Marilyn Kerro: kus on vastutus teadliku nakatamise eest? - Uudised.tv3.ee\nFoto: Maria Kruusenvald/Delfi\nMida toob aasta 2020 Vähi tähemärgile?\nMida toob aasta 2020 Kaksikute tähemärgile?\nMida toob aasta 2020 Jäära tähemärgile?\nMida toob aasta 2020 Sõnni tähemärgile?\nMida toob aasta 2020 Kalade tähemärgile?\n12:46 01. aprill 2020\nSelgeltnägija Marilyn Kerro jagab sotsiaalmeedia vahendusel oma mõtteid praeguse kriisiolukorra kohta. Kerro sõnul on koroona on termin, mida oleme kuulnud nüüdseks rohkem kui midagi muud. "Statistikad, surmad, levikud - seda kõike kuuleme söögi alla ning söögi peale," kirjutab naine.\n"Parim viis panna inimkond alluma on olnud juba ammustest aegadest paanika ning hirmu külvamine. Sellises olekus on inimene on kõige rohkem mõjutatavam. Kellele, millele on see kasulik ei ole kindlasti minu asi arutada. Igal inimesel on oma tõde ning uskumused ja neid tuleb austada."\nKerro lisab, et praegune olukord riigiti on erinev kuna kasutatakse erinevaid meetmeid viiruse leviku takistamiseks. "Kuid, kes on riik? See oleme meie, rahvas. Kas suudame olla kui üks ja aidata neid, kes nõrgemad ning ennast kaitsta ei saa? Alati on lihtsam ennetada, kui tagajärgi likvideerida. Kas suutsime ennetada või juba likvideerime? Kus on vastutus teadliku nakatamise eest (Itaalia võrkpallurid)? Kas mitte ei peaks tooma avalikkuse ette nimed, kes seda lubasid?"\n"Kui mina jääks “riigile“ võlgu oleks minu nimi kohe üleval tervele eestimaale vaatamiseks. Mulle öeldi, et käibemaksu saab hiljem maksta, võlglasi ei panda üles. Nii aitab riik omasid? Täname, sellest on kindlasti suur abi kõikidele, kes peavad väikest poekest lootes, et suurfirmad sind lihtsalt välja ei söö. Eesti on maailmakaardil nii väike riik, kus peaks olema hoitud see, mis oma. Kas eelistame eestimaist või hoopis pimesi lähme kaasa sellega mis odav ja masstoodangus arvates, et meie panus kuidagi ei loe ega lähe arvesse? Usun, et hetkel me likvideerime tagajärgi mis on pannud koormuse alla terve rahva töö, tervise ja rutiini," sõnab Marilyn.\nSamas lisab selgeltnägija, et kindlasti toob selline "raputus “ kaasa ka midagi positiivset nagu väärtushinnangute ümber hindamine ning oma aja austamine. "Nii mōnigi meist leiab taas iseend ning hakkab mõistma ka ümbritsevat. Me kõik sõltume üksteisest suuremal või väiksemal määral ja elama peaks nii, et ei riku teineteise energiavälja ega tee teadlikult halba."\n"Karma on sõna, mida paljud meist kardavad, kuid ei oska lahti seletada. Karma- tegu-tagajärg. Maailmas on loodusseadused rangelt paigas ning inimene on ainuke imetaja, kes hävitab iseend. Elades sümbioosis saaksime leida taas rahu, armastuse ja tasakaalu. Seda elades loodusega kui üks. Mida aeg edasi, seda rohkem kaugeneme sealt, kust oleme pärit," arutleb Kerro.\n"Koroona tähendab krooni, millegi tippu. Oleme Hiina looma aasta alguses ning tundub, et see “tipp” ongi käes, kus meid sunnitakse vaatama tagasi, et teha vajalikud muudatused ja elukorraldused. Elame kellele? Millele? Kas oled oma eluga rahul? Kas elame ja käime tööl, et maksta lõpmatuid makse? Laename raha, mida meil tegelikult ei ole ning kasutame asju mida ei oma," kirjutab Marilyn.\nSelgeltnägija on mitmelt tuttavalt kuulnud suurt ohet, et saaks selles languses vähemalt maksud makstud ja teda teeb kurvaks teeb, et oleme inimkonnaga nii kaugele jõudnud. "Orjastunud iseenda loodud süsteemi. Karantiini ajal võtke aega, et vaadata elus suuremat pilti. Mis on tegelikult tähtis? Kui oled hädas, kes aitab Sind? Keda teenid iga päev sina?" mõtiskleb ta.\n"Paanikaks pole põhjust, kallid sõbrad! Austame teineteise piire, peseme käsi, vaatame enda sisse ning teeme vajalikud muudatused. Ning kui oleme aru saanud, tulevad ka muudatused suures pildis. Saun, jalutuskäigud metsas, merevesi, meresool, mesi ja kõik vanaemade nipid on hetkel kasulikud. Olen kodus, kus ema, õed ja lapsed jooksevad ringi. Pere pole ammu koos veetnud kvaliteetaega kui nüüd. Tänan kõrgemaid, et sain meeldetuletuse mis tähtis ja mis vajab muutmist. Hoidke end ning oma peret ning kui tuleme kriisist välja, saame näha kes aitas meid," jääb Marilyn Kerro positiivseks.


Laatre – Vikipeedia\nalevik Valga vallas Valgamaal\nSee artikkel räägib alevikust Valga vallas; küla kohta Abja vallas vaata artiklit Laatre küla.\nLaatre alevik asub Valga maakonnas Valga vallas, 20 km kaugusel Valga linnast ja 4 km kaugusel Sangaste raudteejaamast ja Tsirguliina alevikust. Laatre jõe vasakul kaldal.\nLaatre Püha Laurentsiuse kirik\n57° 52′ N, 26° 15′ E\nAlevik on nime saanud kunagise mõisaomaniku Plateri nime järgi, kes koos järeltulijatega valitsesid seal üle 150 aasta.\nEsimest korda on alevikku mainitud 1555. aastal ning asustuse vanust aitab tunnistada 3 km kaugusel Väikese Emajõe vasakul kaldal Vilaski silla juures arheoloogilistel väljakaevamistel leitud asulakoht (umbes 3000 aastat e.m.a).\nLaatre, saksa keeles VÖLCK, FÖLK.\nAastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Tõlliste valla halduskeskus.\nLaatres asuvad Laatre Püha Laurentsiuse kirik, Laatre apostliku õigeusu Pühavaimu kirik, Laatre õigeusu kalmistu, Laatre piim AS, vabaajakeskus ja raamatukogu.\nLaatre mõis kuulus Kärkna kloostrile.\nLaatre oli Sangaste kihelkonnas asunud Laatre valla keskus.\n1997. aastal liideti Laatrega Penniküla.\n2.1 Kirikuõpetajad Laatre Püha Laurentsiuse Kirikus\n3 Majandusareng ja eluolu\n4 Sünged muutusajad\n5.3 Edasine koolielu\nLaatre mõis läks Poola riigi valitsemise ajal riigi kätte ja 28. veebruaril 1585. a. andis kuningas Stefan Batoryi Varssavis selle koos küladega Conrad Taubele. Taube tütar Elisabeth abiellus õuekohtu assessori ja maanõuniku Fabian Plateriga tuues talle kaasavarana kaasa nii Laatre kui ka Uniküla ja Tõlliste ning Kiuma mõisa Põlvamaal. Enam kui 150 aastaks jäi Laatre mõis Platerite omandusse. Friedrich von Meiners ostis Laatre mõisa konkursi teel Riigimarssal Hans Reinhold von Platerilt. Meiners asus oma omandi valdustesse 1790. aastal. 1856. aastal ostis erukapten Robert Carl Emil Engelhardt mõisa omale.\nEnne võõrandamist oli mõis Oskar von Stryki päralt. 1919. aastal mõis planeeriti ja 1920. aastal asundati. Viimane pidu peeti lossis aastal 1926. Pärast seda ei leidnud maja enam kasutamist ning rentnik Karl Kurvits müüs selle 1930. aastail ehitusmaterjaliks.\nSellel territooriumil on valitsenud Poolakad (1561–1625), rootslased (1625–1710), venelased (1710–1918).\nAlates 1600. aastast järgnes suur nälg, hävisid mõisad ja külad. Rootsi aja lõpul (1695–1697) kordus näljaperiood uuesti. Põhjasõjaga kaasnes ka Katk, mis lõpetas paljude inimeste elud. Pärast seda algas rahulik periood, peaaegu kaks sajandit. Kasvas rahvastik ja arenes majandustegevus.\nMöödunud sajandi alguses kuulus Laatre administratiivjaotuse järgi Tartu Kreisi Sangaste kihelkonda. Hiljem Tartumaa alluvusse aastani 1921. Vallavanemaks oli 1920. aastal Kristjan Kahro. Laatre vallas elas 1220 elanikku aastal 1922, neist 1158 olid eestlased, venelasi 32 ja sakslasi 12 ning muid 18.\n10. oktoobril 1919 võttis Eesti Asutav Kogu vastu Maaseaduse. Riikliku maatagavara loomiseks võõrandati riigi omandusse kõik Eesti Vabariigi piires olevad mõisamaad. Riikliku maatagavara maa anti seaduse § 15 alusel põllupidamiseks põliselt (pärandatavalt) tarvitada väikemajapidamistena sellekohase eriseaduse järgi. Põliseks tarvitamiseks anti maad neile, kes elavad ainult majapidamisest ühe perekonna ja kahe hobuse töönormi suuruses. Vabariigi valitsuse 28. jaanuari 1920. aasta „Määrused maareformi teostamiseks“ alusel andis Põllutööministeerium esialgu kõik maatükid kuueks aastaks rendile. Nähti ette, kui rentnik rendiaja jooksul kõik renditingimused korralikult täidab, läheb maatükk pärast rendiaega rentnikule põliseks (pärandatavaks) kasutamiseks. Aastal 1925 oli selle tulemusel Eestis 56 914 renditalu, mis moodustasid 44,9% talude üldarvust ning nende kasutuses oli 34,3% kogu maafondist. Maarendi arvestamise aluseks võeti maahindamise andmed ja nende põhjal saadud puhastulurublad. Igalt puhastulurublalt võeti maksuks 5 kilogrammi rukkeid, mis arvestati ümber rahaks kohaliku maakonnalinna 1. oktoobri 1922 turuhindades. Mets, mis asus maatükil tuli müüa eraldi ja tasuta võis raiuda kuni kolm tolli jämedat hagu.\nSeoses Eesti Vabariigi riigipiiri paikapanemisega oli moodustatud lõuna piirile Valgamaa. Laatre valla alla kuulusid 4 küla: Raama-, Välja-, ja Õruküla ja Tsirguliina alevik. Vallmaja asus Õrus Unikülla viiva tee ääres rahva- ja koolimaja kõrval ning on säilinud praeguseni rahuldavas olukorras.\nselline jaotus püsis 1939. aastani, mil reformi käigus liideti Laatre vald Tõlliste vallaga. Tõlliste vallavanem oli J. Sults ja sekretäriks J. Unt. Seniseid renditalusid hakkas riik müüma päriseks. Väljaostuga muutusid valdavaks päristalud. Päristalusid oli Eestis 1939. aastal 107 571, moodustades üldarvust 76,8%. Renditalude osakaal oli siis vaid viiendik ning nende kasutuses vaid 9,3% põllumaad. Tol aastal oli Tõlliste vallas 531 talu, talu kohta tuli keskmiselt kolm liiget ja üks võõrtöötaja. Üldiselt läks taludel hästi.\nMöödunud aastakümnete jooksul on toimunud mitmeid muutusi. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega,11. juulil aastal 1991, mis on allkirjastatud Arnold Rüütli poolt, taastati Tõlliste valla omavalitsuslik staatus. Selle tunnistuse andis üle tollane peaminister Edgar Savisaar vallavanemale Riho Raavele ja sekretär Eve Maaskile. Tol ajal asus vallavalitsus Tsirguliinas. Alates 1996. aastast kuni 2017. aastani oli vallavanemaks Madis Gross. Volikogu esimeheks oli Martin Maask ja volikogu liikmeid 13.\n22. oktoobril 2017 moodustati Valga linna, Õru valla, Tõlliste valla, Taheva valla ja Karula valla ühinemise teel uus omavalitsusüksus – Valga vald.\nLaatre esimene puukirik hävis tules 1558. aastal. 1594. aastal ehitas mõisnik Conrad Taube uue kiriku, mis aga Põhjasõja ajal aastal 1702 venelaste poolt maha põletati. Uuesti algas kiriku ehitus aastal 1730. Praegune kivikirik õnnistati sisse 11. või 12. mail aastal 1838. Aastal 1881 kirik rekonstrueeriti ning ehitati juurde käärkamber, altar ja kantsel. Samal aastal kinkis paruness Marie von Nolken kirikule maalitud altaripildi. Uue oreli, Walkeni firma oma, sai kirik omale 1894. aastal 300. aastapäevaks. Maksma läks see 2400 rubla. Aastal 1773 sai kirik omale kalmistu maa-ala. Sinna on maetud avaliku elu tegelasi nagu Friedrich Kuhlbarsi isa Jakob Kuhlbars ja vend Joseph Kuhlbars ja teised.