloogia, siis Soome tehastes on olukord vastupidine.\nGdanski laevatehase mullune käive oli 420 miljonit dollarit ning kasum 28 miljonit dollarit. Masa-Yardsi ostmise järel tõuseks firma oma arvutuste järgi maailma laevaehitajate hulgas viiendale kohale.\nMilliste vahenditega Poola firma Masa-Yardsi ostu rahastataks, on esialgu lahtine. Kauppalehtile kinnitas Janusz Szlanta, et firmal on piisavalt potentsiaali nii aktsiaostu rahastamiseks kui käibekapitali tarvis.\nSzlanta sõnul ei tarvitse Soome tehase töötajatel oma tuleviku pärast muretseda, sest tehaste sulgemist ei kavandata.\n«Ka Ukrainas ja Rumeenias on tööjõukulud väiksemad kui Poolas, kuid see ei tähenda, et nende laevaehitusfirmad oleksid Poola omadest edukamad. Töökohad sõltuvad eelkõige efektiivsusest ja tehnoloogiast,» ütles Szlanta.


Tööpäeva lõpuks oli must masendus mind täielikult hallanud. Üle pika aja võtsin isegi terve 1h lõunapausiks ja oma lauast eemal. Sellest 10 minutit sõin ja ülejäänud 50 minutit lugesin raamatut ja jõin teed. Hea oli, peaks kordama, mitte vaid 10 minutit sööma ja ongi terve lõunapaus. Igatahes, mind tõsiselt rõhub tunne, et ma hoolin vahepeal lihtsalt liiga palju ja teen liiga palju. Vähemalt kui seda võrrelda teiste töömahuga ning palganumbriga. Oskaks ma vaid ükskõiksem olla ja lihtsalt päeva mööda lasta ja endast minimaalset anda. Aga ma ei oska!\nKodune kanapirukas, Twix, vein ning kalli kaasa juuresolek on vähemal tuju tunduvamalt paremaks teinud. Ma tõsiselt vajan puhkust! Ei suuda kuu lõpu riigipühi ära oodata ning Eesti reisi juulikuus pooleteiseks nädalaks. Eesti reisiks on kindel kava Excelis valmimas, et kõik vajalik tehtud saaks. Augustis tulen uuesti loodetavasti, seekord üksinda ja lihtsalt puhkaks ja jooks šampust. Ma ei suuda ära oodata noh!!!\ntikker 13 April 2011 at 19:17\ntuttav tunne. näed igal pool tegemist vajavaid asju ja rabad nii, et higi väljas... samas kui kolleegid (kelle palk on sama või isegi suurem) on palju lebomad ja ei lase ennast ümbritsevast häirida.\nkusjuures mina ei tea, mida selle vastu teha :D ma ei suuda kah lihtsalt külmalt vahtida, kui midagi tegemist vajaks. tuleks leida selline töö, kus kolleegid on sama usinad kui sina või koormus pole lihtsalt nii suur...\nkui sa suvel kaks korda eestisse tuled, siis ometi ju peaks pärnu jaoks ka aega jätkuma :P mul täitsa ükskõik, kas juulis või augustis :D


Ita Ever - Eesti filmi andmebaas\nNäitleja Ita Ever (kodanikunimega Ilse Ever) on sündinud 1. aprillil 1931 Paides. Isa Alfred Ever oli meesterõivaste kaupluses äriteenija, ema Nadežda Ever (neiuna Stepanova) pidas juuksuriäri. Kui Ita oli nelja aastane, kolis pere Tallinnasse. Haridustee algas Tallinna 14. algkoolis (1939–1940), jätkus 1940. aastal Tallinna 8. algkoolis, mis liideti 1944. aastal Tallinna 4. keskkooliga, mille Ever lõpetas 1950. aastal. Keskkoolist sai alguse ka tema kirjanduse- ja teatrihuvi, mis viis tüdruku töönduskooperatsiooni näiteringi, kus õige pea pakuti talle nimiosa Aleksei Arbuzovi „Tanjas“. Järgnes rida teisi rolle, kus ta mängis peamiselt peaosi – noori naisi. Ja kuigi Everi üks soove peale keskkooli oli minna Tartusse arstiks õppima, valis ta siiski Moskva Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatriinstituudi (GITIS), mille eesti stuudios ta õppis aastatel 1950–1953. Lõpetamise järel suunati kogu lend, 24 inimest, tööle Tallinna Draamateatrisse. Alates 1953. aastast kuni tänaseni on Ita Ever Eesti Draamateatri näitleja, kuigi mõned rollid on ta külalisena teinud ka Vanalinnastuudios.\nPeale teatritöö on Ita Ever esinenud väga palju estraadil, mänginud kuuldemängudes ja esinenud raadios („Meelejahutaja“ 1970–1990. aastad, „Naksitrallid“ 1999), telelavastustes („Surm käib ümber Diana“ 1975, „Kosmogoonia“ 1978, „Evergreen show“ 1981, „Tema Majesteet Komödiant“ 1983, „Viimane suvi“ 1987, „Sa oled koor minu kohvis“ 1999), seriaalides „Salmonid“ 1993–1995, „V.E.R.I“ 1995–1997, „Kodumaa parim poeg ehk Eriagent 1188“ 2001, „Õpetajate tuba alates“ 2003). Mikk Mikiver on teinud 1986. aastal temast filmi „Olete te õnnelik, Ita Ever?“, samuti on temast kirjutatud neli raamatut: „Ita Ever“ 1991 (Helle Tamm), „Ita Ever. Elu suuruses“ 2006 (Margit Kilumets) ning 2021. aastal „Ita Ever. Lava on elu” (koostaja Sirje Endre) ja „Ita Ever“ (Anne Veesaar, Anneli Aasmäe-Pender).\nFilmides on Ita Ever mänginud alates 1950ndatest, debüüdiks Reeda roll Herbert Rappaporti mängufilmis „Andruse õnn“ (1955), aga esimese päris filmipeaosani jõudis ta 1978. aastal Arvo Kruusemendi filmiga „Naine kütab sauna“. Kruusement: „Ma ei kutsunud Itat isegi proovivõtetele. Fotoproovi tegime ära, panime grimmi peale ja ei mingit jukerdamist enam! /---/ Selline lihtne lookene, aga Ita mängis oma rolli suureks – ja tuligi film. Näitleja oma isikupära ja auraga loob ju võimalused, et režissöör saaks üldse midagi teha. /---/ Mina tegin vähe filme, aga ma olen alati imestanud, miks ei kasutatud Itat tema hiilgeaegadel rohkem. Tema oleks kandnud peaosad välja.“ (Kilumets, M. (2006). Ita Ever. Elu suuruses. Tallinn: Ajakirjade Kirjastus, lk 115-117.) Anu rolli eest filmis „Naine kütab sauna“ tunnustati Everit I Nõukogude Eesti filmifestivalil (1980) parima naisnäitleja preemiaga. Ita Ever on mänginud ka vene filmides, näiteks „Endhouse’i mõistatus“, „Nõid“, „Merevaigust tiivad“ ja „Musträstaste saladus“ (Mosfilm, 1983), viimases kehastatud miss Marple roll tegi Everi populaarseks kogu Nõukogude Liidus.\n2016. aastal pälvis Ita Ever oma rohkem kui poole sajandi pikkuse filmikarjääri eest Pimedate Ööde filmifestivali elutööpreemia.\nIta Ever oma filmirollidest:\nIta Ever, samaja lutšaja miss Marple - Kultuur\nTuumalu, T. (2016). Ita Ever, samaja lutšaja miss Marple [intervjuu PÖFFi elutööpreemia saamise puhul]. Postimees, 14. nov, lk 18-19.\nETV-s 1984. aastal valminud saade „Filminäitleja Ita Ever“, https://jupiter.err.ee/1608154717/filminaitleja-ita-ever\nIta Everi poeg abielust näitleja ja lavastaja Eino Baskiniga (1929–2015) Roman Baskin (1954–2018) oli samuti näitleja ja lavastaja.


Tallinna Puuetega Inimeste Koda sai Microsoft Eestilt kopsaka annetuse - ärileht.ee\nTäna andis Microsoft Eesti juht Rain Laane Tallinna Puuetega Inimeste Kojale (TPIK) üle tšeki rohkem kui 700 000 krooni väärtuses.\nSaadud raha eest jätkab TPIK eelmise aastal alanud projekti „Puuetega inimeste arvutiõpe ja internetipunkt”. Projekti raames koolitatakse enam kui sadat erivajadustega noort inimest arvutit kasutama ning võimaldatakse neile ligipääsu Tallinn Puuetega Inimeste Koja arvutiklassile. Lisaks sellele pääsevad kümme noort praktikale erinevatesse tehnoloogiaettevõtetesse, mille seas on näiteks ANC toitlustuskonsultatsioonid, DEET Systems ja E-haus.\n“Ei ole mõtet tuua tööjõudu välismaalt kui meil on olemas inimesed, keda saab koolitada,” ütles Rain Laane. “Töö arvutiga sobib puuetega inimestele väga hästi. Peale koolitust ja kogemuste omandamist praktika käigus, saavad neist Eesti tehnoloogiafirmadele väärtuslikud töötajad. Sarnast, võrdsete võimaluste loomise eesmärki täidab ka meie projekt “Uus algus”, mille käigus erivajadustega noori arvutitega varustame.”\nTPIK juhi Tauno Asuja sõnul on Microsoft Eesti annetatud summa koja jaoks kõigi aegade suurim toetussumma: „Peab ütlema, et nii suures ulatuses ei ole Tallinna Puuetega inimeste Koda mitte kunagi toetatud, ei era- ega avalikust sektorist, ka mitte erinevatest projektifondidest. Siiani on suurimad projektifondi eraldised olnud 300 000 krooni piires.”\nKa eelmisel aastal toetas Microsoft Eesti Tallinna Puuetega Inimeste Koda rahalise annetusega. Toona oli annetuse summa umbes 500 000 krooni.


