Märt Väljataga veab kultuurivedurina Vikerkaart - Uudised - Kultuur\nMärt Väljataga veab kultuurivedurina Vikerkaart\n21. jaanuar 2010, 14:04\nMärt Väljataga sai preemiaks unikaalse käsitööna valminud puidust veduri, mille autoriks on mudelsepp Boris Puusepp.\nPostimehe 2009. aasta kultuuriveduri tiitli pälvinud Vikerkaare peatoimetaja, ühtlasi sajanda raamatuni jõudnud «Avatud Eesti raamatu» sarja kuraator Märt Väljataga on ühtviisi autoriteet nii akadeemilises kirjanduselus kui ka eesti kirjandusväljal tegutsejana.\nAvatud Eesti Raamatu 100. köide oli üks neid ajendeid, mis tõstis teie nime Postimehe kultuurivedurite sekka. Missugune see roll täpsemalt välja näeb?\nMinu roll Avatud Eesti Raamatu sarja kuraatorina seisneb selles, et kaks korda aastas me isekeskis konsulteerime, mina, Peeter Torop ja Mart Orav. Vaatame läbi laekunud taotlusi ja peame nõu, kas ei saaks kuidagi midagi tagant lükata. Määrav on ikka tõlkijate ja tõlgitavate autoritega tegelejate, st kirjastajate olemasolu. Ka tõlkimise taseme eest vastutamine jääb kirjastuste hooleks.\nTõlkijad esitavad küll enne stipendiumi saamist proovitöö. Taotlustest enam-vähem pool lükatakse tagasi. Tihedat konkurentsi avaldamiseks pole. Aastas saab algatada kümme raamatut (tõlkimine ja järelsõna kirjutamine). Sari ise on puhtalt võttes ju vorm – kaubamärk. Inimesed armastavad sarju. Tähtsaim on siiski see, et tekstid ilmuksid.\nOlete tõlkija ja järelsõnade kirjutajana ka ise üks sarja osalistest.\nIse olen tõlkinud neli raamatut, Richard Rortylt, Charles Taylorilt, Michael Walzerilt ja William Jamesilt.\nKui kaua olete olnud Vikerkaarega seotud?\n1987. aastast, niisiis üle 20 aasta, peatoimetaja olen 1995. aastast.\nVikerkaar alustas noorteajakirjana. Nüüd paistab see üha enam esindavat eesti vaimueliiti?\nAjakiri noortele, nagu see 1986 välja kuulutati, oli rohkem kattevari. Nooruse määrab otsingulisus, avastamisvajadus. «Noorteajakiri» kehtib ehk täna veel ilukirjanduse osa kohta, aga eks me oleme vananenud koos ajakirjaga.\nMuide, neil aegadel tegi ajakiri ennast ise, kaastööd tuli uksest ja aknast. Nüüd on nii, et Vikerkaar peab ise tellima. Aga selleks et tellida, peab alati olema mingi konks, kuhu see riputada.\nÜheks konksuks ongi siis erinumbrid, mis võtavad keskenduda mingile teemale. Ja teema omakorda ajendab otsima autoreid. Ja autoreid omakorda inspireerib see, et leidub teisigi, kes sellel või teisel teemal kirjutavad.\nKuidas hindate ajakirja tiraaži, mis praegu on pooleteise tuhande ringis?\nKui vaadata rahvusvahelises kontekstis, siis ka palju suuremates riikides on seesuguse tiraažiga kultuuriajakirju. Neli tuhat on juba suure levikuga ajakiri. Sel taustal võib Vikerkaarega rahule jääda. Kui tiraaž oleks alla tuhande, muutuks selle väljaandmine juba küsitavaks.\nTiraažist olulisemaks peetakse mõjukust. Milline on see Vikerkaare puhul?\nSeda saab ilmselt ainult kõhutundega hinnata. On küll kunagi tehtud loetavuse uuringuid. Aga nii väikese asja puhul oleks juba uuringu tellimine kallis. Meile tundub, et mõjukus on olemas. On hulk autoreid, kellel on isegi teatud aukartus Vikerkaare ees. Teistele väljaannetele nad kirjutavad küll, aga Vikerkaare puhul arvavad, et peaksid nagu ületama oma varju.\nTeie tegutsemishaare on väga lai. Võiksite oma luulekogu ja tõlkeluulekogu välja anda, esseistikast kõnelemata.