Purasiinamiidi valu liigestes. Folk oiguskaitsevahendeid valu kate liigestes valu\nKuid sagedamini juhtub see juhtudel, kui patsiendid ei järgi lihtsaid ennetusreegleid: Vabastage haige jäseme suurenenud stressist. Pikaajalise protsessi korral ilmnevad valulikud aistingud mitte ainult rünnaku ajal, vaid ka intervallidega. Aluseks on sulatatud hane- või sealiharasv, või, beebikreem, meditsiiniline vaseliin segatuna lanoliiniga või 1: 5. Liiges muutub passiivseks, mõnikord on täielik ummistus. Tuberkuloosiravi ajaks vormistatakse vajadusel töövõimetusleht ja vajadusel on võimalik taotleda töövõimetoetust.\nSümptomid suurenevad järk-järgult ja kui esimesel päeval võib inimene tunda ainult üldist halb enesetunne, siis kahe või kolme päeva pärast ilmnevad enamus neist sümptomitest.\nNohu tuvastamiseks piisab, kui spetsialist visuaalselt uurib patsienti ja küsitleb teda: sellise haiguse sümptomitel pole erinevatel inimestel praktiliselt mingeid olulisi erinevusi. Samuti võib ta suunata patsiendi röga bakterioloogilise kultiveerimise tarnimiseks, samuti kirjutada välja siseorganite ultraheli ja radiograafia suund.\nPurasiinamiidi valu liigestes üksikasjalikumat uurimist seletatakse asjaoluga, et temperatuuri tõus võib provotseerida siseorganite ja süsteemide tõsiseid patoloogiaid. Onkoloogilised neoplasmid võivad olla üks põhjusi ja sellised eduka ravi põhjused tuleks kindlaks teha varases staadiumis. Täiendavad sümptomid on isutus, letargiline, depressioon, kehakaalu langus, naha kahvatus.\nTemperatuur sellise haigusega ei saa lihtsalt tõusta: see on ebastabiilne ja võib mõnikord langeda alla normi.\nRavi purasiinamiidi valu liigestes TB-vastaste ravimite pürasiinamiid, isoniasiid, rifampitsiin, etambutool jt võtmist. Hüpotalamuse sündroom. Haigus avaldub ilma nähtava põhjuseta palavikuna kuni 38 kraadi ja kõrgemal. Kuid seda seisundit ei saa palavikuvastaste ravimitega kuude ja aastate jooksul elimineerida. Sellise patoloogia arengu põhjuseid pole veel olnud võimalik täpselt kindlaks teha, kuid see sündroom ilmneb koos hüpotalamuse endokriinse organi rikkumistega.\nRavi hõlmab ennekõike seda probleemi põhjustavate tegurite käsitlemist. Järgmisena on ette nähtud võõrutusravi glükoosil või naatriumtiosulfaadil põhinevate ravimite võtmise vormis.\nEnamasti kestab see ravi terve elu. Tüüfuse palavik. Haigus on äärmiselt haruldane ja seda iseloomustab üldine halb enesetunne, väsimus, peavalud, külmavärinad patsiendil ja temperatuur võib tõusta kuni 40 kraadi. Ravi viiakse läbi ainult haiglas antibiootikumide ja patogeneetiliste ravimite abil. Febriilne hüpertoksiline skisofreenia.\nPsüühikahäire harv vorm, kus psüühikahäireid kombineeritakse palaviku ilmnemisega kuni 38—40 kraadi. Sellise haigusega kaasnevad toksikoosist tingitud purasiinamiidi valu liigestes külmavärinad. Selle vormi väljatöötamise täpsed põhjused ei oska eksperdid kindlaks teha.\nDieet hõlmab rasvade olulist vähendamist, naatriumi tarbimise piiramist toiduga, vitamiinide piisavat tarbimist ja loomsete valkude asendamist taimsetega. Päeva podagra näidismenüü dieet number 6 Hommikul tühja kõhuga: ml sooja mineraalvett või loodusliku roosi puljongit.\nSellistel juhtudel on soovitatav statsionaarne ravi antipsühhootikumide peamiselt kloorpromasiini kasutamisega. Temperatuuri tõusu võivad põhjustada kudede ja organite vigastused ja neist tulenevad põletikulised protsessid. Lisaks kuumuse ilmnemisele enamikul juhtudel mitte kõrgem kui 37,5 kraadi ilmneb vigastuste korral tugev valu sündroom. Kaaluda on sümptomaatilist ravi valuvaigistite ja dekongestantidega. Kuid enamasti mööduvad kerge ja keskmise raskusega verevalumite tagajärjed iseenesest, ehkki mõnikord on vajalik kirurgiline sekkumine.\nTemperatuuri järsk tõus 40 kraadini on sellise nakkushaiguse esimene märk. Palavikuvastaste ravimitega on temperatuuri lihtne alandada, kuid päeva jooksul naaseb see taas oma varasemate väärtuste juurde.\nLisasümptomiteks võivad olla teadvuse häired, vahelduvad vahetatavad kuulid, keha nõrkus, lihasvalu. Ravi jaoks kasutatakse antibakteriaalseid ja immunomoduleerivaid aineid, samuti hormonaalseid ja diureetikume. Healoomulised ja pahaloomulised kasvajad.\nTõhusad kompressid podagra turse ja valu leevendamiseks\nLisaks üldistele onkoloogia tunnustele nõrkus, kehakaalu langus, isutus, purasiinamiidi valu liigestes väljalangemine on temperatuuri tõus 38 kraadini. Palavikuvastaste ravimitega pole seda võimalik maha lüüa ja see võib nendes piirides püsida kuni neli nädalat või kauem. Onkoloog määrab ravi. Nakkuslik endokardiit. See on üks hingamisteede viiruslike ja bakteriaalsete haiguste komplikatsioonidest, mis avaldub südames. Sellise patoloogiaga inimene kaotab kehakaalu, tunneb pidevat nõrkust, kaebab külmavärinad ja õhupuudus, nahale võivad ilmneda täpsed hemorraagiad.\nTemperatuur võib erinevatel patsientidel olla mõne päeva või nädala jooksul vahemikus 37,5—40 kraadi. Ravis kasutatakse vereliistakutevastaseid aineid ja glükokortikoide. Endokriinsed haigused. Selliste patoloogiatega inimene kaotab kehakaalu, tal on unehäired, psüühikahäirete ilming purasiinamiidi valu liigestes ärrituvus, agressiivne käitumine on võimalik.\nTemperatuuri hoitakse umbes 37,5 kraadi juures, kuid pikka aega pole seda mingil viisil võimalik alla viia. Sellistel juhtudel on võimalik ainult hormoonravi meetoditega ravi, mis aitab taastada hormonaalset taset.\nRasketel juhtudel võib osutuda vajalikuks mõjutada sisemise sekretsiooni kahjustatud elund, mille tõttu sellised patoloogiad arenevad. Liigeste haigused. Temperatuuri hoitakse subfebriili väärtuste tasemel ja seda on lihtne segi ajada, kuid see võib ilmneda uuesti.\nLisasümptomid - lihaste nõrkustunne, liigeste ja lihaskoe valu isegi puhkeolekus, põhjusetu iseloomulik higistamine. Sellistel juhtudel peab ravi olema kõikehõlmav ning kasutama glükokortikoide, põhiravimeid ja mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid.\nSellised patoloogiad põhjustavad alati põletikuliste protsesside arengut. Seetõttu võib temperatuur tõusta kraadini ja enamik palavikuvastaseid ravimeid on sel juhul ebaefektiivsed. Nende haigustega patsiendid kurdavad valu alaseljas, mis võib kiirguda kubemesse. Ravi määratakse individuaalselt, kuid põhimõtteliselt on see antibakteriaalne teraapia ja füsioteraapia.\nMüokardi infarkt. Valu võib olla põletav ja äge, kuid kui kahjustatud piirkond purasiinamiidi valu liigestes väike, on valu vähem väljendunud. Ravi hõlmab viivitamatut hospitaliseerimist ning sellele järgnevat voodipuhkuse ja spetsiaalse dieedi järgimist.\nValu kõrvaldamiseks kasutatakse valuvaigisteid või antipsühhootikume, tugeva valu korral võib välja kirjutada nitroglütseriini intravenoosse manustamise. Täiskasvanutel tõuseb temperatuur allergiliste purasiinamiidi valu liigestes ajal harva ja tavaliselt ei ületa 37 kraadi. Sellistel juhtudel ei tohiks te võtta palavikuvastaseid ravimeid: parem on kõigepealt proovida kindlaks teha sellise organismi reaktsiooni allikas ja seejärel alustada ravikuuri antihistamiinikumidega.\nSelles videos saate teada palaviku põhjustest ilma muude sümptomiteta: Lühiajalist temperatuuri tõusu võivad põhjustada mittepatoloogilised põhjused. See võib olla mürgistus, külmakahjustused, stress, põletused, soojade riiete kandmisest või sooja teki all magamisest tingitud ülekuumenemine, samuti alkoholi joomine ja isegi stress. Kõigil koore valude liigestes juhtudel ei ole spetsialistide osalemine probleemi likvideerimisel vajalik ja temperatuuri tõus on ebaoluline.\nSeetõttu ei pea võtma palavikuvastaseid ravimeid, vaid rikkumise algpõhjuse kõrvaldamiseks. Kogu iLive'i sisu kontrollivad meditsiinieksperdid, et tagada võimalikult hea täpsus ja vastavus faktidele. Teabeallikate valimisel kehtivad ranged reeglid ja me viitame ainult usaldusväärsetele saitidele, akadeemilistele uurimisinstituutidele ja võimalusel tõestatud meditsiinilistele uuringutele.\nPange tähele, et sulgudes olevad numbrid ,  jne on interaktiivsed lingid sellistele uuringutele. Ja me ütleme, et see on vale, sest meie kehal on alati termilise oleku näitaja.\nPodagra - Nihked\nJa mainitud üldine fraas hääldatakse siis, kui see näitaja ületab normi. Igasugune kehatemperatuuri tõus, sealhulgas temperatuur ilma külmetuse tunnusteta, on inimkeha kaitsev reaktsioon infektsioonile, mis võib põhjustada haigust.\nLuude, liigeste ja selgroo tuberkuloos: kes areneb ja kui ohtlik - Sinusiit April\nKui kõrge temperatuur ilma külmetuse tunnusteta kestab piisavalt kaua, tunneb inimene end halvasti: südame ja kopsude koormus suureneb märkimisväärselt, kuna purasiinamiidi valu liigestes energiatarve ja kudede hapnikunõudlus ning toitumine.\nJa sel juhul aitab ainult arst.\nTõhusad kompressid podagra turse ja valu leevendamiseks - Vigastus\nTemperatuuri tõusu või palavikku täheldatakse peaaegu kõigi ägedate nakkushaiguste korral, samuti teatud krooniliste haiguste ägenemise ajal. Ja katarraalsete sümptomite puudumisel saavad arstid tuvastada patsiendi kõrge kehatemperatuuri põhjuse, eraldades patogeeni kas otse nakkuse lokaalsest fookusest või verest. Temperatuuri põhjust ilma külmetuse tunnusteta on palju raskem kindlaks teha, kui haigus tekkis tingimuslikult patogeensete mikroobidega bakterid, seened, mükoplasma kokkupuute tagajärjel - üldise või kohaliku immuunsuse vähenemise taustal.\nSiis on vaja läbi purasiinamiidi valu liigestes üksikasjalik laboratoorne uuring mitte ainult vere, vaid ka uriini, sapi, röga ja lima kohta. See tähendab, et lisaks reisilt saadud suveniiridele toob inimene kaasa ka malaaria. Selle ohtliku haiguse esimene märk on palavik, millega kaasnevad peavalu, külmavärinad ja oksendamine. WHO andmetel nakatub maailmas igal aastal malaariaga — miljonit inimest. Temperatuuri põhjused ilma külmetuse tunnusteta võivad olla seotud selliste haigustega nagu: bakteriaalse päritoluga põletikulised haigused: endokardiit, püelonefriit, osteomüeliit, kopsupõletik, tonsilliit, annektiit, sinusiit, meningiit, purasiinamiidi valu liigestes, emakapõletik, sepsis; nakkushaigused: tuberkuloos, lööve ja tüüfus, brutselloos, puukborrelioos, HIV-nakkus; viirusliku, parasiitilise või seenhaigusega haigused: malaaria, nakkuslik mononukleoos, kandidoos, toksoplasmoos, süüfilis; onkoloogilised haigused: leukeemia, lümfoom, kopsu- või bronhikasvajad, neerud, maks, magu metastaasidega ja ilma ; süsteemsed põletikud, sealhulgas autoimmuunne iseloom: polüartriit, reumatoidartriit, reuma, reumatoidartriit, polümüalgia reuma, allergiline vaskuliit, periartriit nodosa, süsteemne erütematoosluupus, Crohni tõbi; endokriinsed haigused: türeotoksikoos.\nTemperatuuri indikaatorite suurenemist võivad põhjustada muutused hormonaalses sfääris. Lisaks kurdavad naised varajase menopausiga ootamatu järsu temperatuuri tõusu üle.\nKülma tunnusteta temperatuuriga, niinimetatud madala palavikuga, kaasneb sageli aneemia - madal hemoglobiinisisaldus veres. Emotsionaalne stress, see tähendab suurenenud adrenaliini koguse verre väljutamine, on samuti võimeline tõstma kehatemperatuuri ja põhjustama adrenaliini hüpertermia.\nDieetliha, mitte rohkem kui kolmsada grammi nädalas.\nEkspertide sõnul võib temperatuuri järsu spasmilise tõusu põhjustada ravimite, sealhulgas antibiootikumide, sulfanilamiidide, barbituraatide, anesteetikumide, psühhostimulantide, antidepressantide, salitsülaatide ja ka mõnede diureetikumide võtmine. Üsna harvadel juhtudel peituvad temperatuuri põhjused ilma külma tunnusteta hüpotalamuse enda haigustes. Kehavalud, nõrkus ja temperatuur 37 või kõrgem on paljude viiruslike või muude nakkushaiguste sümptomid: purasiinamiidi valu liigestes hingamisteede viirusnakkused, ägedad hingamisteede viirusnakkused, suguelundite herpes, toksoplasmoos, raske sooleinfektsioon näiteks salmonelloosmeningiit, entsefaliit, "lapseea" haigused tuulerõuged, purasiinamiidi valu liigestes Inkubatsiooniperioodil on võimalik subfebriili temperatuur vahemikus 37,1 ° C kuni 38 ° Ctõustes patoloogia edenedes sellest märgist kõrgemale.\nArtikli sisu Mõnikord on loid, alaäge või krooniline põletikuline protsess haiget kehale, kuid temperatuuri pole. Seega näitab temperatuur haiguse rasket käiku, purasiinamiidi valu liigestes tugevat joobeseisundit.\nTuharalihase massaaž alaseljavalu leevendamiseks Body Roller\nKuna valud ja temperatuur pole spetsiifilised sümptomid, aitavad kaasnevad sümptomid täpsustada võimalikku haigust: köha, kõhulahtisus, oksendamine, külmavärinad, peavalu, sagedane urineerimine jt.\nNiisiis, sümptomikompleksi kõhulahtisus annab märku infektsiooni tungimisest soolestikku, kuid lastel esineb see ka gripi või bronhiidiga. Kehavalude ravi palavikuga sõltub haiguse põhjustest. Sama subfebriili temperatuur koos valudega on võimalik pärast ulatuslikke vigastusi, hüpotermiat, pikaajalist stressi. Naistel diagnoositakse sageli kroonilist valu, fibromüalgiat koos suurenenud väsimuse ja unetusega teatud põhjuste puudumisel.\nLiigesvalude ja temperatuuriga kaasnevad sageli üldine nõrkus, krooniline väsimus, unehäired, migreen, köha, külmavärinad, iiveldus, kõhulahtisus, nohu, depressiivsed, stressirohked seisundid.\nVäsimus keha valude ja temperatuuriga 37—38 ° C on märk ägedatest hingamisteede viirusnakkustest ja muudest nakkustest: gripp, purasiinamiidi valu liigestes, toksoplasmoos. Samad köha sümptomid viitavad põletikulisele infektsioonile hingamisteede organites, külmetushaigusele, hingamisteede kahjustusega SARS-ile. Lihasvalud ja temperatuur, millega kaasneb kõhulahtisus, külmavärinad, viitavad sooleinfektsioonile: salmonelloos, tugev mürgistus, koolera, tüüfus või lastel esinev gripp ja bronhiit.\nKülmavärinad valude taustal - mis tahes raske mürgistuse, samuti bronhiidi, tuulerõugete, gripi, SARSi, tonsilliidi, põiepõletiku, püelonefriidi, hepatiidi, pankreatiidi, pimesoolepõletiku tagajärg. Ka gripp võib sind iivelduseks teha.