Politseinädal: kümned liiklusrikkumised - Saarte Hääl\nMöödunud nädala jooksul sai politsei 37 väljakutset ja algatati 40 menetlust. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Juhandi sõnul olid need valdavalt kõik seotud liiklusega.\nPolitseijaoskonda tuli toimetada kaheksa inimest ja kainenema viidi üks. Viie alaealise vastu alustati väärteomenetlust seoses alkoholi tarvitamisega.\n29. veebruaril teatati politseile, et 57-aastane mees läks kodus kallale elukaaslasele ja lõi teda. Algatatud on kriminaalmenetlus.\n4. märtsil varastas 36-aastane mees Kuressaares kauplusest pudeli viina, tema vastu alustati väärteomenetlust.\n5. märtsil avastati, et Orissaare vallas Salu külas on tanklast varastatud 850 liitrit bensiini. Alustati kriminaalmenetlust ja tekitatud kahju suurus on selgitamisel.\nNädalaga jäi vahele ka paar joobnud juhti. 2. märtsil kõrvaldati Lääne-Saare vallas autoroolist purjus 46-aastane mees, kelle vastu alustati kriminaalmenetlust. 5. märtsil tabati Kuressaare linnas 18-aastane joobetunnustega noormees, kes juhtis sõiduautot. Algatatud on väärteomenetlus.\nMenetlus algatati ka kolme alaealise vastu, kes ei kandnud pimedal ajal helkurit, ja kahe alaealise vastu, kes jalgrattaga sõites ei kandnud jalgrattakiivrit.\n“Kevad on käes ning kergliiklejate turvalisus on oluline ja tähtis teema. Helkuri kandmine hämaras ja pimedal ajal on oluline igal pool. Jalgrattakiivri kandmine on kohustuslik kuni 16-aastastele, laste oma turvalisust silmas pidades,” rõhutas Juhandi.\nMaanteeametil on praegu käimas kampaania, mis tuletab meelde, et nutiseadmete ja kõrvaklappide kasutamine liikluses on ohtu tekitav.\nEsmaspäeval toimus üle-eestiline “Kõik puhuvad” reid. Saaremaal oli sõidukijuhte kontrollimas 15 korravalvurit. Meelis Juhandi sõnul kontrolliti 634 juhti ja alustada tuli kaht väärteomenetlust juhtide vastu, kes olid tarvitanud alkoholi. Üks juht tabati Lääne-Saare vallas, teine Kuressaares.\n“Reid algas hommikul kell seitse ja kestis keskpäevani. Üks joobes juht avastati kohe hommikul, kui reidiga algust tegime, ja teine pärast ühtteist, kui hakkasime reidi juba lõpetama,” rääkis Juhandi.


täheread: Lugemise väljakutse 2018\n53-st teemast sai täidetud 37 ja lisaks lugesin veel kolm teemakuu raamatut. Kokku lugesin läbi aasta jooksul 42 raamatut ja 10 119 lehekülge. Rohkemaks kahjuks aega ei leidnud, vahele jäid mõned hirmutavad teemad (näit ulme ja tondid) ning ka mõned raamatukogu külastamisega seotud teemad, sest pigem loen isiklikke teoseid või kasutan e-raamatukogu. Loodan siiski, et sellel aastal suudan lugeda raamatuid rohkem kui 42 (aastal 2017 oli loetud teoste arv 39).\nStatistikat veel niipalju, et lugemise väljakutse grupis jõudsin tutvustada 17 raamatut. Eeesti kirjanike teoseid oli 8 ja väliskirjanike teoseid 34. Naisautorite raamatute arv ületas napilt meesautoreid, vastavalt siis 23 ja 19.\nRoald Dahl „Kaheksa ootamatut lugu“ - väga omapärased lookesed.\nAnthony Bourdain „Avameelselt köögist“ - teema söök ja köök huvitab mind alati.\nTea Lall „Ära armasta mind enam“ - valus, kuid kohati nagu meie elust enesest.\nJustin Petrone "Mission", "Kirju Eestist""Peegelmees" - mõnus huumor, kerge lugemine.\nClare Swatman „Enne kui lähed“ - kurb, aga meeldis.\nElin Toona "Ella" - huvitav, sai teda pagulaste elust sõjajärgsel Inglismaal.\nTiina Laanem "Õnnelik jää" - üllatas mind meeldivalt.\nKajsa Ingemarsson "Väikesed kollased sidrunid" - ajaviiteks hea, meeldis eriti restorani teema.\nJoel Haahtela "Täheselge, lumivalge" - aeglane, kuid liigitav ja kurb.\nTriinu Viilukas "Minu Viin" - meeldis, huvitav lugeda.\nSven Regener "Berliini bluus" - mõnus jalutuskäik Berliini tänavatel aastal 1989\nJorma Rotko "Armas Amaliea" - väga huvitav ajalooline romaan.\nSabine Durrant "Valetaja" - kuna oli pisut ebatüüpiline krimka, siis mulle meeldis.\nArtur Erich "Pärast äikest" - tõepärane vaade meie lähiminevikku, meeldis.\nJustin Petrone "Reisikirju" - ei midagi üllatavat, aga mulle meeldis.\nPam Jenoff "Komandandi tütar"- väga raske teema, sünge lugemiselamus.\nOuarda Saillo "Kuu valas pisaraid"- nutma just ei hakanud, aga teema oli kurb küll.\nPajtim Statovci "Minu kass Jugoslaavija" ja David Michie "Dalai-laama kass". Esimene väga omapärane teos meeldis, teine meeldis ka, kuid lootsin varem loetud arvustuste põhjal rohkemat.\n30. Mingi eksootiline maa, (näiteks Mongoolia, Uus-Meremaa, Vietnam vms) kirjaniku teos Kim Thuv "Ru" - väga liigutav ajalooline pilguheit vietnamlaste elule ja samas ka pagulasteemale.\nMari Salo "Jäljed" sai teada nii mõndagi ingerlaste ajaloost\nSujata Massey "Surm lumes" - kriminaalne sündmustik mind väga ei köitnud, kuid tänapäeva elust Tokyos oli huvitav lugeda.\nPascal Quignard "Kõik maailma hommikud" - lõpuni lugesin, kuid polnud just parim lugemiselamus\nA H Tammsaare " Ma armastasin sakslast" Kuigi Tammsaare on üks minu lemmikkirjanikest, siis tundus teos kuidagi liiga aeglane, aga lugemist ei kahetse.\nIsabel Allende "Jaapani armuke"- väga meeldis, vaatamata tõsistele teemadele, on peategelased sümpaatsed.\nKajsa Ingemarsson "Saatuse mäng" - mõnus ajaviitelugemine.\nPaul Viiding "Elu aseaine" - Huvitav tagasivaade Tartu tudengielule.\nRaphaëlle Giordano " Sinu teine elu algab siis, kui sa mõistad, et sul ongi neid ainult üks" - sain loodetud positiivse lugemiselamuse.\nSteven Rowley "Lily ja kaheksajalg" - kummaliselt köitev lugemine\nAmelie "Helge nostalgia" - ajaviiteks hea.\nAino Kallas "Elukaaslane"- pildikesed Oskar Kallase eluloost\nAnthony Bourdain "Keskmisel küps" - mõnus lugemine toidust.\nJesper Parve "Mees 2" - polnudki nii igav, kui kartsin. Selline blogistiili lugemine mulle sobis.\n48. Raamat, mille kaanel on pilt kohast, kus sooviksid hetkel olla -\nKaisa Masso "Minu Portugal" - tekitas soovi Lissaboni külastada.\nKatrin Pauts "Minu Muhumaa" - vastupidiselt paljudele lugejatele, minule meeldis. Mõistsin hästi autori mõttekäike, kuid küsimus on selles , et kas need mõtted avaldada kõigile või mitte.\nKhaled Hosseini "Tuhad hiilgavat päikest" - võimas teos, mõjus valusalt, aga samas üks eredamaid lugemiselamusi sel aastal\nCarol Shields "Kui" - pilguheit kirjaniku argipäeva\nAliis Jõe "Viimane laev" -- üllatav oli nii teos kui ka teose autor (kirjanikunime taga) ja samas lihtne naistekas\nPosted by meeri at 17:11


Ilm 19. oktoobril (2013-2018) - VARA-WEB (vara.ee)\nMis on pildil ja kus see asub? #2175 - Avastades Eestimaad\nArtikleid loetud: 38 674 059 korda\nIlm 19. oktoobril (2013-2018)\nLaupäev, 19.10.2019.a. | Loetud: 1184 korda\nMilline oli ilm 19. oktoobril aastatel 2013-2018.\nOli selge või vähese pilvisusega sajuta ilm. Mitmel pool oli udu. Puhus edela- ja lõunatuul 3-9 m/s. Õhutemperatuur oli 2...8 °C, rannikualadel kuni 12 °C.\nPilvisus tihenes. Hommikupoolikul püsis paiguti udu, pärastlõunal hakkas Loode-Eestist alates vihma sadama. Puhus edela- ja läänetuul 3-9 m/s, õhtul pöördus saartelt alates loodese ja tugevnes põhjarannikul puhanguti kuni 14 m/s. Õhutemperatuur oli 12...17 °C.\nOli pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sadas vihma. Puhus edela- ja läänetuul 8-13 m/s, puhanguti 16 m/s, saartel ja rannikul 10-15 m/s, puhanguti 20-23 m/s. Õhutemperatuur langes hommikuks 7...12 °C-ni.\nOli pilves selgimistega ilm. Ennelõunal sadas mitmel pool vihma, keskpäeval põhja poolt alates sadu lakkas. Puhus lääne- ja loodetuul 5-11 m/s, rannikul puhanguti kuni 16 m/s, õhtul nõrgenes veidi. Õhutemperatuur oli 7...12 °C.\nOli vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Kohati tekkis udu. Puhus lõunakaare tuul 1-7 m/s. Õhutemperatuur oli -4...2 °C, saarte rannikul kuni 6 °C.\nOli vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Puhus kagutuul 3-8 m/s, saartel kuni 11 m/s. Õhutemperatuur oli 3...7 °C.\nOli vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Paiguti oli udu. Puhus muutliku suunaga tuul 1-6 m/s. Õhutemperatuur oli -5...1 °C, rannikul kohati 6 °C.\nOli pilves selgimistega sajuta ilm. Puhus muutliku suunaga tuul 1-7 m/s. Õhutemperatuur oli 6...10 °C.\nMandri-Eestis oli öö vahelduva pilvisusega, öösel jõudis saartele vihm, mis kiiresti üle mandri levis. Õhtuks ilm paranes, kuid hilisõhtul jõudis kohale uus sajuala. Puhus lõunakaare tuul 5-11 m/s, rannikul 14-19 m/s, õhtu poole tuul nõrgenes 5-10 m/s. Õhutemperatuur oli öösel -6...6 °C, päeval 3...13 °C.\nIlm oli pilves selgimistega, öösel sadas paljudes kohtades vihma, paiguti ka lund. Õhtuks sadu lakkas. Puhus loodetuul 17-19 m/s, õhtul läänetuul 21-24 m/s. Õhutemperatuur oli öösel -1...+6 °C, päeval 4...10 °C.


