Registrikood Riia 35, Tartu Tel TÖÖ NR Asukoht (L-Est 97) X Y ÄGLIMÄE KATASTRIÜKSUSTE - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "Registrikood Riia 35, Tartu Tel TÖÖ NR Asukoht (L-Est 97) X Y ÄGLIMÄE KATASTRIÜKSUSTE"\n1 Registrikood Riia 35, Tartu Tel TÖÖ NR Asukoht (L-Est 97) X Y ÄGLIMÄE KATASTRIÜKSUSTE DETAILPLANEERING Seletuskiri ja joonised seletuskiri ja joonised Objekti aadress: Tellija: Töö täitja: PÕLVAMAA, PÕLVA VALD,TILSI KÜLA, ÄGLIMÄE (KÜ 38501:003:0788) JA ÄGLIMÄE (KÜ 38501:003:0789) KATASTRIÜKSUS HR RAINER KÄGO Kobras AS Juhataja: URMAS URI Planeerija, projektijuht: Planeerija assistent: TEELE NIGOLA Ruumilise keskkonna planeerija, tase 7 PIIA KIRSIMÄE Kontrollija: KADRI KATTAI Oktoober 2018 TARTU\n3 Üldinfo TÖÖ NIMETUS: OBJEKTI ASUKOHT: Põlvamaa, Põlva vald, Tilsi küla, Äglimäe kinnistu (kü 38501:003:0788) ja Äglimäe kinnistu (kü 38201:003:0789) TÖÖ EESMÄRK: Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on planeeringualal 4 üksikelamumaa, 1 segafunktsiooniga maa (75 % üksikelamumaa, 25 % kaubandus-, toitlustus- ja teenindushoone maa), 1 transpordimaa ja 1 maatulundusmaa katastriüksuse moodustamine, Ranniku (38501:003:0867), Savi (38501:003:0042), Kõrbjärvepõllu (38501:003:0102), Kraavi (38501:003:0779), Alasilla (38501:003:0064) ja Järve (38501:003:0101) katastriüksuste ning uute moodustatavate katastriüksuste juurdepääsuteede planeerimine, moodustatavate katastriüksuste sihtotstarbe määramine, planeeringualal ehitusõiguse, kujade, tehnovõrkude ja - rajatiste asukoha määramine, ehitusala piiritlemine, ehitiste olulisemate arhitektuurinõuete seadmine, juurdepääsuteede asukoha ning haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine, keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimisel. Planeeringuala pindala on ca 20 hektarit. TÖÖ LIIK: TÖÖ TELLIJA: Detailplaneering Hr Rainer Kägo KOHALIK OMAVALITSUS: (otsustaja) TÖÖ TÄITJA: Projekti juht: Planeeringu koostajad: Konsultandid: Kontrollijad: Põlva Vallavalitsus Kobras AS Registrikood Riia 35, Tartu Tel Teele Nigola - maastikuarhitekt-planeerija Tel , Teele Nigola - maastikuarhitekt-planeerija Piia Kirsimäe - planeerija assistent Kadri Kattai - maastikuarhitekt-planeerija Urmas Uri - geoloog, keskkonnaekspert (KMH0046), planeeringu keskkonnatingimuste küsimustega tegelev spetsialist Reet Lehtla - maastikuarhitekt-planeerija Reet Lehtla - maastikuarhitekt-planeerija Kadri Kattai - maastikuarhitekt-planeerija Kobras AS töö nr\n4 Kobras AS litsentsid / tegevusload: 1. Keskkonnamõju hindamise tegevuslitsents: KMH0046 Urmas Uri 2. Keskkonnamõju strateegilise hindamise juhtekspert: Urmas Uri 3. Hüdrogeoloogiliste tööde tegevusluba nr 379. Hüdrogeoloogilised uuringud. Hüdrogeoloogiline kaardistamine. 4. Maakorraldustööd. Tegevuslitsents 15 MA-k. 5. MTR-i majandustegevusteated: Ehitusuuringud EG ; Ehitusprojekti ekspertiis EK ; Omanikujärelevalve EO ; Projekteerimine EP Maaparandusalal Tegutsevate Ettevõtjate Registri (MATER) registreeringud: Maaparandussüsteemi omanikujärelevalve MO ; Maaparandussüsteemi projekteerimine MP ; Maaparanduse uurimistöö MU ; Maaparanduse ekspertiis MK Muinsuskaitseameti tegevusluba E 377/2008. Vastutav spetsialist Teele Nigola (VS 606/2012, tähtajatu). Ehitismälestiste, ajaloomälestiste, tööstusmälestiste ja UNESCO maailmapärandi nimekirja objektil konserveerimise ja restaureerimise projektide ning muinsuskaitse eritingimuste koostamine, uuringud ja muinsuskaitseline järelevalve (s.h muinsuskaitsealadel) maastikuarhitektuuri valdkonnas. 8. Veeuuringut teostava proovivõtja atesteerimistunnistus (reoveesettest, pinnaveest, põhjaveest, heit- ja reoveest proovivõtmine) Noeela Kulm - Nr 1536/18, Tanel Mäger Nr 1535/ Kutsetunnistused: Diplomeeritud mäeinsener, tase 7, kutsetunnistus nr Urmas Uri; Diplomeeritud mäeinsener, tase 7, kutsetunnistus nr Tanel Mäger; Volitatud hüdrotehnikainsener, tase 8, kutsetunnistus nr Erki Kõnd; Volitatud hüdrotehnikainsener, tase 8, kutsetunnistus nr Oleg Sosnovski; Diplomeeritud hüdrotehnikainsener, tase 7, kutsetunnistus nr Martin Võru; Diplomeeritud hüdrotehnikainsener, tase 7, kutsetunnistus nr E Ervin R. Piirsalu; Diplomeeritud veevarustuse- ja kanalisatsiooniinsener, tase 7, kutsetunnistus nr E Ervin R. Piirsalu; Volitatud maastikuarhitekt, tase 7, kutsetunnistus nr Teele Nigola; Ruumilise keskkonna planeerija, tase 7, kutsetunnistus Teele Nigola; Geodeet V (EKR tase: 7), kutsetunnistus nr Ivo Maasik; Geodeet V (EKR tase: 7), kutsetunnistus nr Marek Maaring; Markšeider, tase 6, kutsetunnistus nr Ivo Maasik. Kobras AS töö nr\n5 SISUKORD 1. PLANEERINGU KOOSTAMISE ALUS ARVESTAMISELE KUULUVAD VAREM KOOSTATUD PLANEERINGUD JA DOKUMENDID OLEMASOLEVAD ALUSPLAANID JA MUUD INFOALLIKAD DETAILPLANEERINGU KOOSTAJAD OLEMASOLEVA OLUKORRA ISELOOMUSTUS PLANEERITAVA ALA ASUKOHT PLANEERINGUALA ISELOOMUSTUS ÜLDPLANEERINGULE VASTAVUS KONTAKTVÖÖNDI FUNKTSIONAALSED SEOSED SEADUSTIKUST TULENEVAD NÕUDED JA PIIRANGUD PLANEERIMISETTEPANEK PLANEERINGU KONTSEPTSIOON PLANEERITAVA ALA KRUNTIDEKS JAOTAMINE JA KRUNDI EHITUSÕIGUS KRUNDI HOONESTUSALA PIIRITLEMINE ARHITEKTUURINÕUDED EHITISTELE TÄNAVA MAA-ALAD, LIIKLUS- JA PARKIMISKORRALDUS HALJASTUSE JA HEAKORRA PÕHIMÕTTED TEHNOVÕRKUDE JA -RAJATISTE ASUKOHAD SADEMEVEE- JA REOVEEKANALISATSIOON VEEVARUSTUS, SH TULETÕRJE VEEVARUSTUS ELEKTRIVARUSTUS, SH VÄLISVALGUSTUS SIDEVARUSTUS SOOJAVARUSTUS SERVITUUDI ETTEPANEKUD NING NENDE ULATUS KESKKONNATINGIMUSED PLANEERINGUGA KAVANDATU ELLUVIIMISEKS KURITEGEVUSE RISKE VÄHENDAVAD NÕUDED JA TINGIMUSED PLANEERINGU KEHTESTAMISEST TULENEVATE VÕIMALIKE KAHJUDE HÜVITAJA PLANEERINGU ELLUVIIMISE VÕIMALUSED KOOSKÕLASTUSTE JA KOOSTÖÖ KOKKUVÕTE JOONISED ASENDISKEEM M 1: FUNKTSIONAALSETE SEOSTE SKEEM M 1: OLEMASOLEV OLUKORD M 1: PÕHIJOONIS M 1: LISAD LAHEDA VALLAVALITSUS, DETAILPLANEERINGU ALGATAMISE TAOTLUS ÄGLIMÄE DETAILPLANEERINGU ARUTELU KOOSOLEKU PROTOKOLL LAHEDA VALLAVOLIKOGU OTSUS NR 17 DETAILPLANEERINGU KOOSTAMISE ALGATAMINE DETAILPLANEERINGU ALGATAMISE TEADA AMETLIKES TEADAANNETES LAHEDA VALLAVALITSUSE TEATIS Kobras AS töö nr\n6 6.6. ELEKTRILEVI OÜ TEHNILISED TINGIMUSED NR PÕLVA MAAVALITSUSE KIRI NR 12-2/16/ ÄGLIMÄE DETAILPLANEERINGU KOOSTAMINE MAANTEEAMETI KIRI NR 15-2/ /454 SEISUKOHTADE VÄLJASTAMINE ÄGLIMÄE KATASTRIÜKSUSE DETAILPLANEERINGU KOOSTAMISEKS ÄGLIMÄE KATASTRIÜKSUSTE ESKIISLAHENDUSE TUTVUSTUS, KOOSOLEKU PROTOKOLL Kobras AS töö nr\n7 1. Planeeringu koostamise alus Detailplaneeringu koostamise aluseks on Laheda Vallavolikogu otsus nr 17 Detailplaneeringu koostamise algatamine ning otsuse lisa 1 (planeeringuala kaart 1) ja lisa 2 (planeeringuala kaart 2). Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks vastavalt algatusotsusele on uute katastriüksuste moodustamine, moodustatavate üksuste sihtotstarbe määramine, planeeringualal ehitusõiguse, kujade, tehnovõrkude ja -rajatiste asukoha määramine, ehitusala piiritlemine, ehitiste olulisemate arhitektuurinõuete seadmine, juurdepääsuteede asukoha ning haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine, keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimisel. Planeeringuga tehakse ettepanek jagada Äglimäe kinnistute maa-ala nelja elamumaa, ühe segafunktsiooniga maa (75 % üksikelamumaa, 25 % kaubandus-, toitlustus- ja teenindushoone maa), ühe transpordimaa ja ühe maatulundusmaa katastriüksuseks ning kavandada Ranniku (38501:003:0867), Savi (38501:003:0042), Kõrbjärvepõllu (38501:003:0102), Kraavi (38501:003:0779), Alasilla (38501:003:0064) ja Järve (38501:003:0101) katastriüksuste ning uute moodustatavate katastriüksuste juurdepääsuteed. Käesolev detailplaneering on üldplaneeringuga kooskõlas. Planeeringuga täpsustatakse üldplaneeringut pere- ja ridaelamumaa paiknemise osas sama krundi piires Arvestamisele kuuluvad varem koostatud planeeringud ja dokumendid Laheda Vallavolikogu otsus nr 17 Detailplaneeringu koostamise algatamine ning otsuse lisa 1 (planeeringuala kaart 1) ja lisa 2 (planeeringuala kaart 2); Laheda Vallavolikogu a määrusega nr 12 kehtestatud Laheda valla üldplaneering ; Laheda Vallavolikogu a määrus nr 18 Laheda valla ühisveevärgi ja kanalisatsiooni arendamise kava aastateks ; Põlva maakonnaplaneering Põlva maakonnaplaneering 2030+, kehtestatud Põlva maavanema a korraldusega nr 1-1/17/676; Kanepi, Kõlleste, Laheda, Valgjärve ja Vastse-Kuuste valla ühine jäätmekava , vastu võetud Laheda Vallavolikogu poolt otsusega nr Olemasolevad alusplaanid ja muud infoallikad Detailplaneeringu alusplaanina on kasutatud Kobras AS poolt koostatud Äglimäe katastriüksuse geodeetilist alusplaani mõõtkavas 1:500, töö nr (Põlvamaa, Laheda vald, Tilsi küla Äglimäe katastriüksuse osaline geodeetiline mõõdistus), koostatud Täiendav info tugineb Maa-ameti Maa-ameti Geoportaali kaardirakendustele ( ning EELIS (Eesti Looduse Infosüsteem Keskkonnaregister): Keskkonnaagentuur informatsioonile seisuga Kobras AS töö nr\n8 1.3. Detailplaneeringu koostajad Käesoleva detailplaneeringu koostamises osalesid Kobras AS-i poolt planeerijad Teele Nigola, Kadri Kattai ning assistent Piia Kirsimäe, konsultandina Urmas Uri ja Reet Lehtla ja kontrollijana Kadri Kattai ja Reet Lehtla. 2. Olemasoleva olukorra iseloomustus 2.1. Planeeritava ala asukoht Planeeringuala asub Põlva maakonnas Põlva vallas (endine Laheda vald) 1 Tilsi külas Kõrbjärve lõunakaldal. Detailplaneeringu alal paiknevad Äglimäe katastriüksused (katastritunnustega 38501:003:0788 ja 38501:003:0789), mille pindalad on vastavalt 19,4 ha ja 1,10 ha. Katastriüksuste sihtotstarve on 100% maatulundusmaa. Planeeringuala asukoht on toodud skeemil 1 ja täpsemalt joonisel 1. Skeem 1. Planeeringuala asukoht (Aluskaart: Maa-ameti geoportaal) Planeeringuala piirinaabriteks on järgmised maaüksused: põhjas: Tilsi Kõrbjärv (katastriüksuse tunnus 38501:003:0155, veekogude maa 100%); idas: 1 Tulenevalt Vabariigi Valitsuse määrusest nr 21 " Ahja valla, Laheda valla, Mooste valla, Põlva valla ja Vastse- Kuuste valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse määruse nr 159 Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine muutmine" 1 moodustati Ahja valla, Laheda valla, Mooste valla, Põlva valla ja Vastse- Kuuste valla ühinemise teel uus haldusüksus mille nimeks määrati Põlva vald. Kobras AS töö nr\n9 Rehemäe (katastriüksuse tunnus 38501:003:0812, maatulundusmaa 100%); lõunas: Tilsi-Mustajõe tee (katastriüksuse tunnus 38501:003:0855, transpordimaa 100%); Reformimata riigimaa läänes: Alasilla (katastriüksuse tunnus 38501:003:0064, maatulundusmaa 100%); Kraavi (katastriüksuse tunnus 38501:003:0779, maatulundusmaa 100%); Kõrbjärvepõllu (katastriüksuse tunnus 38501:003:0102, maatulundusmaa 100%); Savi (katastriüksuse tunnus 38501:003:0042, elamumaa 100%) Planeeringuala iseloomustus Planeeringuala lõunapoolne osa ulatub osaliselt Tilsi küla keskuse alale. Tilsi küla keskuse moodustab Pikkjärve ümbritsev kompaktse hoonestusega ala, mis on ühtlasi Laheda valla üldplaneeringuga määratud reoveekogumisala ja detailplaneeringu koostamise kohustusega ala. Planeeringuala asub Pikkjärvest (KKR kood VEE212480) ca 1 km kaugusel läänes, põhjasuunast piirneb planeeringuala Tilsi Kõrbjärvega (KKR kood VEE ). Suurema Äglimäe katastriüksuse 19,4 ha suurusest pindalast moodustab haritav maa 18,41 ha, metsamaa 0,5 ha, õuemaa 0,14 ha, looduslik rohumaa 0,1 ha ja muu maa 0,25 ha. Väiksema Äglimäe katastriüksuse 1,10 ha suurusest pindalast moodustab haritav maa 0,74 ha, metsamaa 0,21 ha, looduslik rohumaa 0,06 ha ja muu maa 0,09 ha. Äglimäe kinnistute sihtotstarve on maatulundusmaa. Hoonetest asub suuremal Äglimäe kinnistul (kü 38501:003:0788) elamukompleks elumaja ja kahe kõrvalhoonega. Juurdepääs hoonetele toimub Tilsi-Mustajõe teelt (kõrvalmaantee nr 18114). Väiksema Äglimäe kinnistu (kü 38501:003:0789) juurdepääs on täna võimalik kohalike teede (Lauluväljaku tee nr ja Hoole-Kõrbjärve tee nr ) kaudu, mis viivad Kõrbjärve lõunakallast ääristava teeni, kuskohast pääseb planeeringualale läbi Rehemäe kinnistu