\nKirikuõpetajad Laatre Püha Laurentsiuse KirikusRedigeeri\nJoachim Rossihnius (1631–1642)\nChristian Wassermann (1642–1656)\nJohannes Hoffmann (1660–1663)\nVictor Jacob Andraä Cupraeus (1662)\nJustus Johannes Neubau (1663–1684)\nChilian Rauschert (1685–1703, 1714–1717)\nCottfried Ferdinand Rauschert (1717–1749)\nZacharias Räbel (1751–1776)\nCottfried Fabian Eberhard (1777–1792)\nJohann Sebastian Nelkerdt (1793–1824)\nKarl Ernst von Berg (1825–1828)\nFriedrich Heinrich Sellheim (1828–1858)\nHermann Franz Karl Neumann (1858–1870)\nTheodor Heinrich Renatus Hesse (1871–1903)\nAlbert Freimund Renatus Hesse (1905–1918)\nAleksander Täheväli (1920–1924)\nNikolai Ostrov (1924–1940)\nJohannes Laurson (1940–1950)\ndiakon J. Kallaste (05.03–10.05.1951)\nAldur Parts (10.05–17.06.1951)\nOrganist-jutlustaja Eduard Ernits (15.12.1951 – 01.11.1952)\nAseõpetaja Nikolai Tann (01.04.1953 – 15.07.1954)\nPeeter Kohandi (10.06.1954 – 15.06.1958)\nEnn Paldra (15.06.1958 – 15.12.1966)\nHooldaja-õpetaja Jaan Maior (1967-01.06.1969)\nHooldaja-õpetaja Karl Sillamäe (01.06.1969–1986)\nHooldaja-õpetaja Peep Audova (1986 – 15.10.1990)\nHooldaja-õpetaja Ivo Pill (15.10.1990-)\nAastani 1935 oli Laatre kirik Sangaste abikirik. EELK Konsistooriumi kirjaga nr 5196, 29. oktoobrist 1935 kuulutati kirik ja kogudus iseseisvaks. (Riigiteataja, nr 43 § 20) Seepärast on ka neis õpetajad olnud ühised.\nLaatre kiriku köstrid teadaolevatel andmetel: Peeter Treufeldt (1920–1921) ja Peeter Suve (1921–1929).\nNõukogu esimees oli Esimese Eesti Vabariigi ajal tähtsamaks asjameheks. Aastatel 1919–1924 oli nõukogu esimeheks Willem Treufeldt, kelle ajal ehitati kirikule uus köstrimaja (on praeguseni alles, kuid väga armetus seisus ning erakätes). Aastatel 1932–1936 oli kiriku nõukogu esimeheks Julius Raudsepp, aastail 1936–1940 aga Feliks Fuchs. Juhatuse koguduse esimehed on olnud veel:\nEduard Jaanson (kuni 1961)\nJaan Kivi (1961–1966)\nAleksander Jaanson (1966–1992)\nVäino Gross (1922–1998)\nMarika Troon (1998–2001)\nOlev Tammela (aastast 2001)\n2005. aastal märtsis toimus laatre kirikus EELK Valga praostkonna sinod, milles osalesid praostkonna kõik vaimulikud ning igast kogudusest kaks valitud saadikut. Kirikus toimunud jumalateenistusel teenis ka peapiiskopiks valitud Andres Põder. Eestis on kokku 12 paostkonda. Kõigis peetakse sinod. Laatres toimunu oli teine.\n1845–1848, vene õigeusu pealetungiga Eesti aladele, kutsuti ellu E.A.Õ.K. Laatre Pühavaimu kogudus. 1866–1869. aastatel ehitati kirik, kuid alles 20 aastat hiljem sinodi kulul ning läks maksma 14 127 rubla. Apostlik-õigeusu Laatre Pühavaimu koguduse loomisel oli 1848. aasta märtsis 1888 liiget, oli üks suuremaid Eestimaal. Andmete põhjal on teada, et isegi veel 1946. aastal oli kogudusel 1700 registreeritud liiget. Preestrid, kes on teeninud kogudust:\nIlja uberski (1848–1860)\nPavel Pokrovski (1860–1865) on maetud kiriku kõrvale\nAleksei Troitski (1866–1882)\nMihail Panovski (1882–1905)\nJoann Teppo (1905–1936)\nNikolai Kokla (1936–1940)\nAugustin kadak (1940–1946)\nArkadi Must ( 1946–1973)\nLaatre Pühavaimu kirikut on külastanud ka ülemhingekarjased: Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) aastal 1918, 1933. aastal Tallinna ja Eestimaa metropoliit Aleksander (Paulus).\nAndmete kohaselt ristiti avatud koguduses esimesena Tõlliste vallast talupoeg Jüri Mägi tütar Anna ning Laatre vallast Ennu ja Eeva Kulla poeg Roman 15. märtsil 1828. Esimene laulatus leidis aset aga 18. aprillil, paari pandi Sangaste vallast talupoeg Jüri Villemi p Krall ja Kadri Tuvikene. Esimene matus korraldati 29. märtsil – Laatre vallast lese Maria Plotniku tütre Elisabethi muldasängitamine. Kogudus asus umbes 22 aastat üüriruumides, kuna avamise ajal kirikut veel ei olnud. Esimesed kolm aastat ei olnud kogudusel ka oma kalmistut. Algul maeti õigeusulisi eestlasi Laatre Lutheri kalmistule. Surnu eest tuli maksta 15 kopikat. Nii on maetud kalmistule 104 meest ja 90 naist. 1851. aastal rajati oma surnuaed, sinna on maetud ka Eesti Vabadussõja kuulipildujate roodu ülem, kahekordne Vabadusristi kavaler kolonel Ants Lõhmus – aastal 1968.\nKiriku põhjapoolse seina äärde on maetud koguduse kaks preetrit abikaasaga ja endise köstri tütar. Raudristid on lõhutud, alles on risti kivist alused ja raudaed. 1970. aastate keskel lõpetas kogudus oma tegevuse. Kirik on hävimise ohus.\nTalvel töötas Laatre Vene Õigeusu kiriku köstrimajas kool aastal 1912–1913. Seda juhatas Mihkel (Misei) Kaska. Kogu õppetöö käis sel ajajärgul vene keeles, jätkus alanud venestamise ajajärk, mis oli alguse saanud juba tunduvalt varem. \nMajandusareng ja eluoluRedigeeri\nLaatre mõisa ümbruses oli põlistalusid kolm: Robi, Kaara-Kella ja Suurejaani, neid talusid ei tohtinud müüa. Need pidi pärandama järglastele. Enne 1940. aastat oli kõige suurem talu Robi kogupindalaga 54,2 hektarit. Talus peeti angleri punast tõugu veiseid, üle 20 neist olid lüpsilehmad, tpri tõugu hobuseid, leghorni tõugu kanu ja suurt valget tõugu sigu. Veel osteti koos Miku Grossi ja Assaku Raudsepa taluga rehepeksumasin ja aurukatel. Alalisteks töölisteks olid talul Eiche ja Pleesmani perekonnad. Robi talu metsas oli Kaitseliidu maleva lasketiir. Hiljem sai sellest talust Laatre Piimaühingu abimajand.\nKaara-Kella talu peremees oli Oskar Teder, kes oli kunagise metsamajanduse ministri Heino Tedre isa. Talu oli 55,29 hektarit suur, olid oma aurukatel, rehepeksumasin ja kuivati. Otto Gross oli Suurejaani talu omanik, kes pärandas talu edasi oma poja Eduardile. Talu suurus oli 42,0 hektarit. Eduardi perele sündisid poeg Väino ja kolm tütart. 1947. aastal läks Väino Gross Laatre masinaühistusse traktoristiks. Ühistul oli kokku neli traktorit ja isesõitev aurukatel. Kui masinaühistu likvideeriti ning moodustati Keeni MTJ, läks Väino sinna tööle. 1958. aastal moodustati Laatre sohvoos ja Väino töötas edasi sovhoosis traktoristi ja farmimehaanikuna kuni pensionini.\nNende kõrval tegutsesid mitmed teisedki talud. Valgamaal ostis endale esimese kombaini Saksamatsi talu peremees Artur Gross 1939. a. Kombain maksis 3550 krooni. See oli järelveetav ja vili tuli lasta punkrist kottidesse. Põldu oli talul 87 hektarit.\nSügisel, aastal 1940, algas sotsialistliku sektori loomine suuremate mõisamaade baasil. 1941. aasta algul moodustati Saksamatsi talu maadel Valga sohvoos. Direktori ametikoha sai endale Leo Ertel. Kuid sõja jalus kadus see unustuste hõlma.\nRampe talu, mis oli 33,6 hektari suurune, peremeheks oli Feliks Fuchs. Talus peeti ainult tõuloomi. Punase angleri tõugu lehmi oli kuskil 10–12, hobuseid 4. Üks hobusest oli ratsahobune, sest peremees oli Sangaste üksiku ratsaväe eskadroni pealik ja kaitseliidu liige.\n1940. aastatel toimusid maaelus sünged muutused. Nõukogude võimu kindlustamisel Eestis hakkasid toimuma edumeelsete, haritumate ja võimekamate inimeste arreteerimised. Süüdi mõisteti ei-millegi eest. Saadeti vangilaagritesse ning lasti kohe maha. Nii arreteeriti ka Laatrest, Karula ja Tõlliste vallast juba 1941. aasta juunis hulk inimesi. Need kõik inimesed olid hingega töötanud oma perekonna ja Eesti hüvanguks.\nEsimesed arreteerimised aastail 1940–1941.\nJärgnesid arreteerimised aastail 1933–1948.\nTeise maailmasõja lõppedes tekitas pealesunnitud, teisenenud riigikorraldus muutusi inimeste elukorralduses. Juba 1944. aasta oktoobris alustati maareformi – maavaldajailt maa võõrandamist ja uusmaasaajaile jagamist. Maad võõrandati 43 708 maavaldajalt 42 311-le. Võõrandati ka 8437 hobust, 16 267 lehma, 5684 elumaja ja 18 166 majapidamishoonet.\nEsimene kolhoos Laatres moodustati 1949. aasta 16. märtsil, kui õhtul kell 20:00 tulid Muhkva talus kokku 17 talupidajat. 6. mail moodustati teine kolhoos Rampes ja nimeks pandi "Töö".\n14. märtsil 1949 võttis Eesti NSV MN vastu täiesti salajase määruse nr 014 kulakute ja nende perekondade väljasaatmise kohta Eesti NSV piiridest. Valga maakonnast saadeti välja 243 perekonda. Sellega tõmmati joon alla küla ja talude arengule. Tõlliste vallast ja Laatrest said kannatada paljud jõudsad pered.\nSangaste kihelkonnas töötasid kaks kooli. Üks neist asus Laatre abikiriku juures. Kooliaruande järgi õppis kokku 60 last. Rahvakooli esimene õitseaeg jäi rootsi ajal üürikeseks. 1702. aastal Põhjasõja ajal põletasid venelased nii Sangastes kui ka Laatres kiriku ja koolimaja. Koolihariduse andmine lõppes pikaks ajaks.\nUuesti avati kool jälle pärast 1764. aasta kihelkonna- ja vallakoolide asutamise määrust. Umbes 1748. aastal ehitati koolimaja, mis koosnes ühest suurest kambrist, mistõttu pidi köster-kooliõpetaja võtma õhtuti lapsed oma majja. Georg Fuchs oli Laatre kooli õpetajaks ja köstriks. Ta õpetas lastele lugemist, katekismust, hommiku-,õhtu- ja söömapalveid. 1786. aastal Laatre köstrikool aga enam ei töötanud.\n1850. aastal avati Laatres kihelkonnakool. Esimeseks koolijuhatajaks oli preester Aleksei Troitski. Laatre koguduse preestri kohale asus ta 1847. aastal. Palgaks 1300 rubla aastas ja 20 tessatini maad 1877. aastal asus õpetajana tööle Teodor Kuldsaar, kes sai palka 250 rubla aastas köstrinina (salmilugejana). Kool asus majas, mis oli ehitatud kohalike vahendite arvel. Koolimaja asus kiriku lähedal. Abikoolid asusid Tagulas (avati 1858), Sangastes, Tõllistes (avati 1866) ja Laatres (1867, õpetaja Andrei Päiv). Laatre kihelkonnakoolis oli siis 24 õpilast (poisse 20, tüdrukuid 4) koolide inspektori von Mevesi 1878. aruande põhjal. Tsaari-Venemaa ja Eesti Vabariigi ajal oli kooli juhatajaks Mihkel Kaska. Venestamise ajal ei tohtinud eesti keeles rääkida. Ühel talvel tuli kooli kontrollima inspektor. Kaska oli sõitnud hobusega Valga linna sealiha realiseerima. Inspektor küsitles lapsi ning sai teada, et õpetaja seletab ajalugu ja loodusõpetust ka natuke eesti keeles. Inspektor vihastas ja vehkis rusikaga karjudes: "Jeesti jonni jätta maha!"\nLaatre kalmistu (Valga vallas Rampe külas)\n↑ Olev Tammela, Jaan Sõrmus (2005). 450 aastat Laatre asulat. Laatre. Lk 3-36.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Laatre&oldid=6036914"\nLehekülje viimane muutmine: 24. jaanuar 2022, 00:43\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:43, 24. jaanuar 2022.