\nOlen neile avaldamistele mõelnud. Aga oma luulekogu eeldaks veel kümmekonna luuletuse lisamist, mis poleks kusagil ilmunud. Tõlkeluule puhul on aga nii, et ei tahaks välja anda isikutõlke antoloogiat, nagu Sang, Semper, Rajamets või Kaalep on teinud. Kui annaks seda välja, siis näiteks inglise luule antoloogia. Kõik enda tõlked sellest on mul arvutis olemas. Aga representatiivsus nõuab veel lisaks tõlkimist.\nOn alanud lugemisaasta. Sirp on võtnud üsna tõrjuva hoiaku, pidades seda järjekordseks kultuuriministeeriumi kampaaniaks. Missugune on teie suhtumine?\nKampaaniat võib ka ju teha, aga selle vajalikkuse hindamiseks peab vaatama eelarveid ja võimalikke tulemusi. Lugemist tuleks propageerida küll. Mäletan, et kui USA püüdis Eestis teostada pehmet võimu, siis oli neil raamatukogu Kentmanni tänaval. Seal sai vabalt ajakirju lugeda.\nEsimene pilt, mis mulle sisenedes silma jäi, oli suur plakat näitleja Denzel Washingtoniga, raamat käes, ja allkiri: «Read!» See oli mingi Ameerika lugemiskampaania.\nIgatahes, kui mina teeksin sellist kampaaniat, siis paneksin küll raamatuid reklaamima poplauljad, sportlased, kaunitarid, selleks et mõjutada n-ö õrnas eas tulevasi lugejaid.\nAga lugemisega on küll nii, et seda ei saa mõjutada à la «Kuula muusikat!».\nÜkskõik mis muusikat. Et lähtutakse eeldusest, et noored kuulavad Meie Meest või mõnda teist popansamblit ja arenevad siis vaikselt Šostakovitšini. Aga lugemine on märksa aktiivsem tegevus. See võib küll alata «Videviku» sarjast või Tom Glancyst.\nNii et minu meelest polegi asjatu loota, et inimene, kes loeb algul pulp’i, võtab hiljem kätte ka mõne tõsisema raamatu.\n• 2005: Ando Kiviberg, Eesti Pärimusmuusika Keskuse juht – pärimuskultuuri edendamise eest\n• 2006: Ülar Mark, Eesti Arhitektide Liidu esimees – avaliku arhitektuuridiskussiooni algatamise eest\n• 2007: Mart Taniel, filmioperaator – filmide «Sügisball», «Nuga» ja «Jan Uuspõld läheb Tartusse» eest\n• 2008: Anne Rande, Eesti Lastekirjanduse Keskuse direktor – laste juhatamise eest raamatute ja kaunite kunstide juurde


Vabariigi President Riigikogus 9. septembril 2013\n20.08.2013 Vabariigi President Eesti iseseisvuse taastamise tänukivi üleandmisel 20. augustil 2013 Kadrioru roosiaias\n© Viljo Pettinen (Riigikogu)\naustatavad Riigikogu liikmed,\npeaminister ja valitsuse liikmed, Riigikohtu esimees, õiguskantsler, riigikontrolör.\nRiigikogu XII koosseis on ületanud ekvaatori. (Ma ei pea silmas ümber maakera reisimist) Enam kui pool 2011. aastal valitud Riigikogu tööajast on möödas.\nAeg, millesse langevad XII Riigikogu volitused, on olnud murranguline. Kogu maailma jaoks: Occupy Wall Street ja Snowden, majanduslik murdumine mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides, Araabia kevad ja ettenägematu lõpuga võitlused Egiptuses, Süürias, mujal. Midagi põhimõttelist on kõikjal muutunud. Paremaks, halvemaks või lihtsalt teistsuguseks.\nSee aeg on olnud murranguline ka Eesti jaoks. Eesti on masust välja tulnud. Majandusareng on ületanud piiri, millest inimeste väärtused ja elueesmärgid suunduvad pelgalt ellujäämiselt eneseteostuse poole; seega muutuvad inimesed aga ka olevaga rahulolematumaks. Lugege Eesti Inimarengu aruannet 2012/2013, vaadelge väärtuste ja hoiakute muutumist.