Eesti Pank: SKP kasv tugines teises kvartalis suuresti sisenõudlusele – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: buum, Eesti, Eesti Pank, ehitus, eksport, ettevõte, hind, hinnad, indeks, inflatsioon, investeering, Kaspar Oja, kasum, kvartal, maja, majanduskasv, Matek, mõis, nõudlus, palgatõus, pank, prognoos, sektor, SKP, statistika, Statistikaamet, tööstus, väärtus, valitsus, võrdlus\nSKP tase ületab potentsiaali\nMajandus ei vaja lisastiimulit\nEkspordi hindade kasv aitab kasumeid taastada ja leevendab kuhjunud tasakaalustamatust\nEesti SKP kasvas teises kvartalis aasta võrdluses 5,7% ja kvartali võrdluses 1,3%. Ekspordi hinna kiirem kasv aitab ettevõtjatel taastada kasumeid, mis viimaste aastate jooksul tööjõukulude kasvu tõttu vähenesid. See aitab vähendada varem esile kerkinud tasakaalustamatuse ilminguid.\nMajandustsükli seisu kirjeldavad ettevõtete küsitlusandmed (sh hinnang tööjõupuudusele ja tootmisvõimsuse rakendatusele) ületavad majandustsükli keskmist ehk näitavad, et majanduse maht on kestlikust tasemest pigem suurem. Buumist võib olla veel vara rääkida, aga selge on see, et valitsusel pole praeguses olukorras mõtet majandust rohkem stimuleerida. Kuna majanduskasv on kiire, oleks mõistlik koguda reserve kehvemateks aastateks.\nKiiret kasvu varjutab enim see, et eksportiva sektori panus majanduskasvu oli väliskeskkonna tugevnemisest hoolimata ootamatult nõrk. Töötleva tööstuse lisandväärtus kasvas vaid 1,4% ja eksportki kasvas väga aeglaselt. Eri andmeallikad annavad siiski üksteisele vastukäivaid signaale, näiteks töötleva tööstuse toodangu mahuindeks kasvas samal ajal lausa 8%. Seetõttu ei tasu ühe kvartali andmetest teha liiga kaugele ulatuvaid järeldusi. Töötleva tööstuse ettevõtete hinnangul vähenes tootmisvõimsuse rakendatus teise kvartali jooksul laiapõhjaliselt – langus oli suurem harudes, mis tunnetasid ka tööjõupuuduse teravnemist. Praegu on siiski veel vähe andmeid väitmaks, et tööstussektor ei saa seadmeid rakendada, kuna töötajaid pole võimalik juurde leida.\nNõudlusteguritest hoogustas majanduskasvu kõige rohkem investeeringute kasv. See on iseenesest hea, sest investeeringuid on vaja tootmispotentsiaali suurendamiseks. Kasvu taga olid aga peamiselt investeeringud transpordivahenditesse ja ehitusse, mis tõenäoliselt tootlikkuse kasvule palju kaasa ei aita. Masinatesse ja seadmetesse tehtud investeeringute maht kasvas SKPga samas tempos.\nHea on see, et ekspordi kesisest ja investeeringute kiirest kasvust hoolimata oli netoekspordi panus nulli lähedal. See näitab, et välistasakaal palju ei muutunud ja majanduskasvu rahastati suuresti kohalikest vahenditest.\nHinna kasvu taastumine on varasemate aastatega võrreldes ettevõtjate olukorda muutnud ja see aitab neil kasumit kasvatada. Eesti ettevõtjad on eksporditurul hinnavõtjad ehk nad peavad üldjuhul leppima turul juba väljakujunenud hindadega. Viimaste aastate palgatõusu pole aga aeglase inflatsiooni juures õnnestunud hindadesse üle kanda ja seetõttu on kasumid kannatanud. Teises kvartalis suurenesid nii ekspordi hinnad kui ka tõusis SKP üldine hinnatase aasta võrdluses ligikaudu 4%, mis aitas kasumeid kasvatada. Ettevõtlussektori kasum kasvas aastaga viiendiku võrra; tööjõukulude kasv oli sellest poole aeglasem, kuid siiski küllaltki kiire.\nKasumite taastumine aitab edaspidi kaasa investeeringute kasvule, mis toetab omakorda tootmispotentsiaali kasvu. Lähikvartalites võib majanduskasvu aeglustada põlevkivisektor. Nimelt mängis viimaste kvartalite majanduskasvus olulist rolli energia- ja põlevkivisektor, mille panus majanduskasvu peaks juba kolmandas kvartalis vähenema. Töötleva tööstuse ettevõtete hinnangud lähikuude toodangule olid juulis samasugused nagu teises kvartalis ega ennusta seega, et tööstuse kasv lähikuudel märkimisväärselt aeglustub.\nTeise kvartali majanduskasv oli märksa kiirem, kui oodati Eesti Panga viimases prognoosis. Lisaks teise kvartali andmete avaldamisele revideeris statistikaamet varasemate perioodide SKPd, mistõttu ei saa varasemaid prognoose uute andmetega võrrelda. Selle aasta esimese kvartali nominaalne SKP kasvas varasemate andmetega võrreldes 1,3%.\nEesti Pank avaldab uue prognoosi 19. detsembril 2017.\nUuem uudis: Rahandusministeerium: Majanduskasv kiireneb koos positiivsete ootustega ››\n‹‹ Vanem uudis: Statistikaamet: Majanduskasv kiirenes II kvartalis veelgi


