Võrgustunud kultuuri inimliku näo jälil — Sirp\nVõrgustunud kultuuri inimliku näo jälil\nGoethe Instituudi ja EKMi koostööna valminud meediakunsti näitus „Gateways. Kunst ja võrgustunud kultuur” Kumus kuni 30. IX, kuraator Sabine Himmelsbach. Näituse peaeesmärgiks on pakkuda välja informatsioonist üleküllastunud ühiskonna ja kultuuri kohta üldlevinud arusaamast erinevaid tõlgendusi ning suhestumisi. Me oleme kõik harjunud, et viibime kogu aeg võrgustunud keskkondades, ega pööra neile suuremat tähelepanu. Need on tänapäeva elu nähtamatu, aga pidevalt kohal osa. Paraku ei esita me enamasti endale ega teistele neid puudutavaid küsimusi. Kuidas ja mis eesmärgil neid võrgustikke luuakse? Mis saab kokku kogutud informatsioonist? Kellel on sellele juurdepääs ning kas informatsioon saab olla neutraalne nullide ja ühtede jada, ilma inimliku näota, nagu seda meile sageli esitatakse?\nVaatamata paljudele rahvusvahelistele meediakunsti ja -kultuuri projektidele, mida Eestis 1995. aastast tehtud on, ei ole kultuuri ja kunsti sfäärist tulevad kriitilised infotehnoloogia diskursused ja küsimused jõudnud laiemasse kohalikku arutellu. Meenutan, et viimane suurem meediakunsti näitus oli Eestis 2004. aastal. Vaatamata sellele, et ma kahtlen, kas „Gateways” suudab tekitada laiemat diskussiooni nendel teemadel, on näituse kuraatori Sabine Himmelsbachi esitatud küsimused, kuidas käsitleda tihenevat võrgustumist, kuidas ära kasutada globaalsete võrgustike võimalusi ning kuidas neis toimida, ajakohased ja olulised. Näituse töödes otsitakse eri viisil nendele küsimustele vastuseid või kommenteeritakse võrgustikke.\n1990. aastatest on Eestis uhkusega ning tihti eufooriliselt räägitud kõikvõimalikest kohalikest infotehnoloogia saavutustest: esimeste avalike Interneti-punktide loomisest, e-riigist, Skype’ist kuni kübersõjanduse ekspertiisini. Infotehnoloogia valdkonnast on saanud Eesti uhkus. Eesti kodanikud on, kas nad seda soovivad või mitte, katsealused riigi tsentraliseeritud andmebaaside eksperimendis, mis teeb igapäevase asjaajamise instantsidega mugavaks, kuigi meie privaatsus ja isiklikud andmed võivad seetõttu olla vägagi kergesti ühest allikast kättesaadavad ka pahatahtlike kavatsuste korral. Kui Suurbritannias on tekitanud skandaali ja kriitilist arutelu andmebaaside turvalisus isikuandmete kaotamise avalikukstulekuga, näiteks andmebaasi infot sisaldava DVD või ametniku lohakusest kaotatud sülearvuti tõttu, siis Eestis usutakse süsteemide töökindlusse ja turvalisusse, inimliku vea või eksimuse tõenäosusega näiteks isikuandmete lekkimise osas eriti ei arvestata. Niisiis eksisteerivad tehnoloogilised süsteemid eestlase teadvuses kuidagi ilma inimfaktorita. Timo Tootsi „MEMO ПOЛ II ” üritab seda naiivset arusaama jõhkralt illustreerida, võimaldades külastajal isikudokumendi sisestamisel saada ettekujutus oma digitaalse jälje kohta, kui kasutada admebaasides ja Internetis kättesaadavat informatsiooni. Selliseid meediakunsti teoseid, mis kasutaja kohta Internetist infot otsivad, on varemgi loodud ning selles mõttes ei ole Tootsi teos kuidagi originaalne. Niisugust üle igasuguse piiri ebamugavat ruumiliidest ei ole ma siiski varem kohanud ja pean paraku nentima, et see muutus asjaks iseenesest ja hakkas segama teose kriitilisest sõnumist arusaamist. Näitusel eksponeeritud teosed võikski laias laastus jaotada kaheks, olenevalt sellest, millisel positsioonil kõikvõimalike nähtavate ja nähtamatute informatsioonivõrgustike suhtes on inimlik mina. See mina on võtnud kas kriitiliselt aktiivse positsiooni informatsiooni tõlgendamisel või piirdub pelgalt passiivse võrgustikke illustreeriva hoiaku esitamisega.\nKumu fuajees on eksponeeritud Eve Apro ja Riin Rõõsa ülisuur mobiiltelefon Astrid, mis mõjub esmapilgul reklaamina ning millest on lihtne ilma süvenemata mööda minna. Astrid on funktsioneeriv telefon, millega on võimalik helistada nagu tavaliselt telefonilt, vahe on ainult selles, et muidu privaatsed kõned, mida me nii avalikes kui eraruumides mobiilidega teeme, saavad järsku ebamugavalt avalikuks. Teose asetus fuajees süvendab ebamugavat võõrastust veelgi ning sunnib kriitiliselt mõtlema avaliku ja privaatse informatsiooni ning kommunikatsiooni üle.\nMida enam arenevad kõikvõimalikud võrgustikud ja infotehnoloogilised süsteemid, seda olulisemad on avaliku ja privaatse informatsiooni küsimused. Naiivne arusaam globaalse võrgustunud ruumi impersonaalsusest, anonüümsusest ning selle kasutaja privaatsuse kaitstusest on iganenud. Helistamine oma armsamale Astridiga tundub peaaegu võimatu, aga samas jätame me suhteliselt ilma mõtlemata isiklikke jälgi oma mõtetest ja tegevusest näiteks Facebooki või Twitteri lehtedele, vaatamata sellele, et oleme nende keskkondade avalikust iseloomust teadlikud. Briti kunstnike Thomsoni ja Craigheadi posteriinstallatsioonis „Tallinna sein” on eksponeeritud Kumu lähiümbrusest postitatud Twitteri säutse füüsiliste plakatitena, muutes nii ajutisena mõeldud, aga isiklikud digitaalse informatsiooni fragmendid ajatuks ning fikseeritud sõnumite seinaks. Nii saame lugeda, et kellelgi tekivad parimad mõtted alati öösel või et keegi unustas võtmed koju, keegi armastab kedagi ja isegi seda, et kellelgi palutakse poest piima osta. Ilma saatja ja adressaadita omavahel segunenud sõnumeist saab poeetiline ajastu märk, võrgustike inimlik, mitte binaarne portree.\nNäituse visuaalselt kõige esteetilisem teos on Julius Poppi „bit fall” („bitikosk”). Hetkeks moodustuvad veetilkadest sõnad langevad laest alla, jättes ruumi jälje globaalsetes uudisteportaalides sel hetkel kõige enam kasutatud sõnadest, kirjutades maailma uudised omamoodi abstraktselt ümber.\nPeale kriitilise suhestumise infokeskkondadega on näituse huvitavamates teostes käsitletud võrgustikke kui poeetilisi ruume. Christina Kubischi „Elektrilised jalutuskäigud” avavad jalutajale uue auditiivse linnaruumi: linna saab kuulata elektromagnetiliste helide, mitte tavalise, automüra ja inimeste tekitatud helitausta kaudu. Tallinna on võimalik selliselt kogeda nii näitusesaalis kui eriliste kõrvaklappidega linnas jalutades. Saadud helikogemus oli esteetiline, ent sundis kohati esitama ebamugavaid küsimusi tavameeltega tajumatute ambient-võrgustike kohta keskkonnas. Mis peale elektromagnetlainete veel mind ümbritseb? Clara Boj ja Diego Diazi „Observatorio” teeb Radisson Blue’ hotelli katusel asuva pikksilma abil nähtavaks Tallinna kommunikatsioonivõrgud ja isegi siis, kui kunstnike eesmärgiks ei ole kriitiline suhestumine võrgustikega, vaid pigem olemasolevate visualiseerimine, tekitab selle digitaalse maastiku nägemine minus samu tundeid kui Maa orbiidil ringlevate objektide vaatlemine. Paratamatult olen ma sunnitud küsima, millal tekib selline kriitiline mass kommunikatsioonivõrke, et nende toimimine muutub võimatuks, ehk isegi ohtlikuks? Ingo Güntheri gloobused on aga väga otsene kriitiline suhestumine üha globaliseeruva ja võrgustunud maailmaga. Valgustatud gloobused kujutavad mitmeid globaliseerunud maailma nähtusi: rikkuse jagunemine, majanduslikud muutused, energia tootmine ja tarbimine, rahvusvaheliste korporatsioonide sissetulekud võrdluses riikide tuludega, Internetikasutajate tihedus või kommunikatsioonivõrgu taristu. Erinevalt eespool nimetatud kunstnikest ei ole Güntheri gloobused ainult visualiseering, vaid kunstniku kriitiline võimusuhete seoste interpretatsioon.\nOmamoodi žanr näitusel on digitaalsed maastikud, kus kasutatud algmaterjalina Google’i kaarti. Google’i võim meie geograafilise ja inforuumi kujundamisel on peaaegu piiramatu ning efektiivselt vaidlustamata. Aram Bartholl toob irooniliselt Google’i kaardi ülisuure markeri reaalsesse keskkonda. Karel Koplimets ja Ivar Veermäe esitavad Google’i kaarti kasutades virtuaalse jalutuskäigu Tallinnas, kus kõik reklaami täis pinnad on kustutatud valgeks. Achim Mohné ja Uta Kopp mängivad Google’i satelliidipiltidega, kirjutades füüsilises ruumis hoonete katustele sõnumeid, mida siis satelliidipiltidelt peaks lugeda saama. Nii on Kumu katuselt võimalik lugeda mängulist kutset „Click here >”. Kunstnikud paljastavad Google’i valelubadused, et satelliidipildid uuenevad reaalajas, kuigi tegelikult ei uuene. Intiimset poliitilist ja isiklikku tasandit esindab näitusel Tanja Ostojici 2000. – 2005. aasta veebiosalusega projekt „Otsin EU passiga meest”, kus kunstnik kuulutab oma kodulehel, et otsib EU passiga meest, kellega abielluda.\nTa saab üle 500 kirja. Näitusel esitatakse dokumentatsioon abiellumisest, viisataotlustest, elamislubadest kuni abielu lahutamiseni, mida Ostojic samuti tähistab kunstiaktsiooniga. Ostojici projekt ei demonstreeri mitte ainult poliitiliste võimustruktuuride absurdsust – need diskrimineerivad ja muudavad üksikisiku numbriliseks ühikuks, vaid ka võimalusi, kuidas kasutada Internetti isiklik-poliitiliste aktsioonide korraldamiseks.\nMeediakunsti näituste puhul on alati kuulda kriitikat, et teosed ei tööta, et vaatamine nõuab teistsugust suhestumist ja aega. Tõepoolest, see on nii, aga paraku peegeldavad meediakunsti teosed meie maailma: üleküllastatud informatsiooniruumis paratamatult miski rebeneb ega funktsioneeri ootuste kohaselt; tunneme seal end alati õppuritena, võimusuhted on seal raskemini adutavad ja inimlik dimensioon kipub kaotsi minema. „Gateway” ei ole tehnokraatlik meediakunsti näitus, vaid pakub välja võimalusi võrgustunud keskkondade inimliku näo avastamiseks ning sellega kas poeetiliselt või kriitiliselt suhestumiseks. Lisaks näitusele toimub „Gateway” programmi raames terve hulk filmilinastusi ja avalikke üritusi, mis pakuvad lisavõimalusi võrgustunud kultuurist arusaamiseks. 11. juunil on ettekannete ja presentatsioonide päev, kus tutvustatakse võrgustunud moe ja tarkade tekstiilidega seotud projekte.