\nNägime Eestis streike ja meeleavaldusi. Näeme ja tajume inimeste kasvanud nõudlikkust. Elav ja mõjukas kodanikuühiskond on suur väärtus. Seda oleme ju soovinud. Kodanikuühiskonna tugevnemine, selle nähtavaks ja mõjukaks muutumine on olnud minu ametiajaks seatud eesmärk juba mu esimesest kõnest ametisse astumisel 2006. aastal just selles puldis.\nRiigikogul ja valitsusel on võimalus ja kohustus rahva kasvanud ootustele vastata. See ei ole lihtne, kui ühed ülistavad teoreetilist marksismi, teised usuvad pimesi turgudesse, kolmandad kiruvad kunagiste vapside moel erakondi ja ootavad kõva käe karmi kehtestamist.\nHead teadlased ja arvajad, pakkuge siis oma eelistatud valikud välja konkreetselt ja arusaadavalt. Selgitage, kuidas neid saavutada. Vaid nii saame arutelu edasi viia.\nSamuti riigivalitsemise asjus. Ühed nõuavad otsedemokraatiat, vastamata küsimusele, kas iga seaduseparandus tuleks elektrooniliselt rahvahääletusele panna. Teised jätkavad igasuguste muutuste ootuste ülbet ignoreerimist, ajades ikka sama jäika parteilis-elitaristlikku poliitikat.\nEnamus arvamusi jääb nende teljeotste vahele.\nMina sooviksin Eestile tarka ja konkurentsitihedat valitsemist. Aga kuidas seda saavutada?\nIlmar Raag ütles hiljuti Postimehes tabavalt, et demokraatiasse on ebareaalsete ootuste toitmine ja sestap mõistagi pettumine sisse programmeeritud. Tõepoolest, ajalugu ja elu näitab, et inimeste nõudmised ei kahane, kui senised ootused on täitunud. Asemele tulevad uued ootused – ja pettumise võimalused. See ongi progress, mida siin imestada.\nAga näidakem Eestis eeskuju. Ausameelsel kokkuleppel peaks olema võimalik loobuda teostamatute lubaduste andmisest ja vaenu külvamisest. Meie ideaal võiks olla, et erakonnad ja valimisliidud pakuvad valimistel välja teostatavaid eesmärke ning valijad ignoreerivad kandidaate, kes petavad ja ässitavad või pakuvad sisutuid loosungeid.\nRahvas tahab kaasa mõelda ja kaalutletud seisukohad avalikult välja öelda. Seda näitas Rahvakogu. Seda nägime Arvamusfestivalil.\nSamas tekib igas ühiskonnas paratamatult tööjaotus. Sestap vaidleksin jätkuvalt nendega, kes nõuavad puhast otsedemokraatiat. Rahvakogu eesmärkide mõistmiseks soovitan teil tutvuda meid suvel väisanud professor James Fishkini ideedega kaalutlevast demokraatiast. Kuid et mõista omaenda sügavat parlamentaarset traditsiooni, soovitan lugeda näiteks Ilmar Tõnissoni mõtteid tema 1931. aastal avaldatud esseest "Parlamentarismi eeldused".\nTeisalt vaidlen jätkuvalt nendega, kes leiavad, et otsused tulebki teha kitsas ringis suletud ukse taga – parlamentarism ei tähenda ka seda. Vastupidi: inimestel peab käes olema arvamuste kujundamiseks vajalik teave ja inimesi tuleb otsuste langetamisel kuulata.\nRahvakogu ettepanekute läbiarutamiseks ja vajalike seadusmuudatuste tegemiseks on jäänud vaid mõned kuud. Ma tunnustan Riigikogu põhiseaduskomisjoni valmisolekut nende põhjal seadusemuudatusi visandada. Austatavad Riigikogu liikmed, palun ärge sundige meid pettuma.\nKohaliku omavalitsuse ja hariduse reformide taustal tahan rõhutada väikeriigi filosoofia vajalikkust. Eestis ei ole nii palju inimesi ega vahendeid, et jäljendada suurriikide haldusmudeleid ja pillata aega asendustegevusele. Eestil on harukordne võimalus olla paindlik, uuendusmeelne, lihtne ja loogiline. Selgitada välja tegelikud mured, otsida neile parimad lahendused ja viia muudatused julgelt läbi.