ning reformimata riigimaa. Järveäärset pinnasteed kasutatatakse juurdepääsuks ka Ranniku elamumaale (kü 38501:003:0867) ja Järve maatulundusmaale (kü 38501:003:0101). Pinnastee on rajatud järve järsule nõlvale ning selle konstruktsioon on ebapüsiv. Sademevee valgumisel järve toimub järjepidev tee ärakanne. Tee on halvas seisukorras ning varisemisohtlik. Järveäärset pinnasteed ääristavad mõlemalt poolt võsa ja puud, mis on liigendatud ka avatud aladega. Kõrghaljastust on teataval määral ka suuremal Äglimäe kinnistul (kü 38501:003:0788) paikneva hoonetekompleksi ümbruses. Lähimad elamud asuvad planeeringualast läänes, naabruses paikneval Kraavi kinnistul (kü 38501:003:0779, 100% maatulundusmaa), planeeringualast loodesse jääval Ranniku kinnistul (kü 38501:003:0867, 100% elamumaa) ja Järve kinnistul (kü 38501:003:0101, 100% maatulundusmaa). Planeeringuala vahetus läheduses, mõnesaja meetri kaugusel idas on kehtestatud biopuhasti Kobras AS töö nr\n10 katastriüksuse detailplaneering (töö nr:dp-18.89, kehtestatud Põlva Vallavalituse otsusega nr 2-3/472), millega planeeritakse alale reoveepuhasti ja puurkaev. Planeeringuala piirneb Laheda Vallavolikogu otsusega nr 22 kehtestatud Tilsi küla Kõrbjärve puhkeala detailplaneeringuga. Viimane hõlmab Kõrbjärve ja järveäärset maa-ala (planeeritava reoveepuhasti ja järve vahele jäävat ala) (joonis 2). Planeeringualast lõunasuunas paikneb kõrvalmaantee nr Tilsi-Mustajõe, planeeringuala läheduses on tee pinnatud. Maantee ühendab kõrvalmaanteed nr Puskaru-Väimela ja nr Tilsi-Naruski ning ühtlasi Mustajõe ja Tilsi küla. Maastikuliselt asub ala Ugandi lavamaa lõunaosas. Maapinna kõrgus planeeringualal varieerub, jäädes vahemikku 83,3 m kuni 100 m - seega on kõrguste vahe planeeringualal üle 16 meetri. Maapind langeb lõunasuunas, suuremad kõrguste erinevused on ala põhjapoolses osas. Äglimäe kinnistute põhjaosa läbiva pinnastee ja Kõrbjärve vahel on maapinna kõrguste erinevus kohati peaaegu 6 meetrit. Planeeringuala katab suuremas osas kahkjas leetunud muld (LP), mille lähtekivimiks on valdavalt punakaspruun või pruun liivsavimoreen. Ala põhjaosas leidub vähemal määral ka keskmiselt erodeeritud kahkjat leetunud ja leetunud mulda (E2I) ja nõrgalt erodeeritud kahkjat leetunud mulda (LP). Kõrbjärvekalda ääres on tegemist gleistunud lammimullaga (AG). Detailplaneeringu ala piirkonna maapinnalt esimese poorsete kivimitega seotud aluspõhjalise põhjaveekihi looduslikku kaitstust on hinnatud suhteliselt kaitstuks ja reostusohtlikkus madalaks (Eesti põhjavee kaitstuse kaart; Eesti Geoloogiakeskus, 2001). Planeeringuala iseloomustus on graafiliselt kujutatud olemasoleva olukorra joonisel (joonis 3) Üldplaneeringule vastavus Laheda valla üldplaneeringuga on käesoleva detailplaneeringu maa-ala lõunapoolsele osale (Äglimäe kinnistul (kü 38501:003:0788) olemasolevast hoonetekompleksi ja Tilsi-Mustajõe maantee vahelisele alale) määratud pere- ja ridaelamumaa juhtfunktsioon, kuhu võib rajada ühepereelamuid ning ridaelamuid. Nimetatud ala on ühtlasi üldplaneeringu järgi kompaktse hoonestusega ala piiriks. Ehitamise tingimused on määratud valla üldplaneeringus. Detailplaneeringuala põhjapoolne ala on ära näidatud kui väärtuslik põllumaa ning ühtlasi on see hajaasustusega piirkond. Kõrbjärve ääristav metsane riba on üldplaneeringus ära märgitud kui metsamajandusmaa. Elamualade ja eluasemekohtade arendamise üldpõhimõtted Laheda valla üldplaneeringus on järgmised: Uute elamualade planeerimiseks on sobivad alad olemasolevates külakeskustes ja nende lähiümbruses. Olulised on kommunikatsioonide paigaldamise võimalused (läheduses Kobras AS töö nr\n11 olemasolevad teed ja tehnotrassid), et uute alade arendamisel võimalikult vähe kahjustada ümbritsevat looduslikku keskkonda. Uute elamualade arendamisel on sobivaks hoonetüübiks ühepereelamu või ridaelamu. Vajadus korterelamute rajamise järele puudub. Alade arendamisel tuleb järgida madala hoonestuse põhimõtteid. Laheda valla üldplaneering sätestab, et Tilsi küla kompaktse hoonestusega alal ja kompaktselt hoonestatavatel aladel on elamukrundi suurus vähemalt 2000 m 2, elamute ehitamisel tuleb lähtuda ümbritseva keskkonna arhitektuurilisest struktuurist ning arvestada vaatega planeeringualalt ja planeeringualale. Pere- ja ridaelamumaal on ühele krundile lubatud ehitada 1 elamu ja kuni 2 kõrvalhoonet. Kõikidele maa-aladele ehitamisel tuleb üldplaneeringu järgi hoone esinduslik külg planeerida avaliku tee ja/või veekogu poole. Olemasolevatel kompaktsetel hoonestusaladel või kompaktselt hoonestatavatel aladel tuleb arvestada olemasolevate hoonete mahtude ja kõrgustega, et tagada olemasoleva asustusstruktuuri säilimine. Olemasolevatel põllu- ja metsamaadel tuleb tagada alade sihtotstarbeline kasutamine. Väärtuslikud põllumaad (boniteedipunktiga 39 ja üle) tuleb säilitada ning hetkel aktiivsest kasutusest väljaspool olevatel aladel tuleb tagada maastikuhooldus (näit. heina niitmine põllupeenardelt). Käesoleva detailplaneeringuga tehakse ettepanek täpsustada üldplaneeringuga määratud perspektiivset elamumaad, kompaktse hoonestusega ala ja reovee kogumisala liigutades antud alasid Äglimäe kinnistu (kü 38501:003:0788, 38501:003:0789) piires Tilsi Mustajõe tee äärest Kõrbjärve äärsele alale. Vastavalt Laheda valla üldplaneeringule on Tilsi küla keskus ning kõik planeeritud pere- ja ridaelamumaad detailplaneeringu koostamise kohustusega alaks. Väljaspool detailplaneeringu koostamise kohustusega alasid võib kohalik omavalitsus üldplaneeringu kohaselt otsustada, et detailplaneeringu koostamine on kohustuslik, kui hajaasustatud kohtades maa-ala kruntideks jagamisel elamuehituse eesmärgil soovitakse ehitada rohkem kui kolmest eramust koosnevat elamute gruppi ning kui soovitakse rohelise võrgustiku tuumaladel ja koridoridel muuta katastriüksuse sihtotstarvet. Lisaks võib elamute ehitamine veekogu piiranguvööndis toimuda ainult detailplaneeringu alusel. Käesoleva detailplaneeringuga kavandatakse muuta Äglimäe kinnistute sihtotstarve osaliselt elamumaaks viie elamumaa sihtotstarbega katastriüksuse moodustamisega ning neist neljale moodustatavale katastriüksusele elamugrupi rajamine. Moodustatavad elamumaa krundid jäävad Põlva maakonnaplaneeringu ja Laheda valla üldplaneeringu kohaselt rohevõrgustiku tuumala T9 (Pragi tuumala) äärealale ning ühtlasti Kõrbjärve piiranguvööndisse. 20 ha suurusest planeeringualast jääb ca 15,1 ha tuumala koosseisu. Tuumala terviklikkust ja toimimist detailplaneeringuga ei rikuta. Väljavõte üldplaneeringu kaardist on esitatud skeemil 2. Planeeringuga täpsustatakse üldplaneeringut pere- ja ridaelamumaa paiknemise osas sama krundi piires. Kobras AS töö nr\n12 Skeem 2. Laheda valla üldplaneeringu (kehtestatud 2009, korrigeeritud Tilsi reoveepuhasti detailplaneeringu alusel aastal) järgse maakasutuse juhtfunktsioonid (väljavõte Laheda valla üldplaneeringu kaardist) Kontaktvööndi funktsionaalsed seosed Planeeringuala piirneb idast Tilsi küla keskasulaga, jäädes osaliselt Laheda valla üldplaneeringuga määratud Tilsi küla kompaktse hoonestusega alale. Suuremad piirkonna tõmbekeskused on Põlva linn ja Võru linn, vähemal määral Tartu linn ja Kanepi alevik. Tilsi küla keskus on Põlva maakonnaplaneeringus fikseeritud kohaliku keskusena. Detailplaneeringu alast lõunasuunas asub pinnatud kattega Tilsi-Mustajõe kõrvalmaantee nr 18114, mis on ühendatud suurema Äglimäe kinnistuni viiva juurdepääsuteega. Planeeringuala piiritleb põhjast Kõrbjärv, ida suunda jääb Pikkjärv, mille ümber on koondunud Tilsi küla kompaktne hoonestus. Pikkjärve ääres asub ühtlasi Tilsi mõis, mis asub planeeringualast ca 700 m kaugusel. Tilsi mõisa ja mõisapargi kaitseks on moodustatud Tilsi mõisa pargi looduskaitseala (KKR kood KLO ). Pargis kasvab haruldane looduskaitsealuse üksikobjekt Amuuri korgipuu (KKR kood KLO ). Tilsi mõisa park on ühtlasi ehitismälestis (reg nr 23738), milles asuvad hooned on samuti muinsuskaitsealused objektid. Lähialal muid looduskaitsealuseid objekte või alasid ega kultuurimälestisi ei leidu. Planeeringualast idasuunas paikneb laululava ja Kõrbjärve ääres puhkeala (supluskoht) (joonis 2). Kobras AS töö nr\n13 Tilsi asulat läbib Tilsi-Naruski kõrvalmaantee nr 18154, mille ääres, kaupluse ees, asub Tilsi bussipeatus. Maakonna- ja vallakeskus Põlva linn jääb planeeringualast linnulennult ca 10 km kaugusele kirdesse, maanteed pidi sõites ca 13 km kaugusele. Maa-ameti geoportaali Maanteeameti kaardirakenduses esitatud detailplaneeringu alale lähimad bussipeatuste asukohad on näidatud funktsionaalsete seoste joonisel (joonis 2). Liiklussagedus detailplaneeringu ala läheduses paikneval meetri pikkusel riigiteel nr Tilsi-Mustajõe jääb vahemikku a/ööp (Maa-ameti kaardiserveri Maanteeameti kaardirakendus) ning Maanteeameti andmetel oli ööpäevane keskmine liiklussagedus aastal 104 a/ööp ( Põlva vald on linna otsene tagamaa ja enamik teenuseid tarbitakse Põlva linnas. Planeeringualast läänes asuvat põllumaad katab 22,8 ha ulatuses aastal rajatud maaparandussüsteem (koodiga ). Teisel pool Tilsi-Mustajõe riigiteed nr asuv maaparandussüsteem (koodiga ) hõlmab 29,6 ha suurust maa-ala Seadustikust tulenevad nõuded ja piirangud Ehitusseadustiku (Riigikogu seadus, jõustunud ; edaspidi EhS) 71 lg 1 alusel on avalikult kasutataval teel kaitsevööndiks teed ümbritsev maa-ala, mis tagab tee kaitse, teehoiu korraldamise, liiklusohutuse ning vähendab teelt lähtuvaid keskkonnakahjulikke ja inimestele ohtlikke mõjusid. Sama paragrahvi lg 2 põhjal on maantee kaitsevööndi laius mõlemal pool äärmise sõiduraja välimisest servast kuni 30 meetrit. Äglimäe katastriüksuste põhjaküljele jääv Tilsi Kõrbjärv (KKR kood VEE ) kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda. Kõrbjärv on looduslik eutroofne järv pindalaga 11,9 ha. Kõrbjärv on avalikult kasutatav veekogu vastavalt Vabariigi Valitsuse korraldusele nr 116 Avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kinnitamine. Tegemist on lähtejärvega, mis toitub põhjaallikatest ja sademete veest ning mille väljavool toimub Mustojasse. ( Vastavalt veeseaduse 7 on avalikust veekogust lubatud veevõtt, suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine ning kalapüük. Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse (Riigikogu seadus) 38 lg 1 järgi on järvel avaliku kasutamise tagamiseks kallasrada 4 meetrit ning üleujutuse korral ajutine kallasrada, mis on 2 meetri laiune kaldariba veeseisu piirjoonest. Seaduse 38 sätestab, et kaldaomanik peab igaühel lubama kallasrada kasutada ja kallasraja sulgemise korral tuleb tagada tõketest läbipääs või läbipääs mujalt oma kinnisasjal. Vastavalt veeseaduse (vastu võetud ) 29 on Kõrbjärve veekaitsevööndi ulatus 10 m tavalisest veepiirist ning looduskaitseseaduse (vastu võetud ) 38 lähtuvalt ehituskeeluvööndi ulatus tavalisest veepiirist 50 meetrit ning järve või jõe kaldal metsamaal metsaseaduse 3 lg 2 tähenduses ulatub ehituskeeluvöönd kalda piiranguvööndi piirini. LKS 37 kohaselt on Kõrbjärve kalda piiranguvöönd 100 m. Kobras AS töö nr\n14 LKS 37 põhjal on kalda piiranguvööndis asuvate metsade kaitse eesmärk vee ja pinnase kaitsmine ja puhketingimuste säilitamine. Kalda piiranguvööndis ei tohi lageraielangi pindala olla suurem kui 2 ha, keelatud on reoveesette laotamine. Looduskaitseseaduse 38 lg 3 alusel on kalda ehituskeeluvööndis uute hoonete ja rajatiste ehitamine keelatud. Lubatud on rajada detailplaneeringuga kavandatud tehnovõrgud ja -rajatised. Detailplaneeringuala läbib ida-lääne suunaliselt 0,4 kv elektriõhuliin, mis tagab suuremal Äglimäe kinnistul olevate hoonete elektrivarustuse. Majandus- ja taristuministri määruse nr sätestab elektripaigaldise kaitsevööndi ulatused, milleks kuni 1 kv nimipingega liinide korral on 2 meetrit mõlemal pool liini telge. Planeeringuala kagunurka läbib kirde-edela suunaliselt 10 kv keskpingeliin, millekaitsevöönd on 10 m mõlemal pool liini telge. Suuremal Äglimäe katastriüksusel (kü 38501:003:0788) kulgeb piki juurdepääsuteed ka sidetrass, mis on viidud olemasolevate hooneteni ja mille kaitsevööndi laius on 1 m sidekaablist. 