KAASAEGSED PRUUNID JUUKSEVÄRVID - JUUKSED JA SOENGUD - 2021\nKaasaegsed pruunid juuksevärvid\nOlete otsustanud oma juukseid pruuniks värvida, kuid ei saa konkreetset varju valida? Pole vaja muretseda, kuna toome teieni kasulikke näpunäiteid mõnede kõige populaarsemate pruunide juuste värvivarjude kohta. Et olla kindel, millist värvi valida, peate teadma, et need sõltuvad ainult teie jume, silmavärvist ja ka teie loomulikust juuste värvist.\nPruunid juuksed sobivad peaaegu kõigile, nii et need on igal suvel tagasi moes. Maalimine pole nõudlik, seega on kodutööd kahjutud ja lubatud. Erinevalt blondidest, kes peaksid oma juuksevärvi alati spetsialistile jätma. Kui aga värvite juukseid esimest korda, on kõige parem jätta need kogenud juuksurile. Samuti annab ta teile nõu õige varju valimisel.\nSarapuupähkel, karamell, šokolaad on vaid mõned pruuni varjundid. Kui teil on heledam jume ja silmad, mõjuvad teie jaoks hästi mesi pruun, kuldpruun, kastanivärv ja tuhapruun. See tõstab teie silmad esile, kuid ei sobi ka. Saate neid toone kombineerida heledamate ja tumedamate toonidega, sõltuvalt teie maitsest. Juuksevärvi edasiseks esiletõstmiseks vajate halli või kuldset tooni. Selle pealekandmisel ärge pingutage üle, et luua vastupidine efekt ja saada loomuliku väljanägemise korral ebaloomulik.\nTumedama jume ja säravate silmade jaoks on parim värv karamell. See näeb välja loomulik ja võib olla rohkem toone, tumedamast heledamani. Neid üleminekuid rõhutatakse veelgi järk-järgult kärbitud juustega. Sinised ja rohelised silmad sobivad hästi lilla, sinise või beeži heledate toonidega. Põsepuna rakendamisel ärge üle pingutage, vaid valige roosa varjund.\nTume jume ja silmad sobivad kõige paremini kuldpruunide ja suitsuvärviliste juustega. Nad rõhutavad pruune silmi ja sobivad kõige paremini pikkade või poolpikkade juustega. Pruuni, kuldse või halli varjund sobib ideaalselt punase huulepulgaga. Erkpunane on brunettide jaoks parim valik. Nad peaksid vältima roosa, valget ja sinist tooni, kuna need muutuvad tumedama jume korral ebaloomulikeks.\nDS Foto autor: rockey / Shutterstock\n???? Желтый в интерьере - сочетание желтого цвета с белым, зеленым, голубым, серым и другими цветами… (September 2021)\nbrünett värvid, soengute näpunäited, juukseotsad, pruun


6. jaanuar Sodiaagimärgi ja tähemärgi ühilduvus - Horoskoop\n6. jaanuar Horoskoop\nKui teie sünnipäev on 6. jaanuar, siis on teie Tähtkuju Kaljukits.\n6. jaanuar Tähtkuju ühilduvus, armastusomadused ja isiksus\n6. jaanuaril sündinud inimesed on tavaliselt emotsionaalsemad kui tüüpiline Kaljukitse märk. Sel päeval on valitsev planeet Veenus, mis muudab nad väliselt kõvaks, kuid seest õrnaks. Kui teie sünnipäev on sel päeval, tähendab see, et olete tugev, ambitsioonikas ja praktiline inimene. Oled loov inimene ja oskad oma mõtteid ja ideid väljendada.\nNeed mehed ja naised on väga rahumeelsed inimesed, kes vihkavad erimeelsusi, aga ka lobisemist ja pisikesi tülisid. Nad on üsna tähelepanelikud ja lahked, kalduvad teisi aitama. Sageli kogevad sellised inimesed kõike sees ja ei näita oma emotsioone välja.\nNeid inimesi motiveerib raha hästi, nad tunnevad armastust luksuslike asjade vastu ja seetõttu on töö peamine tingimus palga suurus. Need mehed ja naised on rahaliselt mõnevõrra koonerdatud. Nad on valmis töötama, kuid selleks, et rahuldada oma armsaid maitseid. Sündinud 6 numbril on reeglina suurepärane rahahalduse oskus.\nSel päeval sündinud kaljukitsed on emotsionaalselt avatumad ja hindavad suhtlemist teiste inimestega. Neile ei meeldi üksindus, nad eelistavad suhetes mängida juhtivat rolli ning on tavaliselt oma partneriga romantilised ja hellad. Nad vajavad partnerit, kes jagaks ja mõistaks nende püüdlusi ja prioriteete, kes suudaks säilitada harmoonilise tasakaalu kodu ja töö vahel.\nAvalikkuses ei meeldi neile emotsioone näidata, kuid nad on kirglikud. Aja jooksul nende armastus ainult tugevneb ja nad pühenduvad täielikult perekonnale.\nTeie energiatase kaldub kõikuma, seega peaksite alati jälgima, kuidas sööte. Sa pead piisavalt magama, et mitte olla loid. Enda unarusse jätmisel peaksite ootama pidevat halva tuju rünnakut.\nlojaalsus ja usaldusväärsus, ideaalsus partneri / vanema / sõbrana.\nmõnikord on nad naiivsed, kohati hindad oma tugevusi üle.\nTeie number on 6, see number tähendab, et sotsiaalsus on märksõna, mis rõhutab teie eluteed.\nTeie tarokaart on väljavalitu. See annab teile erilise julguse / naiselikkuse. Ta rõhutab teie igatsust oma armastatud ja kiindumuse järele.\nKivi on türkiissinine, selle kivi kandmine toob sulle positiivset energiat ja õnne.\nTeie nõu on oma olemuselt lojaalne, usaldusväärne ja optimistlik võib tuua teile elus edu, peamine on seda täiel määral kasutada. Kui õpite oma pettumust väljendama, saate stressi oluliselt vähendada.\nokt 5. tähtkuju


Kas mahetoit on ikka nii tervislik? | Buduaar\nKas mahetoit on ikka nii tervislik?\n2012. aasta 10. oktoober 06:32\nKas mahetoit on tervislikum? Selle küsimuse üle on pikalt vaieldud. Nüüd leidsid ka Ameerika teadlased, et mahetoit ei erinegi väga poetoidust.\nTeadlased eesotsas Crystal Smith-Spangleriga kogusid informatsiooni enam kui kahesajast uurimustööst ning leidsid, et nii tava- kui ka mahetoidud sisaldavad põhilisi toitaineid pea ühepalju, kuigi tavatoidus esineb pestitsiidijääke rohkem kui mahetoidus. Kasutatavad kemikaalid jõuavad sageli juurviljade, puuviljade ja muude põllumajandussaaduste kiududesse. Praktiliselt kõik taolised kemikaalid on inimorganismile mürgised, mõned rohkem, teised vähem. Siiski jäi antud vaatluse alla võetud uurimustes toidus sisalduvate pestitsiidide kogus valitsuse lubatud normi piiresse.\nLisaks selgus mõnedest uuringutest, et mahepiim sisaldab oomega-3-rasvhappeid jällegi rohkem kui tavapiim.\n5 põhjust, miks minna üle mahetoidule:\n*See on tervislik. Mahetoit on kõrgema toiteväärtusega ning selles on rohkem vitamiine, mineraalaineid, asendamatuid aminohappeid ja antioksüdante, sest taimed on kasvanud tasakaalustatud ja puhtas pinnases.\n*Mahesöök-jook on saadud viljast, mille kasvatamisel pole kasutatud kunstväetisi ega keemilisi taimekaitse- ja putukatõrjevahendeid.\n*Maheloomade kasvatamisel ei kasutata antibiootikume ega hormoone, neid toidetakse täisväärtusliku mahesöödaga ning koheldakse inimlikult.\n*Mahekraamis pole kasutatud sünteetilisi lisaaineid.\n*Mahesöök-jook maitseb ja lõhnab paremini.


Rahvusraamatukogu avab aasta lõpuks riikliku e-raamatukogu – LÄÄNE-HARJU VALLA RAAMATUKOGU\nRaRa väikese maja pidulik avamine Autor/allikas: Ken Mürk/ERR\nEesti Rahvusraamatukogu alustab 2022. aasta lõpus üle-eestilise e-väljaannete laenutusteenuse pakkumist, mis võimaldab tasuta lugeda e-raamatuid, e-ajalehti, e-ajakirju ja kuulata audioraamatuid.\n“Aasta lõpuks valmiv e-väljaannete laenutusteenus aitab viia Eesti raamatukogunduse uuele tasemele. Seni on Eestil puudunud riiklik e-väljaannete laenutuskeskkond,” rääkis Eesti Rahvusraamatukogu teenuste juht Kristel Veimann.\n“Oluline on välja tuua, et e-väljaandeid saab lugeda sõltumata internetiühenduse olemasolust. Teose valimiseks on küll internetti vaja, aga kasutada saab seda võrguühenduseta,” kõneles Veimann ja lisas, et tulevikus saavad teoseid ise laenutada ka vaegnägijad ning erivajadustega inimesed.\nE-väljaannete laenutusteenus võimaldab kasutajal lugemiseks või kuulamiseks laenata nii ilu,- õppe- kui ka lastekirjandust ning seda seadmest sõltumata. Samuti luuakse võimalus laenutada õppe- ja teadusmaterjale, sest e-väljaannete laenutusteenusega ühinevad ka kõrgkoolid.\nProjekti valmimistähtaeg on 2022. aasta lõpp, Eesti Rahvusraamatukogu sõlmis koostööleppe hanke võitnud arenduspartneriga OÜ Netgroup.


Tegevused uues e-PRIAs\nViimati muudetud: 13. oktoober 2017\nUuel Maaelu Arengukava programmperioodil 2014-2020 võtab PRIA teatud investeeringutoetuste rakendamisel kasutusele mobiilsete põllumajanduslike masinate ja seadmete hinnakataloogi.\nHinnakataloogi kasutuselevõtmisega asendatakse senine hinnapakkumuste võrdlemise meetod võrdluskulude meetodiga. Taotlejal tuleb toetust taotledes valida endale sobiv masin või seade kataloogis olevate toodete hulgast. Sobiva masina puudumisel, saab taotleja ka ise masina lisada.\nKõik sisestatud objektid läbivad valideerimise protsessi, mille käigus Eesti Taimekasvatuse Instituut (edaspidi ETKI) hindab maksumuste abikõlblikkuse piirmäära. See tähendab, et kataloogis näidatud maksumus ei määra kauba müügihinda, vaid maksimaalse piirmäära, mille ulatuses PRIA saab määrata toetuse summa. Reaalsed tehingud ostja ja müüja vahel toimuvad ka edaspidi vastavalt turusituatsioonile.\nValideerijad vaatavad kõik sisestatud kirjed üle ja annavad oma hinnangu, kas maksumus on mõistlik või mitte. Valideerija ise ei muuda mingeid andmeid. Ebakõlade korral saadetakse masina või seadme andmete sisestajale info tagasi kommentaariga, mis ei sobinud ja mis võiks tegelikult olla. Valideerimise käigus saab iga masina või seadme kirje unikaalse koodi, mis tuleb kirjutada taotlejal taotlusele ja selle alusel käib masina/seadme identifitseerimine.\nHinnakataloogi andmete sisestamiseks peab ennast ID-kaardiga PRIA uues iseteeninduskeskkonnas aadressil https://epria.pria.ee/epria2/ autentima ning seejärel tuleb valida teenus „Hinnakataloogi objektide lisamine ja vaatamine“.\nJuhime tähelepanu, et andmete sisestamine kataloogi ei ole ajaliselt piiratud, kuid vastavalt Põllumajandusministri määrusele „Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri võrdlushindade kataloog“ § 5 lg 2 kohaselt ei kinnita ETKI toetuse taotluste esitamise tähtaja vältel sellise asja piirhinda, mille omandamiseks seda toetust antakse. Ehk meetme 4.1 „Investeeringud põllumajandusettevõtte tulemuslikkuse parandamiseks“ taotluste vastuvõtmise perioodil ETKI poolt hindasid ei valideerita!\nHinnakataloogis olevaid andmeid on võimalik vaadata ka ilma uude e-PRIAsse sisselogimata aadressil https://epria.pria.ee/epria2/hinnakataloog/#/valideeritud\nHinnakataloogis näeb ainult neid masinaid ja seadmeid, mis on Eesti Taimekasvatuse Instituudi poolt valideeritud. Valideeritud masinad ja seadmed on kataloogis ’kehtivad’ kuni kaks aastat.