Meesolen » PERSOON: ERKI PÄRNOJA » Print\nPERSOON: ERKI PÄRNOJA\nPosted By Meesolen On 7. detsember 2016 @ 23:36 In Mehed | No Comments\nErki Pärnoja on kitarrist ja laulukirjutaja, kes on Eesti rahvale tuntud eelkõige Ewert and The Two Dragons kitarristina. Kuid Erki andis aastal 2015 välja ka oma sooloplaadi „Himmelbjerget“ ja tuuritab praegusel hetkel oma elukaaslase Annaga mööda Eestimaad. Käisime Erkil külas ühes ägedas Kalamaja stuudios, kus ta parajasti oma kitarre häälestas.\nKas teadsid alati, et sinust saab muusik, või on ka võimalus, et oleksime Erki Pärnoja tundnud praegu kui kuulsat sportlast või poliitikut?\nHehee, Erki Pärnoja – kuulus sportlane, see oleks päris hea! Kuna kasvasin isata, oli mu mees-eeskujuks minu onu Indrek Raadik, kes oli ja on väga sportlik ja aktiivne inimene. Paljuski on ta mulle siiani heaks eeskujuks. Ta vedas mind kaasa hoki-, korvpalli- ja jalkatrenni ning jõusaali, sõidutas võrriga ringi, proovides minus nende asjade vastu huvi tekitada. Hindan tema püüdlusi siiani kõrgelt, aga paraku jäid kõik need katsed siiski tulutuks. Põnevaks läks siis, kui Summer ja tema bändikaaslased kuskilt proovist või tuurilt tulid ja kõik oma kitarrid meie koridori seina äärde jätsid. Ma arvan, et tal oli hea meel, et neid salaja tinistama hakkasin – mul tekkis millegi vastu huvi ja sellest arenes kirg. Ma ei passinud ega igavlenud enam niisama ega lõhkunud tema tennisereketite keeli, nendel kitarrimängu mängides. Keskkoolis oli mul mingil määral huvi näitlemise ja psühholoogia vastu, aga muusikakirg sai lõpuks siiski kõigest võitu.\nKuidas sinu muusika tekib, kust ammutad inspiratsiooni?\nMuusika tuleb ise. Ma pean ainult elama oma elu ja tegema igapäevaseid asju, aga ka erinevaid asju kogema ja inimestega rääkima, et kuulda, mida nad mõtlevad. Ainuke asi, mida muusika minult nõuab, on aeg. Ja seda ei saa forsseerida. Aega muusika kättesaamiseks või kirjapanekuks ei saa paigutada kuskile kahe kohustuse vahele – selleks peab olema terve päev (või öö), et rahulikult oma ideid katsetada: pusida, proovida, ümber mõelda, uuesti alustada – et muusika saaks rahulikult tulla. Mulle meeldib väga see mõte, et muusika on kogu aeg olemas – tuleb lihtsalt maha istuda ja ta n-ö kinni püüda. Ma arvan, et umbes niimoodi see käibki. Ma ei tahaks näida liiga esoteerilisena – muidugi tähendab muusika kirjutamine ka tööd, aga see on minu jaoks ikkagi väga mõnus ja meeldiv töö. Ei saa öelda, et mul oleks mingit kindlat rutiini või süsteemi, katsun pead erinevateks võimalusteks ja lähenemisteks lahti hoida.\nKui palju on sinus alles ürgmeest? Kas vajad tihti mehena n-ö koopas istumist?\nJaa, absoluutselt – olen koopainimene. Kui mul veel Telliskivis prooviruum oli, kutsusimegi Annaga seda koopaks. Praegu on minu koopaks saun – kodus on see ajutiselt mu tööruumiks muutunud. Tuleb ette ka juhukoopaid – autosõit, backstage, kõndimine punktist A punkti B – kasutan neid üksiolemise hetki ära, et oma mõtteid sorteerida. Olen kuskilt kuulnud, et multi-tasking pidavat olema meeste nõrk koht – minu puhul peab see täiesti paika. Mulle meeldib üksiolek väga ja on vajalik, et oma peas asjad ilusasti ära sorteerida ja mingisse järjekorda panna. Hetkel on elu jube kiire, nii et koopaaega on vähe (ja päris õiget *man cave*’i mul hetkel ka ei ole, olen koopatu), aga alati kui võimalus tekib, on sellel hea tulemus. Näiteks pidin eelmisel nädalal üksinda Tallinnast Riiga ja tagasi sõitma ja see aeg oli minu jaoks üliproduktiivne, sain paljud asjad selgemaks ja klaarimaks mõelda.\nMis seisus on sinu arust Eesti mees? Mis teeb mehest tõelise mehe?\nMa arvan, et Eesti mees teeb praegusel ajal läbi midagi metamorfoosi sarnast. Eesti mees on stagneerunud soorollide ja stampide ikke alt vabanemas – palju õnne meile kõigile! Tõsiselt. Milline kergendus! Vanakooli soorollid ei ole tänapäeval lihtsalt enam adekvaatsed. Mehe töö ei ole pelgalt raha teenimine (jahilkäik) ja koduseks kohustuseks vaid prügikasti väljaviimine ning millegi parandamine või auto putitamine. Mehed võivad põlle kanda, arsti juures end niisama-igaks-juhuks kontrollimas käia, nutta, oma tunnetest rääkida, enese välimuse eest hoolitseda – lausa näomaskigi teha (üks turbamask on päris hea, ma ise ja paljud sõbrad kasutavad seda), kasutada juukseviimistlusvahendeid, jääda lapsehoolduspuhkusele – nii normaalne lihtsalt. See muidugi ei tähenda, et kõik peavad neid eelpool nimetatud asju kogu aeg tegema (ürgmees võib jääda ürgmeheks, by all means – vaba maailm). Lihtsalt hea uudis on see, et mehed, kes ON südames tundnud, et näiteks külma ilma korral tahaks kangesti ikkagi kreemi kätele ja suisa näolegi panna, ei seisa enam silmitsi suure küsimusega: Kas tõeline mees ikka kasutab kreemi või pigem kannatab ära? Tõeline mees on enesega kontaktis, kannab hoolt enda ja oma lähedaste eest ning vastutab oma tegude ja sõnade eest (praegu vaatan, et see ei eristagi teda liiga palju ühest tõelisest naisest).\nOlete elukaaslasega mõlemad muusikud ja teil on kaks väikest last. Kuidas on isaroll sinu maailmapilti muutnud ja kas ka looming on isaks saamisest mõjutatud?\nJaa, loomulikult. Isaks olemine annab elule täiesti teise perspektiivi. Mulle meeldib see, kui palju ma laste kaudu enese kohta teada saan. Mu mõtlemine ja arusaamad ei ole kunagi paigal. Tänu oma lastele saan aru, et pean olema veel avatum ja tolerantsem. Nooremana arvad midagi ja usud, et nii ongi. Punkt. Lapsevanemana saad vägagi hästi aru, et see, mida sina tahad või arvad, on ainult üks paljudest võimalikest. Ma arvan, et kuulen ja kuulan teisi inimesi rohkem ja tähelepanelikumalt kui enne isaks saamist. Lisaks sellele on mul ka hoopis teistsugune arusaam ajast – enne isaks saamist ei suutnud ma ette kujutada, kui efektiivne saab olla paari tunniga päevas (või isegi paari tunniga nädalas, kui lapsed veel õige väikesed olid). Varem oli mul iseenda jaoks aega 24/7 ja ma ei olnud pooltki nii produktiivne kui praegu. Teatud piirangud teevad elu mõnes mõttes lihtsamaks: sul on nüüd see aeg – kasuta seda!\nAga loomingust veel nii palju, et minu tütar Marta Pärnoja oli mu esimese plaadi audiitor. Ma usaldasin teda jäägitult. See oli tõesti nii, et mängisin kodus kõlaritest mõned demod Martale ette ja kui need ei saanud sarnast tagasisidet nagu mõned teised lood, otsustasin nad plaadilt välja jätta. Tänasel päeval, olles rakkes oma teise plaadi valmimisega, on mu olukord sedavõrd muutunud, et audiitoreid on kaks – lisandunud on tantsutahtest tulvil August Pärnoja. Vähemalt praegu tundub, et Marta ja Augusti arvamus minu lugude suhtes suuremalt jaolt ühtib.\nOled ka tõeliselt stiilne mees. Kes on su eeskujudeks ja kust tekib su stiilitunnetus?\nAitäh, seda on väga meeldiv kuulda! Ma ise lähtun riietumisel sellest, et tunneksin end hästi. Mulle meeldib lihtsus ja ajatus, pigem stiilne kui moodne lähenemine. Eeskujusid on olnud palju – nimed ei olegi üldse olulised –, inimesed tänaval (Rootsis elades hakkasin inspiratsiooni ammutama tänavapildist), mõned muusikud, filminäitlejad, lihtsalt säravad inimesed. Mulle meeldib end muuta ka. See on põnev. Näha end muutumas või näha end teistsugusena kui see, kellena olen harjunud end nägema, annab lootust, et mul ei hakka enesega igav – arenguruumi on ja olen võimeline muutuma. See on mulle oluline. Kõik algab ühest väiksest asjast, olgu see siis soeng, mõni riideese, habe/*no* habe/vuntsid (*no* habe pole muidugi teema alates aastast 2010, aga õnneks on olemas erinevaid habemelõikusi). Avastan mõne detaili, katsun selle endale hankida ja juba peangi leidma kõik need teised asjad, mis sinna juurde sobivad. Viimasel ajal olen enda jaoks avastanud matchimise. Annaga koos kontserte tehes on põnev koos riideid valida, et meie muidu harmooniline olemine ja toimetamine ka kuidagi meie välimuses kajastuks. See on väga tore. Ja ka oma isiklikus riietumises toetun paljuski Anna arvamusele. Varem sain oma arust päris hästi üksi hakkama, ei mäleta, et oleksin kedagi oma välimusega otseselt eemale peletanud, aga Anna on mind suunanud ka vahel “ think outside the box” lähenemisele ja ilma tema õnnistuseta on mul tänasel päeval väga raske ühte rõivaostu sooritada. Mulle on oluline, et mu riided ka temale meeldiksid.\nMind teeb õnnelikuks see, et mind on kellelegi vaja. Olen kuulnud, et peale soojas püsimise ja toidu on just see üks inimese põhivajadusi. Mul on inimesed, keda vajan ja kelle heaolu eest saan hoolt kanda. Lisaks saan end loominguliselt väljendada ja tundub, et on olemas inimesed, kes seda vajavad ja hindavad. Selle eest olen ülitänulik! Ja no ei maksa unustada, et mul on ikkagi superpruut/kihlatu/sõber/mõttekaaslane/elukaaslane/bändikaaslane/hingesugulane – Anna!\nURL to article: https://meesolen.ee/persoon-erki-parnoja/


Müüa korter, 3 tuba, Lepiku 15, Rapla, Rapla vald, Raplamaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Lepiku 15-8, Rapla, Rapla vald, Raplamaa\nSoodne ja hubane perekorter suure rõduga\nLisainfo: rõdu 6,8 m², parkimine tasuta, TV, toad eraldi, mööbli võimalus, mööbel, pakettaknad\nHubane ja soodne perekorter otse omanikult!\nMaja asub rohelises piirkonnas Rapla linna keskuses. Hoonel on E energiaklass ja neli korrust. Katus, koridori aknad ja uksed (fonolukk) renoveeritud.\nKorter asub 2 korrusel, suur esik ja rõdu, tubades puitpõrandad või laminaat. Korter on läbi maja planeeringuga. Tubades radiaatorid vahetatud, termostaadid, individuaalne küttekulu arvestus. Keldris personaalne lukustatav boks (ca 4m2). WC ja vannituba võimalik ehitada kokku ja tekitada suur vannituba. Köök on piisava suurusega sõprade ja perega einestamiseks. Ideaalne korter väiksemale perele.\nTulevikus võimalik soetada ka maja kõrval asuv garaažiboks (elektrifitseeritud).\nHuvi korral võta julgesti ühendust! Korter on valmis sisse kolimiseks. Aitan korraldada notariaalseid tegevusi.\n44 000 € 667 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 3 tuba - Lepiku 15-8, Rapla, Rapla vald, Raplamaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/2951828 Kommentaar:


Leht 13 koguhulgast 13\nLisaks veel viimases "Mängumehed" podcastis räägivad saatejuhid Siim Raudla, Kristo Saage ja Jarmo Jagomägi kõikide Eesti klubide seisust. Sõna saab ka Rapla klubi kossujuht Jaak Karp.\nhttps://kuula.postimees.ee/audio/260370 ... 23-martsil\n26 Mär 2020, 14:52\nhttps://korvpall24.ee/eesti-lati-liiga- ... uasjadega/\nJurmala paneb pillid kotti. Probleeme oli/on kuuldavasti ka Ventspilsil, ehk mõni teadjam teab veel midagi. Eks loodus tühja kohta ei salli, küllap tuleb keegi ikka asemele. Võimalik, et see oli ka viimane appikarje läbi meedia näiteks nagu meil Pärnuga, kus aga korralik elu sisse puhuti peale seda ja saadi isegi kohalikus liigas pronks kätte.\n27 Mär 2020, 01:26\nPodcasti lõpus avaldas Saage oma selle hooaja palganumbri - 1600 eurot kuus neto. Oli sellega ka Tarvase enim teeniv mängija.\nLisaks arvas ta, et teiste kohalike klubide (v.a tippklubi Cramo ja amatöörklubi Tarvas) 6-8 põhimehe keskmine palk võiks olla 2000-2200 neto.\nMeeles tasub pidada, et siinses liigas on lepingud üldjuhul 8 kuu peale (mitte terve aasta) ja lõpevad 1. aprilliga. Kui klubi hooaeg pärast seda veel jätkub, siis saab samadel tingimustel lepingut pikendada. Sel aastal läks siis sellega nagu läks, ilmselt kõik mängijad ei saa ka märtsi palku kätte.\n27 Mär 2020, 19:03\nEelmisel suvel seda teemat alustades polnud mul õrna aimugi, et see hooaja lõpp selliseks võiks kujuneda, kuid midagi pole parata, küll ka sellest kriisist välja tulema. Kossuhooaeg lõpeb siis virtuaalselt ja mängimas saab näha ka vanu legende Doronin, Hallik, Talts, lisaks praegustele tegijatele. Ausalt öelda pole õrna aimugi nendest meeskonna tasemetest, kes siis lõpuks kõrgliiga võitjaks tuleb.\nhttps://sport.delfi.ee/news/korvpall/ee ... d=89590189\n17 Apr 2020, 16:40\nJurmala klubi kadumine Läti korvpallikaardilt on juba kindel, nüüd siis Ventspilsi tagasitõbumine saab järjest kindlamaksm, et uuel hooajal tõenäoliselt ei mängita enam eurosarja ja ka ESTlat liigas jätkatakse poolprofesionaalse klubina, hea tsitaat , panen selle ingliskeelsena siia : "The market will change brutally, and the last to understand it will be the players. The sooner they do it, the better," Pleinics said\nhttp://sportacentrs.com/basketbols/eiro ... YlzzvBhUMg\nLätlased taastavad uuel hooajal karikasarja, hetkel neil kindel 6 klubi jätkamine EstLat liigas, Eestist jätkab7 klubi ja on üks võimalik liituja\nhttp://sportacentrs.com/basketbols/lbl/ ... pdQt1ba8Ec\nKes siis liitub? Viimsi, Tallinna Kalevi Akadeemia või Kristo Saagega Kadrina Karud? Viimane muidugi võimalik, et väike nali või lihtsalt vürtsi lisamiseks Mängumeeste podcastis välja hõigatud.\n21 Mai 2020, 13:34\nMeistriliigaga liitumise kutse sai esiliiga liider Tallinna Kalevi akadeemia (ehsk siis Erkmaa projekt koos vene treeneritega)tema loobumisel saab kutse Viimsi ja Viimsi loobumise korral saab kutse Maaülikool, kui ka nood loobuvad siis jätkatakse n.ö meistriliigas 7 klubiga , Kadrina karud ei kvalifitseerunud oma 4 nda kohaga


Avd America 15 23, Lloret de Mar, 17310 Girona ESP\n4 tärni hotell ranna lähedal välibasseiniga, läheduses on Fenalsi rand\nMassaaživann vabas õhus [1/42]\n1 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Massaaživann vabas õhus\n2 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n3 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n4 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Massaaživann vabas õhus\n5 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Kahetuba, vaade basseinile (2 Adults), Vaade toast\n6 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Ühetuba, Tuba\n7 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Ühetuba, Tuba\n8 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Ühetuba, Tuba\n9 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Ühetuba, Vannituba\n10 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Terrass\n11 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Fassaad\n12 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Sissepääs\n13 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Hotelli baar\n14 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Hotelli baar\n16 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Restoran\n17 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Restoran\n18 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Vastuvõtuala\n19 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Laste mänguala vabas õhus\n20 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Laste mänguala hotellis\n21 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Koosolekuruum\n22 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Koosolekuruum\n23 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n24 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n25 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n26 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Rootsi laud\n27 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Rootsi laud\n29 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n30 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n31 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Bassein\n32 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Restoran\n33 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Rootsi laud\n34 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Suupistebaar\n37 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Rootsi laud\n38 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Toit ja joogid\n39 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Rootsi laud\n40 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Rootsi laud\n41 - htop Royal Beach, Lloret de Mar, Rootsi laud\nSanta Clotilde aiad – 12 min jalgsi\nCala Sa Boadella – 13 min jalgsi\nCala Boadella rand – 14 min jalgsi\nPlatja de sa Cova – 14 min jalgsi\nPitch and Putt Papaluse golfiklubi – 1,2 km\nIt was a good hotel, very close to the beach. Food was very good 10. nov 2019\nThe staff are so friendly, the hotel is spotlessly clean and the food is great 1. nov 2019\nTuba (Single Parent Room 1 Adult+2 Children)\nNeljatuba ( 3 Adults + 1 Child)\nhtop Royal Beach ümbruskond\nHtop Royal Beach võimaldab broneerida majutust "kõik-hinnas" tüüpi täispaketina. Täispaketi hinnad on kõrgemad, sest sisaldavad toitlustamist ja jooke (võivad kehtida teatud piirangud).\nhtop Royal Beach – joonealune jutt\nhtop Royal Beach – KKK\nKas htop Royal Beach võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, htop Royal Beach pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas htop Royal Beach pakub parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku htop Royal Beach parkimisvõimalust.\nKas htop Royal Beach lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on htop Royal Beach kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Xaloc (3 min jalgsi), The Nags Head (7 min jalgsi), Restaurant Free Wok (7 min jalgsi).\nKas htop Royal Beach pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMelody, ie4 ööd, reis sõpradega\nSean, gb4 ööd, reis\nConstanza, us1 öö, romantikareis


Traatantenn - HAM foorum\nPostitus Postitas Tehnik » 25 Juun 2017, 17:06\nPostitus Postitas pauhh » 25 Juun 2017, 17:39\nTehnik kirjutas: Selline küsimus, palun nõu. Kas on hea mõte teha traatantenn 3mm PVC kattega terastrossist?\nPostitus Postitas Evo » 27 Juun 2017, 18:13\nPostitus Postitas es1cw » 28 Juun 2017, 00:55\nEvo kirjutas: Minul on kasutusel traatantennid 20- ja 80 meetri diapasoonidel. Inverted V.\nPostitus Postitas Tehnik » 28 Juun 2017, 07:26\nPostitus Postitas es1cw » 28 Juun 2017, 13:43\nTehnik kirjutas: Jajah, see ongi minu põhiküsimus - kui suur vahe on antenni efektiivsusel vaskkattega traat versus metall, lisaks veel, mida muudab mingi PVC kate näiteks?\nPostitus Postitas es3har » 29 Juun 2017, 07:29\nPostitus Postitas es1cw » 29 Juun 2017, 15:30\nes3har kirjutas: Aga mida arvavad korüfeed madala eritakistusega elektrikarjuse nöörist, kus vaskkiud ümber sünteetilise südamiku?\nPostitus Postitas Hunt » 29 Juun 2017, 17:52\nPostitus Postitas hall kass » 17 Okt 2017, 13:07


Linda Vaher on eesti ja Saksa näitleja. Ta lõpetas aastal 2014 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Ta on teinud kaasa Teater NO99, Kell Kümme ja Vaba Lava lavastustes. Aastal 2016 lahkus ta Saksamaale Berliini. Ta töötas seal algus ...\nAigi Vahing on eesti näitleja. Ta on näitlemist õppinud Los Angeleses. 2007. aastal juhtis Vahing koos Jüri Naelaga telesarja "Eesti otsib superstaari".\nHeli Vahing on eesti näitleja ja laulja. Ta õppis aastatel 1964–1981 Pärnu Lastemuusikakoolis klaverit, ta lõpetas aastal 1974 Pärnu 4. Keskkooli. Aastal 1981 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina ning aastal 1986 Heino Elleri nime ...\n"Otstustav hetk" Kosta "Abituriendid" Aleksandr Ardashnikov "Jõgi voolab" Eets "Rahva sõda" vahimees, Peeter Olander "Woyzeck" õpipoiss, episoodid "UFO-d" Ljamin, restorani külastaja "Pühak ja patune" kurat "Maa Õh-Mifi inimene) osaline "Rops" Ro ...\nElar Vahter on eesti näitleja ja lavastaja. Ta õppis aastatel 1996–2008 Saaremaa Ühisgümnaasiumis ning Eesti Mereakadeemias 2008–2013. Elar Vahter jätkas haridusteed aastatel 2015–2019 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Ta lõpetas 2019 a ...\nLiina Vahtrik on eesti näitleja. Liina Vahtrik on lõpetanud Tallinna 47. keskkooli ning õppinud aastatel 1994–1998 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis juhendaja Priit Pedajas. Ta on laulnud ansamblis Lobsand Dorje ning peab seda "arm ...\nRisto Vaidla on eesti näitleja. Ta lõpetas 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXVII lennu näitleja erialal kursuse juhendajad Peeter Raudsepp ja Katariina Unt. Alates 2019. aastast töötab Risto Vaidla näitlejana Eesti ...\nHelja Valler-Kuusik on eesti näitleja ja tõlkija. Ta lõpetas aastal 1945 Lihula gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1945–1948 Eesti Teatriinstituudis. Aastatel 1948–1953 oli ta represseerituna Arhangelski oblastis vangis. Aastatel 1958–1972 oli ta Uga ...\nSergo Vares on eesti näitleja. Lõpetanud 2001. aastal Rakvere Gümnaasiumi, jätkas ta õpinguid Tartu Ülikoolis ajakirjanduse erialal. Aastal 2002 asus ta õppima Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli Priit Pedajase juhendatavale kursuse ...\nArdo Ran Varres õppis 1981–1992 Tallinna Muusikakeskkoolis, mille lõpetas klarneti erialal ja 1992–1996 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis, mille lõpetas 17. lennus. Aastatel 1991–1993 oli ta ansambli Eriti Kurva Muusika Ansambel li ...\nMarika Vernik on eesti näitleja, jätkuvalt seotud draama kui kunsti, eneseväljendamise viisi ja teraapiavahendiga. Lõpetas aastal 1980 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana, aastal 1994 Tartu Ülikooli ajaloo erialal, 20 ...\nSuvel 2009 asutas ta koos mõttekaaslastega endistes Salong Teatri ja Teatrilabori ruumides sõltumatu teatri Cabaret Rhizome. 2013. aastal asutas ta koos Eero Järviste ja Cabaret Rhizomega Erinevate Tubade Klubi. 2009–. Cabaret Rhizome, kunstiline ...\nKristo Viiding on eesti näitleja. Ta lõpetas 2008. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 23. lennu näitleja erialal ja 2011. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli magistrantuuri filmirežii erialal. Oli 2008–2013 Eesti Draamateatri ...\nKrista Viirand on eesti endine näitleja. Ta lõpetas aastal 1975 Jõgeva Keskkooli ja aastal 1980 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Ta töötas aastatel 1980–1990 Vanalinnastuudios; hiljem on ta lõpetanud meditsiinikooli ja tööta ...