3. Planeerimisettepanek 3.1. Planeeringu kontseptsioon Äglimäe kinnistute planeeringulahenduse puhul lähtutakse eelkõige piirkonna olemasolevast olukorrast, Laheda valla üldplaneeringust ning maakasutuse kitsendusi põhjustavatest tingimustest. Planeeringuga luuakse Kõrbjärve äärde nelja elamukompleksiga asustus. Lisaks tehakse planeeringuga ettepanek moodustada suurema Äglimäe kinnistu keskosas paiknevat elamukompleksi haarav eraldiseisev elamumaa sihtotstarbega katastriüksus (krunt positsioon 1). Ülejäänud Äglimäe katastriüksustest, mis jääb välja moodustatavatest elamumaa kruntidest positsioonidega 1-5, moodustatakse maatulundusmaa sihtotstarbega katastriüksus (krunt positsioon 7). Planeeringuala juurdepääs lähtub Tilsi-Mustajõe kõrvalmaanteelt nr Olemasolev mööda Kõrbjärve lõunakallast kulgev pinnastee, mida praegusel ajal kasutatakse Järve, Kraavi ja Ranniku kinnistute juurdepääsuks, on planeeritud likvideerida. Juurdepääs eelnimetatud kinnistute kavandatakse Tilsi-Mustajõe teelt lähtuva olemasoleva mahasõidu baasil. Mahasõidu asukoht nihutatakse Äglimäe kinnistule ning rajatakse uus tee (krunt positsioon 6). Ehitusõigusega alad planeeritakse kitsendusest vabale alale selliselt, et oleks võimalik rajada lokaalsed veevarustuse- ja kanalisatsioonilahendused. Planeeringulahendus on graafiliselt kujutatud põhijoonisel (joonis 4) Planeeritava ala kruntideks jaotamine ja krundi ehitusõigus Käesoleva planeeringuga on ette nähtud Äglimäe katastriüksustel (senine maakasutuse sihtotstarve 100% maatulundusmaa) seitsme uue krundi moodustamine. Suurema Äglimäe katastriüksuse (kü 38501:003:0788) põhjapoolsest osast ning väiksema Äglimäe katastriüksuse (kü 38501:003:0789) Kobras AS töö nr\n15 läänepoolsest osast moodustatakse neli krunti (positsioonid 2-5), mille planeeringujärgseks krundi kasutamise otstarbeks on planeeritud 100% üksikelamumaa. Äglimäe katastriüksusel (kü 38501:003:0788) moodustatakse olemasolevale hoonetekompleksile eraldiseisev katastriüksus (positsioon 1), mille sihtotstarve on 75% üksikelamumaa ja 25% kaubandus-, toitlustus- ja teenindushoone maa. Ranniku, Järve, Kraavi, Savi ja Alasilla katastriüksusteni ja uute elamukruntide (positsioon 2-5) juurdepääsuks kavandatavale teele moodustatakse 100% teemaa otstarbega katastriüksus (krunt positsioon 6). Krunt positsioon 7, mis moodustub enamuse senistest Äglimäe kinnistutest, jääb jätkuvalt põllumajandusmaa kasutusotstarbega. Krundi ehitusõigus on välja toodud põhijoonisel (joonis 4) krundi andmete, ehitusõiguse ja arhitektuurinõuete tabelis Krundi hoonestusala piiritlemine Käesoleva detailplaneeringuga on igale üksikelamumaa krundile kavandatud hoonestusala (planeeritud hoonestusala ja kruntidel positsioon 2-5 ka tingimuslik hoonestusala). Hoonestusalad paiknevad Kõrbjärve kalda ehituskeeluvööndi ja piirangu vööndi piiri vahelisel alal. Planeeritud hoonestusalad kruntidel positsioon 2-5 on kavandatud põhimõttel, et hajaasustuses ei oleks naaberkinnistute hoonetevaheline minimaalne kaugus väiksem kui 40 meetrit (EVS 812-6:2012+A1:2013 Ehitiste tuleohutus. Osa 6: Tuletõrje veevarustus). Tuletõrje veevõtukoha (nt tiik koos veevõtukaevuga) rajamise korral on hoonete ehitamine kruntidele positsioon 2-5 lubatud ka tingimusliku hoonestusala ulatuses. Kohustuslikku ehitusjoont planeeringuga ei määrata. Positsioon 1 krundile on kavandatud hoonestusala olemasolevate hoonete asukohale nii, et oleks võimalik säilitada võimalikult palju olemasolevate kõrghaljastust. Vastavalt siseministri määrusele nr 17 Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded ja nõuded tuletõrje veevarustusele tuleb hoonestusalade paigutusega tagada hoonete vahel minimaalselt 8 m ulatusega tuleohutuskuja. Juhul, kui hoonetevahelise kuja laius on alla 8 m, tuleb tule leviku piiramine tagada ehituslike või muude abinõudega Arhitektuurinõuded ehitistele Hoonestuse arhitektuur peab jälgima piirkonna hoonestuslaadi, sobima ümbritsevasse keskkonda, olema kõrge arhitektuurse tasemega ning välisruumi rikastav. Eluhooned peavad olema projekteeritud olemasolevast ja perspektiivsest liiklusest tekkida võivate häiringutega (müra, vibratsioon, õhusaaste) arvestavalt. Kruntidel positsioon 2-5 ei tohi hoonestamisega tekkida nn tühja vahekrundi efekti, mis saavutatakse kui ehitatakse väike hoone suure krundi serva ja tundub nagu oleks üks maja vahele jäänud. Hoonete lubatud minimaalne kõrgus ja ehitusalune pind määratakse edasise projekteerimise käigus. Täiendavaid arhitektuurinõudeid kruntidele positsioon 2-5 planeeringuga ei määrata, sest tegemist on suhteliselt eraldiseisvate ja vaatekoridoridest (Tilsi-Mustajõe maanteelt ja Tilsi küla keskusest) välja Kobras AS töö nr\n16 jäävate hoonestusaladega, seetõttu on nende kruntide hoonete puhul täpsustatud arhitektuuritingimused ette nähtud määrata arhitektuurse projekteerimise käigus. Ehituskeeluvööndi ulatuses ei ole piirete rajamine lubatud, et säiliks loomade vaba liikumise koridor. Planeeritud krundil positsioon 1 säilib olemasolev ehitusõigus, uute hoonete ja rajatiste ehitamine on lubatud vastavalt ehitusseadustikule, planeeringuga täiendavaid piiranguid ehitamisele ei seata Tänava maa-alad, liiklus- ja parkimiskorraldus Kruntide positsioon 2-5 juurdepääs on planeeritud alast lõunasuunas asuva kõrvalmaantee kaudu. Selleks on planeeritud tee krundile positsioon 6. Krundile positsioon 1 on juurdepääs kavandatud samalt kõrvalmaanteelt olemasoleva mahasõidu kaudu läbi krundi positsioon 7. Alasilla kinnistule (kü 38501:003:0064) ja Kraavi kinnistu hoonetekompleksile (k ü 38501:003:0779) ning Ranniku, Savi ja Järve kinnistutele tagatakse juurdepääs planeeritud tee kaudu ning sellele tehakse ettepanek seada juurdepääsu servituut. Kruntidele positsioon 2-5 nähakse ette eraldiseisvad juurdepääsud. Praegune Äglimäe katastriüksuseid läbiv ida-läänesuunaline Ranniku ja Järve kinnistuid teenindav pinnastee likvideeritakse sõiduautode kasutamise otstarvet silmas pidades ja see säilitatakse üksnes matkarajana. Kuni planeeritud tee krundil positsioon 6 valmimiseni säilib juurdepääs praeguse pinnastee kaudu. Riigitee ristumiskohtadel tuleb tagada vastavalt majandus- ja taristuministri vastu võetud määrusele nr 106 Tee projekteerimise normid lisa Maanteede projekteerimisnormid ristumiskoha nähtavuskolmnurgad ning riigiteele vajalik külgnähtavus ja vaba ruum lähtetasemel rahuldav. Nähtavuskolmnurgad on toodud planeeringu põhijoonisel (joonis 4). Parkimine on lahendatud krundisiseselt. Sealjuures tuleb arvestada asjaolu, et krundi teepoolne külg peab tulenevalt üldplaneeringu nõuetest jääma haljasalaks. Parkimisalasid ei ole lubatud rajada veekogu ehituskeeluvööndi ulatuses. Parkimisalasid ja/või -kohti planeeringu põhijoonisel ei kajastata, sest need lahendatakse hoone või juurdepääsutee ehitusprojektiga. Kõik arendusalaga seotud ehitusprojektid, mille koosseisus kavandatakse tegevusi riigitee kaitsevööndis, tuleb esitada Maanteeametile nõusoleku saamiseks. Tee ehitus projekte võib koostada vaid vastavat pädevust omav isik (EhS 24 lg 2 p 2). riigiteega liitumise või ristumiskoha ümberehituse korral (EhS 99 lg 3) annab nõuded projektile Maanteeamet ja riigitee aluse maaüksuse piires väljatab tee ehitusloa Maanteeamet Haljastuse ja heakorra põhimõtted Planeeringuala paikneb varasema Laheda valla üldplaneeringu kohaselt rohevõrgustiku T9 Pragi tuumala lõunanurgas. Varasem Laheda valla üldplaneering sätestab, et uute ehitusalade planeerimisel tuleb silmas pidada, et ei häiritaks rohelise võrgustiku toimimist, asustuse kavandamisel ei tohi purustada rohelise võrgustiku koridore ega tuumala terviklikkust. Uute asustusalade moodustamine võib üldplaneeringus toodud nõude kohaselt toimuda ainult läbi detailplaneeringu Kobras AS töö nr\n17 koostamise. Võrgustiku funktsioneerimiseks on vajalik, et looduslike alade osatähtsus tuumalas ei langeks alla 90%. Ühtlasi nõuab üldplaneering, et pere- ja ridaelamumaale ehitamisel tuleb vähemalt 15% krundi pindalast täis istutada kõrghaljastust, et oleks tagatud looduslähedane elukeskkond. Kruntide positsioon 2-5 piirid ulatuvad kuni Kõrbjärve lõunakaldani, mis praeguse pinnastee ümbruses on kaetud kõrghaljastusega - seega saab nõue olemasoleva haljastuse säilimisel tagatud. Kõrghaljastuse säilimine soodustab ühtlasi rohevõrgustiku toimimist piirkonnas. Otseselt ehitiste all jäävate puude eemaldamine on lubatud. Kruntide positsioon 2-5 ning Ranniku ja Järve kinnistutele uute juurdepääsuteede ehitamisel, sh krundi positsioon 1 olemasoleva juurdepääsutee ristmiku rekonstrueerimisel ei ole olemasoleva loodusliku haljastuse eemaldamine (võsa ja metsa raie) vajalik, sest tegemist on lageda alaga. Kõrbjärve kaldaalal peab inimestele (nt kalastajad, turistid, puhkajad) olema tagatud läbipääs 4 meetri laiuse kallasraja kaudu. Kõrbjärve kallasrajale on avalikud juurdepääsud määratud varasema Laheda valla üldplaneeringuga. Lähim pääs kallasrajale asub planeeringualast mõnesaja meetri kaugusel Kõrbjärve kagukaldal supluskoha juures. Kergliiklejatele juurdepääs kallasrajale planeeritakse krundil positsioon 6 asuva tee kaudu. Soovitav on puuderidade rajamine krundile positsioon 6 kavandatava tee äärde lumetõkkeks. Haljastus ei tohi maanteega ristumisel nähtavust takistada. Kruntidel positsioon 2-5 määratakse jäätmekonteineri asukoht ehitusprojektiga, konteinerid peavad paiknema krundil, sissepääsutee läheduses. Krundi positsioon 1 jäätmekorraldus jätkub olemasolevatel tingimustel Tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad Käesoleva detailplaneeringuga on esitatud tehnovõrkude põhimõttelised lahendused, mida tuleb täpsustada vastavate projektidega. Projekteerimisel tuleb arvestada elektrivõrkude kaitseeeskirjadega ja servituudialadega, projekteerides ehitised vastavalt kehtivatele normdokumentidele ja Elektrilevi tingimustele. Planeeringualal paiknevad tehnovõrgud jäävad osaliselt Kõrbjärve ehituskeeluvööndisse (reovee omapuhasti, elektrikaabel, tuletõrje veetarne toru, tuletõrje veehoidla) ning nende rajamiseks ei ole vajalik ehituskeeluvööndi vähendamine. Tehnovõrkude rajamise vajaduse ligikaudsed pikkused ja kogused planeeringualal on antud tabelis 1, tehnovõrkude asukohad põhijoonisel (joonis 4) ja madalpinge elektrikaabli asukoht funktsionaalsete seoste skeemil (joonis 2). Kobras AS töö nr\n18 Tabel 1. Tehnovõrkude rajamise vajaduse koondtabel Tehnovõrk Salv-/puurkaev Kohtpuhasti Elektri liitumiskilp Madalpingekaabel planeeringuala ulatuses /väljaspool planeeringuala Ligikaudne pikkus meetrites / ühikute arv 4 tk 4 tk 4 tk 350 m (*400 m) * Planeeringualast välja jääv rajatise osa Sademevee- ja reoveekanalisatsioon Planeeringuala põhjapoolne osa, kuhu on kavandatud elamumaa krundid positsioon 2-5, paikneb hajaasustusalal ning sademevee- ja reovee ärajuhtimine on planeeritud nendel kruntidel iga krundi siseselt eraldi. Reovee kogumiseks on planeeritud igale üksikelamumaa krundile positsioon 2-5 omapuhasti (kohtpuhasti), mis peab tagama ka reovees esineva heljumi setitamise (septiku funktsioon). Vastavalt Veeseaduse 8 lg 3 ei ole isikliku majapidamise heitvee või vähem kui 5 m 3 heitvee pinnasesse juhtimiseks ööpäevas vaja vee erikasutusluba, kuid see tegevus peab vastama Vabariigi Valitsuse määrusega nr 99 ( ) kehtestatud korrale. Vabariigi Valitsuse määrus nr 171 sätestab kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded. Kujaks on kanalisatsiooniehitiste (v.a torustik) lubatud kõige väiksem kaugus joogivee salv- või puurkaevust ning joogivee sanitaarkaitseala ja kuja kattumise korral tuleb lähtuda kõige rangemast nõudest. Määruse 6 kehtestab omapuhasti rajamise nõuded: kuja on vähemalt 10 m, välja arvatud septiku või muu pealt kinnise omapuhasti korral; septiku või muu pealt kinnise omapuhasti kuja on vähemalt 5 m; see peab paiknema joogiveekaevude suhtes allanõlva ning põhjavee