🌍 Pariisi rünnakud: maailm reageerib solidaarsusesse - 2020\n13. novembril 2015 muutus meie ümbritsev maailm veel kord. Pariisi linnast lahkus seeria lööklaineid, kus rohkem kui 120 inimest olid surnud ja sadu teisi tõsiselt vigastasid. Kui linn põgenes rünnakust, viisid inimesed sotsiaalmeediasse, et näidata oma toetust ja solidaarsust Prantsusmaa elanikega. Vaatamata hirmule, kaotusele ja vigastusele on inimesed vastanud julgusega, armastusega ja vaprusega. Inimesed üle kogu maailma on näidanud, et nad leinavad nende inimeste kaotust, kes on oma rünnaku läbi rünnanud, et nad saaksid käima tulevaste kätega ja avama uksi, et nad seisavad üksteise vastu terrorismi vastu.\nTõeline mälestusmärk, kus inimesed teda toetasid.\nIsegi kaosest oli lootus.\nPariislased avasid oma uksed inimestele, kes otsivad ohutut kohta viibimiseks. Võttes twitteri koos hashtagiga #PorteOuverte mis tähendab "avatud ukse", pakkus Pariisi rahvas varjupaika neile, kes jäid maha.\nMinu sõbrad on juhuslikus naise kodus ohutud. Ta teeb neid õhtusöögi ja valmistab voodeid. Õnnis #PorteOuverte\n- TK Westfield (@TWestfield) 13. novembril 2015\nMul on ruumi küpsetele inimestele lähedal. Ütle mulle, kas teil on vaja #PorteOuverte.\n- Arnaud Dupuis (@ArnaudDupuis) 14. novembril 2015\nKui vajate varjupaika 18-ndal ringkonnas, järgige ja DM-i, on siin # portsouverte siin #AttentatsParis\n- Quentin Cogitore (@QuentinCogitore) 14. november 2015\nTaksojad suletasid oma meetrit ja andsid tasuta sõidud transportida inimesi turvalisematele kohtadele.\nSõnumikasutaja tuletas inimestele meelde, et ükskõik milline Sikh Gurudwara rõõmustab inimesi, kes on kogenud lõhkemiseni. Tema piiksatus sai tohutu toetuse ja tiirustati üle 10 000 korra väga lühikese aja jooksul.\nKõigil, kes on Pariisis sisse kantud ja vajavad varjupaika ja kuskil ohutult, saab iga Sikh Gurdwara (tempel) rahul olla #PorteOuverte\n- Rohan (@ RohanSinghKalsi) 13. novembril 2015\nInimesed vooderdasid vere annetamiseks Carilloni baari lähedal. Pidades meeles, et haiglad on juba paastunud, paluti inimestel oma annetustest välja jätta, vältides haiglas annetamist.\nPrantsuse jalgpallifännid keeldusid kummardama terrorismi ja ühine Prantsuse riikliku hümni laulmine evakueerides Stade de Franceist.\nKuigi Eiffeli torn suleti leinas, oli Suurte maamärkide ümber maailma, mis on valgustatud prantsuse kolmekordse värviga sinist, valget ja punast, et näidata oma solidaarsust Prantsusmaaga.\nGIZA püramiidid pic.twitter.com/j3KKxxHkxk\n- Abeer Farid (@abeerfarid) 14. november 2015\nHazza Bin Zayedi staadion liitub teiste ülemaailmsete hoonetega, millel on Prantsuse lipu värvid solidaarselt #Parisiga pic.twitter.com/AvBdDw1iIL\n- HBZstadium (@ HBZstadium) 15. november 2015\nMassi tragöödia silmitsi seistes kutsub maailm oma kogukonna vaimu. Me mõistame, et inimsuse sidemed on tähtsamad kui erinevused kastides, värvides või religioonides. Me ainult tuletame meelde, et maailm on üks.


Urmas Sõõrumaa paljastas, miks ta otsustas sõpradega just nüüd lennuki osta: teisiti ei saagi! - Kroonika\nUrmas Sõõrumaa paljastas, miks ta otsustas sõpradega just nüüd lennuki osta: teisiti ei saagi!\nPatarei vangla Gorži hoovi avamine\nSel nädalal paljastas Kroonika, et tuntud ettevõtja ja Eesti Olümpiakommitee president Urmas Sõõrumaa on alles hiljuti ostnud koos mõne sõbraga lennuki. Miks otsustasid mehed ajal, kui suur osa maailmast on koroonaviiruse tõttu lukus, uhke õhusõiduki osta?\n"Kohtadesse, kuhu minna on vaja, nagu näiteks Ukrainasse, on otselend lõpetatud. Ega ju teagi, millal need toimuma hakkavad. Lennuk ise ei tähendagi selle omanikele tohutut raha ja suuri numbreid, ent teatud vabaduse ta annab, sest paljudesse kohtadesse, kuhu ettevõtjatel on vaja minna, teisiti ei saagi. Mina ei ole sage lennukikasutaja, sest koroonatingimustes on piiranguid palju igal pool ja mõnikord muutub lendamine seeläbi äärmiselt mõttetuks."\nKellega koos Sõõrumaa lennumasina ostis, jätab ta enda teada - nagu ka lennuki margi.\nSarnaselt Sõõrumaaga ei lase end liinilendude ärajätmisest segada mitmed teisedki isikliku lennuki omanikud, nagu ettevõtjad Oleg Ossinovski, Rain Lõhmus ja Heiti Hääl. Loe rohkem nende ärimeeste õhusõidukite kohta siit!


Kutsume kõiki uue EV100 taotlusvooru infopäevadele! - SA KÜSK\nAvaleht→ Uudised→ Kutsume kõiki uue EV100 taotlusvooru infopäevadele!\nKutsume kõiki uue EV100 taotlusvooru infopäevadele!\nAvasime koos EV100 korraldustoimkonnaga uue EV100 kingituste taotlusvooru, mille eesmärk on toetada selliste unikaalsete ja uuenduslike algatuste käivitamist ning elluviimist, mis sobivad Eestimaale kingituseks Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks.\nKingitustena soovime näha selliseid piirkondlikke/maakondlikke tegusid, ettevõtmisi ja sündmusi, mida viidaks ellu mitmete kohalike partneritega koostöös ning mis teevad Eesti elu paremaks ja rõõmsamaks ning loovad kindlama tuleviku lastele. Täpsemalt jagame vooru kohta infot juba järgmisel nädalal!\nUue vooru raames kutsume kõiki – nii vabaühendusi, ettevõtjaid kui avaliku sektori organisatsioone – veebruaris, märtsis ja aprillis üle Eesti toimuvatele infopäevadele, kus räägime täpsemalt uue EV100 vooru tingimustest.\nInfopäevad toimuvad koostöös EV100 maakondlike komisjonidega.


Книга Ma näen sind - читать онлайн бесплатно, автор Clare Mackintosh, ЛитПортал\nSa teed iga päev ühte ja sama.Sa tead täpselt, kuhu sa lähed.Sa ei ole üksi.Kui Zoe Walker näeb enda fotot ühe Londoni linnalehe erakuulutuste rubriigis, otsustab ta välja selgitada, miks on tema pilt sinna sattunud – ilma ühegi selgituseta, lihtsalt udune foto koos internetiaadressi ja telefoninumbriga. Zoe viib ajalehe koju ja näitab seda pereliikmetele, kes on kindlad, et naine fotol vaid sarnaneb Zoega. Aga järgmisel päeval on ajalehes juba uue naise pilt ja nii päev päeva järel.On see eksitus? Või juhus? Või peab keegi arvet nende naiste iga sammu üle …***Järjekordse psühholoogilise põnevikuga „Ma näen sind“ hoiab Suurbritannia kirjanduse viimaste aastate edukamaid uustulnukaid Clare Mackintosh („Ma lasen sul minna“ – maailmas üle miljoni eksemplari müünud raamat, eesti keeles ilmunud 2016. aastal) lugejat oma haardes esimesest leheküljest viimaseni.\nSoovitused Clare Mackintoshi eelmise raamatu „Ma lasen sul minna“ kohta\n„Mackintosh on oma emotsionaalse debüüdiga loonud erakordse õhustiku.“ –\nAlex Marwood, raamatu „Tapja kõrvalkorterist“ autor\n„Sensatsiooniline, erakordselt intensiivne debüüt, mis haarab sind üleni ega lasegi enam lahti.“ –\n„Judinaid tekitav, vastupandamatu ja kaasahaarav, „Ma lasen sul minna“ on peenelt kujundatud ja rabava süžeega romaan.“ –\nPaula Hawkins, raamatu „Tüdruk rongis“ autor\n„Väga veenev, on ju Mackintosh endine kriminaaluurimistöötaja. Nii hea debüütromaan tähendab küll kaotust politseiridadele, ent võitu krimikirjandusele. Paluks veel.“ –\n„Suurepärane ja mõjuv lugemine, üllatavate pööretega lugu, mis võttis sõnatuks. Mulle meeldis see nii väga, et lõpp tuli liiga kiiresti. Oleksin tahtnud veel ja veel lugeda.“ –\nPeter James, krimikirjanik\n„Üllatava pöördega pingeline psühholoogiline põnevik.“ –\n„Väga julge ja kütkestav debüüt selliste sisulahendustega, mis tegid mind kadedusest roheliseks.“ –\nMark Billingham, krimikirjanik\n„Suurepäraselt üles ehitatud tegelaskujud olid meisterliku, rohkete ootamatute pööretega emotsionaalse debüütromaani jäämäe veepealne osa.“ – ajakiri Woman and Home\nFirst published in Great Britain in 2016 by Sphere, an imprint of Little,\nMinu vanematele, kes mulle nii palju õpetasid\nMinu selja taga seisab mees, kes on nii lähedal, et tunnen kaelal tema hingeõhu niiskust. Nihutan jalgu paari sentimeetri võrra ja surun end vastu halli mantlit, mis lehkab märja koerakasuka järele. Tundub, nagu oleks novembri algusest saadik vahetpidamata sadanud, ja tihedalt üksteise vastu surutud soojade kehade kohal hõljub õrn aurupilv. Kellegi portfelli terav nurk torgib mu kintsu. Kui rong rappudes kurvi võtab, jään püsti tänu teistele seisjatele. Hetkeks toetub mu käsi tuge otsides tahtmatult vastu halli mantlit. Tower Hillsi peatuses sülitab vagun välja tosinkond reisijat ja neelab sisse kaks tosinat uut, kes on kõik nõuks võtnud nädalavahetuseks koju jõuda.\n„Liikuge uste juurest edasi!“ kõlab korraldus.\nMitte keegi ei liiguta.\nHalli mantlit pole enam ja seisan nüüd selle asemel. Mul on hea meel, sest sealt ulatun käsipuuni ja enam ei hinga keegi võõras oma DNAd minu peale. Mu käekott on nihkunud selja taha ja sikutan selle enda ette. Kahel Jaapani turistil on kõhu peal hiiglaslikud seljakotid, mis võtavad enda alla kahe inimese ruumi. Üks vaguni teises servas olev naine märkab, kuidas ma jaapanlasi jälgin; ta vaatab mulle otsa ja kirtsutab vandeseltslaslikult nina. Vastan tema pilgule põgusalt ja vaatan siis maha. Ümberringi on erinevaid jalavarje: meeste omad on teravate viikidega püksisäärte all suured ja läikivad; naiste varbad on kõrgete kontsadega värvilistesse kingadesse võimatult krõnksu surutud. Märkan jalgade meres lumivalgeid tenniseid, millest paistavad läbipaistmatust mustast nailonist servaga põlvikud. Jalgade omanikku pole näha, aga kujutan ette, et naine on pisut üle kahekümne ja kannab pööraselt kõrge kontsaga kontorikingi kotiga kaasas või hoiab neid töö juures sahtlis.\nMina ei ole päevasel ajal kunagi kõrgete kontsadega käinud. Olin madalate sportlike jalatsite east vaevalt välja kasvanud, kui jäin Justinit ootama ja kontskingadele polnud kohta ei Tesco kassas ega väikese põnni järel mööda tänavaid joostes. Nüüd olen piisavalt vana, et olla mõistlik. Tund aega rongisõitu tööle, teine tund töölt koju. Ronida mööda katkisi eskalaatoreid. Jääda lapsevankrite ja jalgrataste ette. Ja mille nimel? Et istuda kaheksa tundi laua taga. Säästan oma jalgu vabadeks päevadeks ja pühadeks. Mul on seljas harjumuspärane, kontorirõivastuseks piisavalt soliidne riietus, mis koosneb mustadest pükstest ja erinevatest, triikimist mitte vajavatest toppidest. Toimekate päevade tarbeks hoian alumises lauasahtlis kardigani, sest kiirel tööajal on kontoriuksed pidevalt laiali ja toasoojus kaob koos iga potentsiaalse kliendiga.\nRong peatub ja ma trügin perroonile. Siit edasi lähen maapealse rongiga, ja kuigi sealgi käib sageli suur trügimine, eelistan seda. Ma ei tunne end maa all hästi; mul on raske hingata, kuigi tean, et asi on minu peas. Unistan töökohast, mis asub piisavalt lähedal, et saaksin jalgsi tööl käia, aga sellist kohta ei saa ma iial: kõik vähegi väärt töökohad asuvad esimeses tsoonis ja kogu vähegi jõukohane kinnisvara neljandas\nPean rongi ootama ja võtan piletiautomaadi kõrvalt riiulilt ühe London Gazette’i, mille sünged pealkirjad sobivad igati kokku tänase kuupäevaga, 13. novembri ja reedega. Politsei on nurjanud järjekordse terroriplaani: kolm esimest lehekülge on täis pilte lõhkeainetest, mis ühest PõhjaLondoni korterist kätte saadi. Lasen silmad üle habemega meeste fotode ja püüan leida perroonil mõnd vaba pragu seal, kus rongi uks avaneb.\nLondon Gazette’i keskmistel lehekülgedel kurdab keegi endine „XFactori“ saate finalist, kui raske on taluda „kuulsuse painet“, ning suurema osa leheküljest võtab enda alla arutelu isikuandmete seaduse teemal. Loen, ilma et eristaksin sõnu: lasen silmad üle piltide ja pealkirjade, et tunda end eluga veidigi kursis olevana. Ma ei mäleta, millal ma viimati kogu ajalehe läbi lugesin või maha istusin ja uudised algusest lõpuni ära vaatasin. Alati on tegemist vaid killukestega Sky Newsist hommikusöögi kõrvale või pealkirjadega, mida loen üle kellegi õla teel tööle.