\n2009–2013 TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakond: teatrikunsti õppekava, näitleja eriala 2006–2009 Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi IT-kallakuga klass 1997–2006 Võru 1. Põhikool\nJüri Vlassov on eesti näitleja ja laulja. Ta töötab Pärnu teatris Endla ja laulis ansamblis Kuldne Trio. Vlassov kuulub 1999. aastast Eesti Reformierakonda. Ta kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel ja kogus 1877 häält.\nKooliteed alustas ta 1944. aasta sügisel Novosibirskis, perekonna Eestisse naasmise järel jätkas õpinguid Viljandis ja Tartus. Pärast Tartu II Keskkooli lõpetamist astus ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonda bibliograafia erialale. 1 ...\nTarvo Vridolin on eesti näitleja ja kujundusgraafik. Lõpetas aastal 1997 Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 1. lennu. Aastast 1996 töötab Ugalas näitleja ja arvutigraafikuna. Aastast 2010 näitlejana.\nEvelin Võigemast on eesti näitleja. Ta õppis Tallinna 21. Keskkoolis ja lõpetas Tallinna 49. Keskkooli. Tallinna Lastemuusikakooli lõpetas ta klaveri erialal. Näitlejahariduse sai ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis XX lend; 1998– ...\nPriit Võigemast on eesti näitleja ja lavastaja. Õppis aastatel 1998–2002 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XX lennus. Töötas seejärel 2002–2007 Ugalas. Aastatel 2007–2015 oli ta Tallinna Linnateatri näitleja.\nVelvo Väli on eesti näitleja. Ta lõpetas 1992. aastal Kuressaare 1. Keskkooli ja 1996. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 17. lennu. 1996. aastast asus tööle Rakvere Teatri näitlejana, alates 1. juunist 2013 on ta SA Rakvere Te ...\nSiina Üksküla külas Jelizavetino külanõukogus Krasnogvardeiski rajoonis Leningradi oblastis) on eesti näitleja. Ta on õppinud Viljandi Pioneeride Maja balletiringis, lõpetas aastal 1957 Viljandi töölisnoorte keskkooli ja aastal 1961 Tallinna Riik ...\nAnnely Adermann alustas televisioonitööd Eesti Televisiooni saates "N ja P" saatejuhina. Alates 1994 oli ta EVTV-s uudistesaate reporter, reklaamitoimetaja assistent ja diktor. Aastatel 1997–2000 ja 2006–2009 oli Adermann telekanalis TV3 ilmatüdr ...\nKerli Dello alustas ajakirjandustööd Viru-R-Raadios 1995–2001, kust suundus TV1 spordiuudiste edastajaks 2001. Samast aastast töötas Kerli Dello Kuku Raadios uudistetoimetajana. Samuti töötas ta alates 2007. aastast ETV hommikuprogrammi "Terevisi ...\nHelgi Erilaid on eesti raadioajakirjanik. Ta lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse alal.\nAnne Erm on eesti helilooja, muusikateadlane ja saatejuht. Õppis 1959. aastast Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis. Tallinna Muusikakooli lõpetas muusikateooria erialal ja jäi sinna viieks aastaks kaugõpperühma õpetajana tööle. 1963–1970 ...\nKertu Jukkum on eesti raadio- ja telesaatejuht. Ta on lõpetanud Tallinna Ülikooli riigiteaduste erialal 2012. aastal. Aastatel 2007–2014 töötas ta raadiojaamas Sky Plus. Alates 2015. aasta septembrist oli ta telekanali TV3 avalike suhete juht. Ma ...\nKristjan Jõekalda on eesti telesaatejuht. Ta on õppinud Tallinna 13. Keskkoolis ning lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli telerežii erialal. 27. aprillil 2005 avaldati ajakirja Nädal lugejaküsitluse tulemused, mille põhjal tuli Jõekalda 433 hää ...\nLõpetanud 1985. aastal Audru keskkooli, 1984. aastal Pärnu Lastemuusikakooli kiitusega ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala, magistrikraad Tartu Ülikooli politoloogiaosakonnast aastal 2005.\nLilian Kosenkranius on Eesti telesaatejuht. Ta on tuntud eelkõige Eesti Televisiooni kokandussaate "Vaata kööki" juhina. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal. 1965. aastal asu ...\nMarten Kuningas on Eesti laulja ja saatejuht. Ta oli "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist, pääsedes finaali 18. oktoobril 2009 toimunud "noormeeste nädala" teises stuudiovoorus ja saavutas saates 3. koha. Ta lõpetas 2009. aastal Tar ...\nAnneli Lahe on eesti teleprodutsent ja saatejuht. Ta lõpetas 1996 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas ajakirjanduse ja suhtekorralduse eriala ning sai bakalaureusekraadi. 1997. aastal õppis täiendõppes eesti filoloogiat Tallinna Ülikoolis. Aastat ...\nLusmägi sai keskhariduse Noarootsi Gümnaasiumis 1999 ja lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii erialal 2003, kursust juhendas Härmo Saarm. 2019. aastal lõpetas ta Tallinna Majanduskooli sotsiaalmeedia erialal.\nTeet Margna on eesti teleajakirjanik ja -produtsent. Ta lõpetas 1990. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja 1990–1993 õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimise eriala. Aastatel 1993–1996 töötas ta EVTV-s, hiljem TV3-s oli "Kuldvillak ...\nTõnis Milling on eesti saate-, peo- ja õhtujuht. Ta on juhtinud telesaadet "Auk seinas", koos Kalev Kruusiga telesaadet "Kalamehejutud" ja osalenud ka telesarjades. Ta on OÜ Peoloog omanik. Lisaks haldab ta Kurtna Sündmuskeskust. Ta on kaitseliit ...\nElo Mõttus-Leppik on eesti teleajakirjanik. Elo Mõttus-Leppik on töötanud telejaamas Kanal 2 alates 1996. aastast, alustades koos kaksikõe Katrin Tibariga tööd telediktorina. Ta on olnud saatejuht ja uudistereporter. 2005. aastal sai tuntuks fraa ...\nRauno Märks on eesti raadiosaatejuht ja DJ. Ta on lõpetanud Tartu Hansa Kooli ja 2014. aastal Eesti Kunstiakadeemia avatud akadeemia bakalaureuseõppe graafilise disaini erialal. Ta on töötanud Tartu Raadios 1993–1997, Uuno Raadios 1997–2005 ja ra ...\nReet Oja on eesti teleajakirjanik ja saatejuht. Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstuse planeerimise erialal. Ta alustas 1978. aastal tööd Eesti Televisioonis ning töötas seal 25 aastat. Oja tegi mit ...\nIngrid Peek on eesti ajakirjanik. Ta juhtis Raadio 2-s aastail 2010–2017 saadet "Hallo, Kosmos!". Aastatel 2010–2011 võis teda kuulda ka Raadio 2 lõunaprogrammis "Siin me oleme" koos Tõnu Pedaruga. Ta on juhtinud ka saadet "Suveraadio" ja lõunapr ...\nPurga õppis Elva Keskkoolis, mille lõpetas 1994. aastal koos Sigrid Tappo, Margus Kiisi ja Piret Simsoniga. Koolis osales ta luuleteatris. Samuti tegeles ta laskesuusatamisega, milles võitis ka Eesti noorte meistrivõistlustel medaleid. Aastatel 1 ...\nTa alustas ajakirjanikukarjääri saadetega Eesti Raadios. Ta oli saatejuht nii Raadio 2-s hommikuprogramm "Et R2 maa", päevasaade "Kahega lõunal" jm kui ka Vikerraadios. Raadiost suundus Reikop Eesti Televisiooni, kus tema tuntumad telesaated on o ...\n1990 lõpetas Tallinna Rahumäe Põhikooli 1993 lõpetas Kopli Kunstikeskkooli. 2006 lõpetas Media Business Schooli programmi "Master in European Audiovisual Management" Hispaanias. 1998 Tartu Ülikooli Avatud Ülikool, ajakirjanduse loengud 1997 lõpet ...\nMonika Tamla on eesti ajakirjanik ja riigiametnik. Ta on olnud kauaaegne Eesti Televisiooni uudistesaate "Aktuaalne kaamera" saatejuht-toimetaja. Tamla on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli majanduseriala ja Eesti diplomaatide kooli. Tamla alusta ...\nAastatel 1984–1986 õppis Viirpalu Kose Muusikakoolis muusikat. Lõpetas Kose Keskkooli, hiljem õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu, mille lõpetas kaugõppes 1996. aastal.\nAastatel 1981–1990 õppis Välba Tori Põhikoolis, 1990–1992 Sindi Keskkoolis. 1994–1998 õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis telerežii erialal. Enne teletööd õppis Anu Välba hotellindust.\nErkki Aas on eesti võistlustantsija. Ta lõpetas 1999. aastal Tartu kommertsgümnaasiumi, aastast 2007 õppinud Tartu Ülikoolis. Aas sai koos partneri Siret Siilakuga EM-il 1998. aastal kümnes tantsus 9. ja standardtantsudes 16. koha ning MM-il 1998 ...\nAveli Asber on eesti rahvatantsujuht ja koreograaf. Ta on lõpetanud Viljandi Kultuurikolledži bakalaureuseõppe tantsuõpetaja erialal. Tal on rahvatantsuspetsialisti kutsekvalifikatsiooni IV tase. Asber on Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambli kunsti ...\nMarika Blossfeldt on eesti tantsija ja koreograaf. Tema vanemad kolisid Lääne-Saksamaale, kui Marika oli 1.5-aastane. Ta kasvas üles Düsseldorfi lähedal. Ta õppis aasta aega Rootsis Boråsi Tekstiiliinstituudis disaini, aastatel 1978–1984 Berliini ...\nMaria Fessai-Olennikov on eesti võistlustantsija. Täiskasvanute seas saanud kümne tantsu MM-il 2005. aastal 14. koha ja 2007. aastal 20. koha ning kümne tantsu EM-il 2003. aastal 14. koha ja 2007. aastal 16. koha. Maria on 167 cm pikk ja kaalub 5 ...


Vooremaa Liikumisrühmad pingutavad, et suurele peole saada\nLiikumisrühmad pingutavad, et suurele peole saada\nAdavere põhikooli võimlasse kogunesid esimesele eelproovile-ülevaatusele XIX üldtantsupeole “Puudutus” pürgivad neidude ja naiste liikumisrühmad Jõgevamaalt. Liigijuht Kersti Kull kiitis rühmade tõsist töötahet ja püüdlikkust kavade õppimisel.\nEelproovil osalesid neiduderühmadest Adavere põhikooli võimlejad Terje Õunapuu, Jõgeva muusikakooli võimlemisrühmad “Föönix” ja “Monte” Marika Järveti ja Lustivere põhikooli “Suured võimlejad” Karin Uusküla juhtimisel. Naisrühmadest tulid Adaverre Esku naisrühm Kaja Kivi, Lustivere külaseltsi naisvõimlejad Karin Uusküla ja Sadala naisrühm “Tantsulust” Valve Raide juhendamisel.\n“Hea on tõdeda, et liikumisrühmi, kes suvisele suurpeole minna soovivad, tegutseb meie maakonna erinevates piirkondades,” ütles XXVI üldlaulupeo ja XIX üldtantsupeo Jõgevamaa kuraator Pille Tutt.\n“Võimlejad on alati tantsupidusid ilmestanud. Kujutan ette, kui võimas saab olema kava “Must ja valge”, kui kogu väljak on täis musti tiibu. Võimsale “Mustale ja valgele” on vastukaaluks õrn kava “Arm ja õnn”,” rääkis tantsu- ja võimlemispedagoog Marika Järvet, kelle juhendamisel kandideerib Jõgeva muusikakoolist peole kaks võimlemisrühma.\nKoos esitavad tantsijad ja võimlejad tantsu “Puudutuse aeg”, mille muusika pärineb Cätlin Mägi heliteosest “Valss vanaemale”, koreograaf on Maido Saar.\n“Nagu võimlejate üldjuht Kersti Kull seminaril ütles, on võimlejate ja tantsijate liikumiskeel küllaltki erinev. Võimlejad valdavad vahendit väga hästi, aga näiteks voorvalss on neile paras hiina mõistatus. Muusikakooli võimlejatele ei ole eesti tants võõras, aga meie nägime päris suurt vaeva vahenditööga. Seda on vaja veelgi ühtlustada, sest ülevaatusel oli just vahendi kasutamine veidi ebaühtlane. Eks oma osa selles oli ülevaatusel ka lavanärvis,” rääkis Marika Järvet.\n“Kavades on parajaid “pähkleid”, millest jagusaamiseks on rühmad ja juhendajad väga tublit tööd teinud. Aprillikuu vältel peaks tulema ka lõplik selgus, kes liikumisrühmadest esineb suurel tantsupeol Tallinnas,”ütles liigijuht Kersti Kull, kes aastal 2000 võitis rühmvõimlemise maailmameistrivõistlustel hõbemedali.