hansapost Archives - Mallukas\nmis mul plaanis on\nPagan, igast otsast saan puid alla, et millal ma juba normaalselt blogima hakkan. Täna just naersin sõbrannale, et ainult 14 aastat blogimist ja lõpuks ma olen jõudnud sinna punkti, et mul vot nüüd enam…\nHalleluuja, sõbrad! Tasa ja targu hakkab midagigi õues valmima, mis on ainult hea uudis, sest ilmad on sellised, et patt on sees passida. Nagu ma siin näitasin, siis meil aed üles kaevatud ja suht…\nTere taas! Jah, ma olen esimeselt osalt oma raamatuesitlustelt tagasi ja kindlasti räägin neist ka lähemalt, aga praegu tahan ma teile hoopis rääkida, mida ma tegin täna, pikalt reisult koju tagasi jõudes. Mul tekib…\ngrill ja tsill\nMa olen terve elu korteris elanud ja mitte kunagi ei mäleta ma, et ma oleks unistanud majas elamisest. Nüüd ma elan majas. Et mitte jälle sõimata saada, siis mainin ära, et see on ikka…\nUmbes kuukese oleme nüüd kasutada saanud Philipsi Latte Go espressomasinat ja kuna nii paljud uurivad igapäevaselt, et kas ma ometi leian ükskord aega sellest natukene kirjutada, siis võtsin nüüd täna hommikul kohvi rüübates selle…\nkas kodus trenni tegemine saab fun olla?*\nMul kunagi oli selline telekamäng, et seal oli “eratreener” kes tahtis, et ma teeksin tema järgi harjutusi ja vehiksin siin omaette nagu loll. Minu meelest oli see Wii mäng, aga see ajas mind jube…\nMa sain siin Hansapostist väikse jõulupaki. Okei, väike jõulupakk on vähe öeldud, sest kuller vinnas seda hingeldades mulle esikusse, aga kuna ma Instas paari asja jagasin ja sain hunniku kirju, et kust kraam pärit,…\nnonii, kodu sügisrüüsse!*\nMa ei väsi kordamast, et kuigi ma vaatan teiste skandinaaviastiilis, minimaalseid ja …eeem…puhtaid kodusid, siis minu oma jääb ikka selliseks, kus on värvi ja tekke ja patju ja natukene mänguasju, mis kuskile ei sobi…


USA Iraani-embargo aitab Vene lennukiäri - Äripäev\n27. september 2006, 15:21\nTiit Elner 27. september 2006, 15:21\nIraan ostab Venemaalt 180 miljoni dollari eest viis\nmoodsat reisilennukit, ekspertide hinnangul andis eelkõige Lääne\nkaubandusembargo Venemaale võimaluse Iraanile lennukeid tarnida.\nAgentuuri AviaPort analüüsijuhi Oleg Pantelejevi sõnul oli tehingu sünnis oluline osa keelul müüa Iraanile tehnikat. "Seega Iraan Boeing`ilt või Airbus`ilt uusi lennukeid osta ei saa," rääkis ekspert. Tema sõnul tekkis Iraanil mõni aasta tagasi vajadus uute lennukite järele, ka naftatulusid selleks jätkub ja valikuvõimaluse korral oleks otsustatud Lääne lennukite kasuks, kuid praeguses olukorras ei ole tehingule venelastega alternatiivi.\nIljushin Finance`i peadirektori Aleksandr Rubtsovi sõnul loodab ettevõte müüa Iraanile peale selle veel lennukeid Il-96. Iraanil on pikaajaline kogemus Vene lennukite kasutamisel.\nLääne-Iraani suhted on eriti teravnenud sel aastal seoses Iraani tuumaprogrammiga, milles kahtlustatakse pürgimust tuumarelva loomiseks.\n27. September 2006, 15:20\n19. juuni 2007, 15:22\nVene Föderatsiooni lennuk rikkus Eesti õhupiiri 1


Emadepäeva rabarberi-metspähkli pudingutort | Pühaderetseptid | Retseptid | Valio\nEmadepäeva rabarberi-metspähkli pudingutort\nAlma maitsestamata kreeka jogurtit 45g\nAlma vanillipudingut 1 tops\nAlma metspähkli-šokolaadipudingut 1 tops\nröstitud metspähkleid 30g\nValio Viola sulatatud juustu 100g\nAlusta biskviidi valmistamisest. Selle jaoks vahusta toasoojad munad suhkruga kohevaks. Lisa jogurt ja õli ning mikserda segu aeglasel kiirusel läbi. Seejärel sega omavahel hoolikalt jahu, küpsetuspulber ja sool ning lisa jahusegu mikserdatud segu hulka. Võimalusel kasuta selleks sõela.\nSega biskviiditainas korralikult läbi. Kasuta selleks spaatlit (alt-üles segades) või aeglasel kiirusel miksrit. Vala biskviiditainas 20 cm läbimõõduga küpsetuspaberiga vooderdatud lahtikäivasse koogivormi. Küpseta biskviiti 170 kraadises ahjus 40-45 minutit. Biskviit on valmis, kui see on kerkinud, kuldne ja keskele pistetud puutikk jääb kuivaks.\nLase biskviidil ligi 10 minutit vormis jahtuda ja eemalda siis vormist. Lase biskviidil täielikult jahtuda ja lõika küpsetis suure noaga kolmeks võrdseks kihiks. Seejärel vooderda seesama lahtikäiv koogivorm taaskord küpsetuspaberiga ja aseta põhja esimene biskviidikiht.\nSeni, kui biskviit küpseb, valmista ette rabarber. Selle jaoks koori rabarber ja haki tükkideks. Hauta 2 tl suhkru ja vähese veega u 5 minutit. Lase jahtuda.\nVanillipudingukreemi jaoks vahusta omavahel vanillipuding ja koor. Sega pisikeses potis želatiin 2 spl külma veega ja lase paar minutit paisuda. Sulata želatiinisegu madalal kuumusel pidevalt segades. Lase paar minutit jahtuda. Vahusta želatiinisegu pudingukreemi hulka. Määri vanillipudingukreem esimesele biskviidikihile ja jaota selle peale rabarberitükid. Aseta peale teine biskviidikiht ja tõsta tort metspähkli-šokolaadipudingukreemi valmistamise ajaks külmkappi.\nMetspähkli-šokolaadipudingukreemi valmistamiseks toimi samamoodi nagu vanillipudingukreemi puhul: sega puding koorega ning vahusta pudingukreemi hulka želatiinisegu. Määri šokolaadipudingukreemi segu teisele biskviidikihile ning jaota selle peale röstitud pähklid. Aseta nüüd peale kolmas biskviidikiht ja hoia torti vähemalt 3-4 tundi külmkapis.\nKattekreemi jaoks vahusta omavahel sulatatud juust, koor ja vanillisuhkur. Eemalda tort vormist ja kata tordi pealispind ning ääred kreemiga. Et luua tordist tõeline visuaalne ning kulinaarne kunstiteos, kaunista tort söödavate lilledega: selleks sobivad nii värskelt õide puhkenud kirsipuude õied, kaunid võõrasemad kui ka lõhnavad lavendlid.\nAlma maitsestamata kreeka jogurt 180g\nAlma puding vanilli 230g


Kasulikke omadusi makrell inimeste jaoks - Puuviljad March\nMakrell on kala, mis sisaldab mitmeid kasulikke elemente ja vitamiine. Sellega on võimalik normaliseerida immuunsüsteemi, tugevdada tervist. Kas see võib kahjustada? Artikkel käsitleb makrelli kasulikke omadusi, vastunäidustusi ja kahjustusi.\nVaatame makrelli kasulikke omadusi:\nAitab II tüüpi diabeediga inimestel. Makrellis sisalduv kroom parandab insuliini kvaliteeti, mis viib glükoosi imendumiseni. See vähendab veresuhkru taset. Äkki on näljahäired ikka veel ära hoitud.\nReguleerib ainevahetust inimkehas. Kaladest koosnev rasv töödeldakse lihasmassi ja ei kanna kehasse.\nSuureneb inimeste tulemuslikkus. Füüsiline vastupidavus on veelgi paranenud. Kinnisvara on seotud makrelli sisaldava kroomiga.\nEraldab raskmetallisoolad. Samuti kõrvaldatakse toksiinid ja kahjulikud ained. Keha puhastatakse, mis on kasulik joobeseisundile.\nVormab punaseid vereliblesid. Kinnisvara on seotud kala sisalduva näärmega.\nKaitseb keha bakteritest ja viirustest, normaliseerib immuunsüsteemi.\nReguleerib vee ja soola tasakaalu.\nSee eritub vedeliku, mis on kogunenud veresoonte kudedesse.\nNormaliseerib südame. Makrell sisaldab oomega-3-küllastumata rasvhappeid. Südamehaiguste tekkimise riski vähendamine.\nLaiendab veresooni. See vähendab vererõhku. Seda vara kasutatakse hüpertensiooni raviks.\nVähendab veresoonte kahjustust, mis on põhjustatud stresshormoonist.\nEi moodusta verehüübed. Trombotsüütide arengu oht on vähenenud.\nSäilitab aju heas seisukorras. Vara on kasulik vanematele inimestele, et vältida aju degeneratiivsete haiguste arengut. Dementsus kaob, aju funktsioon paraneb. See juhtub makrellis sisalduvate küllastumata rasvhapete abil.\nAeglustab vananemist. Makrell ei lase hapnikku õhust nahka kahjustada. Aineid, mis moodustavad toote, neutraliseerivad vananemist põhjustavad mehhanismid.\nRavib naha haigusi. Nii vabaneb inimene psoriaasi, dermatiidi ja teiste nahahaiguste eest.\nTarbib depressiooni, parandab närvide seisundit.\nTsink, mis on toote koostisosa, parandab reproduktiivseid omadusi. Meeste jaoks paraneb seemneravilja kvaliteet, mis aitab lapsel kujundada.\nHoiab luude ja luustiku tervena. Kui inimene ei ole vanuse tõttu veel moodustunud, hakkavad luud kiiremini moodustuma. Täiskasvanute jaoks - liigestega seotud haiguste tõenäosus väheneb, põletik ja valu kõrvaldatakse.\nMakrellis sisalduvad rasvhapped aitavad organismil kaltsiumi imada.\nVähendab onkoloogiliste haiguste riski. Seda tõestavad teadlased, kes viivad läbi uuringuid inimestele, kes regulaarselt söövad rasvaseid toite. Selgus, et sellised inimesed on vähem vähktõvega.\nVähendab kolesterooli taset inimveres. Nii et makrell takistab kolesterooli laigud moodustumist, vähendab ateroskleroosi - kroonilise arterite haiguse riski.\nParandab veresoonte elastsust. Nii vereringe taastatakse.\nAitab kaalust alla võtta. Makrell normaliseerib ainevahetust, kiirendab rasvade jaotumist. Teine kala sisaldab väikest kogust kaloreid, mis võimaldab kasutada dieeti.\nAitab raseduse ajal. Nii et makrell parandab naiste immuunsust, normaliseerib juuste ja küünte seisundit. Vastsündinud lapsele aitab kaasa tervislike luude moodustumine.\nKasutatakse imetamise ajal (rinnaga toitmine). Niisiis muutub piimanäärmete poolt sekreteeritav piim teravamaks, toitevamaks ja küllastunud omadustega, mis on kasulikud lapse kehale.\nParandab soolestiku ja ensüüme. Kinnisvara on seotud kaaliumiga, mis on makrelli osa.\nSuureneb inimese vastupidavus.\nSuurendab hinget, mis siseneb ajju.\nSee leevendab allergiat inimestel. Erand: allergia komponentidele, mis moodustavad makreli.\nVähendab osteoporoosi riski - skeleti progresseeruv haigus.\nKasulikud omadused näitavad, et makrell on inimkehale kasulik.\nAlustuseks ei saa makrelli, nagu ka teisi tooteid, kuritarvitada. Kui liigne liigne levik tekib, ilmnevad järgmised probleemid:\nLimaskestade lagunemine. Naha põletikulisi haigusi (mõõduka kasutamise korral, nahahaigusi, vastupidi, ravitakse). Kahju on põhjustanud asjaolu, et makrell sisaldab rohkem kroomi, kui on nõutav päevase normiga (110% normist).\nHambaravi fluoroos on haigus, mida iseloomustab hammaste halvenemine.\nNärvisüsteemi häired. Nende hulka kuuluvad kõnehäired ja süljeeritus.\nRaku jõudluse vähenemine.\nEespool nimetatud kahju on tingitud kasulikest elementidest, mis ületavad päevase määra. Et vältida kahjustusi, ära söö liiga palju makrelli.\nMakrell alandab veresuhkrut, mis on kasulik 2. tüüpi diabeedi korral. Kuid olge ettevaatlik, kui seda kasutatakse koos sarnaste ravimitega.\nMakrelli ei saa kasutada, kui olete komponentide suhtes allergiline. Vastunäidustuste mittejärgimine toob kaasa raske surmajuhtumi.\nSa ei saa kasutada makrelli aegunud. Defektsed tooted põhjustavad mürgitust ja muid negatiivseid tagajärgi. Kui tunnete kummalist maitset, lõpetage kala söömine.\nKui kahtlete, kas makrelli võib tarbida, pöörduge oma arsti poole.\nMakrell on kasulik kaalu kaotamiseks. Tõestatud järgmiste omadustega:\nKiirendatud ainevahetus. Nii siirdub inimkeha sisenev toit kiiremini.\nTootes sisalduvate kasulike ainete abiga rasvad rühmitatakse kiiremini.\nSuureneb immuunsus. See on kasulik, sest dieedi ajal ei tarnita organismile õiget kogust vitamiine ja kasulikke elemente, mis kompenseerib makrelli.\nFüüsiline vastupidavus suureneb, lihased paranevad. Nii et treeninguid on kergem üle kanda, mis on samuti kasulik korralikuks kehakaalu langetamiseks.\nRäbu ja toksiinid eemaldatakse kehast. Eemaldatud puhitus.\nEnergiatase säilib. Nii et inimene tunneb end täis kauem.\nVähendatud veresuhkru tase. Varaga on välistatud äkilised nälga nälga.\nKolesterool läheb ära.\nKaalu kaotamisel ärge sööge palju makrelli. 100 g päevas - norm, mis on piisav. Nii kiireneb ainevahetus, organism saab kasulikke aineid ja vitamiine. Ei ole lubatud rasvata makrelli õlis - see on, kuidas toitaineid hävitatakse ja kalorite sisaldus suureneb, mis mõjutab negatiivselt inimese seisundit.\nKahjuks ei taga makrell ise kaalulangus. Kui soovite kaalust alla võtta, normaliseerige toit (jagage suured portsjonid väikseiks, ärge sööge suuri kaloritelisi toite), loobuge halvast harjumustest ja võite sportimiseks minna. Nõuetekohase dieedi kava koostamiseks konsulteerige arsti või toitumisspetsialistiga.\nMõelge toote terapeutilistele omadustele. Haigused, mille jaoks makrell aitab:\nArütmia - rike, mis rikub südametegevuse sagedust.\nVerehüüvete teke - verehüübed. Toodet kasutatakse insultide ja südameinfarktude ennetamiseks.\nHüpertensioon on seisund, mida iseloomustab kõrge vererõhk.\nKoronaartõbi - äge või krooniline müokardi kahjustus.\nKõrgenenud vere kolesterool. Kolesteriinisisalduse tekkimise oht on vähenenud.\nHepatiit on maksa põletik. Omega-3 sisalduse tõttu toodet kasutatakse keerulises ravis.\nNärvisüsteemi haigused, sealhulgas unetus, stress.\nArtriit on põletikuline protsess, mis mõjutab liigeset.\nRickets - laste haigus, mis on tingitud ebanormaalse luu arengust.\nOsteoporoos on skeleti haigus.\nAteroskleroos on arterite krooniline haigus, mis on põhjustatud kolesterooli kogunemisest.\n2. tüüpi diabeet. Sama efektiga ravimite võtmisel kasutage makrelli hoolikalt.\nMastopatia on rinna haigus.\nGlaukoom on silmahaigus, mis on tingitud läätse hägustumisest.\nClimax - suguelundude muutus, mis on seotud vananemisega.\nImpotentsus, seksuaalse aktiivsuse puudumine.\nEkseem on sügelus nahahaigus.\nDermatiit on naha põletik, mis tekib ümbritsevate tegurite negatiivse mõju tõttu.\nPsoriaas on nahahaigus koos palavikuga.\nPidage meeles, et makrelli kasutamine - täiendav abi ravile. Terviseprobleemide korral konsulteerige arstiga, et vältida negatiivseid tagajärgi.