“Ankur, veel üks ankur!”, Pavel Andrejevitš Fedotov - maali kirjeldus\n"Ankur, veel üks ankur!" - Pavel Andrejevitš Fedotov. 34,5 x 46 maal "Ankur, veel üks ankur!" loodi kunstniku traagilise surma aastal. See Pavel Fedotovi väike lõuend tekitab ahastust. Sureva küünla nõrges valguses on vaevalt eristatav madala laega tuhm sünge ruum.\nJahimehed peatunud - Perov. 119 x 183Perovi teostes on periood, kus meister väldib teravaid sotsiaalseid stseene. Nende tööde seerias on kõige tuttavam pilt Jahimehed puhates. Kompositsiooni keskel on kolm jahimeest, väga erinevad, kuid igaüks neist on omamoodi huvitav ja informatiivne.\nTeejoomine Mytishchis Moskva lähedal Perovis, 1862\nTeejoomine Mytishchis Moskva lähedal - Perov. 43,5x47,3 Üksikasjalikke detaile, nüansse ja pisiasju täis teoses pole midagi juhuslikku. Kõige maitsvamaks peeti Mytishchi vett ning teejoomine oli selles kohas Moskva lähedal väga populaarne. Tavaline, triviaalne suvine stseen Moskva lähedal ilmub vaataja ette. Mungas, meie puhul tõenäoliselt abt, joob Moskva lähedal aia varjus teed.\nKolmas pilt, Perov, 1866\nKolm - Perov. Suurkunstniku teos, kõige äratuntavam, traagilisem, emotsionaalsem ja legendaarsem, on haaranud publikut juba enam kui poolteist sajandit, sundides teda kaasatundma ja sümpatiseerima teose kangelastele. Kolm mahajäetud ja pahaendeliselt sünget tänavat, mida pühib jääpurikatus, kannavad tohutut vaadis vett kaetud mattidega.\nMaal "Stseen haual", Perov\nHaua stseen on Perov. 58x69Vene folkloor on kunstnikele olnud inspiratsiooniallikaks paljude sajandite jooksul. Kolm naist haual: ema, õde, naine.See on vana ema lohutamatu lein, ta kallistab oma poja hauda, justkui tahaks teda kallistada, mitte puust ristist rebida.Õe vaikne ja rahulik kurbus.\nPalve kausi eest - Andrea Mantegna. 1455 on meie ees üks dramaatilisemaid evangeeliumi lugusid. Meeleheites pöördub Kristus Isa poole palvega päästa ta kannatustest. Kuid taeva inglid, kes näisid suhtlevat kõrgemat tahet, hoiavad risti tulevaste kannatuste sümbolina. Kristliku ideoloogia unistus on vaimne surm.\nSheba kuninganna Claude Lorraini lahkumine 1648\nSheba kuninganna - Claude Lorreni lahkumine. 149x196 cm „Olematu” metafüüsilise maastiku, idealisti ja peene esteetiku Claude Lorreni kehastus maalil haruldane kingitus täielikult tingimusliku pealkirjaga „Sheba kuninganna lahkumine”. Töö oli kirjutatud tellimuse järgi, teemal, mille on määranud klient ise.\nDoveberry - Perov. 107x80,7 See kunstniku töö on täidetud õnne, nooruse ja vabaduse tundega. Tuvid on lemmik ajaviide mitte ainult Moskva poiste, vaid ka täiskasvanute jaoks. See meelelahutus on tüüpiline romantilistele ja energilistele olemustele. Autor lõi pildi, mis paljastab mustika - tugeva, lihtsameelse, avatud noormehe - pildi.\nLindude, sulgede maal, 1870\nLinnud - Perov. 82,5x126Sügiseses metsas nähtud stseeni mõjul kirjutati ebatavaliselt realistlik, pisut liigutav teos. Vaadates tähelepanelikult, näete, kuidas linnu helid meelitavad linnud helisema. Samet käes olev puur on valmis ühte neist vastu võtma, et linnutrallid aitasid pika ja külma talve üle elada.\nNižni Novgorodis on avatud uus iidse tehnoloogia muuseum\n20 aasta jooksul on natukehaaval kogutud esemeid, mis on meie riigi tehniline pärand - 30. aprill tänaval. 43 avatakse tehniliste harulduste ekspositsioon, mis peaks peagi saama Nižni Novgorodi veel üheks kultuuriliseks vaatamisväärsuseks.Noore muuseumi eksponaatide hulgas on antiikseid esemeid, hoolikalt restaureeritud 17.-19. Sajandi masinaid, iidseid metalli lõikamise, puidutöötlemise ja mõõtevahendeid, sealhulgas vene kaupmeeste leidlikke kaalusid , lossid, meresekstandid, Vene sõdurite relvastus, esimesed jukeboksid, esimesed jalgrattad ja palju muud.\nMaal Insolent, Perov, 1874\nVeendunud - Perov. 87,5x113Enne meid on seotud ja vangide mässumees, noor vene kutt, tugev, plahvatusohtlik temperament. Teose nimi viitab sellele, et autor peab oma kangelast parandamatuks mässuliseks, keda ei saa murda, ümber õpetada, muuta. Uhke pea sobib, enesekindel pilk ja põlglik poolnaeratus - kõik kangelase varjus viitab sellele, et meil on tugev isiksus, juht, ataman.\nLahkuminek, Edward Munch, 1896\nLahkuminek - Edward Munch. 96,5x127 lahkuminek on väike surm. Tõenäoliselt pakub autor avalikkusele enda kogetud olukorda.Mehe kannatused on füüsilised. Klammerdudes palavikuliselt rinna piirkonda, kus asub süda, on ta surmavalt kahvatu. Vastupidi, mehe jalgade veripunane laik, nagu see, mis ilmub käe ümber, illustreerib valu ja ärevust.\nRändaja - Perov. 88x54A rändaja Venemaal - Piibli kerjuste kehastus vaimus, millega lubatakse taevariiki. Pärast 1861. aasta reformi oli selliseid rändajaid palju. Nende hulgas oli neid, kes valisid täieliku vabaduse, isegi täieliku vaesuse korral. Pildilt näeb välja vana mees, kes on lappis riideid, nahkjalatseid.\nMaa ja vee liit, Rubens, 1618\nMaa ja vee liit - Rubens. Õli lõuendil, 222,5x180 cm. Suur flaami Rubens andis maailmale mitte ainult ühe oma suurepärase loomingu “barokilises” stiilis, mille ta rajas oma nime “Maa ja vee liit” all, vaid peitis oma teoses ka täiesti keeruka, allegoorilise mõistatuse ... Enne meid imeilus, punakarvaline ilu Hera, abielu ja viljakuse jumalanna, kes kehastab Maad, käes rukkiluu ja käes jumalaga Poseidon.\nSadamahommik, Claude Lorren, 1630\nSadamahommik - Claude Lorren. Õli lõuendil, 157x113 cm. Kujutades oma lõuendil varahommikul meresadamas, lõi kunstnik nagu alati oma kujutlusvõime ajendatud ebareaalne maastik Rooma ümbruse motiividega. Kõik pildil olevad ehitised on antiiksed ehitised, lagunenud, võsastunud ja kaotavad juba oma endise toreduse.\nShulers - Caravaggio. Õli lõuendil, 90x112 cm Suur Caravaggio on suur ja väike - oma žanrimaalis "Shulers" peksid kaks petturit kaardimängus lihtsameelse, kogenematu noormehe, kes on üks pokkeri sorte. Eakas petaja seisab mängus imbunud noormehe taga, piiksub oma kaarte ja annab noorele kaasosalisele tavalised sildid.\nGuhara palee muuseum, Kairo, Egiptus\nAl-Guhara kuninglik palee, mis on Egiptuse monarhide ametlik residents juba poolteist sajandit, asub Kairo tsitadelli lõunaosas. Sellest hoonest on hiljuti saanud muuseum, kuid ekspositsioon väärib tähelepanu. El-Guhara palee ehitati 19. sajandi alguses kuningate esimese, Muhammad Ali tellimusel.\nStseen raudteel, Perov, 1868\nStseen raudteel - Vassili Grigorjevitš Perov. 52x66Pärast Venemaal ilmumist on raudtee olnud rahva jaoks juba pikka aega ime. Peategelased tungisid radade ees rahva ette, mida nad nägid jahmunud. Talupoegade grupi võib jagada kaheks osaks: esiplaanil olev meestepaar, keda rõõmustab nähtud seade rööbaste puhastamiseks tavalise ja tuttava luuduna, kaks naist ja talupoeg, kes peavad teda vaikseks imetluseks, isegi koos. mingi hirm, auruvedur.\nTriikrauad - Degas. 76x81x Edgar Degas teadis, kuidas oma vaatajat üllatada, teadis, kuidas panna teda lõuendil kujutatuga mõistma, maatükis, mida keegi poleks osanud ette näha. Pole erand ja tema “Raudmeister” - igavast monotoonilisest teost koos käpardunud töötaja kuju, kelle käes oli veinipudel, sai peaaegu XX sajandi alguse töötava naise sümboliks.\nKalapüük - Perov. 54x45 värvimine jätab mõnevõrra visandliku mulje. Heledad ja rõõmsameelsed värvid annavad teosele mõningase madala klahviheli. Rahuliku rahuliku atmosfääri loob hommikupäikese, koidu ja pilvitu taeva pehme valgus. Pildi kangelased on endiselt pooleldi magama jäänud.\nVassili Grigorjevitš Perov, elulugu ja maalid\nEbaseadusliku lapse pitser jälitas Perovit sünnist kuni ajani, mil suur kunstnik lakkas olemast kellegi poeg, ja sai temast endast - säravast ja erakordsest inimesest. Tema perekonnanimi on teravmeelse hüüdnime tagajärg, mille ta sai oma esimeselt õpetajalt, ametnikult, joogi, mis anti talle pastaka graatsilise omamise eest.\nKevad, S. A. Vinogradov, 1911\nAutoportree Sir Endymion Porteri, Anthony van Dyckiga\nMaali "Viljapõrand", Aleksei Gavrilovitš Venetsianov\nMadonna Palafrenieri (Madonna maduga), Michelangelo Caravaggio\nMaali kirjeldus Bryullov Horsewoman, 1832\nHommikueine mustikapirukaga, Willem Clas Head, 1631


Laadige alla Google Keepi uus versioon Android Pie | Androidsis\nKuidas teame Androidsis, et teile meeldib uusi rakenduste kujundusi enne teisi välja anda, õpetame selles artiklis teile Kuidas täielikult uuendatud Android Pie kujundusega alla laadida Google Keepi uus versioon.\nGoogle Keep neile, kes ei tea, et ma kahtlen väga selles, et keegi on olemas kõigi aegade parim märkmete rakendus Androidile, Google'ile kuuluv rakendus, millega kõik märkmed on korrastatud ja kättesaadavad kõikides teie mobiilseadmetes, olenemata nende opsüsteemist, samuti Windowsi, MAC-i või isegi Linnuxi personaalarvutite jaoks selle veebiversiooni kaudu.\nVideol, mille olen teid kohe postituse alguses jätnud, lisaks sellele, et leidsin selle kirjeldusest link rakenduse allalaadimiseks enne selle ametlikku käivitamist Google Play poes, ametlik Google'i allkirjastatud taotlus, leiate ka rakenduse üksikasjaliku analüüsi, milles ma ütlen teile kõike, mis on võrreldes Google Keepi eelmise versiooniga muutunud.\nNii et ma soovitan teil seda vaadata, et seda värvilisena välja tuua Google Keepi uus versioon on värskendatud versioonile Android Pie.\nGoogle Keepi uus vasakpoolne versioon, parem eelmine versioon\nRakenduse installimiseks piisab sellest laadige APK-fail alla sellelt lingilt ja käivitage see, et uuendada selle Google Keepi vana versiooni uuendatud elegantse ja praktilisema kujundusega. Google Keepi vana versiooni pole vaja kustutada ega desinstallida, kuna see on Google'i allkirjastatud ametlik versioon ilma muudatuste või manipulatsioonideta.\nKui apk on alla laaditud, piisab sellest ainult tundmatute allikate valiku lubamiseks oma Androidi seadetest, et saaksite Google Marketist väliselt alla laaditud apk-faile või rakendusi installida. Sellelt lingilt leiate täieliku praktilise õpetuse tundmatute allikate lubamiseks kuni Android Nougati versioonideni ja Oreost, sel ajal muutub tundmatute allikate või allikate lubamise viis.\nGoogle Keepi uus versioon on eelmise versiooni taga\nSellega saate kanda uus Google Keep koos Pixel 3 Google Pie värskendatud kujundusega.\nTäielik tee artiklini: Androidid » Androidi rakendused » [APK] Laadige alla täielikult värskendatud Android Pie kujundusega Google Keepi uus versioon\nNii erineb Galaxy S10 ekraani all olev sõrmejäljesensor muust


Mitu päeva möödub tuulerõuge pärast patsiendiga kokkupuudet? - Näol January\nMida teha püsiva herpesega? Näol\nICC Ankyr-B Lapsed\nMitu päeva peab kodus olema tuulerõuged? Meestel\nMis on analüüsi tulemustes "hall tsoon"? Lapsed\nStomatiit lapsel: kuidas ravida?\nEma armastus lapse või emade sündroomi vastu\nUnidox on klamüüdia\nHaavand sisselõikele, kuidas ravida\nGel Panavir - kasutusjuhised ja koostis, näidustused ja annused\nKuidas anesteesitakse stomatiiti kodus