\nVäikeriik annab suuri eeliseid. Me võime jõuda iga inimeseni, kui vaid tahame. Andkem rohkem ruumi ettevõtlikkusele kõige laiemas tähenduses. Ärgem summutagem tehatahtmist ühtlustamise, ülekorraldamise, tsentraliseerimisega. Need, suurriiklikud lähenemised ei sobi meile. Peame olema palju nõudlikumad ja kokkuhoidlikumad. Meile on seni toonud edu mõistlikkus, uuendusjulgus ja loogilisus. Me vajame lahendusi just Eesti jaoks, lähtudes meie inimestest ja meie maast.\nSelleks, et käsil olevad uuenduskavad annaksid soovitud tulemuse, peame kõik kaasa mõtlema. Ärgem kartkem muutusi, ent ärgem lootkem tulemusi, mida ei ole võimalik saavutada. Ärgem kartkem parandada otsuseid, mis tänase teadmise järgi on valed. Valimiste lähedus ei tohiks ju reformide teostamist takistada.\nSel laupäeval, 14. septembril möödub 10 aastat Euroopa Liiduga ühinemise rahvahääletusest. Eesti on NATOs. Eesti riigijuhid on maailma liidritega ühise laua taga. Ja mitte kõigest häbeliku sõnatu partnerina.\nMulle teeb muret, et ikka veel võib kohata Eesti avalikkuses hoiakut, mille kohaselt pole inimõiguste kaitse meie asi. Kas tõesti on meil moraalne õigus loobuda inimlikkuse toetamisest? Pidada kedagi väheväärtuslikuks, panna suu ja silmad kinni, kui inimesi riigi jõuga taga kiusatakse? Vastan: ei ole, eriti meie oma rahva 20. sajandi kogemusi meenutades. Me teame, mis on repressioonid. Meie paleus peab olema inimväärikuse tunnustamine kogu maailmas ja rahvusvahelistest kokkulepetest kinnipidamine.\nSee pole pelk idealism. Väärtuste põhimõttekindel kaitse on meie jaoks vajalik ja õige tee. Nagu ka oma ühiskonna vaimne kaitse. Me ei saa lasta end halvata mineviku hirmudest ega illusioonidest. Me ei tohiks ka matta end padupessimismi ega rehepapluse alla, me ei tohiks ise kaasa aidata Eesti alavääristamisele. Igaüks meist on Eesti saadik. Igaüks meist osaleb meie enesekuvandi ja ka tegeliku Eesti erakordsuse loomises ja levitamises.\nOma äsjasel USA-reisil sain taas kinnitust, et Eestit võetakse maailmas väga tõsiselt. Nagu ütles president Obama – me oleme elav tõestus sellest, et üks riik võib tulla välja olukorrast, mis mõnele teisele näib üle jõu käivat. Me saame endasse uskuda, ja toetada selgelt inim- ja kodanikuõigusi, mille puudumine meile ikka, ja mõnel pool üha enam, muret teeb.\nLõpetuseks, head kolleeegid,\nValimisplakateilt üle Eesti vaatavad valijate poole Riigikogu liikmed ja ministrid, kes kandideerivad kohalikesse volikogudesse. Mõnigi neist ei plaani sinna tööle minna. Reklaam, millest on teada, et kandidaat valituks saades oma kohta vastu ei võta, viib otse meie erakondliku süsteemi diskrediteerimisele. See on silmakirjalik ja võõrandav. See põhjustab suhtumist, mida kuuleme ja loeme meediast päevast päeva. Te ju kõik teate, et nii on.\nHead kolleegid. Olge oma valijate vastu ausad. On kaks võimalust.\nRiigikogu võib taastada liikmete õiguse osaleda kohalikes volikogudes. Sel juhul tuleb põhjalikult läbi vaielda sellise olukorra põhiseaduspärasus, ent sedagi ei maksa karta.\nTeine võimalus on täita kehtiva seaduse eesmärke. Sel juhul olgu linna- ja vallavolikogud kohalike liidrite päralt. Ja siis tuleks ka just neid valimisvõitluses esile tõsta. See on Riigikogu ehk Eesti esindusdemokraatia maine küsimus.\nSoovin Teile tegusat istungjärku, head rahvaesindajad.