Kuidas tõlgendada Garnteri MQ 2016 videokonverentsi ruudustiku? - IZALLCOM\nHome » Blogi ja Uudised » trendid » Kuidas tõlgendada Garnteri MQ 2016 videokonverentsi ruudustiku?\nvideokonverents Garnter 2016\nIga-aastaselt avaldab Gartner arvamuse videokonverentsilahenduste tootjate kohta ning rivistab nad ruudustikku – liidriteks, visionäärideks, nishimängijateks ja uuteks tulijateks.\nRaportis hinnatakse tootjate täislahendusi, mis sisaldavad koosolekuruumi sobivaid videokonverentsiseadmeid, servereid ning kasutaja seadmes toimivat tarkvara. Täiendavalt võetakse arvesse tootjate võimekust olla atraktiivne ning nende turuosa.\nRaport on koostatud vaatega Põhja-Ameerika turule. Peab arvestama, et USA ja Euroopa, sealhulgas Eesti, on täiesti erinevad. Erinevused väljenduvad firmade suuruses ja edumeelsuses kasutada pilveteenuseid.\nEestifirmad eelistavad pilveteenust, mis tähendab, et tuleks vaadata tootjaid koosolekuruumidesse mõeldud seadmete osas. Kõige muu eest kannab hoolt pilveteenuse pakkuja.\nMitmendat aastat hoiavad liidripositsiooni: Cisco, Polycom ja Vidyo. Kolmikul on täiesti erinev strateegia ja klientide sihtrühm. Liidripositsioon tähendab, et nende tooted meelivad klientidele ja klientide juurdekasv jätkub.\nCisco valmistab igasuguseid seadmeid, mida saab liita Internetiga ning eesmärgiks on pakkuda kliendile kõiki võrguga ühendatavaid asju, sealhulgas videokonverentsi. Ta on kliendile partneriks, kellelt saab kõik lahendused.\nCisco pakkub kolme toodet SX10 (väike), SX20 (keskmine) ja SX80 (suur). Kõigil seadmetel on ühesugune kasutajaliides, kaugjuhtimispult, puutetundlikjuhtpaneel. Seadmetel on lihtne ja arusaadav kasutusliides, kuid erinevad teineteisest kaamera ja mikrofonide võimekuse poolest. SX10 töötab ühe ning SX20 ja SX80 mitme ekraaniga. Arvutiekraani saab jagada kasutades HDMI kaablit või arvutivõrku. Võimalus juhtida seadet mobiiltelefoniga. Automaat ja isejuhtivat kaamerat pakutakse ainult suurele seadmele. Puudub Skype for Business tugi.\nPolycom toodab konverentsilahendusi ning teeb tihedat koostööd Microsoftiga. Koostöös Microsoftiga on keskendunud Skype for Business ja videokonverentsi võimaluste ühendamisele. Võtmesõnaks on ülihead tooted Skype for Business jaoks.\nPolycomil on pakkuda kolm seadet Debut (väike), Group 310 (väike-keskmine-suur) ning Group 500 (keskmine-suur). Seadmed erinevad kaamera ja mikrofonide võimekuse poolest. Väikese seadme saab täiustada suureks seadmeks. Kasutajaliides, juhtimispult ja puutetundlikjuhtpaneel on üheselt arusaadavad kõigile. Group seadmetele saab lisada automaat ja isejuhtiva kaamera ning liita Skype for Business lahendusega, mis võimaldab osaleda Skype for Business koosolekutel korraliku heli ja pildiga. Puudub võimalus juhtida mobiiliga seadet.\nVidyo on kahe vanuri kõrval uustulija, kuid väga kindlakäeliselt kasvatanud turuosa tänu uudsele arhitektuurile, mis võimaldab pakkuda soodsalt varem ülikalliks peetud lahendusi. Võtmesõnaks on väga hea videopildikvaliteet.\nVidyo pakub kahte erinevat seadet HD40 (väike-keskmine) ja HD230 (keskmine-suur). Erinevused on kaamera võimekuses ja ekraanide arvus. Kõikidel seadmetel on väga lihtne kasutajaliides ning need saab liita Google/Office365 kalendriga ning alustada videokõnet kalendrikutsest. Keskmine-suur seade sisaldab Ultra HD võimekust, kus ühele ekraanile tuuakse 4 Full HD kvaliteedis osalejat ning on võimalust suunata osalejad samaaegselt mitmele ekraanile. Puudub Skype for Business ja mobiiltelefoniga juhtimise tugi.\nOma paika hoidvad tootjad.\nAvaya (Radvision) ja ZTE on olnud turul aastaid, kuid nende esmane toode ei ole olnud videokonverents.\nAvaya pakub Radvisioni poolt loodud seadme uusimat põlvkonda, mis on oma lihtsuse ja universaalsuse poolest teistest erinev. Pakutakse kahte seadet – xt4300 (väike-keskmine) ja xt7000 (keskmine-suur). Eripäraks on oskus suhelda nii Cisco kui ka Polycom seadmetega nende omas keeles, samal ajal kui Cisco ja Polycomi seadmed peavad kasutama omavahel lihtsustatud meetodeid. Lihtsalt arusaadav kasutajaliides ja kaugjuhtimispult. Puudub puutetundlikjuhtpaneel, Skype for Business ühilduvus ja mobiiltelefoniga juhtimine.\nTeised ruudustikus olijad\nEi hakka pikemalt peatuma marginaalse turuosaga tootjatel, kelleks on Huawei, Lifesize, Starleaf, ZTE. ZTE ja Huawei proovivad turuosa saavutada soodsa hinnaga, kuid tooted kipuvad olema põlvkondi vanemad ning neis puudub kasutajate poolt oodatud uudsus ja lihtsus. Lifesize ja Starleaf liigitaks pigem pilveteenuse pakkujateks, kelle seadmed on mõeldud nende pilveteenuse kasutamiseks.\n10. aug. 2016 by Tarmo Kaljumäe in trendid, üldine, videokonverents\nTagged with: avaya, cisco, gartner, polycom, videokonverents, vidyo


Ipomoea üheaastased lilled - istutamine ja hooldamine avamaal, foto - Kaktus\nHommikune hiilgus: istutamine, hooldamine ja paljundamine nii avamaal kui pottides\nHommikune hiilgus on rikkaliku lehestiku ja suurepärase õitsemisega dekoratiivne ronitaim. See kuulub Bindweedi perekonda ja on pärit kuumadest Lõuna- ja Kesk-Ameerika riikidest. Kokku on ühe- ja mitmeaastaseid õistaimi umbes 450 liiki. Kogu maailmas on nad laialt levinud ja tuntud mitmesuguste nimede all: hommikune hiilgus, sinine sinivetikas või hommikune hiilgus.\nNimi "Ipomoea" pärineb kreeka sõnadest "ips" ja "homoios", mis tähendab "ussitaolist", mida seletatakse juurestiku ja varre struktuuriga.\nIndiaanlased kasutasid selle seemneid hallutsinogeensete ravimite valmistamiseks. Tänapäeval kasutatakse meditsiinis teatud tüüpi seemneid nende meditsiiniliste, parasiidivastaste, antihistamiinikumide või lahtistavate omaduste tõttu. Mõnedel ravimitel on ka hallutsinogeenne ja toksiline toime, nii et need võivad allaneelamisel olla ohtlikud. Kasvav hommikune hiilgus on praegu mõnes Austraalia piirkonnas keelatud, kuna taim muutub soodsates tingimustes liiga agressiivseks..\nHommikune hiilgus: istutamine ja hooldamine\nVarre kõrgus ulatub hõlpsalt 3–6 meetrini, ümbritsedes olemasolevat tuge. Vars on kaetud arvukate südamekujuliste õrna rohelise värvi lehtedega. Õitsemine algab juunist novembrini kaunite lehtrikujuliste lilledega erinevates toonides sinisest, valgest, punasest ja nende kombinatsioonidest. On tähelepanuväärne, et lilled avanevad varahommikul ja sulguvad õhtul..\nIpomoea saab kasvatada õues, verandadel ja rõdudel riputatavates kastides või pottides. Taim on võimeline suuri alasid kiiresti arendama, seetõttu kasutatakse seda peamiselt trellise, vaatetornide, piirdeaedade, rõdude, aknaraamide, puutüvede või isegi kamuflaažiga hoonete kaunistamiseks. Saab kaunistada rippuvaid potte, kui neid ilma toeta kasvatada.\nIstutus- ja kasvutingimused\nHommikune hiilgus eelistab rikkalikku, värsket, lahtist ja hästi kuivendatud mulda (vältige liiga kuiva mulda!). Pottides kasvatamisel on eelistatav kasutada toitainerikkamat substraati, kuna see areneb kiiresti ja vajab pidevat toitmist. Maandumisel on kõige parem valida soe ja hästi valgustatud ala. Taime lehed ja varred ei talu temperatuuri alla -5 ° C, seetõttu kasvatatakse hommikuseid hiilgusi tavaliselt üheaastastena. Külvamine ja istutamine toimub soojas pinnases aprilli lõpust juuni alguseni.\nIstikute kasvatamine ja seemnete istutamine avamaal\nIpomoea võib kasvatada seemikuna või külvata otse maasse.\n1. Seemnete istutamiseks:\nMärtsis või aprillis valmistage pinnas püsival temperatuuril vähemalt 18 ° C, vabastades seda hästi, eemaldades kivid, tükid ja kõik umbrohud.\nKui muld on vilets või piisavalt kompaktne, lisage sõnnikut ja komposti sisaldav orgaaniline väetis.\nValmistage ette istutusauk ja asetage seeme sinna.\nKatke mullaga, tampige kergelt ja kastke kastekannuga, jälgides, et pinnas ei laguneks.\nOptimaalne istutuskaugus on iga taime vahel 30 cm.\nÕitsemine algab 2 või 3 kuu pärast.\n2. Istikute kasvatamine\nEnne seemnete külvamist peate need ette valmistama, leotades neid eelmisel päeval vees, mis pehmendab kõva terakest ja soodustab kiiret idanemist.\nValmistage seemikute jaoks kast või kassetid, täitke need viljaka pinnasega, mis koosneb osast liivast, osast turbast ja huumusest.\nTehke 10-15 cm kaugusel üksteisest väikesed augud.\nPange igasse auku 1 või 2 seemet.\nKatke mullaga, tampige kergelt ja kastke vett ilma seemneid üle ujutamata.\nHoidke seemikud soojas ja ventileerige perioodiliselt, et keskkond ei muutuks liiga niiskeks.\nMaandumine avamaal toimub mais või juunis.\nHommikune hiilgus: kasvab aias seemnest\nMilline taim aitab teil muuta oma aia vaatetorn hubasemaks ja ilusamaks? Või maskeerida räbal lauda seinu? Või peita silmade eest kaua värvimata rõdupiirded? Muidugi peaks see olema viinapuu. Ja see on parem, kui see õitseb ilusate lilledega. Ja nii, et temast oli lihtne hoolitseda.\nKõiki neid nõudeid täidab taim eksootilise ja delikaatse nimega "hommikune hiilgus".\nKuidas hommikuse hiilguse seemikuid kasvatada ja aeda õigeks ajaks istutada?\nMillal ja kuidas õues hommikueine seemneid külvata?\nKuidas valida viinamarjade jaoks parim koht oma saidil?\nKuidas hoolitseda taime eest hooaja jooksul?\nLugege meie artiklit ja saate teada kõik, mida vajate Ipomoea kohta.\nIstutamine: kortsutatud seemnete külvamine seemikute jaoks märtsis-aprillis, millele järgneb seemikute istutamine maapinnale juuni alguses. Saate seemneid otse maasse külvata mais.\nÕitseb: juulist oktoobrini.\nPinnas: lõtv, toitev, lupjav, mitte liiga viljakas.\nKastmine: regulaarne, kuid mõõdukas.\nPealmine kaste: kaks korda kuus kaktuste või õistaimede mineraalväetiste lahustega.\nSee Jaapani Basho poolt valmistatud haiku on pühendatud taimele Ipomoea ehk farbiit. Ipomoea (lat. Ipomoea) on õistaimede perekond, kõige arvukam Bindweed perekonnast, arvuliselt üle viiesaja liigi. Selle esindajaid leidub maailma troopilistes ja subtroopilistes piirkondades ning need on üheaastased ja üheaastased taimed - põõsad, puud ja viinapuud. Perekonna hommikuse hiilguse taimede hulgas on ka toidukultuure - bataat ja vesispinat. Nimi "hommikune hiilgus" pärineb kahest kreeka sõnast: "ips" - uss ja "homoios" - sarnased, see tähendab "ussitaolised", ja see määratlus viitab perekonna Ipomoea mitmeaastaste taimede risoomile.\nLillekasvatuses kasutatakse selle perekonna viinapuid, mille õied avanevad hommikul enne kõiki teisi lilli, mille jaoks hommikust hiilgust nimetatakse "hommikuse koidiku lilleks". Raske on ette kujutada, et põllukultuuride põllumeeste õudusunenägu on luksusliku hommikuse hiilguse lähisugulane, selline dekoratiivtaim, mis on lillekasvatajate ja aednike seas nõutud..\nHommikuu lill - kirjeldus\nMeie aedades kasvav hommikune hiilguse taim on aia hommikune hiilgus, liaan, ulatudes mõnikord viie meetrini. Varred on tihedalt lehed, südamekujulised. Suured lõhnavad lilled pikkadel vartel, mis katavad rohkesti varred, avanevad varahommikul ja pöörduvad päikese poole, kuni nad keskpäeval sulguvad, ehkki pilvisel päeval sulguvad nad alles õhtul. Ipomoea lilled, lihtsad või kahekordsed, sarnanevad grammofonitrummiga, nende värvid on igale maitsele: valge, punane, roosa, sinine.\nHommikune hiilgus õitseb suve algusest kuni külmadeni. Mitmeaastased troopilistes laiuskraadides kasvatatakse meie aedades hommikust hiilgust igal aastal.\nHommikune hiilgus paljunevad seemnetega, mis püsivad elujõulised kolm kuni neli aastat pärast saagikoristust. Ipomoea seemned külvatakse substraadile mai keskel, kuid need on esialgu armistunud (rikuvad kesta terviklikkust) või leotatakse neid lihtsalt paisumiseks päeva jooksul 25–30 ºC vees. Kui seemned ei paisu, tuleb nende kest nõelaga augustada ja uuesti leotada.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata mulla koostisele ja just seal tekivad raskused, kuna iga liik vajab konkreetset substraati. Aafrika päritolu liigid eelistavad mahlakatele taimedele mulda, millele on lisatud peent paisutatud savi, selline muld ameerika sortide puhul ei toimi ja peate nende jaoks segu valmistama kahest lehehuumuse osast, lisades sellele ühe osa turbast, vermikuliiti, koksikiu ja pool osa peenetest paisutatud savidest..\nSeemned istutatakse substraadiga väikestesse tassidesse, mõlemas kaks kuni neli ja kasvuhoone valmistamiseks kaetakse klaas või kile. Kastke mulda vastavalt vajadusele, tuulutage, eemaldage kondensaat, jälgige 18-20-kraadist temperatuurirežiimi ja seemikud ilmuvad 10-12 päeva pärast.