Edasimuuja gaas E-POOD 24/7\nEdasimuuja gaas, EDASIMÜÜJAD\nSeda tüüpi keevisühendusi on enamikul ehitusplatsidel lihtne teha. Nende eesmärk on pakkuda soodsaima hinnaga elektrit nii era-, kui ka äritarbijatele. Elektrit ostavad parima hinnaga Eesti tootjatelt ja elektribörsilt NordPoolSpot. OÜ Tarbegaas Mustamäe tee 55, Tallinn telefon: telefon tehniline abi :… Loe edasi » Energate OÜ Energate OÜ on asutatud jaanuaris ja ettevõtte põhitegevuseks on maagaasivõrkude arendus, maagaasi jaotus ja müük. Eesti Energia erilisus ja tugevus on terviklikus väärtusahelas, mille loovad kõik Eesti Energia inimesed ja ettevõtted üheskoos. Pakuvad energialahendusi alates elektri, gaasi, soojuse ja kütuste tootmisest kuni müügi, klienditeeninduse ja energiaga seotud lisateenusteni.\nGaas Gaasitrassid Gaasitrasside ehitusel on keskseks teemaks ohutus.\nAastakümnete jooksul oleme varustanud edasimuuja gaas ehitajaid kvaliteetsete materjalidega ja oleme üks juhtivaid madalsurve gaasivarustussüsteemide tootjaid Euroopas. Kõik meie PE või PE RC-st valmistatud torud vastavad siseriiklikele ja rahvusvahelistele standarditele ning testitakse ka vastavalt kvaliteedistandardile EN Torude valikut täiendavad arvukad liitmikud ja tarvikud.\nGaasitrassid Tooted PE torud ja liitmikud Polüetüleenist PE survetorud ja liitmikud sobivad hästi gaasitrassi ehituseks. Kõik meie PE või PE RC-st valmistatud torud vastavad siseriiklikele ja rahvusvahelistele standarditele ja testitakse ka vastavalt kvaliteedistandardile EN Elekterkeevis-liitmikud Elekterkeevisühendusi kasutatakse PE-torude püsiva ühenduse saamiseks.\nКак у Renault получился неплохой турбомотор: 1.2 литра и чугунный блок (D4F)\nSeda tüüpi keevisühendusi on enamikul ehitusplatsidel lihtne teha. Keevituse teostamiseks on vaja spetsiaalset keevitusaparaati.\nPõkk-keevitust kasutatakse alates mõõdust De 90 mm. Põkk-keevituse korral ühendatakse omavahel kaks üleskuumutatud pinda sobiva kokkusurumisrõhu all kokku. Torude sulatatud otsad segunevad plastiliselt, moodustades ühtlase õmbluse, millel on väljaulatuv vuuk nii toru välis- kui ka sisepinnal.\nLisad ja tarvikud.\nHasartmangukomisjoni binaarsed variandid


Tööpakkumise number #215896\nOotame oma arendusmeeskonnaga liituma ARENDUSINSENERI, kelle põhitööülesanneteks on\n- kliendi vajadustest lähtuv tootearendus, mis hõlmab arendusprojektide juhtimist, klientidega arendustööde kooskõlastamist, toote- ja tootmisdokumentatsiooni väljatöötamist ning tootmisprotsesside optimeerimist;\n- kasutatavate tootmistehnoloogiate arendamine ja uute tehnoloogiate juurutamine\n- osalemine müügistrateegia kujundamises ja uute projektide / toodete sobilikkuse määramine.\n- vähemalt bakalaureuse tasemel tehnilist kõrgharidust, soovitavalt tootmistehnoloogia või tootearenduse alast;\n- CAD projekteerimistarkvarade (soovitavalt SolidEdge) tundmist ja kasutuskogemust;\n- lehtmetalli töötlemise tehnoloogiate tundmist; kasuks tulevad kogemused automaatika või mehhatroonika valdkonnast;\n- väga head eesti keele oskust nii kõnes kui kirjas; head inglise keele oskust; kasuks tuleb vene keele oskus;\n- head suhtlemisoskust, valmidust meeskonnatööks;\n- algatusvõimet ja iseseisvust; arenemisvalmidust.\nKasuks tuleb majandustarkvara (Axapta) kasutamise kogemus.\nMeie lubame, et oleme sinu kindel partner, kes oskab vääriliselt hinnata sinu tööpanust; kes varustab sind kaasaegsete töövahenditega ja töökeskkonnaga; kes pakub sulle vaheldusrikkaid tööülesandeid ja võimalust oma tegevusega otseselt mõjutada ettevõtte käekäiku ja annab suured võimalused eneseteostuseks.\nAS Favor on 1990.a. asutatud õhukese lehtmetalli töötlemisega tegelev ettevõte, kus töötab üle 150 inimese. Meie tootmine asub kaasaegsetes tootmishoonetes. Poole oma toodangust ekspordime oma ala juhtivatele ettevõtetele Rootsis, Ungaris, Saksamaal, Soomes, Hollandis, Lätis.


Projekti edu tagamise eelduseks on projekti eesmärkide ja tegevuste korrektne kommunikeerimine vastavat sihtrühma silmas pidades. Tutvustame neid allpool lähemalt.\nRiik ja kohalikud omavalitsused peavad olema valmis ehitusvaldkonna digitaliseerimiseks ja hoonete energiatõhususe parandamiseks, kuna sellega kaasneb majanduslik kasu ning suureneb kodanike heaolu.\nNet-UBIEP korraldab 2018. aasta alguses töötube, seminare ning viib läbi intervjuusid.\nAmetnikud kutsutakse töötubades osalema tasuta.\n>>>Küsitlus riiklikele haldusasutustele<<<\n>>Vaata küsitluse tulemusi reaalajas<<\nInsenerid ja arhitektid\nInsenerid ja arhitektid peavad olema valmis hakkama ehitusinformatsiooni modelleerimise (BIM) abil tõhusamalt kasutama uusi tehnoloogiad ja materjale. BIM-i kasutamine aitab suurendada ehitiste energiatõhusust ning madalama hinna eest pakkuda oma klientidele kõrgemat kvaliteeti.\nBIM on levinud ehitussektorisse ning uued digitaalsed tehnoloogiad võimaldavad turgudele siseneda teiste riikide konkurentidel. Esimesed ehitusturu osalised, kes suudavad sellele väljakutsele vastata, saavad olulise konkurentsieelise.\nNet-UBIEP töötab välja koolitusprogrammi BIM-i alase pädevuse suurendamiseks, et tõsta nii olemasolevate kui uute hoonete energiatõhusust.\nNet-UBIEP-ga seotud partneritena saavad ehitusinsenerid ja arhitektid võimaluse osaleda pilootprojektides. Lisaks kaasatakse nad hoone elutsükli käigus toimuva teabevahetuse tõhustamiseks kohaldatavate nõuete väljatöötamisse.\n>>>Küsitlus arhitektidele, energiatõhususe spetsialistidele ja ehitusinseneridele<<<\nTehnikud, paigaldajad ja hooldajad\nNii tehnosüsteemide kui piirdetarindite ehitamisel peab olema valmis haldama ehitiste digitaalseid mudeleid, sest turg vajab tõhusamaid haldusteenuseid. Digitaalse teabe kasutamine võimaldab pakkuda madalamate hindade eest paremaid teenuseid.\nNet-UBIEP korraldab BIM-i abil energiatõhususe projekteerimise alaseid töötube. Töötatakse välja e-õppe kursused, mille abil jagatakse teadmisi BIM-i mudeli kasutamise hoonete projekteerimisel ja paremate haldusteenuste väljatöötamisel. Ehitusettevõtete esindajad osalevad BIM-tehnoloogia professionaalseks kasutamiseks vajalike nõuete väljatöötamisel.\nTehnikud, paigaldajad ja hooldajad tõhustavad oma tegevust, mis vähendab klientide kulusid ning suurendab tööliste sissetulekut. Uute tehnoloogiate tootjad saavad oma toodet BIM-mudelisse integreerida, mida projekteerijad kasutavad „BIM-objektidena“.\nPeamiseks eesmärgiks on õpetada BIM-i kasutamist hoonete tarindite ja tehnosüsteemide vaatlemiseks ja nende haldamiseks vajadusel vajaliku teabe lisamise teel.\nTehnikud, paigaldajad, hooldajad ja materjalitootjate esindajad kutsutakse Net-UBIEP projektiga liituma seotud partneritena ning osalema „BIM-i kasutaja“ professionaalse kvalifikatsiooni defineerimisel projekti raames korraldatavates töötubades.\n>>>Küsitlus tehnikutele, paigaldajatele ja hooldajatele<<<\nOmanik, üürnikud ja hoone haldajad\nSee sihtrühm peab aru saama BIM-i kasutamise kasulikkusest ja majanduslikest eelistest. BIM aitab vähendada hoonete haldamise ja hooldamise kulusid, ent ainult juhul, kui omanikud, üürnikud ja hoone haldajad on valmis investeerima ehitise 3D-mudeli loomisesse, mis on varustatud kogu ehitise haldamise optimeerimiseks vajaliku teabega.\nTehase seadmetega seotud teabe kättesaadavus vähendab hooldusele kuluvat aega ning seeläbi ka kulusid.\nNet-UBIEP partnerid korraldavad töötube, fookusgruppide kokkusaamisi ning viivad läbi intervjuusid, et selgitada välja kasutaja vajadused. Üldkasutatavate hoonete ja elamute ühistute esindajaid kutsutakse Net-UBIEP-i seotud partneriks saamise läbi näitama üles huvi aktiivse osalemise vastu.\nTöötubade korraldamise läbi loodetakse praeguste haldus- ja hoolduskulude BIM-i abil vähendatud kuludega võrdlemise kaudu saada tõendeid BIM-i kulutõhususe kohta.\n>>>Küsitlus omavalitsustele, tellijatele, omanikele, kinnisvara korrashoidjatele<<<\nFinantsasutused ja energiateenuseid pakkuvad ettevõtted\nFinantsasutused ja energiateenuseid pakkuvad ettevõtted peavad mõistma, et energiatõhususse investeerimise tasuvuse tagamiseks tuleb tööle värvata oma eriala eksperdid ja ehitajad, kes töötavad välja ehitise kogu hoone haldamise optimeerimiseks ja halduskulude drastiliseks vähendamiseks vajaliku teabega varustatud 3D-mudeli.\nNimetatud sihtrühmaga viiakse läbi intervjuud ja ankeetküsitlused, et mõista kõiki kõnealuse ehitussektori revolutsiooni kasutegureid. BIM aitab täita uue riigihangete seaduse alusel tekkivaid kohustusi, võib aidata vähendada haldus- ja hoolduskulusid ning alandada investeeringute tasuvusega seotud riske ja äririski. BIM tehnoloogia korrektne rakendamine võimaldab hinnata sekkumiste ajastust ja maksumust.