Cornelli professori nõuded Blockchaini arveldused Thunder Tokeni debutiga | EE.concellodemelon.org\nCornelli professori nõuded Blockchaini arveldused Thunder Tokeni debutiga\nCornelli infotehnoloogia professor tuntud oma töö põhialuste hajussüsteemid on peagi käivitada uue blockchain projekti.\nTeatas täna ethereum iga-aastase arendaja konverentsil, Devcon3, Elaine Shi selgitas, et tulemas töö põhineb thunderella protokoll - papershe kaasautor koos Cornelli dotsent Rafael Pass käesoleva aasta alguses. Nimetatakse äikest sümboolne, vaeva eesmärk on lahendada probleem ühised blockchains, et nad ei suuda mahutada märkimisväärne hulk kasutajaid.\nKui rääkida täna, Shi kuulutas, et äikest sümboolne võib olla võimalik saavutada kiirusi 1000x suurem kui olemasolevate tehnoloogiate täna. Lisaks palju nagu mõned teised projektid, mis on avanemise hiljuti, see ei saa toetuda blockchain - vähemalt mitte täielikult.\nKuigi traditsioonilise blockchain süsteemid, plokid tuleb kinnitada tehingute toimumist, see on protsess, mis võtab aega umbes 10 minutit plokk Bitcoini näiteks.\nSel viisil Shi püüdnud kujutada äikest sümboolne nagu kiire ja skaleeritav protokoll - "unistus suurte konsensus" - üks ta arvab võib osutuda elujõuliseks pankade ja ettevõtete.\n"Mis cryptocurrencies nagu Bitcoin ja ethereum meil nüüd empiirilisi tõendeid, et levitada konsensus nüüd võimalik tõesti suuremahuliste internetis. Me tahame korrata, et edu."\nPraegu Shi ütles, et blockchain konsortsiumid nagu R3 ja Hyperledger võidusõidu luua süsteeme kohandatud nende suurte formaate, kuid seal ei ole piisavalt keskenduda ümber teha või parandada Euroopa piirangute aluseks protokollide kasutamisel.\nThunder sümboolne, protokolli ettepaneku split ülesseadmine et tehinguid kinnitas väga kiiresti, kusjuures blockchain ainult kasutatakse hädaolukorras. Ülejäänud ajal äikest sümboolne kasutab midagi veidi vähem tuttav - süsteemi ained, mis järgib suunas "liider" hääletada, kus tehinguid tehakse vastavalt eeskirjadele.\nShi väidab see disain on "nii lihtne ja jõuline kui blockchain," kuid tehingukinnitused alla teise ja turvalisuse varjatud, kuna kasutajad saavad alati "taandub [kohta] blockchain" on halvimal juhul.\nIkka, see algusaegadel idee. Shi ütles, et ettevõte on alles asutatud, ja see ei ole selge, kas protokoll puhtalt eraviisilisi või üldsusele avatud. Täna, kodulehel ei ole isegi live ja seal ei mainita tegevuskava projekti.\nAga mõiste võib tunduda natuke värsket, Shi ajama mõjuvad, et töö võiks olla üks vaadata, sest see areneb suunas tähtaeg.\nJa kui Shi tuletas kuulajatele meelde:\n"Lihtsus on oma hea sõber, eriti suuremahuliste hajussüsteemid."\nCornelli UniversityElaine Shi\nVenemaa keskdepositooriumi plaan ehitada oma krüptokurss rahakott\nBrave pakub esmakordselt Bitcoin Micropayments väljaandjatele\nApplei taotlusel eemaldati Fancyi iOS-i rakendusest tehtud bikkiini maksed


Haigused liigeste sokkidest, Untitled Document\nSeismisel või istumisel areneb liigestes rahuoleku kangestus, mis raskendab uuesti astuma hakkamist või istumast ülestõusmist. Lihaste töövõime taastumine algtasemele pärast koormust aeglustub.\nKristina Traks Kõige haigused liigeste sokkidest on probleemid põlveliigestega — abi saab põlveoperatsioonist. Juustu tootlemine eas liigeste kulumisest aga pääsu pole, küsimus on vaid selles, kas kulumishaigus ehk artroos põhjustab vaevusi või kulgeb märkamatult.\nHarvem esineb vaevusi suurvarvaste tüviliigestes, sõrmede lülivaheliigestes ja lülisambaliigestes. Vanemas eas leitakse artroosi peaaegu kõigil inimestel. ASi Ortopeedia Arstid haigused liigeste sokkidest Tauno Kalvet räägib, et liigeste kulumiseks on mitmeid põhjusi: geneetiline eelsoodumus, ainevahetusest tulenevad põhjused, erinevatest haigustest põhjustatud liigesepõletikud ning traumad.\nHaigused liigeste sokkidest lihastöö korral lihased vaheldumisi pingulduvad ja lõõgastuvad. Tuleks vältida tööd kummargil, sest see nõuab ülakeha staatilist lihastööd.\nTeatud tööasendid võivad põhjustada valu, nooofen koos poletiku liigeste keha annab märku liigeste ja lihaste ülekoormusest. Siis tuleb oma keha märguandeid kuulda võtta. Asju tõstes on hea kasutada mõlemat kätt, hoida kandamit keha lähedal ja suunata koormus suurtele, tugevatele liigestele.


Koomas viibival Kremli-vastasel aktivistil tuvastati teadmata aine mürgitus - Maailm - Postimees.ee\nKoomas viibival Kremli-vastasel aktivistil tuvastati teadmata aine mürgitus\n7. veebruar 2017, 14:40\nAjakirjanik ja aktivist Vladimir Kara-Murza\nTuntud Kremli kriitiku Vladimir Kara-Murza noorema naine Jevgenia teatas, arstid tuvastasid kunstlikus koomas viibival abikaasal teadmata aine raske mürgituse, vahendab RFE/RL.\nJevgenia Kara-Murza ütles eile, et abikaasa küünetükid, juuksekarvad ja vereproov saadeti Iisraeli eralaborisse testimisele, et teada saada, milline toksiin äkilise haiguse põhjustas.\n«Arstid diagnoosisid tundmatust ainest tingitud ägeda mürgituse, see on ametlik diagnoos,» ütles Jevgenia Kara-Murza ja lisas, et mehe seisund on muutunud stabiilsemaks, kuid arstid on valmis igasugusteks arenguteks.\nKara-Murza toimetati haiglasse 2. veebruaril. Tema abikaasa teatas hiljem, et tal tuvastati neerupuudulikkus ja ta viidi kunstlikku koomasse.\nKara-Murza pere ja sõprade sõnul on aktivisti ja ajakirjaniku sümptomid väga sarnased 2015. aasta äkilisele haigestumisele, mil ta jäi järsku haigeks ja toimetati Moskva haiglasse. Seejärel viibis ta Moskva ja Washingtoni haiglates kokku kaks kuud. Kara-Murza väitis juba siis, et haigestumine oli Kremli korraldatud mürgitamine.\nMoskva arstid väitsid toona, et haiguse põhjustas antidepressantide vale manustamine, kuid ekspertide sõnul depressiooniravimid midagi tema sümptomitele sarnast põhjustanud ei oleks.\nJevgenia Kara-Murza ütles eile, et peale 2015. aasta haigusest tervenemist pole abikaasa tarbinud ühtki ravimit.\nŠveitsis eksiilis elava Mihhail Hodorkovski Liikumise Avatud Venemaa koordinaator ja Vene opositsioonilise Rahvavabaduse Partei (PARNAS) endine kaasesimees tegutseb nii Venemaal kui USAs, kus elavad ka tema abikaasa ja kolm last.\nViimase mürgitamise ajal reisis Kara-Murza mööda Venemaad, et koguda materjali 2015. aasta veebruaris Kremli lähedal maha lastud Boriss Nemtsovist jutustava dokumentaalfilmi jaoks. Nemtsov ja Kara-Murza olid lähedased liitlased.


Kentucky – Vikipeedia\nkoordinaadid: 38° N, 85° W\ninglise Commonwealth of Kentucky\nKentucky osariigi pitsat\nPindala: 104 659 km²\nElanikke: 4 505 836 (1.04.2020)\nRahvastikutihedus: 43,1 in/km²\nKentucky [kent'aki] on Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Indiana ja Ohio osariigiga, lõunas Tennesseega, loodes Illinois'ga, läänes Missouriga, kirdes Lääne-Virginiaga ning idas Virginiaga.\n1792. aastal lõi Kentucky Virginiast lahku ja võeti samal aastal iseseisva osariigina Ühendriikide hulka vastu.\nKentucky suurim linn on Louisville.\nKentucky osariigi koduleht\nIndiana • Ohio Lääne-Virginia\nArkansas Tennessee Põhja-Carolina\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kentucky&oldid=5833207"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:44, 25. veebruar 2021.


SKY PLUS SELGITAS VÄLJA AASTA POPULAARSEMAD LAULUD – MuusikaPlaneet\nSaatejuht Simon Suviste võttis 28. detsembri edetabelisaates Sky Plus Top 40 kokku 2019. aasta kõige populaarsemad raadiohitid. Edetabelisse jõudsid lood, mida kõige rohkem raadio Sky Plus eetris mängiti.\n“Sel aastal tehti Eestis palju head muusikat, aga üht kindlat üüberhitti nagu polnudki,“ ütles saatejuht. “Aasta lõpus hakkas juba minema, Madison Marsi “New Vibe Who Dis” näiteks oli korralik kõrvauss, aga oleks see vaid natuke varem ilmunud, oleks ta ka kõrgema koha saavutanud.”\nRaadio Sky Plus aasta kuumimaks looks osutus briti läbimurdeartisti Lewis Capaldi laul “Someone You Loved”. Laul on esikoha saavutanud mitmes riigis, sealhulgas Suurbritannias ja USA’s.\nTeise koha aastaedetabelis saavutas Tom Walker “Just You And I” ning kolmanda koha võttis Meduza looga “Piece Of Your Heart”. Enimmängitud Eesti lauluks osutus nublu ja Gameboy Tetrise “für Oksana”. Kuulajate lemmikuid sisaldava Soovisaate aasta soovituim lugu oli nublu ja 5Miinust “(Ei ole) aluspükse”.\nKogu edetabel on nähtav siit.\nRaadiol Sky Plus on 283 000 kuulajat nädalas (Kantar Emor kevad-suvi 2019). Sky Plus on seega Eesti kõige kuulatum raadiojaam.\nSildid: 5MIINUSTMadison MarsNubluSimon Suviste\nJärgmine uudis 📊 KODUMAISE MUUSIKATAEVA SÄRAVAIMAD TÄHED AASTAL 2019\nEelmine uudis 5MIINUST, NUBLU, WATEVA JA LEMON FIGHT ESINEVAD TÄNA GRIND JA KATEL PEOSARJADE ÜHISEL AASTALÕPUPEOL