\nKui seemikud kasvavad kuni 15 cm kõrguseks, seotakse võrse aluse külge nöör, mille teine ots tõmmatakse üles ja kinnitatakse: kasvav vööt ronib mööda seda juhendit. Seemnete kasvades tuleb see üks või kaks korda ümberlaadimisega viia suurde konteinerisse, et mitte juuri kahjustada ega paljastada. Kui soovite rohkem külgvõrseid, peate seemikud näppima.\nKasvanud Ipomoea seemikute istutamine avamaal toimub mai lõpus või juuni alguses. Sel ajal on muld juba soojenenud ja te ei saa karta öökülmi, mis võib noore liana hävitada.\nKuidas istutada hommikune hiilgus\nNoored võrsed siirdatakse ümberlaadimisega üksteisest 20 cm kaugusel ja neile paigaldatakse kohe tugi: see võib olla okste võre või venitatud õngenöör.\nSaate külvata seemneid otse avatud maasse, minnes seemikute perioodist mööda. Nad teevad seda mai lõpus pärast külmakraade, valides istutamiseks päikselise ja rahuliku ala. Hommikune hiilgus eelistab kergelt happelist mulda ja vajab head kuivendamist. Ükskõik, millise istutusmeetodi valite, olge ettevaatlik, sest hommikune hiilgus on väga mürgine. Sellepärast kasvatatakse seda õues..\nHommikuse hiilguse eest on lihtne hoolitseda: vett regulaarselt, kuid mõõdukalt, nii et juurtes ei tekiks vee seiskumist: maist augustini - ilma maa kuivamist ootamata ja septembrist - pärast pinnase kuivamist.\nVäetage aktiivse kasvu perioodil iga 2-3 nädala järel väetisega dekoratiivsetele õistaimedele või kaktustele. Liigne väetiste, eriti lämmastikku sisaldavate väetiste sisaldus võib küll põhjustada lehestiku intensiivset moodustumist, kuid samal ajal hommikune hiilgus ei õitse, seetõttu on oluline toitmisel seda meedet jälgida. Väetise kontsentratsioon peaks olema sama kui toataimede puhul.\nAeg-ajalt vajab hommikune hiilgus pügamist: peate eemaldama kahjustatud või haige väljanägemisega võrsed, viinapuud on kõige parem pügata septembris, viies taime enne uinuvat perioodi korda. Kevadel tehakse põõsa peenestamiseks pügamine, jättes kummaski mitte rohkem kui kolm varre. Mõnikord on kasvuperioodil vaja hommikune hiilgus hõreneda.\nIpomoea paljundamine pistikute abil\nMõnda tüüpi hommikust hiilgust paljundatakse vegetatiivselt, pistikute abil. Näiteks maguskartul Ipomoea. Lõigatud võrsetest lõigatakse kahe sisestusega 15-20 cm pikkused pistikud ja alumine lõige peaks kulgema sõlme all 45º 15 mm nurga all. Pärast lehtede eemaldamist põhjast pannakse pistikud vette.\nJuured ilmuvad väga kiiresti, 3–5 päeva pärast, ja võrsed saab kohe mulda siirdada ning kasvatada temperatuuril 20–25 ºC. Täielik juurdumine maapinnas toimub nädala jooksul. Pistikute juurdumisaeg: märts-aprill - roheliste pistikute juurdumine, suvel - nii roheliste kui ka poolvärskendatud pistikute juurdumine.\nHommikuse hiilguse haiguste hulgas on seenhaigused (valge rooste, antraknoos, erinevat tüüpi mädanik - juur, vars, must, pehme), viirushaigused (umbes kakskümmend erinevat viirust) ja füsioloogiline haigus - valge turse.\nSeenehaigustega nakatub taim tavaliselt pinnase kaudu, eriti kroonilise vesivooluga. Mõningaid seenhaigusi saab ravida mädanenud alade eemaldamise ja hommikuse hiilguse töötlemisega fungitsiidiga, kuid selliseid vaevusi nagu pehme, juure- ja tüvemädanik ei ravi, seetõttu tuleb nendega nakatunud isendid hävitada.\nSamuti pole viirushaigused ravitavad: kahjustatud taimi tuleb põletada, et mitte nakatada terveid.\nValge ödeem ei ole nakkushaigus, lisaks kannatavad selle all ainult kasvuhoones või korteris kasvatatud taimed. See ilmneb liiga kõrge kastmise korral kõrge õhuniiskuse ja liiga madala temperatuuri korral ning see väljendub villide ja koonuste ilmumisena lehtedel, mis muutuvad järk-järgult roheliseks ja kollakaks pruuniks. Varsti muutuvad lehed kollaseks ja kukuvad maha. Proovige järgida hommikuse hiilguse kasvatamise agrotehnilisi reegleid ja seda probleemi lihtsalt ei teki.\nKahjuritest on hommikuse hiilguse peamised vaenlased lehetäid ja ämbliku lestad. Lehetäidest saate vabaneda, kui töötlete taime seebiveega ja ämblik-lesta kardab külma veega pritsimist, kuid need meetodid toimivad, kui leiate kutsumata külalised kohe. Kui nad on harjunud ja asunud elama, tuleb nii lehetäide kui ka ämblike lestade vastu võidelda süsteemse insektitsiidiga nagu Akarin, Karbofos, Fitoverma või Actellik.\nKuidas koguda hommikuse hiilguse seemneid\nMillal koguda hommikusöögi seemneid\nEksperdid soovitavad koguda seemneid teisest ja kolmandast pungast. Kui lilled närtsivad ja nende kohale moodustub pruun kast, laske sel kuivada ja pisut lahti. See juhtub umbes kuu pärast. Valage karbist saadud seemned paberkotti ja kirjutage sordi nimi sellele. Nagu juba mainitud, püsivad hommikuse hiilguse seemned idanevana kolm kuni neli aastat..\nIpomoea kasvatatakse meie laiuskraadidel üheaastasena, nii et sügisel, kui lehed tuhmuvad ja maha kukuvad, saate hommikuse hiilguse varred ära lõigata, risoomi eemaldamisega maa üles kaevata. Järgmisel kevadel külvate seemned ja teil on uus hommikune hiilgus.\nVõi võib juhtuda, et te ei pea seemneid külvama, kuna hommikune hiilgus paljuneb isekülviga hästi ja kui küpsetest rullidest seemned ärkasid üles kohas, kus see sel aastal kasvas, siis on tõenäoline, et järgmisel aastal hakkavad nad selles kohas kasvama hommikuse hiilguse noored võrsed.\nRohkem kui 500 hommikusöögiliigist kasvatatakse kultuuris vaid 25. Kirjeldame lühidalt neist kõige populaarsemat..\nTa on pärit Aasiast ja Austraaliast, tema võrsed kasvavad kuni 5 m pikkuseks. Need on nii tihedalt sinised lilled kaetud, et hommikune hiilgus näeb välja nagu päris vaip. Lobedad lehed, peopesakujulised, nikerdatud.\nAastane liana, mille pubesentsne vars ulatub 8 meetrini. Lehed on karvased, ovaalsed või lantselaatsed, vastasküljed. Üksikud punased, tumelillad, lillad, sinised, valged või roosad gramofoonililled pikkusega kuni 7 cm. On sordid, millel on mitmekesine ja isegi kahekordne lill. Ameerika troopilist vööd peetakse lilla hommikuse hiilguse kodumaaks. Sordid: meritäht, Scarlett O'Hara, öö, Giselle.\nIpomoea null (Ipomoea null, Ipomoea Іmperialis)\nVõi jaapani keeles on asagao (hommikune nägu) tugevalt hargnenud aastane kuni 3 m pikkune liana. Lehed on suured, laialt ovaalsed, vastaskülgedel, pikalehelised, värvus tumeroheline. Punase, kahvatu või tumesinise, roosa või lilla värvusega lehtrikujulised lilled, läbimõõduga kuni 10 cm.Ma hommikune hiilgus õitseb suve keskpaigast oktoobrini. Sordid: pooltopelt Pikoti, sinise või punase valge servaga, hübriidserenaad - tumepunase või lillaka topelt gofreeritud lilled, läbimõõduga 8 cm.\nIpomoea trikoloor (Ipomoea trikoloor)\nVõi punasinine hommikune hiilgus (Ipomoea rubro-caerulea) - levinud Ameerika troopikas. Mitmeaastane, mida kasvatamisel kasutatakse üheaastase taimena. Varre pikkus ulatub 4–5 m., Lehed on suured, vastassuunalised, sarvelised, varrukad, kortsus, petioles pikad. Lehtrikujulised lilled, läbimõõduga 8–10 cm, kogutakse 3–4-osalistesse kimpudesse: valge toruga helesinised, kuid tuhmudes muutuvad nad roosakaslillaks. Täna hommikune hiilgus õitseb juuni algusest kuni esimese külmadeni..\nMõned sordid sisaldavad psühhotroopseid aineid, mida kasutatakse meditsiinis. Lillekasvatuses populaarsed sordid: roosa komm, sinine täht, taevasinine, lendav taldrik.\nIpomoea luuderohi (Ipomoea hederacea)\nAastane liana Ameerika troopikast. Hargnev vars ulatub 2–3 meetri pikkuseks, lehed on suured, sarvelised, kolmeharulised, sarnased luuderohi lehtedega. Lehterkujulised umbes 5 cm läbimõõduga lilled on tavaliselt taevasinised, mõnikord ka valge äärega, kuid on ka punaseid, Burgundialisi, roosasid. Neid kogutakse kaks või kolm pikka käppa. Õitsevad juulist sügise keskpaigani. Rohelisi kommi sordi, millel on kirevad valge-rohelised lehed, kasvatatakse isegi ampeloosse taimena.\nKuu õitsemise hommikune hiilgus (Ipomoea noctiflora)\nSamuti troopilisest Ameerikast. Varre pikkus on kuni 3 m, võrsed kuni 6 m, suured südamekujulised lehed, lõhnavad valged õied on samuti suured - kuni 10 cm, avanevad öösel ja sulguvad esimeste päikesekiirtega ning need, kes pole seda kuuse õitsemise farbiidi müsteeriumiga tuttavad, küsivad, miks nende hommikune hiilgus ei õitse. Kuid pilves päeval sulguvad lilled ainult õhtul ja saate hinnata nende hämmastavat õrna ilu. See hommikune hiilgus õitseb juulist augustini oktoobrini.\nNeed on hommikused hiilgusaiad nikerdatud lehestiku ja väikeste torukujuliste õitega. Kultuuris populaarseimatest: quamoclit pennata (Quamoclit pennata), Tapmise quamoclite või kardinal liana (Quamoclit x sloteri), tuline punane quamoclite (Quamoclit coccinea) ja lobed quamoclite (Quamoclit lobata).\nLisaks kirjeldatud liikidele ja nende sortidele on kultuuris veidi vähem levinud sellised hommikused hiilguse tüübid nagu brasiilia, sõrm, maur, lobed ja teised..\nHommikuse hiilguse tohutud ja eredad lilled on alati pilkupüüdvad ja sobivad suurepäraseks kaunistuseks mis tahes vertikaalsetele pindadele - aiad, seinad, lehtlad või dekoratiivkaared. Aastase hommikuse hiilguse istutamine ja selle eest tervikuna hoolitsemine pole keeruline protsess, ehkki ka oma peensustega, mille järgimine suurendab seemnete idanemist ja pikendab õitsemisperioodi.\nHommikuse hiilguse suured lilled on kuju poolest sarnased gramofoniga, värvitud erinevates värvides - valgest tumelillani. Väga sageli on lilled kaunistatud kontrastsete löökidega.\nIpomoea on Bindweedide perekonna üks laialdasemaid perekondi, kus on umbes 300-500 liiki ja veelgi rohkem sorte. Nende taimede looduslik elupaik on troopilised ja subtroopilised tsoonid, viitamata konkreetsetele riikidele ja mandritele. Perekonda Ipomoea eristatakse väga paljude vormide poolest - seal on ühe- ja mitmeaastaseid taimi, viinapuid, rohtu, põõsaid, liaane ja isegi puid. Kesk-Venemaal kasvatatakse hommikuseid hiilgusi eranditult üheaastaste taimedena..\nSee on huvitav! Bataat ja vesispinat on ka selle perekonna ootamatud esindajad..\nKultuuriaianduses kasutatakse tavaliselt hommikuse hiilguse aiasorte, mille viinapuud võivad ulatuda 5–8 meetrini. Varred on tihedalt kaetud kenade roheliste lehtedega, südamekujulised. Ka gramofoniga sarnased suured lilled kasvavad rikkalikult. Need võivad olla tavalised või froteerõngad ning värvid varieeruvad klassist ja võivad olla kindlad või mitmevärvilised..\nIpomoea lilled avanevad varahommikul, mille jaoks taim sai nime "hommikuse koidiku lill". Seejärel sulguvad nad pärast päikest keskpäeval ja sügisel võivad nad olla õhtuni avatud. Lillede läbimõõt võib ulatuda 15 cm-ni.\nIpomoea kasvatatakse ainult avamaal, kuna see on mürgine ja võtab palju ruumi. Aastase hommikuse hiilguse istutamine, aga ka selle eest hoolitsemine on üsna lihtne - see juurdub ja kasvab kiiresti, kaunistades aia ja andes sellele elegantse ilme.\nHoolimata asjaolust, et hommikune hiilgus ei vaja hoolitsust, võib õiges kohas istutamine ja regulaarne hooldus taime dekoratiivset efekti märkimisväärselt suurendada ja õitsemisperioodi pikendada..\nHommikuse hiilguse kasvatamiseks on kõige parem happeline, lahtine muld. See taim eelistab hästi valgustatud, sooje alasid, mis on kaitstud külma tuule ja tuuletõmbuse eest. Parim koht on aia lõuna-, edela- või läänekülg. See kasvab ka varjus ja põhjaküljel, kuid samal ajal sirutab vars tugevalt ja õitsemine on nõrk või puudub üldse.\nHommikune hiilgus pole külmakindel taim ega talu külma ning mõned liigid surevad, kui temperatuur langeb +10 kraadini. Siirdamised ei talu hästi ja haigestuvad pärast neid pikka aega, üsna sageli ei pruugi see uues kohas üldse juurduda.\nHommikuse hiilguse tihnikute kastmine peaks olema külluslik, kuid mitte ülemäärane - taim ei suuda seisvat vett seista ja sureb kergesti. Kui põhjavesi on kasvukoha lähedal, on vaja tagada piisav drenaažikiht, et kaitsta hommikuse hiilguse juurestikku märjaks saamise eest.\nIpomoea reageerib piisava koguse niiskusele kiire kasvu ja rikkaliku õitsemisega. Aeg-ajalt tuleb taime ümbritsevat mulda kobestada - see tagab õhu ligipääsu juurtele ja vähendab seisva vee võimalust.\nKui muld kuivab, hakkab lehestik närbuma, lilled kukuvad maha ja uued pungad ei avane. Küpsed ja terved taimed on üsnagi võimelised üle elama mitu nädalat põuda. Kui sellega kaasnevad tugevad tuuled ja kuum ilm, võib hommikune hiilgus aga surra.\nKuumal suvel, maist augusti lõpuni, on parem joota hommikuse hiilguse tihnikuid, ootamata maa kuivamist. Alates septembrist, kui soojus väheneb, on kõige parem lasta mullal enne uuesti kastmist välja kuivada. Optimaalseim niisutusrežiim on puistamine, see ei lase liigsel niiskusel koguneda juurtele, tagades samas piisava mulla niiskuse.