Overdrive ehk 5-s käik - Page 2 - Volvo Club Eesti\nFoorumi pealeht Autod / Mudelid/ Tehniline 740/760/780\nOverdrive ehk 5-s käik\nLiitunud: 10 Jaan 2008, 12:36\nPostitusPostitas JD7 » 10 Jaan 2008, 13:25\nmul oli kunagi 200 OD-ga manuaal, see küll OD vahetamiseks sidurid ei vajanud.\nkohati esines küll ka nimetatud sümptomeid (tahtis käigukangi kerget liigutamist, piisas sõrmenipsust) ilmselt oli põhjuseks kehv kontakt ja pikem seismine. kui pidevalt sõitsin kadus probleem ajapikku\nKahjuks pole mul hiljem OD-ga masinaid olnud ja sel ajal olin suht roheline veel neis asjus, seetõttu ei tea senini kas OD-l ka mingit laadi blokeering on.\nMulle tundus, et teatud kiirusest allapoole lülitus OD lihtsalt välja (minu eksemplaril oli selleks 55 km/h)\n200, 700 or 800 only\nLiitunud: 05 Juun 2018, 16:02\nRe: Overdrive ehk 5-s käik\nPostitusPostitas Valdis » 25 Apr 2019, 19:27\nKui see 5-s käik ei lülitu kohe vaid kuskil 3500-4000rpm juures aga tuli läheb põlema, siis võivad ka samad põhjused olla?\n940 5 käik\nPostitusPostitas Valdis » 25 Apr 2019, 22:20\nProbleem nimelt overdrivega, enne ei vaheta käiku kui pöörded kuskil 3500-4000. Milles võib asi olla?\nLiitunud: 30 Juul 2009, 11:56\nPostitusPostitas Juhan » 26 Apr 2019, 09:39\nOlen ise sellise probleemiga kunagi maadelnud. Kõige tõenäolisemalt on Su overdrive kasti sees kaks kummitihendit läbi. Nuppu vajutades lastakse õli kahe metallkolvi juurde, need kolvid suruvad käigu sisse. Kui tihendid läbi on, lekib õli nii palju, et kolbide juures ei teki piisavalt rõhku käigu vahetamiseks. Kõrgetel pööretel pumpab aga OD sisendvõlli küljes olev (ehk auto kiirusest sõltuva tootlikkusega) pump piisavalt palju õli, et tihendite leket kompenseerida, ja käik läheb sisse. Juba korra rakendunud OD seeshoidmiseks on vaja vähem õlirõhku, seega jääb rakendunud käik üldiselt üsna muretult ka tööle.\nTihendid saab Alas-Kuulist või mõnest traktori varuosade poest uued, vahetuseks tuleb OD korpus lahti võtta. Netis on selleks juhendeid, kui otsid "Volvo M46 overdrive rebuild". Mul rakendub OD nüüd juba aastaid isegi tühikäigupööretel (ca 30 km/h).\nEdit: Ja nagu eelkõnelejad 11 aastat tagasi kirjutasid - kontrolli esmalt õlitaset ka. Kasti käib ametlikult ATF tüüp F, mida meie maal raske saada on, mul loksub seal muretult Flexoilist hangitud D II.\n'87 744 D24TIC\n'93 965 D24TIC\n'80 Honda CB125T\n'16 Opel Insignia\nPostitusPostitas Valdis » 26 Apr 2019, 13:09\nKui need tihendid läbi siis on tõenäoliselt kast ka õline?\nLiitunud: 06 Aug 2014, 12:46\nPostitusPostitas haimarlink » 26 Apr 2019, 21:07\nEi ole, leke on käigukasti sisene.\nPostitusPostitas Valdis » 01 Mai 2019, 11:10\nTere! Sai nüüd kast lahti võefud ja seal sees ajab nukk mingit pisikest kolbi ringi kus kaks väikest tihendit peal aga mul pole seal kumbagi. Kas asi võib tolles olla?\nPostitusPostitas Loff » 06 Mai 2019, 22:48\nSee on OD õlipump. Kui seal peavad O-rõngad või mingid spets tihendid olema aga neid seal ei ole siis see pump survet ei toodagi, mis omakorda tähendabki seda, et 5. käik ei lõulitu õigel ajal.\nDetail number 66 on pumba kolb ja seal on ka näha mingid tihendid, mida paraku eraldi välja pole toodud.\nPostitusPostitas Juhan » 12 Mai 2019, 12:08\nJoonis on kasulik, aitäh. Ma pidasin silmas kolbe nr 23, mille tihendid nr 22 vahetasin ära. Kolvid sain kätte, kui võtsin ära detailid nr 3 (kolvid lükkavad neid auto esiosa suunas, kui käik sisse lülitada) ja töö oli lihtne. Õlipumba osa ma lahti ei võtnud.\nLiitunud: 07 Jaan 2013, 20:53\nPostitusPostitas Sax82 » 16 Juul 2019, 16:38\nJuhan kirjutas: Joonis on kasulik, aitäh. Ma pidasin silmas kolbe nr 23, mille tihendid nr 22 vahetasin ära. Kolvid sain kätte, kui võtsin ära detailid nr 3 (kolvid lükkavad neid auto esiosa suunas, kui käik sisse lülitada) ja töö oli lihtne. Õlipumba osa ma lahti ei võtnud.\nKas kasti võtsite alt ära ning kust saada tihendid?\nPostitusPostitas Juhan » 17 Juul 2019, 10:19\nKast tuleb võtta alt ära ja selle küljest OD eraldada ning vastavalt eelpooltoodud joonistele kolvid välja võtta. Sellega oli ka mingi veider nüanss, et pidi rakendatud tagurpidi käiguga järsult sidurdades mootori välja suretama, muidu jäävat mingi detail "lukku". Inglisekeelne Google otsing annab vajaliku info. Ma selle järgi tegin ja OD demonteerimisel midagi keerulist ei olnud.\nTihendeid soovitan küsida traktori varuosade poest või laagrite müügiga tegutsevatest asutustest - ma olen tavaliselt sealt vajaminevad tihendid mõõtude järgi leidnud.\nKui õigesti mäletan, siis ma päris sobivaid tihendeid ca 10 a tagasi Pärnus koha pealt ei leidnud (loe - ei osanud otsida), seega kerisin tihendi alla kolvis oleva soone sisse niiti, et pind suurema diameetriga oleks. Õige see tegevus ei ole, aga pea 100 000 km hiljem ei ole OD veel kuidagi märku andnud, et see remont halvasti tehtud oleks.\nLiitunud: 15 Dets 2015, 23:27\nPostitusPostitas Kodan1k » 09 Nov 2019, 13:52\nEndal on sarnane probleem, kuid veidi teistmoodi. Nimelt külma mootoriga töötab kõik ideaalselt, kuid kui mootor ja kast juba soojemaks sõita siis veel OD lülitub sisse kuid kui gaas maha lasta siis kukub pööre tühikäigule ning lõpuks OD'ga sõites hakkab väristama ja viskab käigu välja ning ennem sisse ei lähe kui auto on veidi seisnud või siis läheb sisse väga kõrgel pöördel, kuid halvasti ja mitte koguaeg.\nÕli olen vahetanud (oli üsna must, sisse läks type-f) ning filtri ära pestnud, OD 12V solenoidi olen lahti võtnud ning O-rõngad vahetanud, relee igaks juhuks üle jootnud kuid midagi paremaks/halvemaks pole läinud.\nKas võib olla veel mõni probleem lisaks nendele metall kolvide tihenditele mis eelnevalt välja toodud, et ta tühikäigule kukub?\nVolvo 945 '92 B230FB\nVolvo 945 '94 D24TIC\nPostitusPostitas haimarlink » 10 Nov 2019, 17:08\nNatuke kummalised tundemärgid küll, aga kui on külmalt hea, soojalt halb, siis võib kahtlustada ikkagi nende kolvitihendite vahelist leket. Ilmselt on see leke siis niivõrd minimaalne, soojenedes õli vedelam ja hakkab jama pihta.\nPostitusPostitas Kodan1k » 25 Dets 2019, 02:02\nKuna endal otsustas sidur lahkuda ning enam ühegi käiguga kinni väga ei hoidnud, siis siduri vahetuse käigus otsustasin ka lahendada oma kummaliste tundemärkidega OD probleemi.\nSai siis käigukast pooleks võetud ning sealt avaneb kõigepealt selline vaatepilt kus on kohe näha kahte "piirajat" ja kahte kolbi. Kui kolvid välja võtsin siis oli kohe näha, et seal on probleem, o-rõngad olid täiesti plastikuks tõmmanud ja üldse kokku "kuivanud". Silindri seinad nägid küll kahtlased välja, kuid näpuga katsudes seal erilisi kulumisjälgi tunda ei olnud.\nSiin siis vana o-rõngas ja uus o-rõngas.\nLühidalt öeldes olen sõitnud nüüd pikemaid otsasid paar päeva ning kadusid kõik veidrused ja viies lülitub igas asendis pehmelt sisse, nii sooalt kui ka külmalt ja isegi tühikäigu pööretel. Uued o-rõngad läksid sisse sise diameetriga 22mm ning 5mm paksud.\nLoff kirjutas: See on OD õlipump. Kui seal peavad O-rõngad või mingid spets tihendid olema aga neid seal ei ole siis see pump survet ei toodagi, mis omakorda tähendabki seda, et 5. käik ei lõulitu õigel ajal.\nKa minul ei olnud seal o-rõngaid, seega ma arvan et seal neid ei peagi käima, kui isegi originaal kataloogis neid eraldi välja pole toodud.\nPostitusPostitas Loff » 13 Jaan 2020, 13:47\nNo minul olid need OD-d Type-J, võibolla Sul uuemad ja juba mingi edasiarendus. Minu variandil olid O-rõngad reaalselt ja olid ka diagrammil välja joonistatud.