Valu ja raskustunne jalgades - Tüsistused Salvesta valu kingade tottu\nEeldused võivad olla ka traumeerivad. Hüppeliigese kahjustus.\nMida teha vigastuse korral? Sel juhul on vajalik liigenduse kiire kinnitamine ja patsiendi toimetamine meditsiiniasutusse. Valu võib ilmneda jala keskel, seljal või salvesta valu kingade tottu, sõltuvalt murdude asukohast, nihestusest või nihestusest.\nErilist tähelepanu tuleb pöörata traumajärgsele perioodile. Ajutised liikumispiirangud ja jalgade stress on soovitused, mis aitavad vältida jäsemete kahjustamist.\nSee tähendab, et kui laps on lapsepõlves õigesti moodustunud jalgade anatoomia, ei garanteeri see, et see jääb nii ka eluks. Täiskasvanueas on tasapinnas palju vigu, mida inimene teeb, eriti kasvamise ja aktiivse arengu ajal. Nii on ülemäärased koormused, kehakaalu tõstmine ja vitamiinipuudused noorukieas algusjärgus patoloogiate arengule jalgades tulevikus. Ja muidugi sõltub palju kehahoiakust. Lülisamba kõverus mõjutab kogu luu- ja lihaskonna süsteemi, kaasa arvatud lame jala ja valu jalgadel kõndimisel.\nKaks peamist patoloogiat, mida iseloomustavad sarnased sümptomid, on hävitav endarteriit ja alajäsemete arterite ateroskleroos. Endarteriit Arterioskleroos Varvaste valu põhjus võib olla alajäsemete arterite ateroskleroos. See patoloogia ilmneb siis, kui kolesterooli naastud ladestuvad veresoonte seinte sisepinnal. Seda haigust iseloomustab veresoonte seina tihenemine, mis väljendub jalgade lihaste ja labajala suruvalu tunnetes.\nStatistika kohaselt suurendab luumurd tõenäoliselt artriidi tekkimise tõenäosust tulevikus seitse korda. Eriti ohtlik, kui need vigastused olid mitu. Kui kõhre vigastati rohkem kui üks kord, hakkavad neis tekkima düstroofilised protsessid.\nValu artriidis suureneb järk-järgult. Esiteks on luudes valu. Jalgade valu alguses kõndides on tähtsusetu, kuid aja jooksul suureneb selle intensiivsus. Jalgealal võib tekkida täiendav turse. Lõpuks lõpeb see kõndimise ja piiratud liikuvuse rikkumisega.\nSelle seisundi peamine ravi on sümptomaatiline. Ühise olulise kahjustamise korral on vaja otsida abi kirurgidest, kes täidavad liigendamise plasti ja leevendavad patsienti valu ja luuduse eest. Podagra Kui see haigus esineb, siis kusihappe soolade sadestumine liigestesse. See toob kaasa liigeste deformatsiooni, kahjustab nende toitainete ainevahetust ja närvide pigistamist. See kannatab inimesele kõndima, kuid ebamugavustunne ei kao isegi puhkuse ajal. Liigend paisub üles, ümbritsev nahk muutub punaseks ja võib esineda kohalikku hüpereemiat.\nRavi kohustuslik osa on toitumine. Selle eesmärk on eemaldada kehast soolad ja normaliseerida ainevahetust. Intervertebral hernia Kuidas saab nimmepiirkonna haigus mõjutada luu- ja lihaskonna süsteemi kaaret?\nSee on väga lihtne, sest närvisüsteem on üks ja tänu nendele signaalidele saab inimene teavet valu kohta konkreetses kohas. Istmiku närvi kahjustused või libisemine lülisammas võib põhjustada selliseid sümptomeid nagu valu tuharates, lihasnõrkus, ebamugavustunne ja põletamine alumistes jäsemetes ning tunne tagaosas on tavaliselt palju väiksem kui jalal. Kui rünnaku ajal on jalgades valu, mida ei saa taluda, ei tohiks te üllatada arsti määramist, kes läbib MRT.\nSelline diagnostika võimaldab teil kiiresti tuvastada paljusid haigusi, mida inimesed isegi ei kahtlustanud. Ishias ravi põhineb massaažil. Professionaalse massaaži terapeudi tegevused vabastavad närvi juured, taastavad normaalsed metaboolsed protsessid ja kõrvaldavad spasmid.\nNõelravi ja lihaste elektriline stimulatsioon selgroo piirkonnas aitab hästi. Ravi ajal peab patsiendil olema eriline korsett, et vähendada survet närvilõpmetele.\nSee kahjustab jala alumises osas. Selle põhjuseks on sidekoe kõva kihi mitmed murdumised - sidekuded.\nMiks pahkluule tekkis muhk ja mida teha - Konnasilmad April\nNiisuguste vigastuste korral viib selle saidi venitamine. Kõige sagedamini täheldatakse seda tingimust jooksjades. Selle tulemusena, kui salvesta valu kingade tottu täheldatakse, pööratakse suu sees, kui valu intensiivsus selles seisundis väheneb. Provokatiivsed tegurid - vanus, ülekaal, ebamugavad kingad.\nPundumise eemaldamiseks võite jääd kasutada. Selle diagnoosi tegemisel on soovitav vältida pikki jalutuskäike ja liigseid koormusi jalgadele.


Ilusad inimesed pääsevad kohtus kergema karistusega | | Virgo Kruve blogi\nSeda aastat on alles jäänud natuke üle 4 päeva ja teen kokkuvõtteid kogu aasta tähelepanekutest, mis nende toimumise ajal jäi siin blogis ilma tähelepanuta aga mis siiski vääriksid käsitlemist.\nAlustuseks detsembri alguse juhtum, kus Tartus jäi ülekäigurajal auto alla noor naine. Temast oli üritanud üle sõita üks teine noor naine, kes juhtunut kaamera ees ka kahetses.\nKaisa Oja Reporteri saates, nutune ilme ja kahetsus.\nSee pilt on vaid mõni kaader enne seda kui ta tõstis käe näo ette ja puhkes nutma (teeseldult?). Ma arvan, et selles juhtumis oli pooleks tõelisi tundeid ja kaamera ees näitlemist. Kuidas sa tõestad, et kahetsed ja sooviksid juhtunut olematuks muuta? Pisarad on siin üks ilmsemaid meetodeid aga naise pisarad pole sugugi siirad, sest neid kasutatakse üsna aktiivselt ka oma huvides (millegi saavutamiseks). Naine pidi oma elu jooksul nutma tervelt 1 aasta, mis teeb 70 aastase eluea puhul natuke üle 5 ööpäeva ühe eluaasta kohta.\nKui rääkida karistuse saamisest, siis ilusad (harmoonilised) inimesed pidid kohtus pääsema kergema karistusega kui koledad. Seevastu rikastel inimestel läheb raskemalt, sest neilt välja mõistetavad trahvid on suuremad (USA statistika) ja pärast abielu lahutamist kaotab süüdi mõistetud osapool ühisest varast kuni 80 % ehk jagunenud on väga ebavõrdne. Samuti tähendab isegi kohtus õigeks mõistmine, et inimesele jääb märk ikkagi külge ja näiteks börsimaakler ei saa enam kunagi oma erialal edasi tegutseda, sest inimesed lihtsalt väldivad teda (teevad tehinguid teistega). Õigemin ta võib küll seda üritada aga ei saavuta seal isegi mitte keskpäraseid tulemusi, rääkimata karjääris edasi liikumisest.\n← Postkastis on tunda .ee domeeni registripidaja meeleheidet\nVabadussõja vaherahu jäi sellel aastal tähistamata →


Naistenõges on taim, mis ajab kassid lausa pööraseks - Lemmikloom\nKui kass nuusutab naistenõgest, siis ta tavaliselt lakub seda, näksib lehti, hõõrub ennast taime vastu, ajab sülge ja näub. Ehkki kassid tunduvad taimest võlutud olevat, ei mõju taim, mis paneb rahuliku kodukiisu veidralt käituma ja kujuteldavaid hiiri püüdma, kõigile kassidele ühtmoodi. Selleks, et naistenõges üldse mõju avaldaks, peab olema loomal eelsoodumus, mis on 70-80 protsendil kassidest. Samuti ei avalda taim nii suurt mõju noorematele kui kuuekuustele kassipoegadele ja väga vanadele kassidele.\nAga miks õigupoolest paneb naistenõges kasse veidralt käituma? Saladus on taime lehtedel, vartes ja seemnekaunades olevates eeterlikes õlides, mis matkivad kasside õnneferomoonide toimet ja stimuleerivad ajus neid retseptoreid, mis just selliste feromoonide toimele regeerivad. Kusjuures samasuguse reaktsiooni kutsub emastel kassidel esile isakassi uriini lõhn.\nKas naistenõgesest võib ka inimesele kasu olla?\nNaistenõges on vähenõudlik, külmataluv ja isekülvi teel paljunev taim, mida saab lisaks kassi lõbustamisele kasutada ka ravimtaimena. Värsketest lehtedest saab valmistada aromaatset teed ning rahvameditsiinis kasutatakse naistenõgest selle rahustava, silelihaseid lõõgastava toime tõttu.\nNäiteks soovitatakse naistenõgest seedeelundite põletike, migreeni, unetuse ja isegi hambavalu leevendamiseks.


Teatrilegend Juri Ljubimov aitab taastada Katariina kirikut - Eesti Päevaleht\nTeatrilegend Juri Ljubimov aitab taastada Katariina kirikut\nLegendaarne teatrimees rõhutab riigi kohustust unikaalne Püha Katariina kirik korda teha enne, kui see laguneb Ljubimov loodab, et Tallinnast saab tulevikus kuulus teatrifestivalide linn\nSajandi teatriedendajaks nimetatud legendaarse Moskva Taganka teatri looja Juri Ljubimov hakkas fondi Hereditas tegevjuhi Taivo Niitvägi kutsel Tallinna Ladina kvartali patrooniks.\nMöödunud aastal 85. sünnipäeva tähistanud lavastaja on lubanud teha kõik endast sõltuva, et kvartalis asuv Püha Katariina kirik saaks tulevikus kuuluda UNESCO maailma tähtsaimate kultuurikeskuste nimistusse.\nAlgatus võiks tulla Tallinna linnalt\nEelkõige loodavad Ljubimov ja Niitvägi siin riigi- ja linnajuhtide igakülgsele mõistmisele ning materiaalsele abile kiriku ning selle kõrval asuva aidahoone katuste põhjalikuks remondiks, sest vaatamata kiriku tõrvapapist katuse iga-aastasele lappimisele kümnete tuhandete kroonide eest, kipub see madala kalde tõttu läbi jooksma. Samuti puuduvad kirikus küttesüs-teem ning ürituste korraldamiseks hädatarvilikud ümberpaigutatavad tribüünide konstruktsioonid.\nKokku läheks kiriku ja aidahoone remont Niitvägi hinnangul maksma miljoni dollari ringis.\nReedel Kadriorus, kus Ljubimov võttis vastu Maarjamaa risti kolmanda järgu ordeni Eesti kultuuri tutvustamise eest maailmas, möönis president Arnold Rüütel vajadust Katariina kirikule katus peale saada. Täna kohtub maestro samas küsimuses Tallinna linnapea Edgar Savisaarega.\n“Alata tuleks ehitiste omaniku ehk linna ette nähtud projekteerimistingimustest. Omalt poolt on kõik kvartali liikmed lubanud, et teevad kõik, mida me eraalgatuslikus korras teha saame,” kinnitas Niitvägi.\nLjubimov märkis, et kirikut remontides peab kindlasti jätma puutumata vana katuse alla jäävad akustilised konstruktsioonid. Kõige õigem oleks maestro sõnul saali unikaalse akustika säilitamiseks jätta puutumata kogu olemasolev katus ja ehitada sellele uus kaitseks peale.\nEesti maailma ja maailm Eestisse\nJuri Ljubimovi ja Taivo Niitvägi koostöö sai alguse 2001. aastal, kui teatrikorüfee president Lennart Meri kutsel lavastas Katariina kirikus Vladimir Mar-tõnovi teose “Apocalypsis”.\nLjubimov viis Eesti Rahvusmeeskoori ja 60-liikmelise eesti ja vene poistest koosneva kooriga lavastatud suurteose sama aasta kevadel ülemaailmsele teatriolümpiaadile, mis seekorda toimus Moskvas. Üritusest võtsid osa 46 riigi teatrid. Ljubimov on olümpiaadi idee üks autor ja ellukutsuja teatrikunsti sünnimaal Kreekas. Moskva olümpiaadil tegutses ta lisaks veel kunstilise juhina.\nTänavu tahaksid Ljubimov ja Niitvägi tutvustada “Apocalypsist” Kreekas toimuval olümpiaadil, kuid kolme aastaga on projektis osalenud poisid osast välja kasvanud ja lavastuse uuesti lavale toomiseks tuleks koolitada uued.\nRaha projekti lavastamiseks ja Kreekasse lähetamiseks praegu pole. Nii lavastaja kui koordinaator loodavad, et Eesti riik ei maga siingi maha võimalust rahvusvahelisel areenil suurepärase tükiga kuulsust koguda ja end maailmas tutvustada.\nLjubimov ja tema abikaasa Katalin loodavad, et Tallinnast saab tulevikus mitte vähem kuulus teatrifestivale korraldav linn kui Viin, Edinburgh või Avignon. Eeldus selleks on ju olemas Ladina kvartali näol, kus festivalid toimuda võiks.