liikumissuuna suhtes allavoolu. Vabariigi Valitsuse määruse nr põhjal sõltub omapuhasti imbsüsteemi ja joogiveesalvkaevu vaheline kaugus pinnasest, selle omadustest ja maapinna langust ning ei tohi olla väiksem määruse alusel kehtestatud imbsüsteemi kujast (20-50 m). Maapinna reljeefi 5-15% langu ja moreenpinnase korral peab planeeringualal omapuhasti ja joogiveesalvkaevu vaheline kaugus vastavalt eelnimetatud paragrahvile olema vähemalt 20 meetrit. Tulenevalt eelnevalt nimetatud määruse 6 lg 4 peab heitvee pinnasesse juhtimisel selle immutussügavus olema aasta ringi vähemalt 1,2 m ülalpool põhjavee kõrgeimat taset ning jääma 1,2 m kõrgemale aluspõhja kivimitest. Planeeringualal on nimetatud nõue täidetud (Kõrbjärve veetaseme ja planeeritavate omapuhastite alal on maapinna kõrguste erinevus üle 6 meetri). Reovee mehaanilise/bioloogilise puhastamise järel tuleb kasutada heitvee suublasse juhtimiseks vastavalt hüdraulilisele ja reostuskoormusele dimensioneeritud imbsüsteeme (imbtorud, imbplokid, Kobras AS töö nr\n19 immutustunnel). Krundisisestel teedel, platsidel ja hoonete katustel kogunenud sademevesi juhitakse vertikaalplaneerimise teel ümbritsevatele haljasaladele, kus see pinnasesse immutatakse. Sademevee juhtimine vertikaalplaneerimise teel naaberkinnistule ja juurdepääsuteedele pole lubatud Veevarustus, sh tuletõrje veevarustus Planeeringuala veevarustus kruntidel positsioon 2-5 tagatakse salvkaevude ja/või puurkaevude baasil. Võimalusel ja vajadusel (või soovi korral) võivad maaomanikud omavahelise kokkuleppe alusel rajada kruntide positsioon 2-5 veevarustuse tagamiseks ühe ühise puurkaevu. Positsioon 1 krundil säilib olemasolev veevarustus. Veeseaduse 28 lg 3 sätestab, et veehaarde sanitaarkaitseala ei moodustata, kui vett võetakse põhjaveekihist alla 10 m 3 ööpäevas ühe kinnisasja vajaduseks. Keskkonnaamet võib määrata veehaarde sanitaarkaitseala ulatuseks 10 meetrit puurkaevust, kui vett võetakse põhjaveekihist alla 10 kuupmeetri ööpäevas ja kasutatakse kuni 50 inimese vajaduseks. Ühe kinnisasja tarbeks rajatava veevõtukoha üheks hooldusnõudeks (Keskkonnaministri määrus nr 61) on, et veevõtukoht peab paiknema võimalike reostusallikate (kogumiskaevud, käimlad, prügikastid, õlimahutid jms) suhtes põhjaveevoolu suunas ülesvoolu ja neist krundi piires võimalikult kaugemal (mitte vähem kui 10 m). Laheda valla ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni arendamise kava aastateks kohaselt on tuletõrje veevõtukohad kavandatud peamiselt looduslike veekogusid kasutades. Kava kohaselt on planeeringualale lähim tuletõrje veevõtukoht Kõrbjärve lõunakaldal asuv looduslik ujumiskoht, mille kaugus planeeringualast on ca 260 m. Ehitiste tuleohutusnõudeid arvestades ei ole vajalik eraldiseisva tuletõrje veevõtukoha rajamine, kui naaberkinnistute hoonetevaheline minimaalne kaugus ei ole väiksem kui 40 meetrit (EVS 812-6:2012+A1:2013). See ala on tähistatud planeeringu põhijoonisel planeeritud hoonestusalana. Tuletõrje veevõtukoha (nt tiik koos veevõtukaevuga) rajamise korral on hoonete ehitamine kruntidele positsioon 2-5 lubatud ka tingimusliku hoonestusala ulatuses. Planeeringuga on lubatud Kõrbjärvest tuletõrje veetarne toru rajamine ja/või tuletõrje veehoidla ja veevõtukoha rajamine Kõrbjärve ehituskeeluvööndisse, vajalike tehnorajatiste paiknemine täpsustatakse ehitusprojekti käigus Elektrivarustus, sh välisvalgustus Detailplaneeringuala keskosas, suuremal Äglimäe kinnistul, on olemasolev krundi positsioon 1 hooneteni ulatuv elektriõhuliin 0,4 kv, mille kaitsevööndi ulatus on 2 meetrit mõlemal pool liini telge. Planeeringuala kagunurka läbib kirde-edela suunaliselt keskpingeliin 10 kv, mille kaitsevöönd on 10 m mõlemal poolt liini telge. Planeeringuala elektrivarustus on planeeritud vastavalt Elektrilevi OÜ Kagu-Eesti regiooni poolt Kobras AS töö nr\n20 väljastatud tehnilistele tingimustele detailplaneeringuks nr Esitatud tingimuste kohaselt on kruntide positsioon 2-5 elektrivarustuse kindlustamine võimalik planeeringualast idas Kõrbjärve alajaama kinnistul (kü 38501:003:0010) asuva Kõrbjärve:(Põlva) 10/0,4 kv alajaama baasil (joonis 2). Tehniliste tingimuste kohaselt tuleb alajaamast kruntide positsioon 2-5 jaoks rajada eraldi fiidrina 0,4 kv kaabelliin kruntide sissesõidutee äärde. Jõukaablite planeerimine/paigaldamine sõidutee alla ei ole lubatud, samuti ei ole lubatud planeerida teisi kommunikatsioone jõukaablite kaitsetsoonidesse. Kaablite kaitsetsooniks on 1 meeter kaablist mõlemale poole. Objektide elektrivarustuseks planeeritakse sissesõidutee äärde kruntide piiridele 0,4 kv liitumiskilbid. Liitumiskilbist elektripaigaldise peakilpi projekteerib ja ehitab Tarbija oma vajadustele vastava liini. Planeeringualal tuleb krundisiseses välisvalgustuses kasutada minimaalse võimsusega valgusteid, mis tagavad alal piisava valgustatuse. Välisvalgustus täpsustatakse ehitusprojekti käigus Sidevarustus Suuremal Äglimäe katastriüksusel (kü 38501:003:0788) kulgeb piki juurdepääsuteed sidetrass, mis ühendub olemasolevate hoonega. Sidevarustus kruntidele positsioon 2-5 on planeeritud lahendada mobiilside baasil. Perspektiivselt ka alternatiivsed võimalused Soojavarustus Planeeringuala ei paikne kaugkütte piirkonnas. Planeeringuala uute elamukruntide soojavarustus on ette nähtud lokaalküttena, kasutades soovituslikult elektri- või puukütet. Keelatud on kasutada rohkelt tahmavaid kütteliike (näiteks kivisüsi), vältida tuleb õlikütet. Soovitatav on kütteliike kombineerida ning elamute rajamisel ja rekonstrueerimisel eelistada soojusvahetuspumpade (näiteks õhksoojuspumbad) kasutamist, et võimalikult väikses koguses elektritarbimise läbi vähendada keskkonda lisanduvat saastekoormust. Detailplaneeringuga on lubatud Kõrbjärve kalda ehituskeeluvööndisse rajada maaküttesüsteeme ainult piirkonnas, kus puudub kõrghaljastus. Tehnovõrkude täpsemad lahendused ja paiknemine lahendatakse ehitusprojekti käigus Servituudi ettepanekud ning nende ulatus Tehnilistest tingimustest lähtuvalt tehakse tehnovõrgu servituudi seadmise ettepanek planeeritavatele (vajalik kooskõlastada servituudi ala Kõrbjärve alajaamast kuni uute kinnistute liitumiskilbini) Elektrilevi OÜ elektriliinidele. Servituudi ettepanek tehakse juurdepääsuteedele kruntidel positsioonid 6 ja 7 eesmärgiga tagada kruntide positsioon 2-5 ning Kraavi (kü 38501:003:0779), Ranniku (kü 38501:003:0867), Järve (kü :003:0101), Alasilla (38501:003:0064), Savi (38501:003:0042) ning krundi positsioon 1 juurdepääs. Servituudiettepanekute ulatused on ära toodud põhijoonisel (joonis 4) ja tabelis 2. Kobras AS töö nr\n21 Tabel 2. Servituutide ettepanekute tabel. Teeniv kinnisasi Valitsev kinnisasi Servituudi tüüp POS 7 POS 1 Alasilla (38501:003:0064) Kraavi (38501:003:0779) Kõrbjärvepõllu (38501:003:0102) Savi (38501:003:0042) POS 6 POS 1 POS 6 POS 7 Ranniku (38501:003:0867) Järve (385001:003:0101) POS 2 POS 3 POS 4 POS 5 Elektrivõrgu valdaja Läbipääsu servituut Tehnovõrgu servituut 3.9. Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks Planeeringualal ei asu ohtlike ainete ladestuskohti ega teisi jääkreostust tekitavaid objekte ning ei ole kavandatud keskkonnaohtlikke rajatisi ja tegevusi. Jäätmemajandus lahendatakse vastavalt kehtivatele normatiividele ja seadusandlusele. Olmejäätmete äravedu tuleb korraldada jäätmekäitlusluba omavate firmade kaudu. Kõik ohtlikud jäätmed tuleb koguda vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Maapinna planeerimine on lubatud vaid ehitiste alla jääval alal, mujal tuleb säilitada uute elamukruntide piires olemasolev reljeef. Detailplaneeringuga ei kavanda vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses (KeHJS; vastu võetud ) 6 nimetatud olulise keskkonnamõjuga tegevusi. Ehitustegevus tuleb hoida kavandatud hoonestusalade piires (v.a tehnorajatiste rajamisel Kõrbjärve ehituskeeluvööndisse väljaspool kõrghaljastatud ala), säästes puid ning tagades rohevõrgustiku toimimise. Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud hea ehitustava järgi ning hoonete projekteerimise käigus tuleb tagada nende vastavus tuletõrje nõuetele. Planeeringuala jääb osaliselt riigimaantee kaitsevööndi alale, kus on tõenäoline normatiive ületavate keskkonnaparameetrite (tolm, müra ja vibratsioon) esinemise võimalus. Arvestades, et krundi positsioon 1 planeeritud elamumaa praegune hoonestatud ala ja krundid positsioon 2-5 ei paikne maantee vahetus läheduses ning Tilsi-Mustajõe maantee liiklussagedus ei ole suur, ei ületa maanteeliiklusest tingitud õhusaaste- ja müratasemed tõenäoliselt elamualadele kehtestatud Kobras AS töö nr\n22 piiranguid. Tee omanik (Maanteeamet) ei võta endale kohustusi rakendada leevendusmeetmeid maanteeliiklusest põhjustatud häiringute leevendamiseks planeeringuga käsitletaval alal. Olukorra hindamise ning vajadusel leevendavate meetmete rakendamise kohustus ja vastutus seisab arendajal, samuti tuleb kõik leevendusmeetmetega seotud kulud kanda arendajal Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused Planeeringualal moodustatavate kruntide õuealadele võib rajada krundisisest välisvalgustust, mis tagab hea nähtavuse ja vähendab sellega kuritegevuse riske. Soovituslik on olemasolevad ja planeeritud hooned varustada signalisatsiooni ja videovalvesüsteemidega. Kuritegevuse riskide vähendamiseks on soovitatav piirete rajamine hoonestusega õuealade ümber. Tehispiirete rajamine Kõrbjärve ehituskeeluvööndi ulatuses ei ole lubatud, sest see kitsendab loomade liikumist ja nende vaba läbipääsu rohevõrgustiku alal Planeeringu kehtestamisest tulenevate võimalike kahjude hüvitaja Kui planeeritava tegevusega tekitatakse kahju kolmandatele osapooltele, kohustub kahjud hüvitama seda tekitanud krundi igakordne omanik Planeeringu elluviimise võimalused Kruntide ehitusõigused realiseeritakse kruntide valdajate poolt. Detailplaneeringu kohaste juurdepääsuteede ja tehnovõrkude väljaehitamine kuni ehituskrundini ning krundi piires olevate teede väljaehitamine teostatakse krundi valdaja poolt. Põlva vald ei võta kohustust planeeringukohase taristu väljaehitamiseks. Positsioon 2-5 ehitusloa andmise tingimuseks on juurdepääsutee olemasolu positsioonil 6. Tee kasutamiseks seatakse servituudid vastavalt tabelile 2. Peale tee valmimist on tellijal võimalik anda tee üle Põlva vallale. Maanteeamet ei võta endale kohustusi planeeringuga seotud rajatiste väljaehitamiseks ja/või rekonstrueerimiseks. Kobras AS töö nr\n23 4. Kooskõlastuste ja koostöö kokkuvõte Kokkuvõte kooskõlastustest ja koostööst planeeringu ajal on antud tabelis 3. Tabel 3. Kooskõlastuste ja koostöö kokkuvõte Kuupäev Kooskõlastaja / koostöö tegija Dokumendi asukoht kaustas Kooskõlastuse andnud isik Märkused Elektrilevi OÜ Päästeameti Lõuna päästekeskus Maanteeamet Keskkonnaamet Kobras AS töö nr\n24 5. Joonised Kobras AS töö nr\n25 5.1. Asendiskeem M 1: Kobras AS töö nr\n26 5.2. Funktsionaalsete seoste skeem M 1:4 000 Kobras AS töö nr\n27 5.3. Olemasolev olukord M 1:1 500 Kobras AS töö nr\n28 5.4. Põhijoonis M 1:1 500 Kobras AS töö nr\n29 6. Lisad Kobras AS töö nr\n30 6.1. Laheda Vallavalitsus, detailplaneeringu algatamise taotlus Kobras AS töö nr\n31 Kobras AS töö nr\n32 Kobras AS töö nr\n33 6.2. Äglimäe detailplaneeringu arutelu koosoleku protokoll Kobras AS töö nr\n34 Kobras AS töö nr\n35 6.3. Laheda Vallavolikogu otsus nr 17 Detailplaneeringu koostamise algatamine Kobras AS töö nr\n36 Kobras AS töö nr\n37 Kobras AS töö nr\n38 Kobras AS töö nr\n39 6.4. Detailplaneeringu algatamise teada Ametlikes Teadaannetes Kobras AS töö nr\n40 6.5. Laheda Vallavalitsuse teatis Kobras AS töö nr\n41 6.6. Elektrilevi OÜ tehnilised tingimused nr Kobras AS töö nr\n42 Kobras AS töö nr\n43 6.7. Põlva Maavalitsuse kiri nr 12-2/16/ Äglimäe detailplaneeringu koostamine Kobras AS töö nr\n44 6.8. Maanteeameti kiri nr 15-2/ /454 Seisukohtade väljastamine Äglimäe katastriüksuse detailplaneeringu koostamiseks Kobras AS töö nr\n45 Kobras AS töö nr\n46 Kobras AS töö nr\n47 6.9. Äglimäe katastriüksuste eskiislahenduse tutvustus, koosoleku protokoll Kobras AS töö nr\n48 Kobras AS töö nr\n49 Kobras AS töö nr\n50 Kobras AS töö nr\n51 Kobras AS töö nr\n52 Kobras AS töö nr\n53 Kobras AS töö nr\n54 Kobras AS töö nr\n55 Kobras AS töö nr\n56 Kobras AS töö nr\n57 Kobras AS töö nr