Pargi tänava keelemees sai 145! – Elva Elu\nElva Elu Send an email 29. Jun 2018\n608 2 minutit lugemist\nElvas Pargi tänaval elanud keeleteadlane Johannes Voldemar Veski sündis 27.juunil 1873 ehk 145 aastat tagasi.\nTema sünnikohaks sai talupidamine Maarja-Magdaleena kihelkonna Kudina vallas.\nNoormees pandi tarkust taga nõudma Vaidavere külakooli ja seejärel Maarja-Magdaleena kihelkonnakooli. Siis sai ta koolipinki istuda Hugo Treffneri I järgu erakoolis Tartus, kus omandas gümnaasiumi põhikursuse.\nKüpsustunnistust Johannes erakoolist ei saanud. Aga ühe asja küll – foto järgi otsustades kohevad vuntsid, mis sestpeale ehtisid mehe palet kuni surmani välja.\nAtestaat tuli Narva gümnaasiumist aastal 1896. Mis sellest, et Veski oli siis juba 23 aastat vana.\nTartus tagasi, immatrikuleeriti Johannes siinses ülikoolis looduteadust õppima Seda õpetati füüsika-matemaatika teaduskonnas. Keeleteaduskonda toona veel ei olnud.\nVeskil jätkus tudengina aega ka Miina Hermanni laulukoori jaoks. Kui Miina ühe harjutuse eel mängis koorile ette enda komponeeritud „Tuljaku“ viisi ja palus kellelgi sellele sõnad kokku panna, tegid luuletöö ära kaks noormeest – Karlsson ja Veski.\nPeagi juhatas tudeng Veski ise Vanemuise segakoori. Leib tuli lauale ajakirjade „Lõbu ja Teadus“ ning „Rahva Lõbu-Leht“ keeletoimetamise eest. Sõna „lõbu“ tähendas toona ajaviidet.\n1901.aastal kutsuti Johannes Voldemar Tallinna ajalehe „Teataja“ sekretäriks ja keeletoimetajaks. Veski elus algas Tallinna periood.\nSeejärel jätkus keeletoimetaja töö „Virulases“ (tasuta), siis „Vaatlejas“ ning „Sõnumetes“. Järgnes sama tegevus Päevalehe juures ja toimetajatöö „Eesti Kodus“.\nPeagi sai Johannes Voldemar Lydia Koidula venna, Harry Jannseni kaudu pakkumise teha koolide tarvis eesti keele õppekavad.\n1908.aastal asus Veski jätkama ajakirjanduslikku tegevust Päevalehe juures.\nTallinna perioodi lõpu poole tuli Veskil võtta enda õlgadele ka üks suur ja tõsine töö – aastatel 1907-1914 juhatas ta Eestimaa Rahvahariduse Seltsi kirjandusosakonda. Siin hakkaski ta tegelema eesti kirjakeele normeerimisega.\nVeski keeleteaduslik tegevus rajanes kahel põhimõttel – otstarbekus ja rahvapärasus.\n1912.aastal avaldas Veski raamatu, mille nimeks sai „Eesti kirjakeele reeglid“. Sellesse ta koondas vahepeal Tapal, Tartus, Tallinnas ja taas Tartus korraldatud üle-eestiliste keelekonverentside materjalid.\nEsimese ilmasõja alates algas Veski elus Tartu periood. Anton Jürgenstein kutsus Johannes Voldemari Eesti Kirjanduse Seltsi teaduslikuks sekretäriks.\nKui tollal oleks inimestel tööraamatud, oleks Veskil seal mitmeid huvitavaid kandeid: 1914-1922 – Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär, 1915-1934 – ajakirja „Eesti kirjandus“ toimetamine, siis sama ameti pidamine ajakirjas „Eesti Keel“ ja seda kuni 1940.aastani välja.\n1919.aasta novembris kutsuti Veski veel ka ülikooli eesti keele lektoriks. Aastatel 1919 kuni 1944 (seega ka kogu Saksa okupatsiooni aeg) oli Veski Tartu Ülikooli eesti keele lektor ja samast ajast kümme aastat ka veel Treffneri gümnaasiumis eesti keele õpetaja. Nii ta mitme koha peal rabeleski. Kokku tuli anda 50 tundi nädalas. Neist ülikoolis oli kuus – kaks grammatikat ja neli kirjanduslugu.\nÜlikoolis Veski, see imelise töövõimega mees, hakkas koostama erialaseid eesti keele sõnastikke, mida tema elu jooksul sai valmis kolmkümmend kaks.\nOma eluõhtul võttis Veski ise kokku oskussõnad, mis tema abil teaduslikku eesti keelde pääsesid. Neid oli saanud rohkem kui 180 000!\nVeski elu Tartu perioodi säravateks jälgedeks said tema osavõtt Eesti Entsüklopeedia koostamisest, mis kestis viis aastat, kooliõpikud, maailmakirjanduse sariväljaanded ja Eduard Vilde kogutud teosed.\nAastast 1946 kuni surmani oli Johannes Voldemar Veski Emakeele Seltsi esimees.\nNõukogude perioodi kolm aastat elas keeleteadlane Tartus ja suviti Elvas. Samas Elvat pidas Veski ligi poole sajandi jooksul oma päriskoduks. Tartu kodu põles tal 1948.aastal maha.\nAlgul elas perekond majas Pargi tänav 1, siis aga vahetati elukohta ja koliti majja Pargi 42.\nKolleegid panid professorile hüüdnimeks Vuntsveski. Eks ikka nende va vuntside pärast. Et tudengitel oli alati lubatud külastada õppejõudu ka tema Elva kodus, ristiti Pargi tänava maja Väikeseks Kateedriks.\nÜlikooli peahoone 139.auditoorium kannab tänaseni Johannes Voldemar Veski nime.\nTa suri 28.märtsil 1968 Tartus. Kuu aega enne surma esines keelenestor veel ettekannetega, olles peaaegu 95 aastat vana.


Uus hooaeg - Errorstuudio\nHome / Uus hooaeg\nMida uut toob 2021/2022 õppeaasta Error Tantsukoolile?\nJätkuvad tavatreeningud nii poistele kui tüdrukutele alates 3. eluaastast. Eelkooliealiste ja täiskasvanute rühmade treeningutega on võimalik liituda ilma katseteta, kooliealiste tantsijate katsed toimuvad 5. septembril.\nKuna eelmisel kevadel paigaldati meie kõiki kolme saali uus tehnika, võimaldab see algaval hooajal treeninguid läbi viia paindlikumalt ja põnevamalt. Uuendustest on oodata:\nAlustab uus ettevalmistusrühm 2018. aastal sündinud poistele ja tüdrukutele. Tund toimub üks kord nädalas ja kestab 45 minutit.\nAvatakse täiesti uus tants + film õppesuund, kuhu võetakse vastu 7-9 ja 10-12 klasside õpilasi. Uue õppesuuna info ja treileri leiab SIIT.\nUuest hooajast pakume neljapäeviti täiskasvanutele Ashtanga jooga treeninguid Ülle Põldmaa juhendamisel.\nAlustab süvavenituste treeninggrupp meestele. Täpsem info juba õige pea!\nTantsukooli tantsijatel on lisatasu eest võimalik võtta erinevate tantsutehnikate eratunde.\nMeie koduleht täieneb jooksvalt. Tantsukooli treeningutele saab registreerida SIIN, hinnakirja leiab SIIT ja lisainfo kontaktid SIIT.


Tartu ülikooli kammerkoor võitis XIII Eesti kammerkooride konkursi | Tartu Ülikool\nTartu ülikooli kammerkoor võitis XIII Eesti kammerkooride konkursi\n8. ja 9. aprillil Jõhvi kontserdimajas peetud XIII Eesti kammerkooride konkursi Grand Prix’ võitis Tartu ülikooli kammerkoor, mida juhatab dirigent Triin Koch. Lisaks sai Tartu ülikooli kammerkoor auhinnalisi kohti nii A-kategooria kammerkooride kui ka A-kategooria kammermeeskooride-kammernaiskooride kategoorias.\nTartu ülikooli kammerkoori president ja esimene tenor Ken Ird kinnitas, et ühele harrastajaid ühendavale kontsertkoorile on selline tunnustus ülioluline, kuna koor käib iganädalaselt koos oma igapäevatöö ja õpingute kõrvalt. „Oleme seltskond koorimuusikat südamest armastavaid inimesi, keda liidab siiras tahe ja rõõm väljendada endid läbi üheskoos laulmise,“ lisas Ird.\nTartu ülikooli kammerkoor, mida juhatab dirigent Triin Koch, võistles XIII kammerkooride festivali esimesel päeval nii A-kategooria kammerkooride kui ka A-kategooria kammermeeskooride-kammernaiskooride kategoorias. A-kategooria kammermeeskooride-kammernaiskooride kategoorias osales kokku kaks koori, Tartu ülikooli kammerkoori kammermeeskoor sai seal III koha. Kategooria esikoha võitis kammernaiskoor Sireen (dirigendid Tiiu Sinipalu ja Ülle Tuisk), kes kogus ühtlasi A-kategooria üldarvestuses enim punkte. A-kategooria kammerkoore võistles kokku kolm ja selles kategoorias jäi esikoht välja andmata. Tartu ülikooli kammerkoor sai III koha ning II koha pälvis kammerkoor Voces Musicales (dirigent Valter Soosalu).\nFestival kulmineerus teisel päeval Grand Prix’ vooruga, kuhu pääsesid A-kategooria koorid: Tartu ülikooli kammerkoor, Tallinna kammerkoor, kammerkoor Voces Musicales ja kammernaiskoor Sireen. XIII Eesti kammerkooride festivali Grand Prix’ võitis Tartu ülikooli kammerkoor.\n1986. aastal oli Tartu ülikooli kammerkoor esimene Eesti kammerkooride festivali Grand Prix’ võitja, seekordne võit on koorile järjekorras juba neljas.\ntykk [ät] tykk.ee