Kliendihaldur - Atea\nSinu tööks on meie IT teenuste lepinguliste klientide tulemuslik haldamine ning sa mõistad kliendi äriprotsessi süvitsi . Sa tead milline Atea teenustest või lahendustest võiks kõige enam kaasa aidata kliendi äriedule.\nSa oskad klienti kuulata ja oled oluline lüli tema vajaduste ja tehnoloogia vahel.\nSa tead, kuidas vahendada erinevate osapoolte huvisid ja vajadusel lahendada erimeelsusi. Sa soovid hoida klienti õnnelikuna Ateaga äri tehes.\nSul on rohkem kui algteadmised IT-süsteemide tark- ja riistvarast, operatsioonisüsteemidest, arvutivõrkudest ja võrguseadmetest ning infoturbest. Lisaks huvitud sa erinevatest tehnoloogiatest ja nende arengutest.\nSul on hea ärivaist ning eelnev müügitöö kogemus ärisektoris lisab sulle veelgi väärtust!\nSa suhtled eesti ja inglise keeles, kasuks tuleb vene keele oskus.\nKui eelpool toodu kõnetas sind ja sa tunned, et võiksid olla meie inimene, siis palun saada meile oma CV ja kaaskiri e-mailile jobs@atea.ee märksõnaga “KLIENDIHALDUR”.\nLisainfo personalijuht Ene Reinmaalt – Ene.Reinmaa@atea.ee


Kuidas elavad Eesti lapsed? - Koolieelik - Emmede Klubi\n04. Jun 2021, 17:24 Emmede Klubi\nViiendik Eesti elanikest on lapsed - selle aasta alguse seisuga oli meil Statistikaameti andmeil 258 227 alaealist last.\nKui palju on peredes lapsi?\nÜhe lapsega peres kasvab 81 700 last, kahe lapsega peres 105 000 last, kolme lapsega peres 52 500 last, nelja lapsega peres 13 100 last ning viie või rohkema lapsega peres 2900 last. Muide, kõige enam on viimase seitsme aasta jooksul suurenenud kolme lapsega leibkondade arv. Kõige suuremad on pered Viljandimaal, Läänemaal ja Jõgevamaal. Kõige väiksemad aga Ida-Virumaal, Harjumaal ja Hiiumaal.\nViimastel aastatel on suurenenud laste arv, kes elavad vaid ühe täiskasvanuga leibkonnas.\nMillistes kodudes lapsed elavad?\nKui rääkida sellest, millistes tingimustes lapsed elavad, siis võib tänaseks öelda, et üsna heades. Ligi poolte laste kodudes (43%) on iga pereliikme kohta vähemalt üks tuba. Oma kodu seisundit hindab heaks 80 ning kehvaks vaid 2 protsenti lastega leibkondadest, rahuldav on seisukord 18 protsendil.\nKui palju kulub lastega peredel raha?\n2020. aastal kulutasid lastega pered eelmisel aastal keskmiselt 397 eurot pereliikme kohta, st perede keskmine kulu on 400 eurot korrutada pereliikmete arvuga - näiteks neljaliikmelises peres 1600 eurot. Kõige rohkem, umbes 85 eurot pereliikme kohta kulus lastega peredel toidule, teiseks transport ja eluase.\nKui võrrelda lastega peresid lasteta peredega, siis lastega peredel kulub rohkem raha transpordile, rõivastele, jalatsitele, restoranidele, hotellidele, haridusele, vabale ajale ja majapidamisele. Seevastu lasteta inimestel kulub rohkem raha eluasemele, toidule ning tervishoiule.\nKuid need on vaid keskmised! Mitu last on teie peres, kuidas on pere rahul oma eluaseme seisukorraga, kui palju kulub perel raha ühe pereliikme kohta ning mis on suurimad kulukohad?


admin | NIRK MTÜ | Leht 2\nPosted on 28. Jul 2015 by admin\nNIRK MTÜ ülevabariigiline suvekool koos rehabilitatsiooniteenustega\nVõsul Männisalu Puhkekeskuses\n10.- 14. augustini 2015\nraske puudega lastele ja noortele vanuses 7 – 18\nNIRK MTÜ (reg.nr.80314341) pakub puudega lastele ja noorukitele enne uue kooliaasta algust nädalaks sportlikku ja väljasõituderohket suvekooli koos logopeedi, eripedagoogi ja tegevusterapeudi teenusega. Väljasõidud Käsmu, Vihulasse, Palmsesse ja Rakverre. Lisaks reisiõpetuse tarkuste raamatu koostamine, rannamõnud, peoõhtu ja laululahingud.\nÕppimist, sportimist, reisimist, laulmist ja meisterdamist on igas päevas. Rehabilitatsiooniteenused toimuvad ennelõunasel ajal.\nLapsed jaotatakse tegevusteks rühmadesse vastavalt vanusele ja füüsilisele või vaimsele võimekusele. Ühes rühmas on kuni 5 osalejat.\nÖösiti tegeleb unetutega öövalve.\nsaadame Teile väikese meelespea seoses suvekooliga:\nBuss Võsule väljub Tallinnast Erika tn.7A Mattiase Põhikooli eest 10. augustil kell 10.00 ja saabub Tallinnasse samasse kohta reedel, 14.augustil kell 17.00.\nPalume registreeruda suvekooli ja edastada rehabilitatsiooniteenuste saamiseks suunamiskirjad NIRK MTÜ rehabilitatsioonikeskusele hiljemalt 5.augustiks.\nSuvekooli registreerumise kontakt ja täiendav info: Ave Kalmus, ave@nirk.eu; Tel.: 53495644\nRehabilitatsiooniteenustele registreerumiseks ja täiendava info saamiseks palume kontakteeruda: Valvo Paat, valvo@nirk.eu Tel.: 5206862\nOsalemist suvekoolis saame pakkuda raske puudega lastele ja noorukitele, kellel on õigus riikliku lapsehoiuteenuse rahastusele. Registreerumisel märkige palun kindlasti oma kohaliku omavalitsuse sotsiaalhoolekande spetsialisti nimi ja kontakt ja puude määramise otsuse kuupäev ja kehtivus.\nRehabilitatsiooniteenuste saamiseks palume taotleda SKA-st suunamiskiri rehabilitatsiooniteenuste saamiseks NIRK MTÜ-st, edastada kehtiva rehabilitatsiooniplaani number ja kinnitus, et Teie lapsel on rehabilitatsiooni plaaniga ette nähtud eripedagoogi, logopeedi ja tegevusterapeudi teenus. Lisaks teave, mitu tundi nimetatud teenustest on jooksva kalendriaasta jooksul Teie lapsele plaaniga ette nähtud ja mitu tundi sellest on juba ära kasutatud.\nPalume lastele kaasa panna nädala ilmaprognoosile vastavad riided/jalatsid ja soovitavalt ka taskuraha maiustuste ostmiseks kuni 10 eur, kuna käime lastega väljasõitudel.\nLastele, kes tarvitavad ravimeid, panna kaasa kirjalik juhis ravimite manustamiseks.\nNIRK MTÜ ei vastuta lapsele kaasa antud mobiili või mõne teise nutiseadme kadumise või purunemise eest kui nad on lapse käes. Lastele kaasa pandud mobiiltelefonid, jms. elektroonilised seadmed saame laste käsutusse anda ainult hommikuti kella 9.00 – 10.00 ja õhtuti kellla 21.00 – 22.00.\nPalume lastele kaasa antud mobiiltelefonidele helistada päeva jooksul selleks ette nähtud aegadel: hommikuti kella 9.00 – 10.00 või õhtuti kella 21.00 – 22.00. Muul ajal kontakteeruge suvekooli juhiga: Tarmo Tamm, Tel.:504 9221\nNIRK MTÜ poolt pakutava suvekooli kogumaksumus on 450.00 eur, millest lapsevanema omaosalus on 48.00 eurot. Maksumuse põhiosa 402.00 eur, maksmiseks palume eelnevalt kokku leppida kohaliku omavalitsuse sotsiaalosakonnaga, et nad sõlmiksid riikliku lapsehoiuteenuse lepingu NIRK MTÜ-ga. Hind sisaldab õppe- ja spordivahendeid, väljasõite Käsmu, Palmsesse, Vihulasse, Rakverre ning muuseumikülastusi, toitlustamist neli korda päevas, maiustusi kord päevas, majutust kõigi mugavustega tubades, tunnistust ja auhinda, tegevusjuhendajate ja öövalve töötasusid, suvekooli korralduskulusid ning osalejate transporti Tallinnast Võsule ja tagasi.\nPalume lapsevanemal saata kontaktmeilile lühike soovituslik käitumisjuhis oma lapse kohta, et ennetada arusaamatusi ja paremini toime tulla Teie lapsega.\nNIRK MTÜ võtab õiguse katkestada suvekooli osalus lapsele, kes tulenevalt oma puude eripärast vajab üksühele lapsehoidu ja ei tule toime ilma tugiisikuta. Seepärast palume eelnevalt, suvekooli registreeumisel teavitada vajadusest tugiisiku teenuse järele.\nNIRK MTÜ-l võtab õiguse suvekool ära jätta kui 5.augustiks ei ole registreerunud vajalik hulk osalejaid. Ärajäämise teade saadetakse sel juhul kõigile registreerunud osalejatele.\nSuvekooli kava, Võsu august 2015


Robin Hood(2010) ~ Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel\n10:50:00 Kalver kinoskäik, täitsa viisakas 4 comments\nEi mäletagi, kuna viimati sai nii kindla peale kinno mindud. Russell Crowe ja Ridley Scott teevad Robin Hoodi. Gladiaator metsas. Täpselt seda ma ootasin ja oluliselt pettuma ei pidanud.\nRaamatutruu Robin Hoodi austajad tuleb sellest filmist muidugi kaugel eemal hoida. Tegelaste nimed olid samad, muus osas lasti fantaasial vabalt rännata. Robin Longstride on lihtsalt üks pädev vibukütt, kes satub paari sõbraga õigel ajal õiges kohas olema. Korjab üles krooni ja mõõga, ühe eest ostab pileti laevale tagasi kaunile Inglismaale, teise vahetab aadlimõisa vastu, saades perenaise kauba peale. Ja siis tulevad nõmedad salakavalad prantslased ja tahavad kõik ilusa ära rikkuda, aga vapper Robin peab sütitava kõne ja lööb põhimõtteliselt üksipäini invasiooni tagasi.\nKuni selle hetkeni, kui selgus et Robin on kangelase poeg ja läks oma sütitavat kõne pidama oli tegemist lausa suurepärase meelelahutusega. Hea tempo ja parasjagu naljaka meelelahutusega. Päeval peksid karmid karvased mehed teisi karvaseid mehi ja õhtul rüseleti niisama naljaviluks omavahel. Vaataja sai teada, et munk Tuck on põhimõtteliselt võimeline kartulisalatist samagonni ajama ja Väikese Johni keha on igas mõttes proportsionaalne. Ja kõige toredam oli, et kõik need asjad sobisid omavahel kokku. Isegi Sherlock Holmesist tuttav peeretava koera nali oleks siia filmi sobinud.\nKõige suurem pettumus sai osaks aga lõpulahinguga seoses. Mererannas peetud madin värvis vee küll kenasti punaseks, aga ei tahaks sugugi uskuda, et olin ainus vaataja, kellele tuli Reamees Ryan meelde. Prantslaste paadidki nägid samasugused välja. Ridley oleks siis vähemalt mõnest oma filmist selle laenu teha, kasvõi Kartaago langemist etendada.\nAga pannes skaalale mõne teise hiljutinähtud kassamagneti, siis ei ole kobiseda midagi. Läks alla nagu ludin.\nei julenud kohe alguses seda ära mainida, aga Robin kasutas filmis vibu tulemusrikkalt kahel korral. Esimeses lahingus ja viimases. Aga tegi seda mõlemal korral robinhoodiliku osavusega.\n/-/ei julenud kohe.....aga Robin kasutas filmis vibu tulemusrikkalt kahel korral/-/\nMa lootsin seal filmis näha nooli mis puid pilbasteks löövad, nooli mis inimesi kiviseinte külge naelutavad, samal ajal kindlusseinu purustades ja nooli mis, pikeeriva Stutka laadse undamise saatel, laeva sisse augu löövad ja vere ning laibatükisegusest veest koosneva ning seenekujulise plahvatuse õhku paiskavad - kõik sm. Crowe poolt isiklikult lendusaadetud/visatud muidugi.\nMa vist ei tahagi seda filmi nii väga näha enam.\nEi julgend kohe alguses öelda, kuna blog.tr.eesse paistab ära, aga:\n26. mai 2010 11:30\nLõpp meenutas nii Saving Private Ryanit kui ka Peterseni Troojat :D\nKui mõned üksikud ülespuhutud stiilipuhangud välja arvata, siis oli meelelahutusfaktor väga kõrgel. Meeldis eriti see, et iga võimalik võitlussteen oli fantastiliselt lavastatud. No mis ajalooline film see olla saab kui madin on segapudru? Scott oskab küll, aga ta võiks nüüd parem ulmekate juurde minna, õigemini pühenduda Alieni eelloole.\n@MNC ja tegelikult kõigile lugejatele.\nei oskagi kuidagi seletada, kuidas sellise fopaa läbi lasin. Ilmselt arvestasin, et kõigil on film niikuinii juba nähtud ja võin süüdimatult pudrutada mida iganes sülg suhu toob.\nja noh põhimõtteliselt, kuna kahju on juba tehtud, siis viimane nool mille sm. Crowe lendu laseb pikeerib päris asjalikult, võibolla mitte päris Stutkana aga Metsavahina vähemalt.\nnagu paistab, siis on mees lausa kahe eelloo lavastajaks ennast ära lubanud.\nVäga üles oma lootusi kütta aga ei julgeks, Alieni ja Blade Runneri valmimisest saati on kõvasti vett merre voolanud.\n26. mai 2010 11:53