Rimmel London Lip Art Top Coat (2mL) 030 Blush Gold\nLip Art Top Coat (2mL) 030 Blush Gold\nsoodus -62.77% hinnavõit 4.36 €\nVäga vaimustuses polnud, lootsin rohkem läiget kui tooni, aga sain pigem tooniva kerge kumaga huuleläike. Väga kaua peal ei püsi.\nKena läige ja värv, ei tee huuli kleepuvaks. Tellisin juba teist korda.\nSuper hea toode ja soodsa hinnaga.\nRimmel LondonWonderwing Eyeliner (1,56mL) 001 Black\nNoorendav päevakreem vanusele 50+ FÜTOHORMONAALSET UUENEMIST soodustav päevane hooldus võitleb tänu naha uuenemise aktivaatorile efektiivselt naha vananemisest ja lõtvumisest tingitud kortsude tekkeprotsesside vastu: Naha uuenemist stimuleeriv aktivaator FGF1 LMS™ koos unikaalse kasulikke ained nahas edasi transportiva Lipo-Sphere tehnoloogiaga takistab nahas toimuvaid vananemisprotsesse, reaktiveeri...\nNüüd on glitteri kasutamise ja pudenemise ärahoidmise lihtsamaks. Kõik, mis sa vajad, ühes paletis! Kasutamine: Samm 1: Kasuta Glitter aluskreemi. Samm 2: Kasuta Dual Silicone aplikaatorit või Flat Details pintslit ja kanna üle silmalau oma lemmik Glitter Coals Cream Pro paleti toon. Kasuta erinevaid toone, et lõpptulemus oleks eriti efektne.


Bitfinex käivitab kaubeldavate mäetööde lepingute beeta | EE.concellodemelon.org\nBitfinex on sisenenud Bitcoin kaevandamise ruumi koos uue kaubeldavate varade seotud ülessulamise võimsus.\nHong Kongis Bitcoin vahetada pakub vara, mis ta ütleb müüakse live beta osa. Vara, dubleeritud TH1 esindab ülessulamise võimu bassein, mis toodab umbes 3500 Th / s kaevandamise võimsus vastavalt väljakuulutamist.\nLähenemine on sarnaselt ülessulamise võimsus müüakse börsidel nagu CEX.io, kuid erineb muude lepingu kaevandamise, kus kliendid maksavad summas räsi jooksul loodud aja jooksul.\nBitfinexsaid oma avalduses, et ta otsis aktiivselt teistsugune lähenemine pakub kaevandamise võimu, kuid rõhutas, et algatus võib muutuda tulevikus osamaksete rullitakse, märkides:\n"Me oleme töötanud juba mõnda aega, et arendada, mida me usume, on hea lähenemine" pilv kaevandamise ", mis on nutikalt pakendatud pakkuda lihtsus ja läbipaistvus."\nVahetamist näitas, et kuigi põnevil pakkumine, ta loodab, et parandada toote poolt selle beta staadiumis. Beeta kestab kolm kuud ja on kokku osa suurus 100 terahashes, mille hind sisaldab hooldustasud.\nLuues vara, Bitfinex liitub teiste börsidel otsib pöörduda ülessulamise võimu kaubeldav kaup, mida saab edasi kaevata rohkem investoreid. Juhul Bitfinex, vahetada kohal on ka võimalus laenata ja marginaal kaubanduse TH1.\nSoodustused TH1 omandi põhineb ostuhetkel seoses aja, mis blokeerib avastatakse ja makstakse välja, ütles firma.\n"Ploki ahela ajatempli ploki premeerib kasutatakse, et määrata" omanikele rekord "ajal, et blokeerida oli mineeritud. Positsioonid summeeritakse vahel tasakaalu Börsi Rahakott ja kauplemise positsiooni kauplemise rahakoti määrata" net positsioon "."\nBitfinex läks öelda, et "Dividendid arvutatakse pro rata osa plokk tasu vähem basseini tasu", ja need, kes laenatud või marginaal kaubeldakse TH1 saavad dividende samuti.\nLisaks oma uusim toode, Bitfinex pakub kolme kontode tema põhilised vahetada rahakott, tagatisraha rahakotid, mis võimaldab kasutajatel likviidsust ettevõtjad ja kauplemise rahakotid võimendusega kauplemise.\nTäpsem Bitcoin rahandus\nVarad, mis tekitavad BTC aruanded ei ole uus Bitcoin vahetada turul.\nHiina põhinev Bitcoin vahetada Huobirecently suletud müük fikseeritud tulu investeeringute vara. Nagu sarnased pakutavate toodete turule, nende tulu on seotud hüved kaevandamine kuulub Huobi. Nõudlus Huobi on fikseeritud tulu vara oli tugev, firma aruandluse et osa oli välja müüdud kahe tunni jooksul esialgse pakkumise.\nPakkumiste nagu Huobi tema ja Bitfinex kaevandamise vara punkt jätkuvale arengule arenenud Bitcoin nomineeritud finantsinstrumentidega.\nKuid kasvu arenenud kauplemise võimalusi on tulnud hinnaga, mõned ütlevad. Viimased kõikumisi hind Bitcoin on ühendatud need tegevused, kuigi platformsthat pakkumisi marginaal kauplemise öelda, et see on oluline osa ökosüsteemis, mis võiks aidata kaasa pikaajalise stabiilsuse.


Meie lemmikallikad kuivade lilleseadete jaoks sügisel - Nutikas\nMeie lemmikallikad kuivatatud lillede jaoks, mis toimetavad\nKuivatatud lilleseaded annavad magusa avalduse aastaringselt. Nende maalähedane kvaliteet ja uimastav tekstuur muudavad nad sügiseks eriti armsaks aktsendiks ning uurisime tänapäevaste lillekasvatajate turgu, kes tegeles uuendustega. Need lilled on täpselt sama ilusad kui nende värsked kolleegid ja ei vaja fauxiks minekut, kuid on praktiliselt hooldusvabad - pange nad lihtsalt lemmiknõusse ja imetlege neid veel mitu kuud või isegi aastaid. Ja olenemata teie stiilist või värvi eelistustest, peate kindlasti leidma oma esteetikale vastava kimp (või kaks). Kas te ei tunne täielikku lilleseadet? See on ka okei - jagame ka mõningaid oma lemmik üksikuid varsi ja oksad et saaksite kureerida oma südames. Vaadake mõnda parimat õitsemist, mida saate sellel aastaajal kuvada.\njohn uued lapsed blokis\nAfloral on täis kuivatatud lilli ja kõrrelisi, mis on erineva kuju, suuruse, tekstuuri ja värviga. Ükskõik, kas soovite osta a la carte ja luua oma kimp või eelistate taskukohase hinnaga tellida eelnevalt valmistatud kamp pidulikku jõupaberit pakkides ei saa valesti minna. Ja kui olete puhkuse ja sisustuse armastaja, siis eriline valik puhkusepõhine sisustus võib inspireerida teid talvehooajaks välja minema: mõelge ohtralt pärjadele ja pärgadele, mis kõik on toredad ja klassikalised, mitte juustulised.\nLooduslik maasika punase gloobuse amarant\n21 dollarit17 dollaritAfloralis\nMaa on alati üks meie šikkade kodu- ja aiakujunduste peatuskohtadest. Kuigi me võiksime ausalt veeta tunde jaemüüja tuhandete pakkumiste otsimisel kodu kõikides osades, märkime, et kuivatatud kobarad ja varred ära pettuma. Sõltumata sellest, kas teie stiil kaldub vaoshoituks, värviküllaseks või pisut bohooneks, on kõigile tõeliselt võimalusi. Maastik pakub ka harusid, mis teevad ise avalduse, kuid lisavad ka kimpudele intriige.\nSäilitatud Palmetto Frond Bunch\nEtsy ei peta ka sügisel lilleosakonnas. Lihtne otsing pampas rohi üksi annab hämmastavaid tulemusi, mille varred tunduvad peaaegu sama suured kui täiskasvanud täiskasvanud (ja võivad olla kasulikud kui ruumijagajad). Ja kui vaatate sirvimise ajal oma vaasikollektsiooni peamist ülevaadet, on valikuvõimalusi, sealhulgas taskukohaseid konkreetne variant , mis on trendis, kuid piisavalt lihtne, et seguneda paljude kaunistamisstiilidega. Kuna kuivatatud lilled ei vaja ilmselt vett, oleme leidnud, et need näevad kõige paremini välja vaasid, mis pole läbipaistvad.\n80ndate kuivatatud eukalüpti vintage vaaside paigutus\n80 dollaritEtsy juures\nNeutraalsele armastajale teie elus soovitame ühevärvilist, peamiselt valget kimpu UrbanStems mis on varustatud vastava mattvaasiga. Kokkulepe saabub pakendatud pidulikku pappkarpi, mis jäljendab traditsioonilisi kimpude kättetoimetamisi, muutes selle karantiini ajal ja kauemgi armsaks inimesele ideaalseks sünnipäeva- või kätte-kingituseks. Kui teie saaja eelistab värvi, on see täidetud roosaga Claire on ka suurepärane võimalus ja helendab ruumi sekunditega. Pole tähtis, millise värvikombinatsiooni te valite, on UrbanStemsi pakkumised kinkimiseks suurepärane valik, kuna nende esitusviis ja asjaolu, et vaja on absoluutselt null stiiliaega.\n95 dollaritaadressil UrbanStems\nBloomist pakub nii silmatorkavaid kuivatatud lillekimpe kui ka aktsente Hispaania sammal , kuivatatud heintaimed ja palju muud. Piduliku sügisese puudutuse jaoks, mis pole liiga kallis, tõmbab meid eriti nende kuivatatud loodusliku ürdi karge kollane värv. Pange need teiste kuivatatud vartega anumasse või segage mõni eukalüpt rahustava väljanägemise ja värske boonusena.\nkuidas popkorni lagi ise eemaldada\nKuivatatud looduslik ürdi\n18 dollaritBloomisti juures\nVõib-olla pole üllatav, Antropoloogia - Terrain and Urban Outfitters'i emaettevõtte URBN omanik - pakub ka valikut Instagrammable kimpu. Kuivatatud lilleseaded kalduvad kontrastseteks kujunditeks ja summutatud, kuid eristusvärvideks.\nMae segatud lillekimp\nÄrge unustage oma kohalik lillepood inspireerivate valikute jaoks järgmise kimbu hankimisel. Kuigi nende kohaletoimetamise tsoonid võivad olla väiksemad, on neil tõenäoliselt kõige unikaalsemaid kuivatatud varsi, mis on teie piirkonnas saadaval. Meile meeldivad pakkumised aadressil Püha Flora lahe piirkonnas ja Kaer kaneel ja Pop Up lillepood uuenduslike kuivatatud seadmete jaoks NYC-s.\nIgavene minikuivatatud seade (tšakra)\n25 dollaritSaint Flora juures\nKui teil on eelarve, on käsitööpoed sel aastaajal täis ka igasuguseid kuivatatud lilleseadete tarvikuid ja ka tarvikuid, mida peate ise valima. Lisaks võite nautida mitme jaemüüja varre koondamist, et kokku panna ainulaadne kimp või täiendada mõnda ülalnimetatud pakkumist. See tähendab, et me ei ole vastu sellele, kui kulutame pisut lisatasu säilinud õitsengute jaoks, mis ajale vastu peavad.\nkuidas joonistada seinale jooni\nMüüa Frank Lloyd Wrighti maja\nsisekujunduse projektijuhtimise tarkvara ülevaated\npilte väikestest saartega köökidest\nelutoa seinte ideede kaunistamine\nvanad pildid valgest majast


Konkurss meetmenõustaja leidmiseks / Piiriveere Liider\nMTÜ Piiriveere Liider kuulutab välja konkursi meetmenõustajate leidmiseks.\nPiiriveere Liider piirkonnas valitakse kuus meetmenõustajat, võimalusel valdade ja vastutusvaldkondade (meetmete) põhiselt. Kandideerimise tähtaeg: 30. jaanuar 2009\nPiiriveere Liider (PVL) piirkonnas (Meremäe, Mikitamäe, Misso, Orava, Piirissaare, Räpina ja Värska vallad) valitakse kuus meetmenõustajat, võimalusel valdade ja vastutusvaldkondade (meetmete) põhiselt. Piirissaare valla elanike nõustamine tehakse ülesandeks ühele nõustajatest. Meetmenõustajad teevad omavahel pidevalt koostööd koordineerimiseks ja tegevuste ühtlustamiseks.\non kontaktisikuks potentsiaalsetele taotlejatele PVL strateegia meetmeid puudutavates küsimustes;\npakub nõu ja tehnilist abi (bürooteenused projektijuhtidele KOV poolt eraldatud ruumides) projektitaotluste koostamisel, projektide elluviimisel ja aruandlusel,\nvalmistab ette temaatilisi koolitusi meetmete raames (komplekteerib õppegrupi, korraldab õpperuumi, tehnilised vahendid, õppematerjalid, vajadusel kutsub lektorid, osaleb lektorina)\nosaleb hindamiskomisjoni ja meetmenõustajate koolitusel (veebruar 2009) ja lektorina taotlejatele mõeldud oma valla koolituspäeval (märts 2009)\nosaleb vähemalt ühel koostöö ümarlaual (märts 2009)\nNõuded meetmenõustajale on järgmised:\nPVL tegevusgrupi strateegia tundmine ja Leader meetme määruse ning dokumentatsiooni tundmine;\nhea kirjalik ja suuline eneseväljendusoskus;\nprojekti eelarve koostamise oskus;\nelab või töötab PVL piirkonnas.\nprojektitöö kogemus: projektitaotluste koostamine, läbiviimine, aruandluse koostamine\ntegevuspiirkonna sotsiaal-majandusliku olukorra tundmine;\nvarasem nõustamise kogemus ja kompetents;\nkoostööoskus, eestvedamise ja ühistegevuse kogemus, suhtlemisoskus;\nteenuse osutamiseks vajalike töövahendite olemasolu ja kasutamise võimalus (nt auto, mobiiltelefon, arvuti, bürootarbed)\nMeetmenõustajatele pakub PVL võimalust:\nosaleda tegevusgrupi juhtimise koolitusel (2009)\nosaleda Eesti-sisesel ja välisõppereisil (2009)\nKonkursil osalemiseks palume kandidaatidel saata oma CV ning visiooni tööst meetmenõustajana 30. jaanuariks 2009 e-postiaadressile piiriveere@piiriveere.ee. Vajadusel viiakse läbi ka vestlus. Visioonis palume muuhulgas välja tuua, millistes valdades ja milliste meetmete osas ollakse valmis nõustama ning anda ülevaade senisest projektitöö kogemusest, loetledes teostatud projektid (teema, rahastaja, toetuse summa, projekti läbiviimise aeg).\nValiku meetmenõustajate osas teeb PVL nõukogu poolt kinnitatud 5-liikmeline komisjon.\nVaata ka: „Meetmenõustaja valikukriteeriumid“, „Meetmenõustaja töökord“\nLisainfo: Kaidi-Mari Liping, tel 55 655 172 , kaidimari@piiriveere.ee