\nMakrelli kalorite sisaldus on 191 kalorit 100 g toote kohta (13% täiskasvanu igapäevasest normist).\nPeamine vastunäidustus: te ei saa kasutada makrelli inimesi, kes on toote komponentide suhtes allergilised. Surnud seisundi eiramine.\nKui pärast kala söömist on terviseprobleeme, konsulteerige otsekohe arstiga. See aitab vältida negatiivseid tagajärgi.\nVõimalik on kasutada makrelli raseduse ajal. Niisiis parandab naine immuunsust ja parandab juuste seisundit. Vastsündinud laps moodustab toote koostises olevate vitamiinide ja toitainete abil luustiku. Ärge sööge liiga palju kalu - piisab 100 g päevas.\nMakrelli kasutamine imetamise ajal on lubatud. See suurendab rinnanäärmete kaudu eralduva piima rasvasisaldust ja kasulikkust, mis soodustab lapse tervist.\nMõistame tabelite abil, kas makrell on kasulik. Alustame kasulikest elementidest, mis moodustavad toote:\nMakrell imendub organismist kergesti ja see on suurepärane valkude allikas, sisaldab see ka suures koguses fosforit, joodi, kaltsiumi, kaaliumi, naatriumi, magneesiumi, tsinki, fluori. Makrell sisaldab nikotiinhapet ja D-vitamiini, mis on samuti oluline luu ja närvisüsteemi paranemise tegur ja soodustavad imendumist.\nAinult 100 g kala sisaldab kuni poole päevase valgu väärtusest. Rasvhapete, makrelli tarbides elab keha vähemalt 2 korda rohkem kaloreid kui tarbib valget kala. Erinevalt loomse päritoluga küllastunud rasvadest peetakse kõige kasulikumaks kalast pärit küllastumata rasvu. Teadlaste sõnul on kalades sisalduvad omega-3 rasvhapped, mis aitavad ära hoida südame-veresoonkonna haigusi, vähendavad verehüüvete tekke riski veresoontes ja aitavad samuti parandada verevoolu kapillaarides.\nVäga kasulikud merekalad tulevastele emadele. On tõendeid, et rasvhapete söömine vähendab mõningaid psoriaasi sümptomeid, parandab nägemist ja aju funktsiooni. Merekalad sisaldavad vitamiine, eriti D-vitamiini. Kalaõli on 5 korda efektiivsem kui taimeõlid, see vähendab vere kolesterooli. Kalamaksa leitud rasvad on rikas A- ja D-vitamiinidega. Kalade lihaskoe sisaldab B-vitamiine, mis aitavad keha imenduda valgudesse.\nHiljuti on üha enam aruandeid, mis kinnitavad, et rasvane kala (lõhe, makrell, heeringas, sardiinid ja tursk) söömine kaitseb astma eest. Selle põhjuseks on omega-3 rasvhapete toime, millel on põletikuvastane toime, ja magneesium. On tõestatud, et madala magneesiumisisaldusega inimesed oma kehades on kõige enam astmahoogude suhtes vastuvõtlikud.\nSellised haigused nagu vähk, reumatoidartriit, ateroskleroos, immuunsussüsteemi nõrkus jne on sageli seotud omega-3 rasvade puudumisega.\nMakrelli ohtlikud omadused\nMakrell on individuaalse sallimatuse korral vastunäidustatud. Peale selle ei ole rasvade kalade puhul soovitatav maksahaigused ja neerupuudulikkus.\nSoolatud ja suitsutatud makrell ei ole soovitav seedetrakti haiguste hüpertensioonile ja haiguste ägenemisele. Mõned arstid ei soovita makrelli rasedatele, imetavatele lastele ega lastele, kuna see võib iseenesest koguda kahjulikke aineid ja seega kehale kahjustada.\nProgrammis "Kalapüügist tõsiselt" räägitakse Jalta võistlustest makrellipüügis ja selle maitsva kala püük keerukad.\nMis kala kõige Omega-3: omadused valik ja kasutamine\nErinevate haiguste raviks ja ennetamiseks soovivad arstid patsiendid siseneda rasvhapete toidule. See toode on peamine polüküllastumata rasvhapete, tokoferooli, retinooli ja ergokaltsiferooli allikas inimestele. Selliste bioaktiivsete ühendite puudumine inimkehas põhjustab immuunsuse vähenemise ja kolesteroolitaseme moodustumise veresoontes. Valides mereande, peaksite kaaluma, millistel kaladel on kõige rohkem oomega-3 rasvhappeid. Sama oluline on kasulike ainete pakkumise täiendamine ja selle valmistamise meetodid.\nPeamised oomega-3 allikad\nOmega-3 kõrgeim kontsentratsioon on leitud Vaikse ookeani ja Atlandi ookeanis elavate erinevate liikide kalade kohta. Polüküllastumata rasvhapete puuduse kõrvaldamiseks soovitavad toitumisspetsialistid 2-3 korda nädalas süüa turska, tuunikala ja makrelli. Mitte vähem kasulikud on mere- ja jõekalad, kuid kasvu protsessis koguneb ainult palju väärtuslikku rasva. Omega-3 kvantitatiivne sisaldus kalades on esitatud tabelis:\nNäpunäide: Lapsed keelduvad sageli isegi kallistest lõhe tõugudest, kuna neil on väljendunud maitse ja mõnikord lõhn. Kalmaari, krevettide, merevetikate sissetoomine aitab toidustada lapse keha kasulike bioloogiliste toimeainetega.\nHamsa või anšoovised\nSee väikesemahuline kala elab Atlandi ookeani, aga ka Musta ja Aasovi meredes. Hamsa on väärtuslik objekt kalastamiseks, kuna omega-3 kõrge sisaldus on maksas ja lihasmass. Mõne liiki anšoovis on rasv kogus üle 35% kogu kehakaalust. Toiduvalmistamisel kasutatakse Hamsat soolamise, suitsetamise, vürtsikate kastmete valmistamiseks. Kuid polüküllastumata rasvhapete allikana peate kasutama ainult keedetud või küpsetatud kala.\nSee populaarne kalatüüp meie riigis kuulub kõige taskukohasemate ja taskukohaste Omega-3 allikate hulka. Heeringas on kilpnäärme jaoks kasulikke rasvlahustuvaid vitamiine A, D, E ja joodi. Poodide riiulitel on suitsutatud, soolatud, värske ja värskelt külmutatud kala. Kõige kasulikum on ainult viimane heeringa tüüp, mida kasutatakse köögiviljade roogimiseks. Soolatud ja suitsutatud kala sisaldab liiga palju soola, mis võib põhjustada vererõhu tõusu.\nSardiinide, heeringa ja sardinella püük on valdavalt Kaug-Idas. Poodides pakutakse laias valikus nende sortide konserveeritud kala õli- või tomatikastmes. Omega-3 defitsiidi kõrvaldamiseks peaksite ostma sardiinid väikese koguse soola ja säilitusainetega. Rõiget müüakse ka värskelt külmutatud kujul. See küpsetatud kala toidab inimese keha mitte ainult polüküllastumata rasvhapetega, vaid ka kõige olulisemate B-vitamiinidega.\nSee on huvitav: sardiinid sisaldavad koensüümi Q10, millel on antioksüdantne toime. See orgaaniline ühend on otseselt seotud täiskasvanute ja laste immuunsüsteemi funktsionaalse aktiivsuse suurendamisega.\nLõhe või Atlandi lõhe\nLõheks on diadromiidne kala, mis on sündinud magevees ja seejärel elus protsessis soolase veekoguga. Lõhederadade hulka kuuluvad ka Chinook lõhe, Coho lõhe, sokkilõhe, kummelõhe ja roosa lõhe. Sellised kalaliigid on madalamate hinnakategooriatega kui lõhega, kuid sisaldavad ka vähem kasulikku oomega-3-d. Atlandi lõhe kasutatakse küpsetamiseks, keetmiseks, soolaks ja söömiseks. See on väga maitsev ja sisaldab palju vett ja rasvlahustuvaid vitamiine. Lõhe lisamine dieedile võimaldab teil täita tsingi, joodi, kaaliumi, molübdeeni, fosfori, kaltsiumi reserve.\nSellised väikesed röövkalad asuvad külma merel. Nad on rasvapaeli ja pikamaa lõhe kõige lähedasemad sugulased. Värske soolatüübi tunnus on püsiv kurgi lõhn. Kala ei sisalda paljusid luid, see on kiiresti valmistatud ja osutub maitsev ilma maitseaineteta. Smelt sisaldab lisaks Omega-3-le ja rasvlahustuvatele vitamiinidele ka väärtuslikku, kergesti seeditavat valku. Kõige kasulikum on kala, mis on küpsetatud või poogitud väikeses koguses vett.\nMis juhtub omega-3-ga kuumutamisel või kuidas kala süüa?\nOmega-3 lühike juhend osutub väga populaarseks ja laialdaselt levitatud sotsiaalvõrgustikes, põhjustades palju tagasisidet, kommentaare ja küsimusi. Üks neist on nii tähtis ja huvitav, et me pühendame sellele eraldi artiklit.\nNiisiis, kuidas õigesti kala süüa, nii et see ei kaota oma kasulikke omadusi ega kao enam väärtusliku omega-3 allikana?\nSelles küsimuses ei ole nii palju täpseid andmeid - küsimus pole selgelt hästi arusaadav, kuid proovime välja mõelda, mis on täna teada.\nPraadimine, keetmine ja röstimine\nNagu kõik polüküllastumata rasvhapped, on omega-3 üsna ebastabiilne ja võib soojuse ja valguse suhtes kergesti oksüdeeruda, nii et kala valmistamise meetod mõjutab selles sisalduva EPA ja DHA-rasvhapete sisaldust ning kasulikkust toidule.\nAastal 2013 uurisid kreeka teadlased sardiinides ja anšoovis oomega-3 sisalduse järgi röstimist ja küpsetamist. Vastavalt nende andmetele võimaldab 20-minutiline sardiinide kastmine ahjus temperatuuril 200 ° C säilitada EPA ja DHA kõrge sisalduse (33,16%) ja soodus suhtega ω-3 / ω-6: 9,06. Küpsetamise aja veelgi tõus tulemusi ei mõjutanud. Anšooviste praadimine viis vastupidise tulemuse ja omega-3 sisalduse järsu languseni. Aga kui te otsustate praadida, siis vali oliiviõli - vastupidi päevalilleõli praadimisele, kasutades oliiviõli, on võimalik säilitada suures koguses EPA ja DHA-d ning ikkagi soodne osa ω-3 / ω-6: 0,71-2,56. Võib-olla on see tingitud oomega-3 madalama sisalduse ja asjaolust, et oliiviõli on stabiilsem, sest see koosneb peamiselt monoküllastumata rasvhapetest. Oleks huvitav näha, mis juhtub veel stabiilsema kookosõli praadimisel, mis peaaegu ei sisalda Omega-6-sid, kuid nagu me teame, pole selliseid uuringuid veel toimunud.\nUuring põllumajandustootja lõhe ja tursa kohta näitas, et küpsetamine vähendab lõhedega ainult EPA ja DHA sisaldust pisut ja muudab vaevu ω-3 / ω-6 osakaalu. Üllataval määral on röstitud turskis EPA ja DHA sisaldus suurenenud ning ω-3 / ω-6 osakaal vähenenud. Siiski on tursavarras vähe rasvasisaldusega ja selles on suhteliselt palju kasulikke happeid. Lisaks sellele jõudsid autorid käesolevas uuringus järeldusele, et eelistatav on pigem oliiviõli kui päevalilleõli kasutamine.\nToores tuunikala ei sisalda liiga palju EPA-d ja DHA-d ning veelgi vähem pärast praadimist: nagu India teadlased leidsid, praetamine hävitas 70% majanduspartnerluslepingust ja 85% -st majanduspartnerluslepingust. Rasvhapete kadu oli keedetud ajal minimaalne, aga ka mikrolaineahjus toiduvalmistamisel.\nOmega-3 rasvhapped on tõesti oksüdeerunud ja kaotavad oma omadused piisavalt kõrge ja pikaajalise kuumutamisega: see uuring näitas, et kui kalaõli kuumutatakse temperatuuril 150 ° C 30 minutit, jääb ainult 15,9% DHA ja 18,5% EPA-st. Kuid on mõned head uudised: mõned vürtsid kaitsevad toiduvalmistamisel Omega-3: rosmariini ja punetiste ekstraktide lisamine võimaldas säästa 65,9% DHA ja 69% EPA-d ning rosmariin oli tõhusam. Kuid siin, muidugi, peame silmas pidama, et kaladele, mida kuumutati kuni 150 ° C, kuid puhas kalaõli. Kui küpsetate ahjus või isegi praaditakse, on toote sees olev temperatuur oluliselt madalam.\nUuringud on näidanud, et suitsetamine kala ei muuda rasvhapete tasakaalu.\nSelles küsimuses on arvamused erinevad. India teadlased on leidnud, et peaaegu mingit DHA-d ja EPA-d ei ole konserveeritud tuuni. Kuigi Tšiili teadlased leidsid pärast seda, kui uurisid soolvees säilitatud quranxi, sardiinide, lõhe ja tuuni omadusi, jõuti järeldusele, et looduslikud kalakonservid on hea omega-3 allikas. Nende uuring näitas, et 100 grammi toote kohta on EPA + DHA sisaldus ja oomega-3 kogus vastavalt 95-604, 390-1163 ja 609-2775 mg. True, kalade arv ja kalade sorteerimine ei ole avaldatud teosest üsna selge, kuid kui lähtume sellest, millises järjekorras need on loetletud töö alguses, siis võime rääkida karantiini, sardiinidest ja lõhetest, mis näib olevat loogiline rasvasisalduse seisukohalt kala\nIlmselt pole põhjust arvata, et kala külmutamine muudab rasvhapete koostist. Vähemalt võrdlustabelites ei erine värsked ja külmutatud kalad. Paljud allikad (näiteks see üks) soovitavad külmutatud loodust lõhed kõige tervislikumaks.\nEPA ja DHA kasulike rasvhapete säilitamiseks kalades vali õrnad termilised töötlemismeetodid: aurutamine, keetmine, küpsetamine ahjus, suitsutamine, grillimine ilma lahtise leegita, soolamine, peitsimine, suitsetamine.\nKui võite kala, siis kiiresti, nii et kala sees olev temperatuur ei tõuseks liiga kõrgeks. Leiva ja taigna võib kaitsta kala liigse kuumuse eest. Ärge pillake kala päevalilleõlis, vali oliiviõli. Võibolla on ka valikud kookos ja sulanud. Võite kombineerida kerge röstimise kala, millele järgneb ahjus valmidus. Pisut ja kiirelt röstitud tunasurve osutub mõlemad maitsvamaks ja tervislikumaks, kuid sügavale rasvade sügavale praadimisele tuleks vältida - vähemalt kui te hoolite Omega-3 ohutusest.\nLooduslikud kalakonservid rasvhapete sortidest - sardiinid, makrellid, lõhe - head oomega-3 allikad.\nOmega-3 kalades: tabel omega-3 sisaldusest erinevates kalades\nOmega-3-rasvhapped vähendavad südame-veresoonkonna haiguste tekkimise ohtu, peamiselt vähendades triglütseriidide taset veres ja võideldes põletike vastu. Selles artiklis vaadeldakse, kui palju Omega-3 PUFA-d on kalades: tabel on toodud allpool.\nVõite saada need polüküllastumata rasvhapped erinevatest allikatest nagu spinat, sinep, nisu idud, kreeka pähklid, linaseemne ja linaseemneõli, soja- ja kookosõli ning kõrvitsaseemned (koos täieliku omega-3-ga rikastatud toiduga) siin leiduvad rasvhapped - 15 Omega-3 toitu, mida teie keha vajab). Kuid muidugi on oomega-3 rasvhapete parim allikas kala.\nKuid mitte kõik kalad sisaldavad samu koguseid neid PUFA-sid. See käepärane laud aitab teil valida kala, mille omega-3 rasvhapete sisaldus on suur.\nOmega 3 kalades\nKüsimusele: "Millistel kaladel on kõige rohkem oomega-3?" Vastus on lihtne - mida kala on raskem, seda rohkem on see rikas oluliste ja toitvate rasvade, sealhulgas kasulike oomega-3-rasvhapetega.\n1) Väga rasvaste kalade sordid (oomega-3 sisaldus ulatub 30% -ni).