Laps segab pidevalt tunde. - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › Laps segab pidevalt tunde.\nTeema: Laps segab pidevalt tunde.\nMure selles, et minu esimese klassi poiss saab pidevalt märkuseid päevikusse. Läbiv teema on, et segab tundi ja ei allu klassikorrale.\nOlen talle seletanud, et tunnis ei tohi rääkida ja niheleda, et see segab teisi kes tahavad õppida. Saab aru küll aga ikkagi ilmuvad päevikusse märkused. Ise seletab ta, et teised teevad ka ja tema läheb nö. vooluga kaasa. Mõistus täitsa otsas juba…\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.01 11:43; 23.01 16:00;\nRE: Laps segab pidevalt tunde.\nkas õpetajaga oled ikka vestelnud? milles konkreetselt seisneb lapse tunni segamine ja mitteallumine?\nMa läheks esimese sellise märkuse peale õpetajaga rääkima. Et asi väga käest ära ei läheks. See on jube, kuidas mõned tunni ajal ringi jalutavad ja oma suud kinni ei hoia.\nKüsi, kas on võimalus, et sa lähed tundi vaatama. Lapsega muidugi väga tõsised jutuajamised, keelud, karistused, kui vaja, ninnu-nännu siin ei aita.\nMeil olid ka esimes klassis poisiga erinevad probleemid. Ei suutnud vahetunnist tundi lülituda, otsis liigselt õpetaja tähelepanu, jne.\nKodus sarnaseid olukordi ette ei tule, ka allumatust ei esinenud.\nPalusin kolmandal veerandil õpetajalt luba olla tunnivarjuks, et paremini aru saada, mis toimub või mida ette võtma peaks. Käisin kahel päeval erinevates tundides, algul edvistasid kõik lapsed, aga peagi ei pannud mind täehelegi, nii, et nägin üsna tõest pilti (nii enda lapsed, kui klassist tervikuna).\nPärast tegime õpetajaga koos esialgse plaani, millised oskusi on vaja arendada ja kuidas seda teha. Oluline on see aspekt MIDA teha selle asemel, et…\nÕpetaja kasutas ka mõnda aega meeldetuletamise kaarte ja kokkuleppe märke. Üldiselt oli muutuste alus, et õpetaja lõi lapsega kontakti (väärtustas lapse tugevaid külgi, kiitis ja tegi kokkuleppeid). Ta oli just mingi koolituse läbinud ja täis indu uusi meetode rakendama. need toimisid, muidugi mitte imeväel, aga Tasapisi läksid asjad paremuse suunas.\nTeisel aastal oli probleeme palju vähem ja kolmandas peaaegu ülse mitte.\nPüüa oma last kiita ja toetada, mõelge koos välja millised on need oskused, mida tal tuleks endas arendada, üles leida. Oskus ennast maha rahustada, oskus õpetajat jälgida, oskus ennast kaaslasel mitte segada lasta jne.\nSoovitan lugeda: \_”Minu armas marakratt\_” ja \_”Taasleitud käitumine\_”\nPsühholoog. Kui on, siis koolipsühholoog- laps õpib ennast rohkem jälgima ja oma käitumist kontrollima.\nPoistel ongi alguses raske kooli nõudmistega kohaneda, see võtab aega. Samas on mõni õpetaja äärmuslikult nõudlik, pead ise teadma, kas tundides täiesti paigal istuda on su lapsele jõukohane või mitte. Minu lapsel on Aspergeri sündroom ja teda tõesti peab mõnikord 2x keelama, kui mõni teine oskab niisamagi olla. Kindlasti oleks õpetajal mugavam, kui ta koolis \_”tundi segamas\_” ei käiks. Kuid ka temal on õigus haridusele ja kooliskäimisele ilma koolikiusamiseta õpetaja poolt.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.01 13:50; 23.01 16:27;\nOn meilgi probleeme olnud selles osas. Märkuseid kuhjaga. Nüüd on poeg 4. klassis ja asi parem. Mida tegime? Hea käitumise korral tunnustamine (ka õpetaja poolt). Nihuläinud juhtumite puhul rääkimine, rääkimine.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.01 14:26; 23.01 16:57;\nKodus on ta pigem selline omaette olija. Aegajalt läheb õega mängides asi käest ära aga kui ma kurja häält teen siis rahuneb ilusti maha. Olen talle igati seletanud kuidas ja miks koolis käituda. Alustasin sellega juba lasteaia viimases rühmas. Kui mõnel nädalal pole märkust olnud siis olen teda kiitnud ja premeerinud ( mõne tema valitud filmi vaatamine, uus mänguasi, temale meelepärane ühistegevus). Karistuseks on nännist ilma jäämine, teleka- arvuti keeld.\nEsimesel lastevanemate koosolekul rääkis õpetaja, et tema ninnu- nännutaja ei ole. Et on range. Teiste lastevanematega rääkides on välja tulnud, et ka nende lapsed saavad tihedalt märkuseid ka tühisemate asjade pärast. Samuti on ta poisile pannud märkuseid asjade eest mis on tehtud. Lihtsalt viskab kiire pilgu peale ja ei märka kõike.\nTean, et sai pikk kiri nüüd aga oma laps on ikka kõige armsam.\n[tsitaat]Kodus on ta pigem selline omaette olija. Aegajalt läheb õega mängides asi käest ära aga kui ma kurja häält teen siis rahuneb ilusti maha. Olen talle igati seletanud kuidas ja miks koolis käituda. Alustasin sellega juba lasteaia viimases rühmas. Kui mõnel nädalal pole märkust olnud siis olen teda kiitnud ja premeerinud ( mõne tema valitud filmi vaatamine, uus mänguasi, temale meelepärane ühistegevus). Karistuseks on nännist ilma jäämine, teleka- arvuti keeld.\nTean, et sai pikk kiri nüüd aga oma laps on ikka kõige armsam.[/tsitaat]\nMis on tühised asjad? e-kooli tuleb teade: õpetaja märkas, et…..See on Sulle informatsioon, mida Sinu laps tunnis tegi/tegemata jättisVastavalt sellele sii ka reageerid. Sina võid oma lapse peale kurja häält teha, õpetaja reeglina ei või.\nProovi asja mõistusega võtta, kas iga õpetaja tuju on tõesti lapse tehtud reaalne pahategu või mitte. Kui teile on sattunud samasugune õpetaja kui minu lapsel oli, siis ei näe su laps kunagi telekat ega arvutit, lõpuks pole enam midagi ära keelata, kogu aeg on uued kaebused.\nMa lasin vahepeal karistuseks kirjatehnikat teha.\nMuidu on halb emotsioon koolist magamaminekuni saatmas- ei või seda, ei või teist.\nJa ega su laps tunnis vähem ei nihele, kui ta telekat kodus ei vaata. Täpselt sama palju niheleb. Õpetajal on kogemused, ta on seal kohapeal- andku siis lastele, kes nihelevad, lisaülesandeid, et neil ei oleks aega niheleda.\nMis on tühised asjad? e-kooli tuleb teade: õpetaja märkas, et…..See on Sulle informatsioon, mida Sinu laps tunnis tegi/tegemata jättisVastavalt sellele sii ka reageerid. Sina võid oma lapse peale kurja häält teha, õpetaja reeglina ei või.[/tsitaat]\nE- kooli teteid ei tule. Näiteks oli lapsel vaja vaheajal läbi lugeda 4 raamatut. Nendest kahe kohta oli vaja lugemispäevikusse kokkuvõte teha või joonistada pilt. Kuna raamatud olid õhukesed siis pikka juttu ei saanud ja laps kirjutas kaks raamatut ühele lehele. Õpetaja ei märganud seda ja laps sai märkuse.Teisel vaheajal loetud raamatutest soovis ta ühe joonistada. Õpetaja väitis, et lapsel raamatud lugemata. Matemaatikas oli vaja numbreid kirjutada 1- 9ni iga numbrit 5 rida. Tegime lapsega õhtul koos neid numbreid. Lasin tal tihti kustutada ja uuesti kirjutada. Jälle tuli märkus, et tegemata.\nPäevikusse tuleb lihtsalt märkus stiilis segas tundi.\nNõus kägu 16:27 ja kägu 16:45. Õpetajast sõltub palju ja alati ei ole see väike tunnis nihelev inimene seda üüratut märkustehulka küll ära teeninud. See lõputu jada teda paremaks ei muuda. Küll aga motiveerib toetus ja tunnustus. Tõsisemad jutuajamised sekka kui vaja. Karistusi on meil olnud stiilis \_”paar päeva sõbrad külla ei tule\_” ja järgmine nädal taskuraha ei saa. Aga neid oleme rakendanud väga vähe. Meil on lisaks see teema, et poisid saavad märkusi, tüdrukuid leebeid hoiatusi suusõnaliselt.\nno aga kui laps paneb teisele lund kraevahele, nii et püksid, sokid ,saapad jms on märjad. kas siis on märkus ikka noh õigustatud või mitte?