Toidupoed, kaubanduskeskused, söögikohadKultuur ja meelelahutusÜhistransportAvalik kord, kohtute ja vanglate töö, päästekorraldusSotsiaalkaitse, toetused, hoolekanne, ohvriabiArstiabi, apteegidKaitsevägi/KaitseliitPerekondlikud sündmused\nKas taastusravi osutatakse?\nPiirangud ei kehti tervishoiuteenuste, sh taastusraviteenuse osutamisele. Ühtlasi võib taastusraviks kasutada tervishoiuasutuses asuvaid basseine.\nViimati uuendatud: 14.04.2021 15:48\nKuidas saan arstiabi, kui mul ei ole ravikindlustust?\nKoroonaviiruse kahtluse ja ägeda haigestumise korral rahastab Eesti Haigekassa ka ravikindlustuseta inimese arstiabi.\nKui arvad, et oled nakatunud, võid telefoni teel võtta ühendust perearsti või lähima perearstikeskusega. Sealt suunatakse Sind vajaduse korral testimisele ja juhendatakse, kuidas tervisemurede korral toimida. Arve esitatakse Eesti Haigekassale ja Sa ise seda tasuma ei pea.\nRavikindlustuse saamise kohta leiad lisateavet Eesti Haigekassa veebilehelt.\nViimati uuendatud: 16.03.2021 12:42\nKust saab välismaalane tervisenõu inglise keeles, kui tal puudub Eestis perearst?\nEestis viibiv välismaalane saab vajadusel nõu lihtsamate terviseprobleemide korral, juhiseid esmaabiks ning vajadusel ka infot tervishoiukorralduse kohta perearsti nõuandetelefonilt numbril +372 6346630 (tasuta, kui välismaalasel on leping kohaliku telefonioperaatoriga ja kõneminutite hulk mahub lepingusse) või Eestist helistades 1220 (kõneminuti hind Elisa võrgus 30 senti kõneminuti kohta, Tele2 võrgus 23 senti kõneminuti kohta ning Telia võrgus 22,78 senti kõneminuti kohta). Helistajad jäetakse kõneoote järjekorda kuni 45 minutiks.\nPerearsti nõuandetelefonil nõustavad perearstid ja pereõed ööpäevaringselt nii eesti kui ka vene keeles. Ingliskeelset nõustamist osutatakse iga päev kella 15.00-st kuni 17.00-ni.\nKoroonaviiruse sümptomite korral peavad Eestis viibivad välismaalased ja ravikindlustuseta isikud võtma ühendust lähima perearstikeskusega. Juhul, kui on kahtlus ülemiste hingamisteede viirushaigustele (palavik, kuiv köha, hingamisraskused), teenindatakse patsiente sõltumata sellest, kas ta kuulub nimistusse või ei - tegemist on vältimatu abiga, mida peab andma iga perearst. Seejärel otsustab sealne perearst, kas koroonatest on vajalik või mitte.\nSoovi korral on võimalik teha tasuline koroonatest ka ilma perearsti poole pöördumata. Tasulise testimise teenusepakkujaid on mitmeid: Confido https://broneerimine.confido.ee/ , Medicum https://www.medicum.ee/ , SYNLAB https://minu.synlab.ee/toode/koroonaviiruse-maaramine , Qvalitas Arstikeskus https://qvalitas.ee/et/ - nimekiri ei ole lõplik.\nViimati uuendatud: 16.03.2021 12:40\nKuhu peaks koroonatesti tegemiseks pöörduma välismaalane, kellel pole Eestis perearsti?\nEestis viibivad välismaalased ja ravikindlustuseta isikud peavad sümptomite korral võtma ühendust lähima perearstikeskusega. Perearsti kaudu suunatakse testimisele kõik ülemiste hingamisteede viirushaiguste sümptomitega patsiendid olenemata vanusest, kaasuvatest haigustest ja ravikindlustuse olemasolust, sh patsiendid, kes ei kuulu perearsti nimistusse.\nÜlemiste hingamisteede viirushaiguse sümptomitega patsiendid (nii perearstiga kui perearstita) võivad pöörduda ka perearsti nõuandeliini 1220 poole (24/7, sh ka pühade ajal), kust neid suunatakse vajadusel arsti poolt koroonaviiruse testimisele (saatekirju väljastatakse E-P 8.00-22.00). Perearsti nõuandetelefonil nõustavad perearstid ja pereõed nii eesti kui ka vene keeles. Ingliskeelset nõustamist osutatakse iga päev kella 15.00-st kuni 17.00-ni.\nVälismaalastele on testimine tasuline, lennujaamas ja sadamas maksab see 52 eurot, mujal vastavalt teenuseosutaja hinnakirjale (jäädes vahemikku 58-75 eurot). Tasulist testimist osutavad:\nSYNLAB Eesti: https://minu.synlab.ee/toode/koroonaviiruse-maaramine\nMedicum Tervishoiuteenused: https://www.medicum.ee/teated-et/tasuline-koroonaviiruse-test-ja-reisimiseks-vajalik-toend-eraisikule/\nQvalitas Arstikeskus: https://qvalitas.ee/et/eraklient/protseduurid-anal%C3%BC%C3%BCsid-ja-uuringud\nConfido Meditsiinikeskus: https://broneerimine.confido.ee/service/COVID19_TEST\nSeoses testimise mahu suurenemisega olid veebruarikuus ootejärjekorrad veidi pikemad, ent nüüdseks peaks testimisele pääsema kuni kahe päevaga.\nTäpsem info on leitav ka aadressilt www.koroonatestimine.ee.\nProovi andmisele tulles on kohustuslik kanda maski.\nProovi andmisele tuleb tulla täpselt kokkulepitud ajal (mitte varem ega ka hiljem).\nTulemused väljastatakse enamasti 24-48 tundi pärast proovi andmist testi teostanud asutuse poolt kokkulepitud viisil.\nTulemused on nähtavad Eesti isikukoodiga inimestel ka digilugu.ee keskkonnas.\nTestitulemused raporteerib labor Terviseametile, kes positiivse tulemuse puhul võtab ühendust.\nTerviseamet soovitab tulemuse saabumiseni olla eneseisolatsioonis.\nViimati uuendatud: 11.08.2021 21:30


Redis Jõgeva 5g /SP/\nVarajane ümar kuni lapikümar redisesort. Keskmise suurusega erepunased juurviljad. Sobib hästi varakevadiseks külviks. Redis on külmataluv kultuur, tõusmed taluvad kuni-3C külma, suuremad taimed –5-6 C, kusjuures maitseomadused ei kannata. Optimaalne kasv...\nVarajane ümar kuni lapikümar redisesort. Keskmise suurusega erepunased juurviljad. Sobib hästi varakevadiseks külviks. Redis on külmataluv kultuur, tõusmed taluvad kuni-3C külma, suuremad taimed –5-6 C, kusjuures maitseomadused ei kannata. Optimaalne kasvutemperatuur on +15+18 C. Kõige paremini kasvab redis saviliiva mullas peale kapsast, peeti või rõigast. Külvatakse redis päikeselisele kohale huumusrikkasse mulda. Varjulises kohas võivad ebaõnnestuda.\nhttps://www.bauhaus.ee/redis-jogeva-5g-sp.html 328787 Redis Jõgeva 5g /SP/ https://www.bauhaus.ee/media/catalog/product/6/1/61309281.jpg 1.85 1.85 EUR InStock /Tooted/Õu ja aed/Istutamine ja kasvatamine/Seemned ja lillesibulad Varajane ümar kuni lapikümar redisesort. Keskmise suurusega erepunased juurviljad. Sobib hästi varakevadiseks külviks. Redis on külmataluv kultuur, tõusmed taluvad kuni-3C külma, suuremad taimed –5-6 C, kusjuures maitseomadused ei kannata. Optimaalne kasvutemperatuur on +15+18 C. Kõige paremini kasvab redis saviliiva mullas peale kapsast, peeti või rõigast. Külvatakse redis päikeselisele kohale huumusrikkasse mulda. Varjulises kohas võivad ebaõnnestuda. EUR 0 0 add-to-cart webshop:Jah clickcollect:Jah brand:No brandi:No energialuokka:No badge:No Jah Jah webshop, clickcollect Seemned


01.04.2022 Terviseameti reoveeuuringu tulemuste kohaselt on nakatumine langustrendis. Reoveekaart on vald ...\n01.04.2022 Terviseameti reoveeuuringu tulemuste kohaselt on nakatumine langustrendis. Reoveekaart on valdavalt kollane. Terviseameti keskkonnatervise osakonna nõunik Merli Jõemaa tõdes, reovee koroona ...\nOmikron-tüvi on nii uus, et kogu maailm veel ootab andmeid selle kohta, kui nakkusohtlik see tüvi tegelik ...\nOmikron-tüvi on nii uus, et kogu maailm veel ootab andmeid selle kohta, kui nakkusohtlik see tüvi tegelikult on ning kui tõsist haigestumist võrreldes delta-tüvega põhjustab. Võtsin pärast tänast vali ...\n17.07.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 3079 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivse ...\n17.07.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 3079 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 64, mis moodustab 2,1% testide koguarvust. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim ...\n19.02.2021 Terviseamet on saanud täna korduvaid päringuid seoses Eesti Laulu poolfinaalis ohutusmeetmete ...\n19.02.2021 Terviseamet on saanud täna korduvaid päringuid seoses Eesti Laulu poolfinaalis ohutusmeetmete täitmisega. Täna on nakkuse levik väga kõrge. Ohutusmeetmete ignoreerimise puhul on tagajärjena ...\n10.02.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5810 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivse ...\n10.02.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5810 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 798 ehk 13,7% testide koguarvust. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi pos ...\nPolitsei otsib allilma mafioosot Toomas Erm-Wilsoni, kes on väidetavalt seotud PERH-i ülemarsiti Peep Tal ...\nPolitsei otsib allilma mafioosot Toomas Erm-Wilsoni, kes on väidetavalt seotud PERH-i ülemarsiti Peep Talvingu rünnakuga. ...\nKroonika kirjutab, et eelmise nädala reedel nautis Margna Tartus asuva hotelli Lydia restoranis Hõlm ühe ...\nKroonika kirjutab, et eelmise nädala reedel nautis Margna Tartus asuva hotelli Lydia restoranis Hõlm ühe kauni noore naise seltskonda. Väidetavalt einestas Margna brüneti venelannaga, kes näis olevat ...\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5205 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste ol ...\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5205 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 596 ehk 11,5% testide koguarvust. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid t ...\nPalume inimeste abi, kes juhtusid nägema 01.02.21 kella 14.30 paiku Tallinnas, Järve Selveri juures lui ...\nPalume inimeste abi, kes juhtusid nägema 01.02.21 kella 14.30 paiku Tallinnas, Järve Selveri juures luigele otsa sõitnud sinise sõiduauto reg-numbrit ! Minu süda purunes täna tuhandeks killuks. ...\nOma ühes postituses kirjutab Kerro suhete teemal ning tõdeb, et vahel tähendab õnneliku eluni jõudmine ka ...\nOma ühes postituses kirjutab Kerro suhete teemal ning tõdeb, et vahel tähendab õnneliku eluni jõudmine ka valu tunda saamist. Me ei saa muuta teisi, me saame muuta vaid iseend. Kui inimesel teie kõrva ...\n03.02.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5920 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivse ...\n03.02.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5920 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 688 ehk 11,6% testide koguarvust. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi pos ...\nEelmisel nädalal saadeti ravimiametile 151 teatist vaktsineerimise kõrvaltoimete kohta, millest kahes tea ...\nEelmisel nädalal saadeti ravimiametile 151 teatist vaktsineerimise kõrvaltoimete kohta, millest kahes teatises kirjeldati tõsiseid reaktsioone. Inimesed paranesid täielikult. Esimesel juhul oli allerg ...\nPAHA LUGU – Koroonaviirusesse nakatunute arv viimase ööpäevaga tõusus taas\n28.01.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5326 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivse ...\n28.01.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5326 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 690 ehk 13% testide koguarvust. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi posit ...\nTallinna Soojuse nõukogu valis juhatuse liikmeks Rainer Vakra, kes asub uues ametis tööle 1. veebruaril. ...\nTallinna Soojuse nõukogu valis juhatuse liikmeks Rainer Vakra, kes asub uues ametis tööle 1. veebruaril. Seoses uude ametisse asumisega astub seni Tallinna volikogus sotsiaaldemokraatide fraktsiooni j ...\n24.01.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 4568 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivse ...\n24.01.2021 Viimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 4568 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 532 ehk 11,6% testide koguarvust. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi pos ...\nAntud video näitab selgelt seda, et kui oskused pole piisavad, siis ei ole mõtet mööda trügida igaltpoolt ...\nAntud video näitab selgelt seda, et kui oskused pole piisavad, siis ei ole mõtet mööda trügida igaltpoolt. ...