\nAlates hetkest, kui seemikud püsivasse kohta istutatakse, peab see pakkuma tuge, millele taim ronib. Selleks võib olla tara, lehtla sein või spetsiaalselt venitatud õngenöör, taimede võrk..\nIpomoea tuleb aeg-ajalt uurida ja kuivatatud lehed ning katkised või haige väljanägemisega võrsed eemaldada. Kui pärast õitsemist ei ole vaja seemneid koguda, võite närtsinud lilled näppida. Liiga paksenenud istikuid saab harvendada, et leevendada tugikoormust ja anda taimele rohkem ruumi.\nTihnikute tiheduse suurendamiseks näpistatakse hommikuse hiilguse idusid regulaarselt - vähemalt kaks korda kuus. See suurendab taime elujõudu ja stimuleerib külgmiste võrsete kasvu, mis annavad kogu istutamisele hiilguse..\nIpomoea ei sea hoolitsusele muid nõudeid, seetõttu aednikud seda armastavad. Tõepoolest, minimaalse aja ja vaevaga investeerides saate kiiresti hankida uhke rohelise vaiba, mis on kaunistatud suurte ja säravate lilledega ja mis varjab vana tara või kaunistavad vaatetorni..\nNagu teised taimed, nõuab ka hommikune hiilgus aktiivse kasvu ja õitsemise perioodil täiendavat söötmist. Väetisi tuleb valida hoolikalt, sest iga toimeaine annab oma tulemuse:\nlämmastik stimuleerib rohelise massi kasvu - neid kasutatakse nii juurte kui ka lehestikuna (lehtede pihustuspudeli kaudu);\nfosfor - suurendab õitsemist, annab sellele suurepärase dekoratiivse efekti. Need tuuakse enne istutamist ja kogu õitsemise ajal iga põõsa alla;\nkombineeritud mineraalväetised sisaldavad optimaalset segu vajalikest mikroelementidest õiges annuses.\nIpomoea reageerib viljastamisele lopsaka õitsemise ja rikkaliku rohelusega, suurema vastupidavuse ilmastiku muutustele ja võimalikele kahjuritele. Toitainete imendumise kiirendamiseks juurte poolt on parem sisestada need juurtele.\nTähtis! Pealiskihi pealekandmisel on väga oluline täpselt jälgida soovitatavaid annuseid, kuna hommikune hiilgus ei reageeri hästi mulla liigsetele toitainetele.\nHommikuse hiilguse paljundamise peamine meetod on seeme. Lisaks võib selle tinglikult jagada kolme rühma:\nSeemneid eristab hea idanemine, neid saab istutada ilma eelneva ettevalmistamiseta. Kuid see võib märkimisväärselt vähendada hommikuse hiilguseemnete idanemisaega, seetõttu on enne nende maasse istutamist soovitatav seemneid leotada päevas soojas vees (25–30 kraadi). Selle aja jooksul nad paisuvad ja välimine kest praguneb. See võimaldab võrsetel kiiremini kasvama hakata..\nTähtis! Kui seemned pole päeva jooksul paisunud, tuleb neid kobestada - kahjustada koort (torgata nõelaga läbi, viilida küüneviiliga jne) ja seejärel uuesti leotada.\nSeemnete külvamine avamaal toimub pärast seda, kui maapind on hästi soojenenud - umbes mai lõpus või juuni alguses. Otsene istutamine sobib lõunapoolsematesse piirkondadesse, kuna keskmises rajas ja põhjaosas ei ole seemnetel idanemiseks aega või koorub liiga hilja ega ole aega õitsemiseks meeldida.\nValmistatud pinnasesse tehakse väikeseid šahti, hoides nende vahel 20 cm kaugusel.\nIgasse auku viiakse osa orgaanilisi väetisi - tuhk või sõnnik;\nkülvialust joota rikkalikult. Selles etapis on kõige parem kasutada sooja, asustatud vett..\nPärast esimeste võrsete ilmumist kinnitatakse nende lähedale tugi. Kui seemned külvati aia lähedusse, siis pole lisatoetust vaja - idud jõuavad väga kiiresti sinna ja hakkavad üles ronima. Põõsaste paremaks hargnemiseks võib neid mitu korda kuus näppida..\nHommikuse hiilguse kasvatamiseks seemikute kaudu läbivad seemned sama ettevalmistuse nagu enne otsest külvamist. Pärast seda asetatakse paisunud seemned seemikute kasti või eraldi pottidesse. Viimane võimalus on eelistatavam, kuna hommikune hiilgus ei talu siirdamist ja istutades selle tavalisest karbist, saate juuri kahjustada ja kogu taime hävitada.\nSoovitus: seemikute seemneid saab külvata märtsi lõpus, siis saab seemikud püsiasukohta siirdada mai alguses ja õitsema varem.\nSeemned istutatakse ettevalmistatud ja väetatud pinnasesse mitte rohkem kui 3-5 cm sügavusele.Sel juhul on parem ka külvata ühes potis 2-3 tera. Pärast külvamist on potid hästi joota. Pottide põhjas peavad olema drenaažiavad ja kastides drenaažikiht, mis hoiab ära vee stagnatsiooni.\nOptimaalsed tingimused seemikute pidamiseks on +18 kraadi ja hea valgustus. Saate seda hoida aknalaual või rõdul. Ja kuigi idud vajavad eredat valgust, on parem varjutada neid keskpäevase päikese eest, et mitte noori lehti põletada..\nPärast esimeste võrsete ilmumist kasti või pottidesse paigaldatakse väikesed toed, nii et taime vars ei kuku ega puruneks. Ühises konteineris kasvatades hoiab tugi võrsete kokkusurumise ära.\nNende kasvades saab eraldi pottides kasvavad seemikud suuremateks ümber laadida. Sellisel juhul on oluline säilitada maakivist nii palju kui võimalik ja mitte kahjustada juuri. Suurtes konteinerites olevad seemikud ei vaja siirdamist enne, kui nad on maasse istutatud.\nÜheaastaste hommikuse hiilguse seemikute istutamine püsivasse kohta tehakse pärast seda, kui seemikud on jõudnud 20–25 cm kõrgusele ja tulevikus hoolitsetakse selle eest üldistes tingimustes.\nSeemikute maasse istutamine on parem ümberlaadimismeetodi abil - hoides mulda ühekordseks. See minimeerib siirdamise tagajärjed, hõlbustab hommikuse hiilguse säilimist uues kohas..\nSoovitus: seemikute pottidest eemaldamise hõlbustamiseks saab neis olevat mulda pisut kuivatada. Kui hommikune hiilgus kasvatati ühises mahutis, siis tuleb ümberistutamise hõlbustamiseks pinnas vastupidi hästi niisutada.\nPõõsaste vahekaugus peaks olema vähemalt 20 cm. Parem on paigaldada taime toetus kohe istutamisel. Kui teete seda hiljem, on oht juuri kahjustada ja hommikune hiilgus ära rikkuda..\nKahjurite ja haiguste ilmnemine on reeglina seotud põllumajandustehnoloogia rikkumistega. Kui taim on paksenenud ja regulaarselt veega üle ujutatud, ilmub juuremädanik, mis võib selle hävitada. Haiguse esimesteks sümptomiteks on käppade kahjustus. Kui ilmnevad mädanemisnähud, peate kohe kastmist vähendama ja korrapäraselt mulda kobestama. Mädanemise vältimiseks peate hoolikalt jälgima sissetuleva vee kogust, järgides kastmise reegleid.\nÜsna sageli ründavad seeni alumised lehed ja noored võrsed. Selle vältimiseks peaksite regulaarselt eemaldama langenud lehed, õisikud, eemaldama kuivatatud ripsmed ja kõik taimeosad, mis näevad välja haiged. Samuti kasutatakse seenhaiguste vastu võitlemiseks fungitsiidseid preparaate..\nKahjulikud putukad võivad taime kahjustada, vähendades selle dekoratiivset toimet või nakatades seda haigusega. Hommikuse hiilguse kahjurite hulgas on kõige ohtlikumad kahte tüüpi putukad:\nLehetäide märgiks on lehestikul kollased laigud. Need putukad toituvad taimemahlast, läbistades lehtede pinna. Samal ajal nakatavad nad taime kibuvitsaga ja meelitavad ligi teisi putukaid, kes kannavad lehetäisid ühelt lillelt teisele..\nNakatumisest vabanemiseks loputatakse lehetäid kõrgsurvevoolikust külma veega. Pärast seda töödeldakse kogu istutamist sobiva insektitsiidi lahusega. Usaldusväärsema tulemuse saamiseks on parem ravi korrata umbes nädala pärast..\nLehetäide ilmumise vältimiseks hommikuse hiilguse tihniku kõrval võite istutada taimi, mis seda eemale peletavad:\ndalmaatsia kummel (peamine on mitte segi ajada tavalise kummeliga, mille peal lehetäi tunneb end hästi).\nÄmblike lestadega istutamise nakatumist on üsna lihtne kindlaks teha. Selle peamine omadus on õhukesed ämblikuvõrgud, mis katavad taime varred, lilled, lehed. Lihtsaim viis sellest vabanemiseks on taimedušš. Võite kasutada nii tavalist külma vett kui ka pesemisseebi lahust. Peate duši all käima, kuni puuk kaob täielikult. Usaldusväärsuse huvides võite istutamist töödelda ka sobiva insektitsiidiga.\nÜsna sageli parasiteerivad liblikad hommikuse hiilguse lilledel ja lehtedel. Nad toituvad ka taimemahladest, mille tagajärjel lilled deformeeruvad, kuivavad, vähendades kogu istutuse dekoratiivset mõju. Parim viis whitefly vastu võitlemiseks on insektitsiidlahus, mida kantakse mitu korda hommikusele hiilguse tihnikule.\nLopsakad Ipomoea põõsad on suurepäraseks kaunistuseks igale aiale ning hooldamise lihtsus, tagasihoidlikkus muudavad selle üheks kõige populaarsemaks ilutaimeks. Tuleb meeles pidada, et see lill on väga mürgine, nii et seda saab kasvatada ainult avamaal, värskes õhus. Kui soovite seda korteris kasvatada, siis on parem lille asetada rõdule.\nPaljudes lõunapoolsetes riikides kasvatatakse hommikust hiilgust mitmeaastase saagina, kuid Venemaa kliimasse istutatuna käitub ta alati nagu aastane, isegi kõige hoolikama hoolitsusega. Ainus viis seda tinglikult mitmeaastaseks muuta on lasta sellel isekülvi kaudu paljuneda. Selleks peaks istutus olema piisavalt tihe ja ulatuslik, et võimalikult palju seemneid langeks maapinnale, mis annab järgmisel aastal küllusliku kasvu..\nPaljude aednike jaoks pole sibula- ja mugulsibulad kasvatamine kuigi suur asi. Kuid mõnes küsimuses segatakse neid sageli, näiteks küsimuses, kuidas ja millega aias sibulakujulisi lilli toita?


NÄDALA NÄGU | Andrus Kivirähk: abielu Itaalia moodi - Eesti Päevaleht\nKaja Kallas koalitsioonikõnelustele saabumas\nMingis mõttes oleme nüüd täpselt samas kohas, kus oleksime võinud olla kaks aastat tagasi pärast riigikogu valimisi. Reformierakond ja Keskerakond peavad valitsuse moodustamiseks läbirääkimisi, Kaja Kallasest hakkab saama peaminister. Võiks küsida, kas seda vahepealset tsirkust oli tõesti tarvis.\nAga ju siis oli. Inimeste teed on käänulised ja kes teab, milleks olid kõikvõimalikud kukerpallid ja tirelid kasulikud. Pealegi, väidetakse, et kannatus õilistab ja raskused teevad meheks. Äkki saab uus valitsus tänu sellele püsivam ja stabiilsem? Sarved on maha joostud, Keskerakond on justkui noor Peer Gynt käinud laias maailmas, kohtunud trollidega ja tulnud väsinult tagasi koju, kus kannatlikult ootab truu Solveig. Kui kohe oleks leivad oma nüüdse partneriga ühte kappi pandud, võinuks ju jääda kripeldama: mis oleks, kui...\nTõesti, keegi ju polnud varem näinud, mida EKRE valitsuses teeb. Idealistid ja hella südamega kodanikud võinuks öelda: neilegi tuleb võimalus anda! Tulgu minu juurde kõik, kes vaimust vaesed!\nSeiklusjanused oleksid EKRE poole kiiganud lihtsalt uudishimust, umbes samamoodi, nagu poisikesed ei suuda näppe lõhkeainest eemal hoida. Viskaks korra lõkkesse, näis, mis saab? Ei oleks aidanud, kui kogenumad ja läbinägelikumad hoiatanuks: ära kisu, lõhud silmad!\nKõik me teame Sinihabeme muinasjuttu, kus printsessile öeldi: igale poole võid sa minna, aga selle toa ust ära ava! Ent kiusatus oli suur ja loomulikult ei hoolinud printsess keelust. Ta avas keelatud toa ukse ning see tuba oli täis verd ja eelmiste uudishimulike printsesside maha raiutud päid.\nOn üsna kindel, et rohkem ei taha enam mitte keegi seda ust avada. On korra nähtud ja aitab.\nAuväärsed matroonid käärivad käised üles, istuvad pastataina sõtkumisest alles jahuse laua taha ja teevad seda, mis pereemade kohus. Uue valitsuse.\nMuinasjutus pääses printsess Sinihabeme käest terve nahaga ja jõudis veidi räsituna tagasi turvalisse maailma. Seal võis ta alustada uut elu. Ka Keskerakond loob jälle koalitsiooni, sedapuhku partneriga, keda kohe pärast valimisi ainuõigeks peeti ja talle kaasaks sokutati. Ent see pole siiski mingi happy end, tuttav nii mõnestki suhkrumagusast Hollywoodi filmist, kus tuhkatriinu viimaks oma kalli printsi käte vahele viskub.\nEi, praegu toimuv meenutab pigem Itaalia neorealistliku filmi stseeni. Kaks väsinud ilmega pereema peavad läbirääkimisi keset vaesust, tööpuudust ja taude. Paariminejad pole enam esimeses nooruses, palju on läbi elatud. Peigmeest ähvardab vangla, pidevalt kutsutakse teda politseisse ülekuulamistele. Kes teab, kas jõutaksegi pulmad pidada või tuleb enne istuma minna? Pruutki pole ammu enam neitsi, on temagi minevikus ebameeldivaid saladusi, millest oleks piinlik kõneleda. Kas seda suurt armastustki on? Vaevalt. Aga ega siinsest agulist paremat ka ei leia ja paari tuleb kellegagi minna. Teised ei kõlba ammugi – kes on liiga nõrguke, kes pole suutnud vanast sõltuvusest üle saada ja kõõritab ikka mõlema silmaga endiste semude poole. Mis sa sellistega teed! Nüüdne peigmees, ehkki seadusega pahuksis ja tagaotsitav, jaksab vähemalt peret toita.\nAuväärsed matroonid käärivadki käised üles, istuvad pastataina sõtkumisest alles jahuse laua taha ja teevad seda, mis pereemade kohus. Uue valitsuse.