\nValge kala on omega 3 väga rikkalik\n2) Rasvase kala sordid (oomega-3 sisaldus kuni 20%). Hinne omadused: seda peetakse kõige kasulikumaks (eriti mere kala), sisaldab palju oomega-3 rasvhappeid ja joodi.\nHeeringas sisaldab omega-3\nNelma sisaldab oomega-3\n3) Keskmise rasvasisaldusega kalade sordid (oomega-3 sisaldus 4-8%). Sordi tunnusjooned eristuvad kõrgekvaliteedilise valgu olemasolust ja seetõttu sobivad ideaalselt sportlaste ja inimestele, kes tahavad kaalust alla võtta.\nKarpa sisaldab oomega-3\nSig sisaldab oomega 3\n4) madala rasvasusega kalade sordid (oomega-3 sisaldus ei ületa 3%). Hinne omadused: see on kergesti seeditav maos, hästi omandatud ja kiiresti valmistub.\nPike sisaldab oomega 3\nPollock sisaldab oomega-3\nKalade väärtus seisneb selles ainulaadses vitamiinide ja mikroelementide vahekorras, mis on igale inimesele vajalikud selleks, et tagada korralik ainevahetus, vaimne aktiivsus, normaalne tervis ja hea tuju.\nTursk sisaldab Omega 3\nTabel 1. Kala ja mereannid, mis sisaldavad olulisi oomega-3 polüküllastumata rasvhappeid.\nJõelaari sisaldab Omega 3\nOmega-3 on inimestele hädavajalik ja väga kasulik ning kuna seda ei toodeta keha enda poolt, saab seda toitu saada. Omega-3 koosneb rasvhapete komplektist:\nKõik need rasvhapped erinevad koostise, omaduste ja erinevate mõjude kohta kehale.\nDosaaheksaeenhape ja eikosapentaeenhape on inimese tervisele ja elutööle kõige väärtuslikum (tabel 2).\nNeed kaks rasvhapet on enamuse loomsete kudede lipiidide koostisosad. Kus on kõige eikosapentaeenhape?\nAtlandi heeringa rasv\nLõhe-rasvas kõige eikosapentaeenhape\nKus on kõige dokosaheksaeenhape?\nPruun ja diatomeedid\nLõhe (kõige olulisem ja väärtuslik allikas)\nMakrell kõige dokosaheksaeenhape\nTabel 2. Dosaheksaeenhapete ja eikosapentaeenhapete sisaldus kalades ja mereannetes\nMakrell: kasu ja keha kahjustus\nKalade säästmine on oluline tasakaalustatud toitumise seisukohast, ja makrell on üks kõige levinumaid ja tervislikke kalu. Kui soovite mitmekesistada oma toitumist selle kalaga, siis sooviksite kindlasti rohkem teada saada, milline on makrell, kasu ja kahjustus inimkehale, mis toob selle kasutusele ja mis see on kasulik.\nMakrelli kasu ja inimkeha kahjustamine\nMackereli eelised inimkehale\nMakrell on tervisele kasulik tänu selles sisalduvatele toitainetele, mis annab sellele kasulikud omadused. Siin on 15 makrelli kasulikku omadust:\n1. Makrell on rikas omega-3 rasvhapetega.\nOmega-3 rasvhappeid, mida nimetatakse ka elutähtsateks rasvadeks, ei saa meie organismid toota, mistõttu tuleks need sisaldada toidus. Nad on kogu keha raku membraani oluline osa ja mõjutavad nende funktsiooni. Nad aitavad ka hormoonide tootmisel, mis kontrollivad vere hüübimist, samuti arterite kontraktsiooni ja lõõgastumist (1).\nRasvatud kaladel, nagu lõhe ja makrell, leidub kahte tüüpi oomega-3:\nMõlemad sellised oomega-3 tüübid on südame tervise jaoks väga head. Eskimose ja Jaapani uuringud, kuna inimesed, kes tarbivad märkimisväärses koguses kala, on näidanud kardiovaskulaarsete haiguste madalat taset. Jaapanis olid need arvud ligi teistest Lääne ühiskondadest madalamad. Mida rohkem kala te tarbite, seda rohkem oomega-3 rasvhappeid seeditakse, sest meie keha ei saa neid toota (2).\nOn oluline, et saate oma toidust piisavalt EPA-d ja DHA-d. Paljud tervishoiuasutused soovitavad saada 250-500 milligrammi neist rasvhapetest päevas. Leiti, et looduslike makrellide sisaldus on umbes 1500 milligrammi 85 grammi kohta portsjoni kohta, mistõttu on see suurepärane valik teiste kalade sortidega, nagu tuunikala ja tursk (3).\nOmega-3-rasvhapete üksikasjad, nende rollid ja eelised leiate siit - Omega-3-rasvhapped: mis see on, nende roll, toiduallikad.\nMakrell on kala, mis annab inimkehale umbes 600% soovitatavast oomega-3-rasvhapete päevasest tarbimisest.\n2. Makrell on suurepärane võimalus saada rohkem K-vitamiini\nMakrelli koostis sisaldab K-vitamiini, mis on teie südame tervisele oluline. See vitamiin mängib olulist rolli verehüübimisel - see on põhjus, miks see antakse sünnituse ajal lapsele. Samuti võib see takistada teie arterite kartsust kaltsineerimise või kaltsiumi kogunemise tõttu veresoonte seintel. K-vitamiin aitab ka teie luude moodustamisel, mis võib aidata vältida selliste haiguste nagu osteoporoos. Nagu D-vitamiini puhul, on enamikul inimestel teatud määral K-vitamiin puudulik. Me tarbime seda piisavalt, et meie veri tavapäraselt hüüb, kuid mitte piisav, et vältida paljusid teisi terviseriske (4).\nSoovituslik K-vitamiini ööpäevane tarbimine sõltub teie vanusest ja soost. Keskmine täiskasvanud mees peaks saama umbes 120 mikrogrammi päevas ja naised peaksid saama umbes 90 mikrogrammi päevas (5).\nK-vitamiini kõrgeim kontsentratsioon leidub pimedas, rohelises leivaköögiviljas (näiteks spinatis ja kapsas). Seega, kuigi makrell ei tohiks olla teie peamine K-vitamiini allikas, kuna see sisaldab vaid 8,63% soovitatud päevadoosist 100 grammi kohta, on see suurepärane lisand, kui soovite rohkem kui lihtsalt rohelist salat ( 6).\nKuigi makrell ei peaks olema teie peamine K-vitamiini allikas, on see kala teie toidule suurepärane lisand, mis aitab teil tarbida piisava koguse seda olulist toitainet.\n3. Makrell aitab vähendada südame-veresoonkonna haiguste riski.\nKahtlemata on arenenud riikides üks levinumaid südame-veresoonkonna haigusi, sealhulgas südameatakk ja insult. Umbes üks neljast surmajuhtumist on seotud südamega ja enam kui pooled neist esinevad tavaliselt meestel.\nKuigi kõrge vererõhk ja kõrge kolesteroolisisaldus suurendavad südamehaiguse tekke riski (umbes pooltel südame-veresoonkonna haigustega inimestel on vähemalt üks neist riskifaktoritest), on ka teatud elustiili valikud, mis aitavad kaasa ka südame- ja vaskulaarsed seisundid, näiteks istuv eluviis, kehv toitumine ja rasvumine (7).\nParandades vereringet, saate vererõhku langetada, vältida kolesterooli kogunemist ja kitsendusi. On leitud, et dieeti sisaldavate rasvhapete lisamine võib südame-veresoonkonnahaiguste ennetamisel veelgi tõhusam kui tavalised ravimid.\nLihtne toitumise muutus võib olla südame- ja vaskulaarhaiguste tekke riski muutumise algus. Makreli lisamine toidule parandab teie verd, mis omakorda parandab südame tervist. Nii Ameerika Südameassotsiatsioon (AHA) kui ka Ameerika Diabeediassotsiatsioon soovitavad teie toidus vähemalt kahe portsjoni kala, nagu makrell, nädalas (8).\nLisades makrelli oma toidus (kaks portsjonit nädalas), saate vähendada südame-veresoonkonna haiguste tekke riski.\n4. Makrell aitab vähendada triglütseriidide taset.\nTriglütseriidid, erinevalt omega-3 rasvhapetest, on teie keha toodetud veres sisalduvad rasvad. Kui te sööte, võtab teie keha kõik kalorid, mida ta kohe ei kasuta, muudab need triglütseriidideks ja hoiab neid rakkudes. Need triglütseriidid ei suuda vereringesse imenduda ja vabanevad söögi ajal teie keha energiaks. Kui te tarbite korrapäraselt rohkem kaloreid kui põletad, siis tekivad riskid triglütseriidide kõrgele tasemele, mis võib põhjustada teie tervisele potentsiaalselt negatiivseid kõrvaltoimeid (9).\nSamuti on levinud haigused või haigusseisundid, mis võivad põhjustada triglütseriidide kõrge taseme (hüpertriglütserideemia). Nende hulka kuuluvad diabeet (halvasti kontrollitud), neeruhaigus, alkoholism, hüpotüreoidism, maksahaigus (nagu tsirroos) ja rasvumine. Võimalik on muuta elustiili, et vähendada triglütseriidide taset, sealhulgas dieeti ja füüsilist koormust. Proovige välja vahetada kõrge rasvasisaldusega toidud (eriti küllastunud rasvad) toiduainetega, mis sisaldavad tervislikke mono-küllastumata rasvu (nagu omega-3), nagu näiteks makrell (10).\nÜksikasjalikumalt, milliseid triglütseriide on, saate teada siit - Triglütseriidid: mis see on, norm, kuidas seda vähendada.\nKui teil on hüpertriglütserideemia ohtu, siis eelistage tooteid, mis sisaldavad rohkem kasulikke rasvu, näiteks makrellis oomega-3.\n5. Makrell aitab tõhusalt reguleerida kolesterooli taset veres.\nNagu triglütseriidid, on kolesterool rasvapõhine aine, mis leitakse teie organismis. Kolesterooli on vaja hormoonide ja muude ainete tootmiseks, mis aitavad toitu seedida. Seda vedeldatakse mööda vereringet lipoproteiinidega nii madala tihedusega (LDL - "halb" kolesterool) kui ka kõrge tihedusega (HDL - "hea" kolesterool). LDL-i kõrge tase põhjustab kolesterooli kogunemist arterites (ja kolesterooli ei saa teie verega imenduda) ja HDL-kolesterool läheb tagasi maksa ja eemaldab selle teie kehast (11).\nTeie keha toodab kogu kolesterooli, mida see vajab, kuid seda võib leida ka toidus, mida sööte. Selle tulemusel mõjutab kõrge kolesterooli tase enam kui 30% täiskasvanutest arenenud riikides. Kõrge kolesterooli nähtavaid sümptomeid ei ole ja ainult teie vereanalüüs võib määrata teie taset ja seda, kas teil on oht. Kontrollimatu kõrge kolesterool võib põhjustada selliseid probleeme nagu südameatakk või insult (12).\nTeie eluviis on tõenäoliselt põhjus, kuid see võib olla ka teie vanuse, soo või pärilikkuse tagajärg. Toiduga küllastunud rasvade kõrge sisaldus ja kasutamine ei põhjusta ülekaalu ja suurendab märkimisväärselt kõrge kolesterooli sisaldust veres (13). On teada, et makrellis leiduv kalaõli vähendab LDL-i taset ja suurendab HDL-i taset. Kuna rasvkala aitab vähendada LDL-i taset, kui kolesterooli imendub soolestikku, on see efektiivne ka vererõhu alandamisel (14).\nTänu makrelli leitud "häid" rasvadele võib tavapärane tarbimine vähendada LDL või "halb" kolesterooli taset.\n6. Makrell võib vähendada valu ja põletikku artriidil.\nReumatoidartriit (RA) on põletikuline haigus, mis mõjutab teie liigeseid, kuid ei ole nendega piiratud. See juhtub, kui teie immuunsüsteem ründab ekslikult organismi kudesid, põhjustab valulikku turset ja võib lõpuks põhjustada luude erosiooni ja liigeste kahjustumist.\nLisaks südame tervisele on oomega-3 efektiivne reumatoidartriidi toime minimeerimiseks põletiku vähendamise teel. Need mõjutavad leukotsüüte (immuunrakud) ja tsütokiine (teatud tüüpi ensüümi), millel on suur roll kehas põletikulises vastuses (15). On teada, et rasvkala nagu makrell vähendab põletikust tingitud valu ja jäikust ning seda saab pidada healoomuliste aineteks (16).\nMakreli lisamine oma toidule võib minimeerida artriidi ja põletiku mõju teie kehas.\n7. Makrell võib parandada aju tervist ja vältida ühiseid vaimseid haigusi.\nOn tehtud palju uuringuid, et selgitada välja, kuidas aju toimib ja mis mõjutab seda, mis viib nii kognitiivsete kui ka üldiste vaimsete häireteni. Aja jooksul on rohkem uuringuid näidanud, et haigused nagu skisofreenia ja bipolaarne häire on tõenäoliselt pigem toitainepuudujääk kui geneetilised probleemid (17).\nMitmete uuringute abil on leitud, et kalaõli (eriti omega-3 rasvhape DHA) vähendab depressiooni, enesetapu ja skisofreenia ohtu (18). See on oluline aju arenguks väikelastel ja mängib olulist rolli kogu oma elu jooksul. B-rühma vitamiinid on samuti vajalikud aju toimimiseks ja elektrolüüdid aitavad elektrilisel aktiivsusel ajus ja närvisüsteemis. Kõik need ained on leitud kaladest, näiteks makrellist (19).\nTeine tõsine ajuhaigus, mis on pööranud suurt tähelepanu, on Alzheimeri tõbi. Alzheimeri tõve täpne põhjus ja muud dementsuse vormid on endiselt peaaegu teadmata, kuid arvatakse, et teatud aja jooksul on see geneetiliste tegurite, elustiili ja keskkonnamõjude kombinatsioon. Haigus kahjustab ja hävitab ajurakke, põhjustades aju kokkutõmbumist. See hakkab mõjutama normaalset ajutegevust, nagu mälu, mõtlemisprotsessid, kohtuotsus ja isiksus (20).\nAlzheimeri tõbi ei ole veel raviks. Siiski on avastatud, et dieedi muutmine võib potentsiaalselt vähendada haiguse tekkimise ohtu. On leitud, et Martha Claire Morrise poolt välja töötatud MIND-toitumine aeglustab kognitiivse funktsiooni languse kiirust. Toitjate tähelepanelikult jälginud osalejad leidsid, et neil oli vaimne selgus inimestest 7,5 aastat noorem. MIND toitumine tähendab, et omega-3-rasvhapete sisalduse tõttu lisab teie dieeti igal nädalal vähemalt üks rasvhapete portsjon.\nRasvaste kalade, näiteks makrelli lisamine teie dieedile võib vähendada paljude aju haiguste ja haiguste tekke ohtu.\n8. Makrell aitab kaalust alla võtta.\nMe otsime alati viise, kuidas saada nõrgemaks, ja turul on palju fancy diets, mis lubavad aidata. Dieedid on kasulikud ainult teatud aja jooksul, mistõttu need on pikemas perspektiivis ebaefektiivsed. Kui soovite kaotada need ekstra naela, on parim valik elustiili ja toitumise muutmiseks. Lisage kala (nt makrell) oma dieeti, et saaksite selle esimese sammu teha.\nSelleks, et kaalu tõhusalt kaaluda, peate põletama rohkem kaloreid kui toiduga. Kombineerides füüsilise koormuse ja tervisliku toitumisega võib makrelli lisamine toidule oluliselt vähendada teie rasvasisaldust. Kui lülitate ühe oma tavapärasest lihatooteid makrelli, saate vähendada oma kalorsuse tarbimist ja küllastunud rasva. Soovitav on makrelli tervislikul viisil valmistada, eelistades ahjus aurutamist, keetmist, grillimist või küpsetamist, mitte praadimist (21).\nSoolatud makrell on kõige kasulikum tervisele, kuid suitsu on rohkem kahjulik kui kasulik, sest suitsetatud tooted sisaldavad kantserogeene, mis võib lõpuks põhjustada vähktõppe kasvajate arengut.