Musta ristiku peatükk 268: millal see välja antakse? - Anime\nMusta ristiku peatükk 268: millal see välja antakse?\nMusta ristiku peatükk 268: see on kuulus Jaapani mangasari. Selle on illustreerinud ja kirjutanud Yuki Tabata. Süžee keerleb poisi Asta ümber. Tundub, et ta on sündinud ilma võlujõududeta, erinevalt vanematest. Siiani on välja antud 267 peatükki ja sel nädalal 268 peatükkithtuleb välja.\nMusta ristiku uus peatükk, mis on 268, antakse välja 16thOktoober 2020. Väljalaskekuupäev vastab Otakukartile. Ja lastakse välja Varrukas Plus ja Viz Media tasuta lugemiseks.\nPeatüki 267 eelkord\nPeatükis 267 näitasid nad, et Asta sees olev kurat on lõpuks lahkunud. Kõik see juhtus Nachti ja Black Bullsi asekapteni abiga. Mustade pullide asekapten on ka meeskonna üle võtnud, kui Yami võttis üle Dark Triad.\nKuigi kurat oli agressiivne, keeldus Asta vastulöögist ja näitas hoopis, et ta ei võitle temaga. Ja see kõik juhtus seetõttu, et kangelane tundis kuradit tema kehas. Lõppude lõpuks ei pruugi ta olla halb olend. Asta tundis, et kurat oli ainult agressiivne, kuid ta ei ürita teda tappa.\nNeed Asta mõtted ja žestid puudutasid kuradi südant ja äkki ilmus naine kuradi mälestuseks. Kes see inimene on ja mida see Astale võib tähendada, selgub “Musta ristiku” peatükist 268.\nGrupi 268 spoilerid\nPeatükis 268 naaseb Yuno kõige tõenäolisemalt Astana. Nacht jätkab treenimist võitluseks Pimeda Triaadiga. Lõpetatav missioon on kättemaksu ja Yami päästmine. Nüüd on Astal väga tähtis saada kuradivägi, sest ainult nii saab Asta kurikaeltest jagu. Eeldatakse, et Nachti tegelik jõud selgub nende treenimisel.\nLoe ka: Kas MCU vabastab 2020. aastal filme? Kas see kaotab oma hoogu? Tea rohkem!\nmillal algab vanglapauside uus hooaeg\npärandite vabastamise kuupäev


Näituste hoidmine aeglase majanduse ajal = hoolikas PR | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 20408\nVõib-olla olen ma liiga otsustav, aga kui ma esindan inimesi iluteeninduses, siis võib-olla saan mõned sõnumipunktid, miks need nn indulgentsid ei pruugi olla nii luksuslikud.\nHiljuti lugesin teist korda ette, kuidas mõned inimesed teevad oma parima, et selle majanduslanguse ajal esineda. Avalike suhete seisukohast leian, et see on väga huvitav. Miks? Kuna ühest küljest aitab keegi majanduse elavdamist ja see on hea asi, eks? Teisest küljest, mida ta ütleb oma kultuuri kohta, kui inimesed, kes on kaotanud oma töö, kulutavad raha Botoxi süstidele? Mõnede inimeste jaoks on see nagu riietuse asemel odavam huulepulk. Kuid võib-olla ei ole need julged kulutused neid teenuseid pakkuvatele rajatistele nii head.\nVõib-olla olen ma liiga otsustav, aga kui ma esindan inimesi iluteeninduses, siis võib-olla saan mõned sõnumipunktid, miks need nn indulgentsid ei pruugi olla nii luksuslikud. Kui koondatud töötaja, kes ei püüa oma vanusesse tööintervjuudesse vaadata, võib vähe Botoxi tähendada erinevust töö saamise ja uue jätkamisvooru saatmise vahel. Nii et kuigi majanduse langus põhjustab mõnele inimesele pricier-kosmeetilise kirurgia protseduuride edasilükkamist, on paljud inimesed ikka veel minimaalselt invasiivsed (mis minu arvates on suhteline mõiste...) protseduurid, nagu Botoxi süstid, naha täiteained ja naha silumine keemilised peels.\nMa usun tegelikult, et publicistidel on tõeliselt fantastiline võimalus aidata kiirendada majanduse taastumist. Elu läheb edasi - mõnikord ebameeldiv fraas, kuid lõpuks see, mis pakub lihtsat hoogu. Nii nagu inimesed jätkavad oma kaks korda aastas (ma arvan, et ma ei suuda kunagi ette kujutada, et saan Botoxi süstimise) ajakava, põhjustavad tarbijad mitmel põhjusel jätkuvalt kauba ostmist, mis muudavad need lihtsalt paremaks. Me ei käi näiteks filmides, sest see pakub varjupaika tingimata (ehkki mõnel juhul), vaid sellepärast, et see teeb meist hea enesetunde ja võib-olla unustada majandust. Asi on selles: kui me edendame midagi, mis ei ole absoluutselt vajalik, peame meeles pidama, et inimesed ei tee mitte ainult valikuid selle kohta, kuidas nad oma aega veedavad, vaid kuidas nad oma raha jagavad kui hästi. Selle ebaõnnestumise korral võib PR-i võrrandi osana olla negatiivsed tagajärjed.\nKuidas juhid paigutavad oma müügimeeskonna edukaks aastaks ja registreerivad need oma 2011. aasta müügieesmärkides\nMillised 3 edukat mõjutajat on minu äri õpetanud\nUus pealkirja kirjutajad\nÄrge raisake oma aega kaebuste esitajatele\nKasvav Pains teine osa


15.06.2012 / Peeter Pere\nÜlevaade kunstiakadeemia arhitektuurimagistrite töödest\nMa pole koolipapa, mul pole seda õpetamise soont, mine tea, kas on oskustki. Õpetamise töö on ülimalt vastutusrikas. Seda enam väärib lugupidamist kodutu kooli arhitektuurimagistrantide diplomitööde kõrge tase, mille taga on pädev õppejõudude kaader ja andekad õpilased.\nMagistrantide tööde kaitsmine on kokkupressitud ajaga formaat: 30. minuti jooksul tuleb esitada veenvalt viieaastase õppetöö lõpptulemus. Tegemist võib olla inimese viimase n-ö intellektuaalse akadeemilise maailma väljundiga, viimase võimalusega olla vaba ja mänguline, võib-olla loomingulinegi. Piltlikult öeldes on järgmine päev külm dušš: eelarved, normid, ametnikud, energiasääst ja praktilisus, ka ebapraktilisus jne – hulk asjaliku maailma ilminguid. Magistrantide eelhäälestatus „tegelikule elule” oli aga positiivne.\nHelin Kukk pakkus lahenduse uuele ooperimajale Kalarannas. Probleemne koht. Kalamaja seltsi polnud kohal, nende arvamus jäi teadmata. „Ooperimaja” on igati trenditundlik teos. Üliõpilane on nautinud mängu ruumiga ja küllap on töös ka paras annus nn Bilbao efekti – merelt on kaugele näha uus märk linnasiluetis. Funktsionaalselt on projekt korralikult läbi kavandatud, akustika arvutiprogrammiga üle kontrollitud. Magistrant oli tõsiselt ette võtnud teema lahtimuukimise ja taaskomplekteerimise, maja kildudest kokkupaneku. Väike takerdus tekkis seoses välise kattematerjaliga: maja mitme kõverusega vorm, meie talv, tuuline, niiske koht ...\nMagistrant Mari Rassi töö „Tallinna Vangla muutuvas maailmas” asukohaga Veerenni ja Tehnika tänava nurgal oli ootamatu ja nutikas. Teemaga seotud probleemistik oli põhjalikult selgeks tehtud, kuigi vanglate külastuseni magistrant paraku siiski ei jõudnud. Mine tea, ehk aitas see hoopis kaasa kauni ja inimliku lahenduse loomisele. Tavaliselt eeldatakse, et vangla peab olema pime, kole ja sünge. Mari Rass poleks sellest nagu kuulnudki ja pakub välja karistusasutuse positiivse arhitektuurse nägemuse. Keeruline linnak oli selgelt ja loogiliselt kokku monteeritud tegevusühikute kogum. Retsensent tsiteerib Allan Murdmaad: „Hea plaan on ilusa mahu tekkimise vältimatuks eelduseks ...” Magistrant tõestab seda veenvalt. Keeruline, erinõuetest pakatav ülesanne on edukalt läbi lahendatud. Mahuline kompositsioon on veenev ning arvestab linnaruumi. Mari Rassi töö tutvustus, küsimustele vastamine ja selgituste põhjalikkus oli muljetavaldav. Tublile tööle sai osaks ka maksimaalne hinne.\nOsalenud lõputööde hindamisel EKAs ja TKTKs, olen veendunud, et arhitektuuriharidust andvate koolide esindajad peavad saama kokku ja arutama koolides pakutava hariduse sisu ning õppeasutuse eripära üle ning ka seda, kui palju tegelikult Eestis arhitekte igal aastal on vaja juurde koolitada. Sel aastal lõpetab EKAs 10 ja TKTKs 37 arhitekti, neile aga hakkavad lähiaastatel lisanduma ka arhitektid TTÜst ...