Ettevõtte vastustundlikkusega tasub tegeleda - Kinnisvarauudised\nEttevõtte vastustundlikkusega tasub tegeleda\nISS Eesti kvaliteedijuhi Jaanika Tõnnissoni sõnul pani neid Vastutustundliku Ettevõtluse Foorumiga liituma soov senist vastutundlikku tegevust edasi arendada. Eesti Kvaliteediühingu klubiõhtul arutlesid firmade esindajad võimaluste ja kasude üle, mida saadakse arendades vastutustundlikku ettevõtlust.\n„Meile on ettevõttes juba varasemalt oluline olnud töökeskkond ja -turvalisus. Sageli tulevad endised töötajaid tagasi, sest meil on hooliv ja turvaline töökeskkond,“ sõnas Tõnnisson.\nTõnnisson loetles punkte, mille kaudu avaldub vastutustundlik ettevõtte:\n• Riigihanked lähevad rohelisemaks,\n• ettevõtte jätkusuutlikkus,\n• kogukonnaga arvestamine,\n• haridusasutusega koostöö, näiteks praktikakohtade võimaldamine noortele,\n• omanike poolne vastutustundlikkus,\n• maksude maksmine.\nTema sõnul oli eelduseks tegeleda vastutustundlikku ettevõtlusega, et nad said kolmelt poolt tuge. „Korporatiivne poliitika ja meil on töökeskkonna temaatika seal tugevalt sees, klientidel tekkivad juba sellised ootused ning turunõudlus,“ loetles Tõnnisson faktoreid üles.\nTõnnisson ütles, et ISS Eesti annab tööd 1700 inimesele. „Meie töötajatest 1300 on kvalifitseerimata tööjõud, kes puhastusteenust teevad. Neist pea 200 on erivajadusega inimest, seetõttu on ohutus meile väga oluline ja vastutundlikkus töötajate suhtes ka esmase tähtsusega. Tehtud tööd on ka tunnustatud, oleme parim tööandja Harjumaal ja Tallinnas 2013,“ selgitas Tõnnisson.\nTema sõnul läks nende ülemus juhtima Venemaal ISS tütarettevõtet ja neid kutsutakse Venemaal „belõi“ ehk puhas. „Oleme ainsad kes maksavad oma valdkonnas makse. Usun, et see on ka vastutundlik ettevõte,“ ütles Tõnnisson.\nVastutundliku Ettevõtluse Foorumi tegevjuht Marko Siller ütles, et ettevõtete jaoks läheb tulevikus üha olulisemaks jälgida, et ettevõte oleks ka sotsiaalselt jätkusuutlik. Motivaatorid, mis paneb tegevjuhte otsustama vastutustundlikku ettevõtluse kasuks?\n• Riikliku tasandi raamistik, näiteks milliste kriteeriumite järgi me riigihanget korraldame.\n• Tarbijate tõusnud nõudlikkus\n• Oma töötajate tõusnud nõudlikkus\nISO 26000 standard on ettevõtte sotsiaalset jätkusuutlikkust puudutav raamistik. Silleri sõnul on If Kindlustusel Eesti tasandil vastutustundliku ettevõtluse aruande täitmise kogemus. „Viru Keemia Grupp on juba mitu aastat andnud välja oma sotsiaalse vastutuse aruannet, mis on koostatud vastavalt rahvusvaheliselt kõige enam tunnustatud ja kasutatud Global Reporting Initiative (GRI) raamistikule. Näiteks Tallink, Eesti Energia, Tallina Vesi on ka sotsiaalset jätkusuutlikkust tähtsaks pidanud ja vastavaid aruandeid koostanud. Euroopa komisjon plaanib kehtestada suurtele ettevõttele, kelle on vähemalt 500 töötajat ja bilansinumbrid vastavad loetelule, need peavad tulevikus jätkusuutlikkuse raportit esitama,“ selgitas Siller.\nPraegusel kujul jääb see kuidagi arusaamatuks, et miks just nemad. Küll aga on tõsi, et lisaks VKG-le on Tallinna Vesi, Eesti Energia ja Tallink samuti juba teinud esimesi samme oma sotsiaalsete- ja keskkonnaalaste tegevuste ning tulemuste kohta raporteerimisel.\nEttevõte saab oma tegevust kaardistada läbi 4 akna. Lähtuda tuleks küsimusest, kuidas firma igapäeva tööd ja teenust pakutakse? Mida ettevõte pakub kogukonnale ja töökeskkonnale ning loodus- ja turukeskkonnale?\n• Avatud dialoog, kaasamine\n• Panus kogukonda (ostud, vabatahtlik töö, toetus vms)\n• Valdkonna haridus\n• Teadlikkuse tõstmine\n• Töövõimalus kohalikele\n• Võrdne kohtlemine\n• Tervis- ja tööohutus\n• Töö- ja pereelu tasakaal\n• Energia, vesi\n• Toote elutsükkel\n• Aus turundus, tarbijakaitse\n• Võrdne ligipääs toodetele\n• Nõuded tarnijatele\n• Jätkusuutlikkus tootearenduses\nVastutustundliku Ettevõtluse Foorum laienes uude valdkonda


Kuidas põletada 70 kalorit - Rasva poletamine ballett\nRasva poletamine ballett, Kas trammimine toon teie reied?\nKui trennis on naised, kes on kauem teinud, võtan kõrgema taseme, teeme pullimat värki. Väin ütleb, et kui naistel balletitunnijärgsel päeval lihased valutavad, on tema treenerina midagi valesti teinud.\nKui tahate olla nõtke kui gasell ja omada ilusaid jalgu, tuleb minna balletitrenni. Balletiõpetaja Aino Väina täiskasvanute balletitunnis käijate seas pole naist, kes ütleks, et viib siin ellu oma lapsepõlve roosamannavärvi baleriini-unistust.\nEi, need naised õpivad kaks Rasva poletamine ballett nädalas balletipoose, sest tahavad head rühti, koordinatsiooni, peeneid lihaseid ja oskust valitseda oma keha. Alla aasta balleti- ja iluvõimlemisstuudio Ainula balletitundides osalenud Klevia 50 räägib, et nõukogudeaegse inimesena on ta käinud läbi kõikvõimalikud kergejõustikutrennid, hüpanud ja karanud neis rohkem kui küll ning nüüd tahaks teha midagi rahulikumat.\nBalletitunnis meeldivad Kleviale enim venitusharjutused, sest istuva töö puhul aitavad need keha püstloodis hoida.\nNüüd aga püsib selg sirge ja graatsiline. Balletist on kasu tavalisel kõnnilgi. Üdini naiselik trenn Mullu sügisel Ainulasse balletitundi tulnud Imbi 57kes lapsena pisut balletiga tegelnud, on Rasva poletamine ballett, et tänu trennile on tal kehahoiak palju paremaks läinud.\nTiina 40 leiab, et kuna ballett on üdini naiselik treeningala, mõjub ta emotsionaalselt hästi. Ballett annab parasjagu venitust, painduvust, plastilisust. Balletiõpetaja Aino Väin on Tiinaga päri.\nSee on minule out, sest kes tahab, kaotab peki ka ilma balletita. Ent kui naine kaalub enne ja pärast balletitrenni 90 kilo, siis vahe on selles, et pärast trenni on see ilus 90 kilo.\n31 DIY Barbie, Baby Hacks and Crafts - Miniature Baby Bath Tub, Bags, Bottles, and more!\nKui trennis on naised, kes on kauem teinud, võtan kõrgema taseme, teeme pullimat värki. Kuigi keegi ei tule balletitundi tulemuste pärast, näevad naised ise, et suudavad iga trenniga järjest enam. Trenni keskel pühendutakse suurtele venitustele, järgnevad etüüdid-kompositsioonid saali keskel ja väike tants.\nTreening päädib mattidel venitades.\nLõviosa tunnist moodustab balletipooside võtmine, vahel tuleb mõnda võtet mitu korda järjest teha. Kiiremini või aeglasemalt, nagu õpetaja ütleb. Et tegemist on klassikalise balletitunniga, antakse juhised prantsuskeelseid termineid kasutades. Universaalsed balletimõisted omandab kiiresti ja kui esialgu iga sõna ei käsitagi, saab ju õpetaja ette näidatud positsiooni abil järele teha, sest tempo on tunnis rahulik.\n100% NATURE productline (Mai 2021)\nRõhk on asendi võtmisel ja hoidmisel, tasakaalu timmimisel, selmet muusika rütmis rapsida. Kui tasakaal käes ja jalg sirutub, pole stanget enam vaja.\nVäin kinnitab, et nii balleti verbaalse keele kui oskuse seda kehakeelde panna saab igaüks selgeks ja siin pole midagi ületamatult keerulist. Klassikalised positsioonide omandatud, hakatakse eri asenditega mängima ja liikumist varieerima.\nBallett annab ilusad jalad - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nKui keegi tantsuetüüdis eksib, ei juhtu mitte midagi. Trenni tagasi ei kerita.\nTselluliit: Rasva Põletamine (Heaolu)\nTselluliit: rasva põletamine Kogu keha kaalu kaotamiseks ei meeldi midagi sport nagu ujumine, jalgrattasõit, ballett ja murdmaasuusatamine.\nNina on põhiline Enim tahab harjumist käte ja jalgade asendi sünkroniseerimine, mis treeneri sõnutsi olevat niisama keeruline nagu käies nätsu närida. Balletitunnist ei puudu hundirattad, kukerpallid, turiseisud. Turiseisu tehakse tunni lõpuosas, kui trenniseltskond on jätnud käsipuu ja kolinud matile. Treeningu osade vahele mahub palju venitamist. Väin ütleb, et kui naistel balletitunnijärgsel päeval lihased valutavad, on tema treenerina midagi valesti teinud.\nLihased võivad olla väsinud, aga mitte valusad.\nTracey malleti balletikoolitus kõige arenenumatele | Tervislik toit minu lähedal\nKas teile meeldib juba programm Tracey malletiga?\nIsegi esimese balletitunni järel. Edasijõudnud võivad proovida päris varvaskingi, aga nende kasutamiseks peab liikumine väga selge olema.\nKui kiiresti ehtsate balletikingadeni jõuab, on individuaalne.\nVäin kostab, et uudishimu rahuldamiseks võib kuu aega trennis käinu neid proovida, aga kui tahta algajalt tantsuisu igaveseks võtta, pandagu varvaskingad kohe esimeses tunnis jalga. Õpime, enne Kaalulangus kiiresti kodus liikuma hakkame, kuidas nendega üldse seista on, sest varvaskinga alus on õige seismine ja sirutus. Kõlab ehk kummaliselt, aga inimesed ei oska oma lihaseid sirutada. Seotud lood.