kalaneljapäev: mõõkkala bataadiga - Mallukas Mallukas % %\nkalaneljapäev: mõõkkala bataadiga\nKalaneljapäev on jälle kätte jõudnud ja kuigi mul on täna jube kiire päev olnud, siis võtsin ennast õhtal kokku ja hakkasin mõtlema, et mis kalarooga ma tegema hakkan. Pepekala tõi mulle otsustamise lihtsamaks tegemiseks kala koju kätte ja selleks sai mõõkkala. Ma polnud enne elu sees sellist kala maitsnud, seega ei olnud mul ka aimugi, kuidas seda valmistada.\nPildil mõõkkala. Väga ilus kala, pean nentima.\nUurisin netist erinevaid mõõkkala retsepte ja sain aru, et ju siis on selle kalaga sobivad klassikalised või+sidrun+petersell. Mis siis ikka, kui võtsin need lahmakad kalatükid külmikust välja ja vahtsin nendega mõnda aega tõtt. Ikka suured “steigid” lausa. Tõepoolest meenutasid natukene loomaliha, mitte kala.\nPildil roosad mõõkkalafilee tükid\nPanin siis või pannile, ajasin kuumaks ja viskasin kala või sisse, maitsestasin soolaga ja pipraga. Kui ühelt poolt valmis sai, siis keerasin kala ringi, panin peale sidrunimahla, peotäie hakitud peterselli ja riivitud parmesani. Siia poolele ka soola-pipart ja lasin natsa valmida. Kala kaua aega ei võta, ma huupi pakun, et mingi 5-6-7 minta mõlemalt poolt, kui sedagi. Pigem viis.\nPildil mõõkkala koos sidruniga pannil\nKõrvale tegin bataati. Kui meie seas on veel neid, kes pole bataati maitsnud, siis lihtne viis seda proovida on lõigata see samasuurteks viiludeks nagu praekartul ja talitada temaga samamoodi – teha praekartulit. Mina kasutasin rosmariiniõli, lisaks panin pannile ka küüslauku ja sibulaid.\nJa siis tuli tõehetk – pidime sööma hakkama. Mari keeldus proovimast ja sõi õhtusöögiks hoopis vorstikesi ja tomateid. Mina, Kardo ja ämm võtsime ikka julguse kokku. Kuidas siis maitseb? Hmm… ma pole kunagi midagi sellist enne mekkinud. Väga omapärane, liha tekstuuriga ja kerge kala maitsega. Või sees praadimine annab hea meki ja peale riputatud parmesan mõnusa soolakuse. Igatahes nüüd saab öelda, et proovitud! Ja meile meeldis!\nkuidas ma koogibossiks hakkasin\nkiire retsept: nelja koostisosaga pasta*\nReply\tS. 3. veebruar 2017 at 11:25\nImemaitsev mõõk-kala küpsetamise variant on ka see, kui paneerid riivsaias, siis lisad soola ja pipra ning taldrikule tõstes niisutad sidrunimahlaga ja hakid peale münti. See kooslus viib keele alla.\nReply\tJaanika 2. veebruar 2017 at 22:27\nMõõkkala pole söönud, aga haid olen korra maitsnud. Mulle meeldis.\nAga bataadist rääkides, siis….VIHKAN seda. Vastik magus asjandus, mis ei kõlba mitte kusagile. Proovisin püreesuppi, ahjus tehtud ja keedetult. Mees, kes muidu armastab igasugu juurvilju, keeldus teist ampsu võtmast.\nReply\tMallukas 3. veebruar 2017 at 00:02\nIssand kui naljakas, ma sööks bataati igal kujul ja igas asendis :D\nReply\tTsein 3. veebruar 2017 at 01:04\nMeil samamoodi. Mulle ei maitse kohe üldse ja minu kõigesööjast Härra keeldus ka. Rohkem koju osta ei lubanud :D\nReply\tJansa 2. veebruar 2017 at 19:56\nMillistel viisidel sa veel bataati küpsetad?\nMa olen alati poes vaadanud seda kaalikamoodi elukat, aga pole tihanud koju kaasa võtta sest ma ei tea mis tast teha saab :D\nReply\tK 2. veebruar 2017 at 20:06\nKõik samamoodi nagu tavalise kartuliga :) putru, praekartulit, kui tahad siis keeda. Enda lemmikud on bataadi friikad – guugelda ?\nReply\tMtmtm 3. veebruar 2017 at 09:13\nPuder on eriti hea kui kasutada tavalist kartulit ja bataati koos :) maitsestatud muskaatpähkliga.\nReply\tKatre 2. veebruar 2017 at 20:10\nBataati saab kasutada vaga laialdaselt.\nMulle meeldib loigata see friikateks ja oliiviõli, hakitud rosmariini, soola ja musta pipraga ahju panna.\nReply\tMallukas 2. veebruar 2017 at 20:54\nFriikaid teeme meie ka tavaliselt, aga seekord ei viitsinud :D\nReply\tFännikas 2. veebruar 2017 at 19:50\nOotan huviga “Mallu kokakunstide” raamatut ?? väga lahe muidugi


Katariina kudugurmee: Kärbsed kleidil on teel.\nKärbsed kleidil on teel.\nMa ostsin selle lõnga paar aastat tagasi ühe teise suure projekti jaoks (oletame, et see oli projekt X). Aga mõne aja pärast leidsin, et soetatud lõng ikkagi ei sobi selle X-i jaoks. Värvi ja kõik muu oleksid küll klappinud, aga X-i pidi saama hiljem pesumasinas pesta. No aga alpakalõnga pigem ei tohi pesta pesumasinas. Niisiis, nüüd tuli välja mõelda, mida teha nii suure koguse peenikese alpakalõngaga.\nKärbsed olid mind juba ammu kummitanud. Isegi enne, kui ma hakkasin muhu sukkasid kuduma. Esiti oli plaan kärbsed kampsunisse panna, aga kuna nüüd oli mul see ports lõnga, siis võtsin aasta lõpus veidike aega just endale ning hakkasin kuduma tuunikat või kleiti. Jah, ega ma alguses teadnud, kui pikk see kudum tuleb. Otsustasin, et kasutan ühe partii täielikult ära (nimelt oli mul kaks erinevat lõngapartiid - üsna suure toonivahega) ja koon just nii pika, kui tuleb. Kuna lõng on peenike, siis polnud ju karta, et pikk kleit tuleks väga raske. Teine lõngapartii (150 grammi) jääb ootama uut head ideed.\nKudumist alustasin ülevalt soonikust. Sealt edasi ringselt kududes ja tasapisi kasvatades lähenesin kaenlaalusteni, kus eraldasin käed ja keha. Vahepeal muidugi joonistasin ja arvutasin, et kärbsed ikka ilusti rivvi ära mahuksid ning jalgupidi kokku jookseksid. Muuseas, ka muud mustrid leidsin ühelt muhu sukalt.\nKleidi seelikuosa on kergelt laienev ja täidetud viklitega. Kärbeste ja viklite vahele jääb väike sakiline pahem- ja parempidi koekirjas rida. Lõpetasin laia 1+1 soonikuga.\nViimistlemisega venis kleidile juurde umbes 10 cm. Mõtlesin pikalt, kas teen selle ikkagi natuke lühemaks, aga siis otsustasin, et selline alpakavillane kleit on ju üsna soe ja seda saab päris hästi kanda ka mantli all, seega külmemal talvel (kui neid meile ikka tuleb) kulub pikk saabasteni ulatuv kleit just marjaks ära...\nHallikas-sinine, kergelt lillaka varjundiga (nagu merekivikesed) lõng Drops Alpaca mix (toon 8120) oli 100% alpakavill (50g/167m), mida kulus 9 palli.\nErkroosa oli samuti Drops Alpaca (toon 2921), mida kulus 1 pall.\nKa lillakaspunane (toon 3969) oli Drops Alpaca. Seda läks üsna vähe.\nMust Drops Flora (toon 06) oli 65% vill ja 35% alpaka (50g/210m), mida kulus 1 pall.\nErkkollane oli HjerteGarn Alpaca (100% alpaka, 50g/400m), mille võtsin kahekordsena. Seda läks vähem kui pool tokki.\nPaar meetrit smaragdrohelist alpakalõnga läks vaja silmamiseks.\nPõhilõngale võtsin kõrvale imepeenikese peenvillase tumelilla poolilõnga. See annab väikese täiendava lillaka varjundi ja aitab kleidil vast paremini vormi hoida.\nKogu kleit kaalub 590 grammi.\nInga Sõelsepp 13/4/20 12:13\nVäga armas kleit on. Võiks öelda isegi nunnu :)\nSee 10 cm lisapikkust on minumeelest täitsa hea. See ilmselt astumise juures abiks, ei hakka mööda jalga ülespoole kerkima.\nAnneli T 16/4/20 19:23\nVäga hea mõte - võib tõesti nii olla, sest mul polnud kordagi probleemi, et kleit üles tõuseks või kuskile takerduks. Kuigi alpakakudumil on hea langevus nagunii.\nMartaberta Kompulsiivkuduja 15/4/20 18:07\nIssanda püss, küll sina ikka oskad... No lihtsalt hüpersuper!\nAnneli T 16/4/20 19:20\nParandamatu püss jah 😀\nmaurus 16/4/20 12:01\nVäga ilus ja stiilne kleit.\nAnneli T 16/4/20 19:19


80 aastat tagasi. November 1928 - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » 80 aastat tagasi. November 1928\n25. novembril õnnistati Pärnu Eliisabeti kiriku uus orel. Võrreldes endise, 1845. aastal Paide meistri Thali ehitatuga, oli uus orel mitu korda suurem.\nPillil oli kolm manuaali ja 50 registrit endise 11 asemel. Vilesid oli 3021. Pult oli ehitatud tehnika viimase sõna järgi. Prof August Topman ja organist O. Freymuth, kes tehtud töö vastu võtsid, rääkisid vaid kiitvaid sõnu. Orel oli asjatundlikult ehitatud. Kõla oli ühtlane ja puhas, intonatsioon ja värvikad registrid võimaldasid igat koraali temale kohase iseloomuga ette kanda. Koos ülesseadmisega läks orel maksma ligikaudu 24 000 krooni.\nOreli õnnistamisest võttis osa piiskop J. Kukk. Juba samal õhtul andis Paul Pressnikoff lauljatar Alice Kopli-Wiegandi kaastegevusel pärnulastele uuel pillil kontserdi.\nKontserdid Tartus ja Tallinnas\n4. novembril oli vaimulik kontsert Tartu Ülikooli kirikus. «Ei saa küll nimetatud kontserti nii väga silmapaistvaks pidada, kuid tunnistama peab siiski, et ta oma värskuse ja kunstilise täpsuse poolest nii mõnegi eelmise kontserdi ületas,» kirjutas Postimees. Esinesid noored interpreedid: laulja prl Ella Lipand, viiuldaja Voldemar Pikk ja organist Georg Pastarus. Prl Lipandit tunti siin juba ammu kui andekat, meeldiva tämbriga lauljat. Vahepeal oli ta veel tunduvate tagajärgedega oma hääle kallal töötanud. Voldemar Pikk oskas oma viiulit nii karmilt valitseda kui ka hellalt paitada, nii et see ka kõige raskemate tehniliste rägastikkude puhul imeselgelt ja puhtalt kõlas. Eriti meeldejäävalt oli esitatud F. Schuberti «Merel». «Orelil mängis ja saatis meelepärase kindluse ja täpsusega hr G. Pastarus,» kirjutas Postimees.\nTallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis oli samal ajal Johannes Jürgensoni (Juhan Jürme) helitööde õhtu, korraldajaks Tallinna Kaarli Lauluselts. Ettekandele tulid äsja valminud koori- ja soololaulud. Viimaseid laulsid prl K. Kuulbas ja Aleksander Arder.\nTallinna Kaarli kirikus andis aga 4. novembril kontserdi Miina Hermanni Lauluselts Tartust. Algul juhatas Miina Hermann (Härma) oma vaimulikke laule «Ma tõstan silmad üles» ja «Issand, jää meie juurde», mis stiilset ettekandmist leidsid. Siis tuli aga ettekandele Beethoveni Missa C-duur. Juhatas Arkadius Krull. Noor energiline dirigent oskas selle raske teose hea kordaminekuga kuulajateni tuua. Solistid olid meie oratooriumilauljate tippklassist: Paula Brehm-Jürgenson, Ludmilla Orav, Arnold Vissmann (Aarne Viisimaa) ja F. Zwetkov, kes hästi kokkukõlava vokaalkvarteti moodustasid. Kirik oli «peaaegu täis».\nTallinna Jaani kirikus oli 11. novembril Soome tuntud baritoni Paavo Attila vaimuliku muusika kontsert. Kaastegev oli koor O. Lusmanni juhatusel.\nKorporatsioonid tähistasid aastapäeva\nKirikliku talitusega tähistasid oma aastapäevi Tartu üliõpilaskorporatsioonid. 10. novembril oli 15. aastapäev korporatsioonil Ugala. Ülikooli kirikus oli korporatsiooni liikmetele ja kutsutud külalistele pidulik õhtujumalateenistus. Teenisid Ugala enda teoloogid, laulsid korporatsiooni meeskoor ja külalisena vilistlase dr Krulli abikaasa Tallinnast. Muidugi oli ka armulaud. Jumalateenistus jättis kõigiti meeldejääva mulje.\nJärgmisel päeval tähistas Ülikooli kirikus oma aastapäeva korporatsioon Rotalia. Siin oli peokõnelejaks Hugo Bernhard Rahamägi.\nNoorte Meeste Kristlik Ühing Tartus oli aga südameasjaks võtnud tähistada 11.–17. novembrini kestvat ülemaailmset palvenädalat, mis järjest rohkem oli hakanud võitma poolehoidu meie kristlike noorte seas. Nädala eesmärk oli juhtida tähelepanu usuliste väärtuste peale ja ühise palvega süvendada sõprustunnet. Palvenädala lõpujumalateenistus oli ühingu saalis Vallikraavi 23. Jutlustas stud. theol. Harri Haamer. Samal õhtul oli NMKÜ ruumes Kristlike Noorte Naiste ja Saksa Noorte Meeste Kristliku Ühinguga ühine palvenädala koosviibimine teelauas. Vaimuliku kõne pidas siin prof H. B. Rahamägi.\nNovembris 1928 juhtus muudki huvitavat. 27. kuupäeval saabus pärast kolmeaastast äraolekut kodumaale tagasi mitmekülgne muusikamees Mihkel Lüdig. Olles Peterburi Konservatooriumis omandanud orelimängu oskuse, oli ta töötanud Peterburi Jaani kiriku organistina ja aastatel 1918–1924 Tallinna Kaarli kirikus. Loodeti, et rahutu loomuga helilooja jääb nüüd kodumaale ja aitab siinset kirikumuusikat edendada.