\nSamuti on tehtud uuringuid, mis näitavad, et oomega-3-rasvhapped aitavad kaasa liigse keha rasva põletamisele. On leitud, et omega-3 kõrge sisaldus vähendab rasvarakkude suurust, mis võib aidata teil maost vähendada. Samuti vähendavad nad söögiisu ja suurendavad teie ainevahetust (22).\nAsendades rasvasisaldusega makrellitooted, saate vähendada oma kalorsuse tarbimist ja kaalust alla võtta.\n9. Makrell on hea valguallikas.\nValk on meie keha toimimiseks ja kasvu jaoks hädavajalik. See on seotud rakulise ja lihaste tervisega, samuti aitab see ensüümide tootmisel ja toimimisel. Tänu rikkaliku valgu tasakaalustatud toitumisele on teil tugev immuunsüsteem, terved juuksed ja õige kehakaalu vedelike tasakaal. Vastutus keha moodustamise, reguleerimise, restaureerimise ja kaitse eest on proteiin hädavajalik. Ilma õige valguta on teil vedelikupeetuse ja lihase suuruse vähenemise oht.\nIgapäevane toidukogus peaks sisaldama piisavalt valku, kuna teie keha seda ei hoia. Soovituslik päevane tarbimine sõltub teie individuaalsest tervisest ja vanusest. Kuid 2-3 täidisega rikka toidu (nt liha ja piimatoodete) portsjonid päevas on enamusele täiskasvanutele piisavad nõuete täitmiseks (23). Makrell on suurepärane võimalus saada valku, mille kogus varieerub fileetist 21 kuni 80 grammi olenevalt makrelli tüübist (24).\nMakrelli eelistamine võrreldes teiste lihaga on valgu allikana tagatud, et saate selle vajaliku koguse ilma liigse rasva ja kaloriteta.\n10. Makrell annab organismile elektrolüütide.\nElektrolüütlid, nagu kaltsium, magneesium, naatrium ja kaalium, on eluks vajalikud. Need aitavad reguleerida meie keha elektrilisi protsesse, mis hõlmavad närvisüsteemi ja lihaste funktsiooni, hüdratsiooni taset ja pH taset veres.\nMe kaotame elektrolüüdid iga kord, kui me koolitame või osaleb füüsilises tegevuses. Selleks, et hoida neid tasakaalus meie kehas, tuleb neid täiendada. Kui elektrolüütide tasemed on tasakaalust väljas, võib teil esineda selliseid sümptomeid nagu lihaste tõmblused, väsimus, vererõhu muutused ja südame rütmihäired (25).\nDisbalanss on väga tavaline, eriti madal kaaliumisisaldus ja kõrge naatriumisisaldus. Nõuetekohase toitumise korral saate tagada, et teie elektrolüütide tasemed püsivad tasakaalus. Lisage piimatooted (kaltsiumi saamiseks), puuviljad ja köögiviljad (kaaliumi saamiseks) ja rasvhapped (magneesiumi saamiseks) (26).\nMakrell võib aidata hoida oma elektrolüütide tasakaalu tasakaalus, sest see aitab teil täita oma igapäevaseid vajadusi 400 milligrammi magneesiumi kohta.\n11. Makrell sisaldab märkimisväärses koguses vitamiini B12.\nVitamiini B12 (koobalamiini) nimetatakse sageli energia vitamiiniks, kuid see on vajalik ka punaste vereliblede ja DNA moodustumiseks ning neuroloogilisteks funktsioonideks. Seda leitakse ainult loomsetest toodetest, näiteks munadest, lihast ja piimatoodetest.\nKuigi kuni 15% inimestest ei saa piisavalt vitamiini B12, on inimesi, kellel on suurem puudusrisk, sealhulgas taimetoitlased (kuna nad ei söö loomset päritolu tooteid) ja üle 50 aasta vanused inimesed (tänu sellele, et vähendab maohappe sisaldust assimilatsioon B12). Selle vitamiinipuuduse varased sümptomid hõlmavad väsimust, sealhulgas ähmase teadvuse ja nõrkuse tunnet. Kui teil on märkimisväärne vitamiini B12 defitsiit, võib teil tekkida raskemad sümptomid, nagu tuimus ja depressioon (27).\nSoovitatav on saada umbes 2,4 mikrogrammi vitamiini B12 (kõige tervete täiskasvanute kohta) päevas. Kala, nagu makrell, on parim valik, et katta igapäevaseid vitamiin B12 vajadusi, kuna see annab neile rohkem kui 100% inimkehast ühe portsjoni kohta (28).\nÜksikasjalikumalt B12-vitamiini kohta saate teada siit - Vitamiin B12: mida vajab keha, sümptomid puudust, allikaid.\nVältige vitamiini B12 puudujääki, kaasates oma makarooli oma igapäevases dieedis.\n12. Makrell parandab seleeni põhjustatud immuunsust.\nSelenium on oluline mineraal, mis peaks sisalduma meie igapäevases dieedis. Seleni piisava tarbimise tagajärg on immuunsuse suurenemine, kilpnäärme funktsiooni reguleerimine, kilpnäärmehormoonide tootmine. On tehtud isegi uuringuid, mis näitavad, et seleen aitab vältida antioksüdantsete omaduste tõttu levivaid vähktõbe (29).\nSeleni puudus võib muuta teid tundlikuks erinevate haiguste suhtes ja isegi, nagu teate, kahjustab meeste viljakust. Kuigi enamus arenenud riikides asuvatest inimestel esineb seleeni madalat taset, esineb teatavaid inimeste rühmi, kellel on puudujäägi mõjud tõenäolisemalt. Inimesed, kes läbivad dialüüsi, on sellised inimesed, kuna neil võivad vastavalt olla toiduainete piirangud ja malabsorptsioon (30).\nUSDA andmetel tarbib enamik täiskasvanuid vähemalt 55 mikrogrammi seleeni päevas. Sellised rasvad kalad nagu lõhe ja makrell, aga ka pähklid ja munad on ideaalne valik, sest need pakuvad enamiku soovitatud kogusest seleni.\nSelenium: kasu ja kahjustus kehale, norm, allikad, kõrvaltoimed, saate rohkem teada seleeni rolli, selle kasulike omaduste, seleenirikaste toodete ja tarbimise määra kohta.\nRasvavarude nagu makrelli, samuti pähklite ja munade söömine aitab tarbida piisavalt seleni, mis aitab suurendada immuunsust.\n13. Makrell - suurepärane antioksüdantkoensüümi Q10 allikas\nVastuseks keskkonnatoksiinidele ja energiatootmisele toodetakse vabalt radikaale kogu kehas. Need on mittekomplektsed molekulid, millel puuduvad elektronid ja mis vastutavad biooksüdatsiooni eest. Nad varastavad teie keha valgudest elektronid, mis võivad teie DNA-d negatiivselt mõjutada, avastades või muutes selle struktuuri ja rakke. See muudab teie rakud altid oksüdatiivsetele kahjustustele, mis võivad viia nende nõrkuse, lõpuks ka lagunemise ja surma (31).\nLeiti, et antioksüdandid suudavad vältida vabade radikaalide mõju kehale. Nad aitavad neid molekule "oksüdeerima", annetades elektronid ja hävitades vabade radikaalide ahelat, kuid ei muutu vabadeks radikaalideks.\nKoensüüm Q10 (CoQ10) on üks neist võimsatest antioksüdantidest, mis on leitud kõigis keharakkudes. See aitab organismil muuta rasvu ja muid aineid kasulikuks energiaks. Lisaks aitab see oma antioksüdantsete omaduste tõttu ära hoida südame-veresoonkonna haiguste ja vähi arengut ning vähendab ka kehas vananemise mõju (32).\nEnamiku täiskasvanute jaoks on soovitatav saada 30 kuni 200 milligrammi koensüümi Q10 päevas. Kuigi CoQ10 saab toidulisandite võtmise teel, on kõige parem toitu saada. See on rasvlahustuv, seetõttu tuleb CoQ10 toidulisandite kujul võtta koos toiduga, mis sisaldab rasva. See võimaldab tal paremini imada (33). Makrell on suurepärane valik CoQ10 jaoks, kuna see sisaldab kokku umbes 43 mg / kg ja sisaldab juba kasulikku rasva, mis aitab selle koensüümi imenduda (34).\nMakrell aitab tänu antioksüdandile koensüümile Q10 vähendada vananemise mõju ja ennetada selliste haiguste nagu südamehaiguste ja vähktõbe tekke.\n14. Makrell sisaldab paljusid vähivastaseid aineid.\nMakrell sisaldab palju toitaineid, mis võivad aidata ennetada ja võidelda tavaliste kasvajate vastu. CoQ10 (antioksüdant) aitab hävitada mõjutatud rakkudest pärit vähi agensid. Omega-3 rasvhapped (nagu DHA ja EPA) võivad aidata vältida rinnavähki ja kolorektaalvähki. Rasvases kalas on ka kõrge vitamiin B12 ja seleeni sisaldus, millel on vähivastased omadused (35).\nOn tehtud põhjalikke uuringuid, mis näitavad, et makrelli regulaarne tarbimine on seotud vähenenud riskiga rinnavähi tekkeks. Leiti, et rasvhapped (DHA ja EPA), mis on leitud makrellist ja muudest rasvhappedest, mõjutavad rinnavähirakkude tootmist. Nad vähendavad ka rinnakoe tihedust, mis omakorda vähendab kasvaja arengut. Rasvhapped aitavad ka vähi ravimisel, kuna need parandavad kemoterapeutiliste ravimite terapeutilist toimet (36).\nMakreli tarbimise suurendamine võib vähendada tavaliste kasvajate riski ja parandab keemiaravi terapeutilist toimet.\n15. Makrelli söömine on parim viis saada E-vitamiini.\nE-vitamiin on peamine vitamiin teie silmade ja naha tervise säilitamiseks ning immuunsüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks. Sellel on palju antioksüdantseid omadusi, mis aitavad kaitsta keha vabade radikaalide kahjustuste eest ja vähendavad vananemise mõju (37).\nKuigi paljud inimesed võtavad E-vitamiini toidulisanditena, pole seda soovitatav. Pikaajalise E-vitamiini tarbimisega kaasnevad kõrvaltoimed on teadaolevalt: eesnäärmevähi risk meestel, kaasasündinud südame defektid lastel, kui ema võttis esimese 8 rasedusnädala jooksul immuunpatareid ja insult (38). Parim viis soovitatud 15 milligrammi päevas saada on tasakaalustatud toitumine. Kuna E-vitamiin on rasvlahustuv, on makrell hea valik, moodustades umbes 15% teie igapäevasest minimaalsest soovitatavast kogusest (39).\nMakrelli süües võib aidata säilitada terve naha ja silmad ning vaadata noorena.\nKuigi makrell võib olla tervislikum alternatiiv rasvasele lihale, on selle tarbimine ka suureneva metüülelavhõbedasisalduse tõttu rasedatele tervisele ohtlik. Kui makrelli tarbitakse sageli, võib see kahjustada lapse närvisüsteemi arengut, kuigi see kujutab endast märkimisväärset ohtu rase ema tervisele. Rinnaga naistel on nende kõrge elavhõbedasisalduse tõttu vastupidine kuningas makrelli (makrell) kasutamine.\nMuud nimed C-vitamiini jaoksAskorbiinhape, vitamiinidevastane aine, antioksüdantne vitamiin.C-vitamiini üldnäitajadVitamiin C (C-vitamiin) kuulub vees lahustuvate vitamiinide rühma - see on peamine köögiviljade, puuviljade ja marjade vitamiin.


Video: kooliõpilased Repsi gümnaasiumisse pääsemise lävendi ideest lugu ei pea - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVideo: kooliõpilased Repsi gümnaasiumisse pääsemise lävendi ideest lugu ei pea\nHaridusminister Mailis Repsi idee seada gümnaasiumi pürgijatele põhikooli lõpuklassi keskmisel hindel põhinev lävend põhikooli õpilaste ja gümnasistide seas poolehoidu ei leidnud.\nMinister Repsi mõte oli kehtestada põhikooli lõpetajatele lävend keskmise hinde põhjal, milleks oleks näiteks 3,75. Kõik, kes lävendit ei ületa, saadetakse kutseharidust omandama. Loe lähemalt: Reps iga soovijat gümnaasiumi ei lubaks\nTallinna Nõmme Gümnaasiumi üheksanda klassi ehk põhikooli lõpuklassi õpilased olid üksmeelselt nõus, et niimoodi eristada ei saa ja paljudel õpilastel on omad tugevused ja nõrkused. Õpilane Lilian Pajusele lävendi mõte ei meeldi. «Saad näiteks kehalise kasvatuse või käsitöö kahe, ei saa gümnaasiumisse. Samas tahaksid õppida ja teised ained on viied,» arvas Pajus.\nKarideen Kalvistu leidis, et õpilase füüsiline võimekus või ka kunstilised anded ei tohiks arvesse minna. Tüdruku klassis on palju tugevaid sportlasi, kelle jaoks näiteks reaalainete õppimine väga hästi ei lähe – samas on võimalik gümnaasiumisse astudes valida, kas valid näiteks reaalklassi või humanitaarklassi.\nPõhikooli õpilane ei pruugi tulevikule mõteldagi\n«Halvema hinde võib põhjustada juba see, kui õpetajaga on konflikt või ei saa lihtsalt hästi läbi,» rääkis Kalvistu. Seesuguseid ootamatuid tegureid on teisigi. 9. klassis õppiv Jasper Kask tõi näite, et kui jääd haigeks ja oled kaks nädalat koolist eemal, siis hiljem järeltööd tehes võib olla väga keeruline saada head hinnet – samas võib tegu olla hea ja motiveeritud õpilasega.\nSamuti tõdesid noored, et tegelikult ei pruugi põhikooliõpilane veel teadagi, mis ta tulevikus teha tahab – sellele lihtsalt ei mõelda nii palju ning õpihimu ja motivatsioon võib hoo sisse saada alles gümnaasiumisse jõudes.\nÕpilased ise aga tõdesid, et praegust seisu arvestades ei tekiks neil gümnaasiumisse sissepääsemisega probleemi – keskmised hinded jääksid kõigil üle 3,75.\nTahe õppida võib tulla ootamatult\nTallinna Nõmme Gümnaasiumi 10. klassis õppiv Alo Martin Pallase lävendipõhist süsteemi gümnaasiumisse pääsemiseks ei poolda. «Põhikoolis on noor veel põhikooliõpilane, gümnaasiumis saab temast gümnasist. See klikk võib üks päev ära käia, kus õpilane mõistab, et tal on tahe õppida,» rääkis Pallase.\nNoormees leidis, et seesugune otsus tekitaks olukorra, kus õpilased lööksid õpingutele kergemini käega. «Kui ta mõtleb, et ah, mul ei ole niikuinii kõik viied, mis ma siis ikka pingutan, kui nii või naa saadetakse kutsekooli. Õpilastel kaobki motivatsioon edasi õppida ja see hakkab veelgi negatiivselt mõjutama tervet haridussüsteemi,» leidis Pallase.\nPallase tõdes, et Eesti haridussüsteem tugineb siiski vabale valikule ja iga inimene valib ise, kas ta soovib edasi õppida või tahab omandada eriala ning siseneda tööturule. «Siit seisukohast võib tõlgendada, et kutsehariduskeskused on nõrkadele, aga see tegelikult ei ole nii. Need on kaks erinevat asja. Pärast gümnaasiumit saad teisi valikuid teha, kutsekoolis saad kohe eriala omandada ja see on väga mõistlik, sest kuldsete kätega inimesi on väga vähe,» leidis ta.\nSamuti 10. klassis õppiv German Skujal on palju sõpru, kellel on keskmine hinne on kindlasti kõrgem kui 3,75, ent kes on otsustanud kutsekooli kasuks, sest tahavad kohe eriala õppida.\nLävendi kehtestamine Skuja arvates hea mõte ei ole. «Hinded ei näita nii palju ja koolid on ka erinevad. Osades koolides on karmim hindamissüsteem ja saabki halvemaid hindeid, aga see ei tähenda, et ei oskaks,» rääkis Skuja. «Osad õpilased ei tahagi mõnda ainet õppida, sest neile ei meeldi see. Samas on teistes ainetes väga head, võib-olla isegi geeniused.»