Anett / Wilhelm | Allstarz.ee\nAnett / Wilhelm\n16.juunil avaldasid Mick Moon, manna ja Anett avaldasid ühise singli "Tee mis sa teed", mille kirjutamisel lõid kaasa ka Gevin Niglas ja Ewert Sundja ning loo produtseeris Bert Prikenfeld. Lugu valmis Red Bulli laulukirjutamise projekti HitXpress raames.\nTõnu - tonu@allstarz.ee 16.12.2013 - 15:26\nTõnu - tonu@allstarz.ee 16.06.2020 - 15:28\nWilhelm on noortest Tartu muusikutest koosnev kollektiiv, kes on tuli kokku eesmärgiga muusikast ning muusika loomisest rõõmu tunda ja tuua kuulajateni endi kirjutatud omaloomingut. Muusikastiiliks on kollektiivil kujunenud jazzisugemetega indie-popmuusika.\nBänd sai alguse 2012. aasta novembris ja tuli esialgu kokku "Ideejazz 2012" festivaliks. Algselt kanti nime Kõrge 9. Selle nime alla võitis koosseis ka 4.aprillil Tartus 2013 aasta ERMO 5 noorte loomingukonkursi eripreemia parima ansambli kategoorias.\n24.mai Parem Reede kontserdil Ülikooli kohvikus astus koosseis lavale juba uue lööva nimega – Wilhelm. Wilhelmisse kuuluvad vokalist Anett Kulbin, kitarrist Paul Neitsov, saksofonist, perkussionist ja ukulele mängija Lauri Kadalipp, basskitarrist Jorven Viilik ja trummar Kristjan Mängel. Kõik noored muusikud on Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli praegused või endised õpilased. "Oleme leidnud oma helikeele ja seda keelt üritame rääkida. Tahame olla arusaadavad kõigile, aga mitte liiga kergesti seeditavad.”\nAnett Kulbin on noor ja andekas laulja, kel häälematerjali mitme laulja eest. Muusikamaailma tõi ta Vanessa Mae, kelle kontsert teda nii võlus, et ta ka ise viiulipoogna kätte haaras. "Mind võlus tol hetkel kõige enam tema sinine elektriviiul," meenutas Anett. Pisikese tüdrukuna unistas ta hoopiski juuksuriametist. "Mäletan, et lasteaias pidime joonistama kelleks me saada tahame, mina tahtsin saada juuksuriks." Ta on tegelenud muusikaga 6-dast eluaastast, õppinud viiulimängu ja pop-jazz laulu.\nEga suhted pea olema vaid bändialased. Selgub, et Anett ja bassimees Jorven Viilik on paar ka päris elus. “Oleme ka väljaspool bändi head sõbrad ja ega prooviruumi sisenedes midagi muutu,” selgitas Anett. Küsimusele, kas bändi meesliikmed temasse ära ei armu, vastas Anett, et pole kedagi "sellise" pilguga vaadanud. “Bassimees teeb pidevalt silma! Tegelikult hakkasime kokku juba mõni aeg tagasi,” tunnistas ta. Jorven Viilik on bändis ka kõige vanem ning käib tööl Tartu Teaduskeskus AHHAA.\nWilhelmi kitarrist Paul unistas lapsena näitlejaametist. "Olin väga suur teatrifänn. Kui olin kümneaastane, käisin nädalas kaks korda teatris," meenutas noormees. Siiski mäletab ta selgelt päeva, mil esimest korda kitarri kätte võttis. “Olen kuulnud, et kui olin veel väga väike, oli minu häll asetsenud klaveri kõrval. Usun, et sealt minu muusikaarmastus algaski."\nPauli kihlatu on bändi teine laulja Kaisa Lillepuu. Kaisa on õppinud H.Elleri nim. Tartu Muusikakoolis ja Toomas Volli Laulustuudios, ta on võitnud auhinnalisi kohti Alo Mattiiseni konkursil vokaalansambliga Sünky.\nWilhelmi kõik neli bändipoissi esinevad kvartetina Quartence, mis on verivärske kollektiiv Tartu Elleri koolist. Mängitakse suures osas omaloomingut, aga ka juba tuntud ja heakskiidetud jazzmuusikat. Eelkõige on bändi tegemine noortele muusikutele suurepärane viis ennast väljendada ja teostada. Ansamblile kirjutavad muusikat kõik liikmed. Quartence muusikas leidub midagi kõigile, märgusõnadeks on energia, vahetus, pingelisus, noorus ja värskus.\nWilhelm eristub oma naturaalse kõla ja helikeele poolest. Kontserdid on antud kodulinnas Genialistide klubis ning Tartu jazzklubis. 10.augustil osaleti Tartu muusikanädalal kontserdiga Cafč Noiris ning 31.augustil esineti Tallinnas Uue Maailma Festivalil pealaval.\n17.oktoobril 2013 alustati võistlust Noortebänd 2013 eelvoorul Genialistide klubis oma kolme looga ning pääseti edasi poolfinaali. Ansamblilt kõlasid lood “Goodnight Song“, "On My Side" ja “Black Dawn“.\n21.oktoobril 2013 avaldati koos Ö stuudio abiga valmis meisterdatud esimene singel “Black Dawn“, mis valiti 12.novembril Raadio 2 nädala demoks.\n16.novembril 2013 osaleti Von Krahl Noortebänd 2013 poolfinaalis kust edasipääs ebaõnnestus. Finaali õnnestus pääseda megakampaaniaga publikuhääletuse kaudu.\n29.novembril 2013 toimus Tallinnas Hollywoodis finaal ning nopiti kaks väga head auhinda - singli salvestus Stereotunnelis ja esinemiskutse Tallinn Music Weekile. Wilhelm: “Elu läheb kenasti edasi ja meie hakkame uuel aastal plaadi salvestamisega pihta ja sellega kaasneb kindlasti palju uut ja põnevat! Oleme väga elevil edasise osas!“\n6.detsembril 2013 esitleti teist singlit "Resignal", mille autoriks Lauri Kadalipp. 12.detsembril valiti lugu poolfinalistiks konkursil Eesti laul 2013.\n18.detsembril 2013 esineti Eesti Raadio 1.stuudios kontsertsarjas "Kimomo Liveroom" ning 28.detsembril oldi laval Rock Cafes.\n1.märtsil 2014 osales Eesti Laul 2014 finaalis Nokia kontserdimajas Wilhelm looga “Resignal” ning saavutati 9. koht.\n6.märtsil Tallinnas klubis HETK ja 7.märtsil Tartus Genialistide Klubis ühendasid jõud kaks suurepärast indie-bändi - Norras palju tuntust kogunud Kråkesølv ja armastatud Tartu kollektiiv Wilhelm.\nWilhelm astus üles Tallinn Music Weekil lausa kahel korral, 28.märtsil 2014 NO99s Jazzkaare ja Jazz Liidu showcasel ning 29.märtsil 2014 Kinos Sõprus Positivuse ja I Love You Recordsi laval.\n19.juulil esines Wilhelm Lätis Positivus festivalil.\n15.jaanuaril 2015 andis Wilhelm välja oma esimese täispika stuudioalbumi. Albumile jõudis kaheksa lugu, nende hulgas ka 2014. aasta Eesti Laulu finaali jõudnud pala "Resignal".\n“Wilhelmi esikalbumi ilmumine on bändile väga oluline etapp. Protsess on olnud pikk ja põnev. Salvestasime terve suve erinevates Eesti paikades. Oleme praeguseks tegutsenud kaks aastat ja see album on ülevaade meie loomingust erinevate perioodide jooksul. On lugusid ansambli algusaegadest kui ka värskeid palasid alles möödunud sügisest,” sõnas bändi solist Anett Kulbin.\n“Kindel on, et see, mis kuulajate kõrvadesse jõuab, tuleb tõesti südamest ja on loodud hingega. See, mis meiega nende kahe tegutsemisaasta jooksul on toimunud, on imeline. Album on meie tänu ja austusavaldus toetajatele,” lisas kitarrist Paul Neitsov.\nWilhelm astus lavale esimesena 14.veebruaril Eesti Laul 2015 poolfinaalis looga “Light Up Your Mind”.\n8.märtsil toimus Talvejazzi raames Kumus albumi esitluskontsert, mis oli eriline nii kuulaja kui bändi enda jaoks. "Astume lavale just selleks kontserdiks kokku kutsutud laiendatud koosseisuga. Meie muusikale on seaded teinud minu arvates täiesti fantastiline muusik Kirke Karja. Laiendatud koosseisu kuuluvad lisaks Kirkele meie head sõbrad Gloria Kadarpik viiulil ja Johanna Mängel tšellol. Olemegi hetkel täielikult pühendunud selle kontserdi ettevalmistustele. Kogu bänd on väga elevil ja loodame, et saame võimalikult paljude inimestega seda momenti jagada," kommenteeris Anett.\n27.märtsil 2015 esines Wilhelm Tallinn Music Week raames Philly Joe's.\n2015 aasta oktoobris toimunud kaheksandal Viljandi Kitarrifestivalil anti taas välja Tiit Pauluse nimelise noore kitarrimängija preemia, mille laureaadiks osutus sel korral noor talent Paul Neitsov.\nAnett Kulbin ja Joonas Mattias Sarapuu kirjutatud lugu "Strong" jõudis Eesti Laul 20 parima hulka, mille finaal toimus Saku Suurhallis 5. märtsil 2016. Anett avaldas loo 6.detsembril.\nWilhelm andis 21.novembril 2016 välja uue loo "Empty House", mis jääb bändi viimaseks singliks. Visuaalselt saadab lugu kaunis ja karge muusikavideo, mille peategelaseks on andekas noor näitlejanna Kärt Tammjärv. Video loole "Empty House" sai filmitud noore tudengi Kadi Lukase lõputööna.\n"Wilhelm oli üks omamoodi nähtus – kuus täiesti erinevat inimest, kes algusest peale muusikaliselt suurepäraselt kokku sobisid," rääkis bändi solist Anett Kulbin. "Tegime paljusid asju koos esimest korda – välisesinemised, bändilaagrid, üheskoos muusika kirjutamine, intervjuud. Praeguseks aga on Wilhelmi aeg otsa saanud, igal bändiliikmel on ees uued põnevad projektid ja koosseisud ning olen kindel, et näete meid kõiki peagi taas lavalaudadel, lihtsalt mitte samas koosseisus," lisas ta.\n14.juunil 2018 tuli välja Anett Kulbin teine soolosingel "Don't Pretend", mis valmis koostöös NOËP'i ja Jonas Kaarnametsaga. Lugu keskendub argielu inimlikkusele ja on valminud erinevate muusikute iseloomulikke tunnetusi kokku sidudes, mis oli ka üheks koostööd kannustavaks jõuks. Toreda faktina olgu ka mainitud, kuidas salvestamisel kasutati biidielemendina näiteks tühja smuutipudelit.\n4.juulil esines Anett Kulbin Alexela Kontserdimajas ameerika sensatsioonilise lauljatari LP soojendajana.\n12.novembril ilmus akustiline versioon Aneti singlist “Don’t Pretend”. Uue versiooni ja õdusa videopildi näol anti õhuline tunnetus suve alguses ilmunud loole. Video valmis koostöös režissööri Laura Lisete Roosaare ja Mart Varesega.\n23.novembril astus Anett üles tunnustatud Rootsi artisti Jennie Abrahamsoni kontserdi erikülalisena Kivi Paber Käärides, Telliskivi Loomelinnakus.\n7.märtsil 2019 andis Anett välja singli "Here I Am", mille produtsendiks oli Gevin Niglas. "Lugu pakub positiivset vaadet mitte nii positiivsele situatsioonile, kus inimeste teed lähevad laiali. Proovisin oma mõtted välja kirjutada just nii nagu nad minu sees tol hetkel vormi võtsid. Ma arvan, et pole varem nii ausalt ja vahetult julgenud kirjutada ja pean ütlema, et see on väga vabastav tunne. Loodan, et kuulajad suhestuvad loo sõnumiga ja tunnevad eelkõige ära sellises olukorras peituva optimismi," kirjeldas Anett siiralt loo inspiratsiooni ja olemust.\n17.aprillil tuli välja lugu "All Over Again". Anett selgitas, et laulu "All Over Again" kirjutamine aitas tal ennast taas maailmale avada. "Kui ma selle loo kirjutasin, siis ma olin natuke kummalises vaimses ja emotsionaalses seisundis. Ma olin ennast väga omaette jätnud ja oma sõpradest ja välisest elust välja lõiganud. Täpselt ei tea, millest see tuli, aga ma sain ühel hetkel aru, et see nii on," ütles Anett, et hakkas pärast laulu kirjutamist rohkem naeratama ja võttis oma sõpradega taas ühendust.\n10.mail 2019 andis Anett välja viie looga EP. ““All Over Again” on minu soolokarjääri debüütalbum ja tunnen, et selles on palju eneseotsingut ja katsetamist. Minu kirjutatud materjali seovad tugevalt ühtseks lugude ausad sõnumid ja emotsioon. Just nendest väärtustest lähtun alati muusika kirjutamisel, hetkeolekut muusikasse kandes,” avas Anett. "Teadsin kohe, et loo “Hit And Run” soovin tõsta dueti vormi, ja mu esimene valik oli hea sõber Jüri Pootsmann, kes on minu jaoks üks hingestatumaid lauljaid Eestis”.\nAnett Kulbin ja Liisi Koikson andsid 6. juunil kell 21 Telliskivi Loomelinnakus asuvas restoranis Kivi Paber Käärid ühise kontserdi, esitledes kumbki enda värsket lühialbumit.\nAnett x Fredi olid 29.veebruaril toimunud Eesti Laul 2020 finalistid Frederik Küüts ja Anett Kulbin kirjutatud looga "Write About Me". Lugu avaldati 30.novembril.\n12.märtsil toimus Anett kontsert Tallinnas Vana-Kalamaja 1 "Uus Laine". Soojendajana esines Kelly Vask.\n7.aprillil ilmus Anetti uus singel “Get by”, mis valmis koostöös Carl Tuuliku ehk Joshua Stephenzi ja Sander Mölderiga. Uues loos on Anett sidunud enda jazzitaustaga vokaali nii kaasaegse souli kui ka popiga. “Get by” loomine sai alguse 2019. aasta sügisel ja ka video filmiti sama aasta septembris. Selleks käis Anett New Yorgis, kus lisaks muusikavideo filmimisele tegeles ta ka uue muusika kirjutamise ja salvestamisega.\nAnett liitus plaadilepinguga kodumaise plaadifirmaga TIKS. “Olles suur kooskõla- ja vaibi-sõber, mitte just peaasjalikult lüürikalembene, lummas mind kunagi Anetti “Don’t Pretend” ja selle akustiline versioon koos Jonas Kaarnametsaga. Sellest loost alates oli meie seisukohast uks Anettile avatud, et saaksime tulevikus koostööd teha. Tundsin, et sobime kokku ja sestap väga hea meel, et nii ka nüüd läinud on,” kommenteeris TIKS Rekordsi üks eestvedajaist Peeter Ehala.\n20.aprillil tuli välja "Get by" muusikavideo, mille autor on Tai Attarangsan, kellega koostööni jõuti tänu New Yorgis resideeruvale eesti ehtekunstnikule Anni Jürgensonile. Praegu kirjutab Anett muusikat täispika albumi jaoks, mille ilmumine TIKS Rekordsi alt on planeeritud selle aasta lõppu.\nWilhelm on: (nimi/tegevus bändis/sünniaeg)\nAnett Kulbin - vokaal - 03.09.1993\nKaisa Lillepuu - taustavokaal - 21.12.1987\nLauri Kadalipp - saksofon, ukulele - 08.05.1995\nPaul Neitsov - kitarr - 29.12.1993\nJorven Viilik - bass - 05.01.1990\nKristjan Mängel - trummid - 20.12.1992\nAnett - Get by\nLugu: Get by\nArtist: Anett x Fredi\nLugu: Write About Me\nAnett - Don't Pretend\nLugu: Don't Pretend\nWilhelm - Empty House\nLugu: Empty House\nRežissöör: Kadi Lukas