Meenikunno maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine–Riigi Teataja\nMeenikunno maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine\nRT I 1999, 40, 494\nVastu võetud 15.04.1999 nr 135\nKaitstavate loodusobjektide seaduse (RT I 1994, 46, 773; 1998, 36/37, 555) paragrahvi 5 lõike 4 ja paragrahvi 6 lõike 3 alusel ning arvestades Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning fauna ja floora kaitse kohta (EÜT L 206, 21.05.1992) ja Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 02.04.1979) sätteid, Vabariigi Valitsus määrab:\n1) Meenikunno maastikukaitseala kaitse-eeskiri (juurde lisatud);\n2) Meenikunno maastikukaitseala välispiiri kirjeldus (juurde lisatud).\n2. Määrata Meenikunno maastikukaitseala valitsejaks Põlva Maavalitsus.\nVabariigi Valitsuse 15. aprilli 1999. a määrusega nr 135\nMEENIKUNNO MAASTIKUKAITSEALA KAITSE-EESKIRI\n1. Meenikunno maastikukaitseala (edaspidi kaitseala) on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määrusega nr 340 «Sookaitsealade moodustamise kohta» (ENSV Teataja 1981, 22, 311) kaitse alla võetud sookaitseala baasil. Kaitseala eesmärk on Meenikunno soo, Nohipalu järvede, Nohipalu mõhnastiku ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.\n2. Kaitseala maa-ala on määratletud Vabariigi Valitsuse kinnitatud Meenikunno maastikukaitseala välispiiri kirjeldusega.\n3. Kaitseala maa-ala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kahte tüüpi vöönditeks: kolmeks sihtkaitsevööndiks ja üheks piiranguvööndiks.\n5. Kaitseala ja selle vööndite piiride kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000) ja Eesti Metsakorralduskeskuse Ilumetsa metskonna 1992. aasta puistuplaani (mõõtkava 1:20 000) alusel.\n6. Inimestel on lubatud viibida, korjata marju ja seeni kogu kaitseala maa-alal, välja arvatud punktis 19 sätestatud juhtudel sihtkaitsevööndis. Liikumine eramaal toimub vastavalt asjaõigusseadusele (RT I 1993, 39,590; 1995, 26-28, 355; 57, 976; 1996, 45, 848; 51, 967; 1997, 52, 833; 1998, 12, 152; 30, 409; 59, 941; 1999, 26, 377; 27, 380) ja kaitstavate loodusobjektide seadusele (RT I1994, 46, 773; 1998, 36/37, 555).\n7. Telkimine ja lõkke tegemine on lubatud ainult kaitseala valitseja poolt selleks ettenähtud ja tähistatud paikades.\n8. Jalgratastega liiklemine väljaspool teid ja radu ning mootorsõidukitega liiklemine ja nende parkimine väljaspool selleks ettenähtud teid ja parklaid on keelatud, välja arvatud teaduslikel välitöödel, järelevalve- ja päästetöödel, käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud metsatöödel ning mootorsaanidega hundijahil. Kaitsealal on lubatud ujuvvahendiga liiklemine, sealhulgas vee-mootorsõidukiga ainult selleks ettenähtud ja tähistatud liiklusteel.\n9. Kaitsealal on lubatud alla 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Üle 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.\n10. Kaitsealal on lubatud jahipidamine 1. juunist kuni 31. jaanuarini, välja arvatud linnujaht.\n5) jäätmete ladustamine;\n6) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud mittetootmislike ehitiste püstitamine kaitseala tarbeks.\n5) muuta veekogude kuju ja veetaset ning kahjustada nende kaldaid;\n6) uute teede, õhuliinide ja muude kommunikatsioonide rajamine.\n13. Kaitseala valitseja nõusoleku saamiseks käesolevas kaitse-eeskirjas ettenähtud juhtudel peab vastava loa taotleja või projekti või kava kooskõlastuse taotleja esitama kaitseala valitsejale kirjaliku taotluse. Kaitsealavalitseja vastab taotlusele kirjaliku nõusoleku või motiveeritud keeldumisega ja vajaduse korral omapoolsete tingimuste esitamisega nii taotlejale kui ka vastava loa andjale hiljemalt ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist. Keskkonnamõju hindamise vajaduse korral on kaitseala valitsejal õigus taotlusele vastamist edasi lükata kuni ekspertiisiakti saamiseni, teavitades sellest nii nõusoleku taotlejat kui ka loa andjat.\n15. Teaduslikke välitöid tehakse kaitsealal kaitstavate loodusobjektide seaduse paragrahvis 25 sätestatud korra alusel.\n16. Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49,953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622;52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762;111, 1833;1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401) paragrahvi 44 lõike 2 alusel on kaitseala piires asuva kinnisasja võõrandamisel riigi esindajaks ostu eesõiguse teostamisel keskkonnaminister, kellele teatatakse kinnisasja võõrandamisest asjaõigusseaduses sätestatud korras.\n17. Sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike koosluste säilitamiseks.\n18. Kaitsealal on kolm sihtkaitsevööndit:\n1) Meenikunno sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Veriora vallas Ilumetsa metskonna kvartalid 69, 70, 72,80, 81, 88-93, 103, 104, 111-113, 121, 122, 123, kvartali 131 osa, mis jääb kvartalit poolitavast ida-läänesuunalisest sihist põhja poole (eraldised 1-10 ja 15, 16 täielikult ning eraldise 11 osa, mis jääb eraldist läbivast ida-läänesuunalisest sihist põhja poole);\n2) Nohipalu sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Veriora vallas Ilumetsa metskonna kvartali 51 Kikka teest idapoole jääv osa (eraldised 5, 6, 12, 13, 18-23), kvartal 52, kvartali 75 Kikka teest ida poole ja loode-kagusuunalisest pinnasteest kirde poole jääv osa (eraldised 5-11 ja 14-18 täielikult ja eraldiste 12 ja 13 loode-kagusuunalisest teest põhja poole jääv osa) ning kvartalid 76, 267 ja 271;\n3) Vinso sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad Veriora vallas Ilumetsa metskonna kvartalid 37, 38 ja 39.\n19. Nohipalu ja Vinso sihtkaitsevööndites on inimeste viibimine keelatud 1. veebruarist 31. maini, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel.\n20. Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud käesoleva kaitse-eeskirja punktides 6-11 ja 13 lubatud tegevus ning Nohipalu Mustjärves harrastuslik kalapüük. Samuti on kaitseala valitseja igakordsel nõusolekul lubatud:\n3) olemasolevate teede ja radade hooldustööd;\n4) valikraie 16. juulist 31. jaanuarini, välja arvatud Meenikunno sihtkaitsevööndis kvartali 80 eraldistel 2-5, kvartali 81 eraldistel 1-4, 8, 10 ja 11, kvartali 88 eraldistel 2-8 ning kvartali 87 eraldistel 2-4, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja, puidu kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas.\n21. Meenikunno sihtkaitsevööndis Valgjärves on keelatud allveesport.\n22. Sihtkaitsevööndi metsad kuuluvad hoiumetsa kategooriasse juhtfunktsiooniga looduskaitse (veekaitse, bioloogilise mitmekesisuse ja maastiku ilme säilitamine).\n23. Piiranguvöönd on kaitseala majanduslikult kasutatav osa, kus majandustegevuses tuleb arvestada kaitstavate loodusobjektide seaduses ning selle alusel käesolevas kaitse-eeskirjas kehtestatud tingimustega.\n24. Piiranguvöönd on kaitseala piires olev maa-ala, mis ei kuulu sihtkaitsevööndisse.\n25. Piiranguvööndis on lubatud majandustegevus, välja arvatud käesoleva kaitse-eeskirja punktides 6-12 keelatud tegevus. Samuti on keelatud lõppraie (uuendusraie), välja arvatud turberaie perioodiga vähemalt 40 aastat, kus juures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja, puidu kokku- ja väljaveo ning puistukoosseisu ja täiuse osas.\n26. Piiranguvööndi metsad kuuluvad kaitsemetsa kategooriasse juhtfunktsiooniga looduskaitse (veekaitseja maastikuilme säilitamine).\n27. Järelevalvet kaitsealal teevad kaitseala valitseja ning teised selleks volitatud isikud, kes on oma pädevuse piires õigustatud kaitsealal tegutsema ka iseseisvalt.\n28. Isikud, kes rikuvad käesoleva kaitse-eeskirja nõudeid, kannavad haldus- või kriminaal- ja tsiviilvastutust seaduses ettenähtud korras.\n29. Käesolevast kaitse-eeskirjast tulenevad vaidlused lahendatakse kohtus, kuid huvitatud isik võib kaitseala valitseja tegevuse vaidlustamiseks pöörduda ka keskkonnaministri poole.\nMEENIKUNNO MAASTIKUKAITSEALA VÄLISPIIRI KIRJELDUS\nMeenikunno maastikukaitseala välispiir (edaspidi piir) kulgeb Verioravallas Ilumetsa metskonna kvartali 25 loodenurgast mööda nimetatud kvartali ja kvartali 27 põhjapiiri kuni VinsoNohipalu teeni, edasi mööda VinsoNohipalu teed ning kvartalite 73 ja 74 kirdepiiri kagu suunas, mööda kvartali 51 loode- ja kirdepiiri, mööda kvartali 52 kirde- ja idapiiri ning mööda kvartali 267 põhja-, ida- ja lõunapiiri kuni kvartali 271 idapiirini. Piir jätkub mööda kvartali 271 ida- ja lõunapiiri, mööda kvartali 116 ida- ja lõunapiiri ja mööda kvartali 125 ida- ja lõunapiiri kuni kvartali 124 idapiirini. Edasi kulgeb piir mööda kvartali 124 ida- ja lõunapiiri ning kvartali 123 lõunapiiri kuni kvartalit 131 poolitava ida-läänesuunalise sihini ja mööda seda lääne suunas kuni kvartali 121 lõunapiirini. Piir jätkub mööda kvartali 121 lõuna- ja läänepiiri kuni kvartali 120 lõunapiirini, edasi mööda kvartali 120 lõuna- ja läänepiiri ning kvartalite 110 ja 102 läänepiiri kuni Nohipalu teeni, edasi mööda nimetatud teed edela- ja loode suunas kuni kvartali 107 läänepiirini. Piir jätkub mööda kvartalite 107 ja 99 läänepiiri, mööda kvartali 85 lääne- ja põhjapiiri, mööda kvartalite 80 ja 68 läänepiire ning mööda kvartalite 59 ja 58 lõunapiiri kuni kagu-loodesuunalise pinnasteeni. Edasi kulgeb piir mööda nimetatud pinnasteed kvartalil 58 kuni kvartali 58 loodepiirini ning edasi mööda kvartalite 58, 36 ja 25 loodepiiri kuni kvartali 25 loodenurgani.\nMeenikunno maastikukaitseala piiri kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000) ja Eesti Metsakorralduskeskuse Ilumetsa metskonna 1992. aasta puistuplaani (mõõtkava 1:20 000) alusel.


Proloog - AK - Arvamus\n1. aprill 2013, 14:10\nRein VeidemannTLÜ EHI / Postimees\nSajandiveerand tagasi 1. aprillil pääsesin ma esimest korda oma ihusilmaga nägema Toompea lossi ka seestpoolt. Olin jõudnud keskea veerele, 42 aastat vana. Eugen Habermanni ja Herbert Johansoni 1920–1922 projekteeritud riigikogu hoone (selle pärisnime varjati) saali olin näinud vaid piltidel ja kroonikafilmi kaadritel. Seal kordus üks ja sama positsioon: võimurid presiidiumis ja saalis mornide nägudega istuvad või siis eksalteeritult plaksutavad, aga ikka kivistunud ilmega enamasti tundmatud, sageli ordenitega ehitud või sõjaväemundris tegelased.\nNüüd olin ma ise sinna kutsutud, avangardseks kujunenud ajakirja Vikerkaar peatoimetajana. Olin koguni oodatud kõnelema. Mäletan, et Toompea lossi siseõue pääslas ühmas keegi mulle üle õla, kui miilitsad karmi pilguga mu passi uurisid, et sisse võib ju siia pääseda, aga välja viiakse juba kongis.\nVõtsin oma koha sisse saali külgrõdul, sest parterit täitsid vaid loomeliitude juhatustesse valitud liikmed. Mind valdas väga pühalik tunne, mis võimendus veelgi Mikk Mikiveri avasõnade järel, kui ta kuulutas, et peame oma arutlustes lõpuni minema, kuni sinnamaani, et küsida, kas Eestil on üldse kasulik kuuluda Nõukogude Liitu. Selge: olen väärikas võimukukutajate seltskonnas – oli mu mõte.\nSuurem osa esimesest päevast kulus ekspertide ettekannete peale. Imestasin, millise kirurgilise vahedusega ollakse võimelised analüüsima olukorda, kuhu nõukogude võim oli Eesti ankurdanud. Kogu kriitilisuse juures jätkus igal esinejal ometi ka ettepanekuid, kuidas taastada usaldus valitsejate ja rahva vahel ning rahva eneseusk.\nEsinejatest õhkus valmidust võtta endale vastutus Eesti tuleviku eest. Nii Hando Runnel ütleski, et kui võim loobub temalt nõutava tegemisest, siis tuleb meil ise asuda võimu teostama. Seetõttu oli ka «vaimne temperatuur» saalis üldiselt optimistlik ja vaba. Loovharitlaste pleenum (muide, «pleenum» oli mimikri sõna, millega väliselt sarnastati kogunemine parteipleenumitega) on väljunud oma kultuurilisest mõõtmest ning muutunud poliitiliseks tribüüniks. See oli esimene kord kogu nõukogude ajal, kus presiidium ei tõstnud end kõrgemale publikust, kus valitses sünergia, aga kus jätkus ruumi ka improvisatsiooniks.\nTeise päeva sõnavõttudes läks paugutamiseks. Vaevalt olin «toibunud» Aivo Lõhmuse üleskutsest rääkida majandusliku autonoomia asemel iseseisvast Eestist, kui järgnes Heinz Valgu nõudmine Karl Vaino tagasiastumiseks. Valk ütles, et perestroika esimeseks võiduks oleks Eesti riikliku iseseisvuse taastamine. Minu teada oli see esimest korda nii avalikult välja öeldud. Ja kus veel, kui ikka sealsamas Eesti Vabariigilt kaaperdatud võimu pesas!\nRiigi taastamine oli esile toodud seitsmes kõnes. Ise olin eelmisel õhtul küll oma kõne põhikava üles kirjutanud, aga enda ees esinejaid kuuldes, pidin kordamiste vältimiseks käigu pealt seda muutma. Kõne lõpus esitasin ka umbusaldusavalduse valitsusjuhile Bruno Saulile. Võib-olla oligi just see kõne mu esimeseks etteasteks poliitikuna, kelleks ma järgnevalt pea terve kümnendi ka jäin.\nPleenumi kõrghetk minu jaoks oli pleenumi idee algataja Kalju Komissarovi karjatus: «Sõbrad, me ei ole kohustatud kaasa tegema seda hullumaja!» Aga ka see, kuidas Mikk Mikiver lõpliku otsustavusega ütles: «Meie ei lähe siit kuhugi. Tulgu või surm.»\nVeerand sajandi tagant öeldule vaadates mõtlen kurva irooniaga, kuidas nüüd on mindud kümnete tuhandete kaupa väljamaale. Ja minejatest valdav osa on just 1980ndate lõpus sündinute põlvkonnast. Kas tullakse tagasi koju? Kas tullakse siia vähemalt surema?\nPaar aastat tagasi oli võimalus lugeda Tartu Ülikooli üliõpilase Triin Junkru magistritöö raames kirjutatud uurimust loomeliitude ühispleenumist. Selles jõuti järeldusele, et tegemist oli erakordse ja ainulaadse «retoorilise aktsiooniga». Niisuguses kontsentratsioonis polnud eesti vaim kunagi veel end ilmutanud võimulaval. Pole siis imestada, et juba mõni päev pärast pleenumit hakati seda kutsuma loovharitlaste parlamendiks. Tundsin ka ise, et pleenum oli sissejuhatus, eeskõne, mis paneb rahva liikuma ja viib vabaduseni. Kaks nädalat hiljem, 1988. aasta 13. aprilli telesaates «Mõtleme veel» algatati Rahvarinne.