16-11-2004, 00:40 AM\nJuurikaz Kirjutas: Külajutu tasemel kuulsin,et põhja,eriti rattakoobaste lõppviimistluseks pidi hästi istuma basseinide vettpidavaks tegemisel kasutatav ollus,jäävat midagi kummikihi-sarnast.Kuna ise kogemust ei oma,loodan lugejate kompetentsusele-keegi ikka teab vast täpsemalt.\nKui eeltöö on vilets siis kukub see aastate pärast küljest ära ja all pole enam pleki haisugi.\nNii, et tähtis on mis seal all on.\n16-11-2004, 15:08 PM\nal Kirjutas: enne iga värvimist pesu. Tavakrunt kergelt toorele h.krundile, viimane võib õhuke kiht olla. eelviimase krundi võd osta nn. täitekrundi, mis paksem ja varjab paremini pahtlelduste jms piirjooni.\na muidu sinnapoole jah. Värvimüüjad võid veel piinlikku situatsiooni panna, nõua neilt täpset eestikeelset kasutusjuhendit.\nnb! värvid/krundid ühest seeriast ikka?\npeale pahteldust siis nn t2itekrunt, millele peale tavaline krunt ja siis v2rv? asjatundmatu inimese kysimused nuh\n16-11-2004, 17:10 PM (Seda postitust muudeti viimati: 16-11-2004, 17:12 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\nChobram Kirjutas: peale pahteldust siis nn t2itekrunt, millele peale tavaline krunt ja siis v2rv?\npahtel+(täite)krunt+värv. Pahtli peale pole mitut krunti küll vaja. Krunt täidab seal just \_"täitmisotstarvet\_":\n\_"täitekrunt\_" tähistab seda, et krunt on paks. Kaotab ära ca 100 (kuiva) liivapaberi lihvimisjäljed ning pahtli augukesed. Krundil lased kuivada ning lihvid veel ca 400 vesiliivapaberiga üle - ning seejärel võib juba kattevärvi peale panna.\nrõhutaksin seda, et ilma \_"klotsita\_" ürita pahtlit-krunti mitte lihvida! Krundi lihvimisel pööra tähelepanu krundi-vana värvi üleminekutele - et need saaksid ikka siledad (ideaalis ei tohi läikida).\n16-11-2004, 17:51 PM\npahtli alla ikka krunt kah?\n16-11-2004, 18:11 PM\nChobram Kirjutas: pahtli alla ikka krunt kah?\n16-11-2004, 19:02 PM (Seda postitust muudeti viimati: 16-11-2004, 20:34 PM ja muutjaks oli Chobram.)\n2iapapa mul lihtsalt ytles, et tema arust uued pahtlid nii h22d, et pole sinna alla krunti vaja.\naga igatahes t2nud, nyyd kohe targem\ntulemust n2eb mu corolla peal\nTere, lugesin selle teema läbi ja sain hulga targemaks, kuid siiski jäi arusaamatuks, millal ei tohi vesiliivapaberiga lihvida, ja millal võis? Oleks keegi nii abivalmis ja õpetaks kuidas eemaldada kõige efektiivsemalt roostet, kui puudub liivapritsi võimalus, probleemsed kohad on ukseservad(ka seestpoolt, kuid läbivat roostet pole), sinna naljalt relakaga ei pääse, nii et olen natuke nõutu teine küsimus selle kohta, et kui vahetan tiivaääre ära, siis mida pean tegema keevituskohtadega? rellakaga lihvin üleliigse keevituse ära, kuid mida peale panema peab? happekrunti? kuidas pääseda ligi sissepoole jäävale keevitusele?? sinna peaks ka midagi peale kandma, et korrosioon levima ei hakkaks... sama ka küljekarpidega.\nootan huviga vastust!\nvesiliivaga ei lihvita pahtlit (väidetavalt imeb pahtel vee endasse) - aga praktikas kasutatakse ju pahtli lihvimiseks niikuinii kuiva ning suureteralist (100, 120, 150, 180) liivapaberit, niiet sellega ei maksa oma pead vaevata. Vesiliivaga käiakse vana värv / krunt üle enne lõplikku värvimist - et karestada allolev pind (krundi puhul on see pigem silumine ), temasse liig suuri vagusid jätmata (ca 180 paberi \_"triibud\_" jäävad muide värvi alt välja paistma, niiet pahtli peale alati krunt ning see vahetult enne värvimist vesiliivaga üle. Väidetavalt ei tohi krundi ja vana värvi üleminekukohad läikida, muidu jääb see värvi alt näha (see on teooria - praktikas pole mina küll üleminekuid täiesti matiks saanud).\nliivaprits on tegelikult kole ohtlik plekile (järab mõnuga) ning pealegi on pärast kogu masin liiva täis. Kus saab, kasuta rellaka otsa käivat traatketast (kasuta kindlasti prille!). Peenemate traatidega kettad kuluvad kole kiirelt - ära pelga osta jämedamate traatidega \_"kettaid\_", nad teevad tööd sama hästi, aga kümneid kordi kauem! Ukseservad on kahtlane koht - tavamasina puhul on korralikuks tulemuseks lihtsaim/parim variant korralikumad uksed hankida. Muidu toimi aga oma loogikaga (kompressoriga puhtaks, roostesurmad ning võimalusel ka krundid-värvid-kivikaitsed paksult peale; viimasena mõnuga vedelat korrosioonitõrjet - kas spets püstoliga või aerosoolpakendis).\nkeevituskohad: kui on hästi keevitatud, pole tegelikult vajadust keevitust maha lihvida. Hea mitmes mõttes - keevitusega pole plekki liialt kuumutatud/aktiveeritud ning minu kogemuses on rellakaga lihvitud kohad hulka roostealtimad, kui need, mis puutumata jäänud on. Muidu aga rellakas+traatketas+roostesurm+traatketas(roostesurm KINDLASTI traatkettaga üle, muidu krunt ei nakku õieti!)+poole tunni jooksul täitekrunt (kiire tegutsemine vajalik happekrundi ja krundi nakkumiseks!)+edasi juba pahtlid-krundid-misiganes.\nkohtadega, kuhu ligi ei pääse, polegi paraku suurt teha. Pintseldad roostesurma, võimalusel pihustad krunte-värve. Ning peale kannad vedela korrosioonitõrje. Muide, karpide täitmiseks on olemas spets riistad - pikad torud, mis saab karbi otsast sisse ajada ning millest (kuumutatud) korrosioonitõrjet välja pritsitakse.\nteeb garaazhis teooriat vaat et rohkem kui praktikat\nüks tähelepanek veel:\nnäiteks karpe vahetades võiks nende siseküljele kanda happekrundi (ka muudes kohtades, kus pärast keevitamist/komplekteerimist siseküljele enam õieti ligi ei saa). Krunt+värv normaalse paksusega ainult kohtadesse, mis keevitusest min 1cm kaugusele jäävad. Nimelt moodustab happekrunt õhukese kihi - ning see ei karda kuuma ega pole ka ohtu, et karp/detail seest põlema süttiks. Samas krunt jääb paksult ning kuumutamine paneb ta päris koledasti kooruma. See on aga potentsiaalne niiskusekoja.\nPS! Keret ei saa kunagi sellesse olukorda, millisena ta tehasest tuli - aga selle poole tasub püüelda!\n27-03-2005, 15:14 PM (Seda postitust muudeti viimati: 27-03-2005, 15:16 PM ja muutjaks oli 13piisab.)\nnonii, lisaksin siis oma ammuse \_"loomkatse\_" kohta ka illustreerivat pildimaterjali. Piltidel pinnatöötlus vasakult-paremale siis sellises järjekorras:\nesimesel pildil on kõik sektorid näha; juhiksin tähelepanu sellele, et sektorid 5 ja 6 on ikka suht erinevad - roostesurm teeb rooste peal oma tööd küll!\nteisel pildil jälle kõik sektorid\nkolmas pilt piilub teiselt poolt\nneljandal pildil ainult sektorid 1-4\nviiendal aga sektorid 3-7\n09-04-2005, 20:14 PM\nroostesurm - mis see on?\nvõibolla natuke loll küsimus...\nN2O Kirjutas: roostesurm - mis see on?\npeatab roostetamisprotsessi ja parandab kattevärvi pinnaga nakkumist\n• inaktiveerib rauarooste, muudab selle püsivaks raud-tanaat ühendiks\n• muudab tarbetuks roostes pindade käsitsi lihvimise\n• ei kahjusta olemasolevat, roostest kahjustamata värvikihti\n• takistab uue rooste tekkimist\n• võib kasutada veega pestud, niiskete pindade töötlemiseks\n• keskkonnasõbralik, ei sisalda plii- ega kroomühendeid\n• kaitseb pindu ilmastiku mõjude eest ilma värvkatteta vähemalt 6 kuud\n10-04-2005, 15:47 PM\nleek Kirjutas: kaitseb pindu ilmastiku mõjude eest ilma värvkatteta vähemalt 6 kuud\nseda tuleks siiski mõista nii, et plekk ei hakka õhuniiskuse toimel roostetama. Niiet roostesurm (ehk roostemuundur) sobib ka pooliku ehitamise \_"konserveerimiseks\_" ning üle jääva külmvaltspleki säilitamiseks - haljad pinnad lihtsalt üle pintseldada. Kui pind vett-õhku-soola saab, hakkab ta aga kohe roostetama.\n10-04-2005, 18:16 PM\nVaidleks viimastele postidele natukene vastu... roostemuundur peatab olemasoleva rooste edasiroostetamise... aga kui metall ei ole enne muunduri pealekandmist roostes olnud, siis kaitsvat oksiidikihti ei tekki ja hiljem tekkiva rooste vastu see ei kaitse see üldse.\n12-04-2005, 12:03 PM (Seda postitust muudeti viimati: 12-04-2005, 12:05 PM ja muutjaks oli rainer.)\nleek Kirjutas: • ei kahjusta olemasolevat, roostest kahjustamata värvikihti\nmul kunagi siiski jättis \_"flora\_" versioon värvile jälje - ei viitsinud tekkinud niret kohe ära pühkida, hiljem selgus, et surma all oli värv pöördumatult tumedamaks tõmbunud. kahtlustan, et kõnealune detail oli värvitud sadolini metallikuga\nrainer Kirjutas: mul kunagi siiski jättis \_"flora\_" versioon värvile jälje\nSamamoodi tegid minu kogemuste põhjal ka Buvanol ning CRC kontsentraat, kui kohe värvi pealt ära ei pühkinud.\n16-05-2005, 21:06 PM\nMis targemad arvavad: epokrunt...\nkas sobib tsiklile...(ostetud juba, 400eeku liiter)\nräägiti, et seda pole vaja 2 kihti panna.\nSiis jääb küsimus, et kas selle peale pahtel jääb(seda oleks vaja pisut)? ja järgmine krunt?\n18-07-2005, 19:39 PM\n\_"13piisab\_ Kirjutas: Muidu aga rellakas+traatketas+roostesurm+traatketas(roostesurm KINDLASTI traatkettaga üle, muidu krunt ei nakku õieti!)+poole tunni jooksul täitekrunt (kiire tegutsemine vajalik happekrundi ja krundi nakkumiseks!)+edasi juba pahtlid-krundid-misiganes.\noot, kuidas nii, kas pahtel mitte happekrundi peale ei läinud? ja siis täitekrunt?\n18-07-2005, 21:08 PM (Seda postitust muudeti viimati: 18-07-2005, 21:11 PM ja muutjaks oli tõnn.)\n1.mida teha läbiroostetanud poolraamiga?\nlõikaks välja ja väänaks paksemast plekist uue ja keevitaks asemele, või raudharjaga puhtaks, roostetanud kohale roostesurma ja keevitaks tugevdused või plekid peale?\n2.kas vana rooste aukudega põhjapleki peab ära lõikama, või teeks puhtaks, laseks roostesurma ja keevitaks uue pleki alla poole, et jääb nagu topeltpõhi?\n3. kas auto põhjaplekiks sobib panna mõne teise auto katuseplekk, või peaks eelistama mõnda paksemat plekki või sellist lainelist nagu originaalis on?\n4. mis juhtub kui roosteaugud kinni pahteldada või klaasplastiga katta?\n5. millist roostesurma eelistada?\n18-07-2005, 22:10 PM\ntõnn Kirjutas: 1.mida teha läbiroostetanud poolraamiga?\n1. a) vahetada uues vastu välja b) lõigata läiroostetanud kohad välja ja keevitada uued asemele c) teha põlve otsas ise uus.\n2. Loomulikult tuleb läbiroostetanud kohad välja lõigata ja uued asemele keevitada! Igastgune topeltplekk on uus roostekolle.\n3. Uus plekk peaks terase paksuselt ja enamvähem kvaliteedile olema algsete parametritega.\n4. Kui väiksemgi rooste alles jäi, hakkab uuesti roostetama ja kobrutab lahti.\n5. Flora oma. Aga lahjendamata kujul. Toimib.\nSoovitab tegelikult tutvuda Unicweb.ee -s Märt Aarne töödega kere osas


India aegade suurim elektrikatkestus jättis 600 miljonit inimest vooluta - DELFI\nIndia aegade suurim elektrikatkestus jättis 600 miljonit inimest vooluta\nElektrivõrgu ülesütlemise tõttu jäi ilma elektrita pool Indiat ehk 600 miljonit inimest. Tegemist on ühe kõigi aegade suurima elektrikatkestusega maailmas.\nElektrikatkestus on tõstatanud tõsiseid küsimusi India ajast ja arust infrastruktuuri kohta ning valitsuse võimetuse kohta rahulada riigi kustutamatut nälga energia järele, samal ajal, kui India püüab saada regionaalseks majanduslikuks suurvõimuks, teatab Daily Telegraph.\nElektrikatkestus India idapoolses elektrivõrgus tabas elanikkonda vaid päev pärast seda, kui põhjapoolses elektrivõrgus oli mitmeks tunniks elektrita jäänud umbes 400 miljonit inimest.\nElektrivarustus õnnestus taastada mitu tundi hiljem, kuid kell 1.05 teisipäeva hommikul kohaliku aja järgi katkes vool põhjapoolses elektrivõrgus taas, teatas India suurima osariigi Uttar Pradeshi energiafirma esindaja Shailendre Dubey. Umbes samal ajal ütles üles ka idapoolne elektrivõrk, teatas Orissa osariigi ametnik S.K. Mohanty. Need kaks elektrivõrku teenindavad umbes poolt India elanikkonnast.\nKogu New Delhis kustusid valgusfoorid. Linna raudteesüsteem, millega sõidab umbes 1,8 miljonit inimest päevas, peatus teist päeva järjest.\nIndia põhjaosariike tabas ulatuslik elektrikatkestus (6) 30.07.2012\nElektrikatkestus puudutas inimesi 13 osariigis, kus elab rohkem inimesi kui Euroopa Liidus kokku.\nIndia elektrienergiavajadus on hüppeliselt kasvanud koos viimaste aastate majandusarenguga, kuid infrastruktuur ei suuda kasvavat vajadust toetada. Viimastel kuudel on elektridefitsiit olnud üle kaheksa protsendi.\nEnergiapuudust on suurendanud ka nõrk mussoon, mis on vähendanud hüdroenergiatootmist ning hoidnud temperatuurid kõrgemad, mis omakorda suurendab elektritarbimist, kui inimesed end jahutada püüavad.\nPaljudele indialastele on aga püsiühendus elektrivõrguga endiselt vaid unistus. Kolmandikus India majapidamistest ei ole elektrivoolu.


perega reisijatele Paganella kõrgustik | Hotels.com\nperega reisijatele hotellid Paganella kõrgustik\nperega reisijatele hotellid linnas Paganella kõrgustik\nOtsing perega reisijatele Paganella kõrgustik\nperega reisijatele hotellid Molveno\nGrand Hotel Molveno3 tärni\nAlexander Hotel Alpine Wellness Dolomites3,5 tärni\nGarnì Lago Alpino 3 tärni\nperega reisijatele hotellid Fai della Paganella\nHotel Arcobaleno3,5 tärni\nHotel Stella Alpina2 tärni\nHotel Santellina3 tärni\nperega reisijatele hotellid Andalo\nCorona Dolomites Hotel4,5 tärni\nperega reisijatele hotellid Cavedago\nScuola Italiana Sci Dolomiti di BrentaScuola Italiana Sci Dolomiti di Brenta on vaatamisväärsus 0,7 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Andalo. Kui Scuola Italiana Sci Dolomiti di Brenta sind külmaks ei jäta, siis on lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Ice Racing Kart sinu jaoks nagu loodud.\nAndalo-Doss Pela köisraudteeVaid 0,8 km kaugusel kesklinnast asub suusakeskus Andalo-Doss Pela köisraudtee. Kui sind ahvatlevad suusanõlvad, ootavad sind lähikonnas Paganella suusakeskus ja Laghet-Prati di Gaggia köisraudtee.\nPrati di Gaggia-Paganella 2 suusaliftPrati di Gaggia-Paganella 2 suusalift on vaatamisväärsus 1,4 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Andalo. Andalo pakub ohtralt teisigi ajaviitevõimalusi, kas või Paganella suusakeskus, Monte Bondone ja Skirama Dolomiti Adamello Brenta.\nRindole-Dos de Lava suusaliftRindole-Dos de Lava suusalift on vaatamisväärsus 1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Andalo. Andalo pakub ohtralt teisigi ajaviitevõimalusi, kas või Paganella suusakeskus, Monte Bondone ja Skirama Dolomiti Adamello Brenta.\nSantel-Meritzi suusaliftSantel-Meritzi suusalift on vaatamisväärsus 0,8 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Fai della Paganella. Fai della Paganella pakub ohtralt teisigi ajaviitevõimalusi, kas või Paganella suusakeskus, Monte Bondone ja Skirama Dolomiti Adamello Brenta.\nLaghet-Prati di Gaggia köisraudteeSuusatajaid la lumelaudureid ootab vaid 0,6 km kaugusel kesklinnast Laghet-Prati di Gaggia köisraudtee oma lumiste nõlvadega. Kui sind ahvatlevad suusanõlvad, ootavad sind lähikonnas Paganella suusakeskus ja Andalo-Doss Pela köisraudtee.\nperega reisijatele Paganella kõrgustik\nHotels.com otsinguga on lihtne leida perega reisijatele Paganella kõrgustik. Kui teie sihtkoht on Paganella kõrgustik, aitab meie kiire otsingusüsteem leida just teile sobiva majutuse. Hotels.com võimaldab\nvõrrelda, sortida ja järjestada perega reisijatele Paganella kõrgustik majutuskohti tärnide arvu, pakutavate teenuste ja mugavuste, teema, asukoha, piirkonna ja hotelliketi järgi,


Unetus on muretsemise haigus - Tervis - sõbranna.ee\nUnetus on muretsemise haigus\nKas kannatad samamoodi nagu George Clooney?\nUnetusel ei tohi lasta muutuda krooniliseks.\nTihti arvatakse ekslikult, et unetus tähendab vaid raskusi uinumisega, kuid nii see pole. Unetusel, nagu kurjuselgi, on mitu nägu. Kui õhtuse erksuse korral soovitab doktor Google sooja piima ja rahustavat joogat, siis varahommikuse ärkamise ärahoidmiseks ei pakuta muud kui soovitust hakata loomi pidama.\nKui asusin selle loo tarbeks rääkima inimestega, kellel on unehäired, siis hakkas mulle tunduma, et maakera sees on teine maakera, mis on suurem kui see esimene. Vähe on neid õnnelikke, kes õhtul magama jäävad ja hommikul ärkavad. Pimeduse kattevarjus on meie kodud täis tasast saginat: unetud pöörlevad voodis, vahivad Facebookis, tuiavad köögis ja istuvad teleka ees. Magamine toimuks nagu kolmes vahetuses: ühed, kes ei jää õhtul magama, teised, kes ärkavad öösel mõneks tunniks, ja kolmandad, kes on üleval enne kukke. Paneb ainult imestama, miks kella keeramine inimestele nii korda läheb, kui mingit üldrahvalikku öörahu nagunii pole.\nIsegi kui püüaksin mõnda tüüpilist unetut kirjeldada, jääksin hätta. Jah, keegi neist pole enam selles vanuses, et pääseda kõrgkooli päevasesse õppesse. Nii et vanuses 35 ja peale, kuid edasi? Nii mehed kui ka naised, prisked ja peenikesed, norskajad ja vaikselt magajad.\nUnearst Tuuliki Hion on unehäireid ravinud üle 20 aasta ning tööd on tal kogu aeg olnud nii palju, et ei jõua ära teha. Kuigi unetust on 1970ndatest alates hoolikalt uuritud, pole leiutatud uinumiseks võluvahendit. Nii et häid uudiseid ei ole.\n«Unetuse põhjused on mitmekesised ja individuaalsed ning ravita võib krooniline unetus püsida aastakümneid,» ütleb arst. Tema juurde jõuavad inimesed juba pärast mõneaastast unetust. «Natuke võib olla hingamisprobleeme, natuke ärevust või meeleolulangust, natuke nn rahutuid jalgu, lisaks elustiil: kui palju liigutakse, mida, millal ja kui palju süüakse-juuakse, millal voodisse minnakse.»


Sõjamuuseum aitas uuendada Eestiranna huku mälestusmärki Pranglil — Sõjamuuseum\nSõjamuuseum aitas uuendada Eestiranna huku mälestusmärki Pranglil 28.08\nMeenutamaks 80 aasta möödumist Eesti omaaegse suurima laeva Eestirand katastroofist teel Tallinnast Kroonlinna ligi 4000 inimesega pardal sai Prangli saarel asuv mälestusmärk värskete andmetega infotahvli.\nEesti sõjamuuseum, Rannarahva muuseum ja Viimsi vald korraldasid ühiselt Eestiranna mälestusmärgi ja ühishaua vana, käepäraste vahenditega tehtud infotahvli asendamise kaasaegsega, millel olevad andmed on samuti värskelt täpsustatud.\nSõjamuuseumi direktor Hellar Lill ütles, et Eestiranna mälestusmärgi unustusse vajunud olekut märkas muuseumirahvas tänavu juunis Pranglit külastades ning kui Viimsi vald tõstatas teema, kuidas markeerida 80 aasta möödumist laevahukust, oligi idee kohe võtta.\n„Hea meel on, kuidas vald ja Rannarahva muuseum Janek Šafranovski juhtimisel kohe plaaniga kaasa tulid,“ tunnustas Lill koostööpartnereid.\nNeljapäeval 26. augustil toimunud tseremoonial toimetasid mälestustalitused EELK peapiiskop Urmas Viilma ja MPEÕK Maardu piiskop Sergi. Sündmusel osalesid veel Eesti mereväe ülem kommodoor Jüri Saska, Eesti sõjamuuseumi direktor Hellar Lill, Eesti meremuuseumi direktor Urmas Dresen jt.\nJärgnenud konverentsil Prangli rahvamajas kõnelesid Eesti sõjamuuseumi teadusdirektor Toomas Hiio ja rannarahva muuseumi juhataja Janek Šafranovski. Näidati 2018. aastal valminud Marko Poolametsa dokumentaalfilmi „Eestirand. Mälestused ja tänapäev.“\nEestirand oli üks rohkem kui 200 laevast, mis 1941. aasta augustis Nõukogude võimu poolt korraldatud evakuatsiooni käigus Tallinnast Kroonlinna poole teele asus. Enamik laeval olnutest olid sunniviisil Punaarmeesse mobiliseeritud Eesti mehed. Pärast Keri saarest möödumist langes laev Saksa pommitajate tule alla. Tekkinud segaduses eiras kapten Boris Nelke Nõukogude saatemeeskonna korraldusi edasi sõita ning juhtis vigastatud laeva Prangli saare randa. Eesti suurima omataolise merepäästeoperatsiooni käigus jõudis laeval olnud 3800 inimesest kohalike elanike abiga Pranglile 3247.\nSeoses 80 aasta möödumisega 1941. aasta nn suvesõja sündmustest avaldab Eesti sõjamuuseum suve ja sügise vältel kodulehel ajaloojoonealust „Täna 80 aastat tagasi“, mis jutustab päevade kaupa sõjasündmustest Eestis kuni Saksa okupatsioonivõimu kehtestamiseni. Osana sellest sarjast on sõjamuuseumi veebis lugemiseks ka Eestiranna mälestusmärgi tekst, mille autor on Toomas Hiio.\nFotod: Sandra Niinepuu


Apteekrid paluvad mõistvat suhtumist - TRE raadio Kesk-Eesti\nEesti Apteekrite Ühendus saatis välja pressiteate, milles palutakse apteekrite suhtes mõistvat suhtumist.\nPärast seda, kui Hiinas puhkes koroonaepideemia, osteti üle maailma massiliselt kokku näo kaitsemaske. Selle tulemusena ei ole kahjuks ka Eesti apteekidest juba mõnda aega võimalik kaitsemaske osta.\nNii nagu teised tervishoiutöötajad, kannavad ka apteekrid maske nii enda kui ka apteegi külastajate kaitseks. Kuna apteekrid puutuvad iga päev kokku sadade inimestega, kes kõik võivad olla potentsiaalsed viirusekandjad, on riik kaitseväe reservist eraldanud apteekritele näo kaitsemaske. See on aga kaasa toonud apteegikülastajate pahameele: apteekrid saavad ebaõiglast kriitikat selle pärast, et kannavad näo kaitsemaske, ent ei saa neid soovijatele müüa.\nRavimeid tohib müüa vaid sellealase haridusega inimene ning vältimaks olukorda, kus apteegid peavad töötajate haigestumise tõttu uksed sulgema, on äärmiselt oluline, et apteekrid kasutavad isikukaitsevahendeid nii enda kui patsientide kaitsmiseks.\nEesti on täna olukorras, kus perearstid ja haiglad on lõpetanud plaanilised vastuvõtud. Väga suur osa elanikkonnast vajab aga samas midagi apteegist, mis paneb apteegid suure surve alla ja mitmekordistab apteekrite töökoormust.\nApteekrite ühendus palub Eesti inimestelt mõistvat suhtumist ja hoolimist – apteekrid annavad endast maksimumi, et ravimid oleksid kõikidele kättesaadavad. Seejuures on apteekrid kõige ligipääsetavamad esmatasandi tervishoiutöötajad, kes aitavad inimesi lisaks ravimeid puudutavatele küsimustele ka kergemate tervisemurede korral.


Video: Mis on Transhumanism? Kas karta või ülistada? « Elektromagnetkiirgus\n« Mõned pirnid ja päevavalguslambid panevad silmad valutama ja tekitavad peavalusid?\nVideo: Internetiporno, Delta-FosB ja amfetamiin hävitab eesti noori massiliselt? »\nSee sissekanne postitati Laupäev, 4. jaanuar 2014 13:15 ja on salvestatud transhumanism alla.\tKommentaare selle postituse kohta saad jälgida läbi RSS 2.0 uudistevoo. Võid kommenteerida või jätta oma saidilt tagasiviite.\n2 kommentaari postitusele “Video: Mis on Transhumanism? Kas karta või ülistada?”\n4. jaan. 2014, 15:52\nHaiglane manipulatsioonivajadus. Darvini võltsinguid käsitlev inimkonda eksitav meediarelv,\n14. jaan. 2014, 19:57\nInimesed peavad end füüsilisteks, kuigi olemuselt oleme vaimolevused ja meie teadvus (vaim) elab ja areneb edasi ka peale füüsilise keha surma! Selle tõestuseks on maailmas meediumide poolt vastu võetud (kanaldatud) üleilmselt sadu raamatuid inimteadvuse igavikulise arengu kohta. Praegune “tarkus” on võimeline geneetiliselt muutma inimkeha robotkehaks, kus vaimolevusel, kes sellesse sünnib ei ole võimalik jumalike armastusseaduste kohaselt harmooniliselt areneda ega mõista, kes ta tegelikult on ja mis on elu mõte.


FennoUgria: Inimõiguste konverentsi paneel keskendub põlisrahvastele\nInimõiguste konverentsi paneel keskendub põlisrahvastele\nHomme algab Tallinnas inimõiguste aastakonverents, mille üks paneel on pühendatud põlisrahvaste inimõigustele teoorias ja praktikas – käsitletakse põlisrahvaste inimõiguste olukorda ja arengusuundi maailmas, rõhuasetusega Eesti ja Euroopa jaoks olulistel piirkondadel, sealhulgas ka soome-ugri rahvaste asualadel.\nArutelu on mõtteliselt seotud 22.–23. septembrini New Yorgis toimunud põlisrahvaste maailmakonverentsiga, kuhu takistati sõita mitmel Venemaa kodanikul, nende hulgas koolasaami parlamendi esimehel Valentina Sovkinal.\nValentina Sovkina, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste töögrupi liige Pavel Suljanziga ning isuri rahvusühenduse Soikkola juht Dmitri Harakka-Zaitsev räägivad konverentsil soome-ugri põlisrahvaste õigustest oma maale, territooriumile ja loodusvaradele. Paneeli modereerib ÜRO põlisrahvaste alalise foorumi Eesti esindaja Oliver Loode, kes kuulub ka MTÜ Fenno-Ugria Asutuse juhatusse.\nPõlisrahvaste inimõiguste arutelul osalevad veel ÜRO põlisrahvaste alalise foorumi (UNPFII) esimees Dalee Sambo Dorough Alaska ülikoolist ning krimmitatarlaste rahvusliikumise liider Mustafa Džemilev, kes on ka Ukraina parlamendi liige. Põlisrahvaste inimõiguste osa algab konverentsil kell 14.15, seda saab jälgida videoülekandes inimõiguste instituudi kodulehelt. Konverents ise on kutsetega.\nTänavusel inimõiguste aastakonverentsil tutvustatakse ka uuringut privaatsusõigusest igapäevatehnoloogia kontekstis, räägitakse rahvusvahelise õiguse muutumisest hübriidsõdade ja varjatud agressiooni tulemusel ning võetakse vaatluse alla vaba meedia ja sõltumatute organisatsioonide sulgemine Venemaal.\nInimõiguste Instituut: Inimõiguste aastakonverents 2014