Hedman Partners nõustab Startup Wise Guysi Läti kiirendi arendamisel - Hedman\nAvaleht > Tehtud tööd > Hedman Partners nõustab Startup Wise Guysi Läti kiirendi arendamisel\nHedman Partners nõustab Startup Wise Guysi Läti kiirendi arendamisel\nAdvokaadibüroo Hedman Partners nõustab tehnoloogiafirmade kiirendit Startup Wise Guys nende tegevuse laienemisel Lätis.\nEesti erainvestorite poolt loodud Startup Wise Guys keskendub kõrge potentsiaaliga tehnoloogiavaldkonna idufirmadesse investeerimisele. Sobivate investeerimisvõimaluste leidmiseks on ettevõte käivitanud kiirendiprogrammi, mille kuue tsükli jooksul on investeeritud 52 ettevõttesse. Koostöös Lattelecomiga laieneb Kesk- ja Ida-Euroopa üks suurimaid kiirendeid tänavu septembris Riiga.\nKiirendit käitava Wise Guys Investments tegevjuhi Maris Prii sõnul on koostöö Hedman Partnersiga olnud väga professionaalne ja kasulik. “Startup-valdkonnas ülihästi orienteeruv juriidiline nõustaja on aidanud meil veelgi paremini seista investorite huvide eest – tänu Hedman Partnersile oleme saanud jätkuvat kinnitust, et meie portfelli kuuluvate ettevõtete jätkulepingud vastavad meie huvidele,” märkis Prii.\nHedman Partnersi juhtivpartneri Merlin Salviku sõnul on igapäevane koostöö iduettevõtjate ja Startup Wise Guys kiirendiprogrammiga andnud advokaadibüroole hea võimaluse omandada oskusteavet, selleks, et edukalt ka teistes lähiriikides oma nõustamisteenust pakkuda.\n“Oleme käivitanud rahvusvahelise online-keskkonna Hedman Lift, mis pakub alustavatele ettevõtetele häid juriidilisi nõuandeid ning baasdokumente. Hedman Lifti populaarsus väljaspool Eestit näitab, et meie nõu vajatakse ka teistes riikides, kus startup-ettevõtlus on kiiresti kasvamas,” ütles Salvik.\nHedman Partners on äriõigusele, rahvusvaheliste tehingute nõustamisele ning intellektuaalomandi kaitset puudutavatele teemadele keskenduv rahvusvaheline advokaadibüroo. Hedman Lift (lift.hedman.ee) on tänavu juunis käivitatud online-keskkond alustavatele tehnoloogiafirmadele juriidilise abi pakkumiseks.\nHedman nõustas Outvio’d 2.5 miljoni eurose suuruse investeeringu kaasamisel


Muutkond – Vikipeedia\nSee artikkel räägib geomeetria ja topoloogia mõistest; algebra mõiste kohta vaata artiklit Muutkond (algebra), keeleteaduse mõiste kohta vaata artiklit Muutkond (keeleteadus).\nMuutkonna mõistet geomeetrias võib intuitiivselt mõista üldistusena klassifikatsioonist, mille järgi joon on ühemõõtmeline muutkond ja pind on kahemõõtmeline muutkond. n-mõõtmeline muutkond on ruum, mis on lokaalselt eukleidiline. Teiste sõnadega, muutkonna iga punkt kuulub mingisse piirkonda, mis näeb välja nagu eukleidiline ruum.\nKahemõõtmeline joonis, mis kujutab joont kolmemõõtmelises ruumis. See joon on ühemõõtmeline muutkond ehk 1-muutkond\nKahemõõtmeline joonis, mis kujutab Whiteheadi muutkonda, mis on kolmemõõtmeline muutkond\nMöbiuse lehe mudel, mis on saadud pabeririba otste kokkukleepimisel. Raja on ühes tükis\nMuutkondi saab modelleerida kahte moodi:\nKleepides lihtsaid ruume kokku, nagu lapsed panevad kokku tetraeedreid, kuupe ja teisi hulktahukaid, joonistades paberile pinnalaotuse ning seejärel voltides ja liimides, või nagu rõivad õmmeldakse kangatükkidest kokku. Näiteks ringjoon saadakse sirglõiku tema endaga kokku voltides, silinder või koonus saadakse tasandilist riba tema endaga kokku voltides. Teine klassikaline näide on joonisel näha olev Möbiuse leht (rangelt võttes on see rajaga muutkond). Samuti on võimalik lisada kerapinnale sangasid.\nPannes neile peale võrestiku, mille meetrika sõltub asukohast, näiteks sfäärilised koordinaadid (nagu geograafilised koordinaadid, mille puhul pikkuskraadide vahe sõltub laiuskraadist, olles suurem ekvaatorile lähemal). Sellisel juhul on tegu Riemanni muutkonnaga.\nKõige lihtsamate muutkondade seas on tasand ja eukleidiline ruum (neid on võimalik saada kokkukleepimise teel) ning jooned ja pinnad nendel. Tavaliselt defineeritakse neid küll võrranditega, kuid kõiki pindu on, nagu hulktahukaidki, saada pinnalaotustest kokkukleepimise juhiste järgi. See ongi muutkondade defineerimise üldine viis.\nRaske on öelda, kes esimesena kõveraid või pindu uuris. Carl Friedrich Gaussil oli abstraktne pinna mõiste, aga n-mõõtmelise muutkonna üldine mõiste pärineb Bernhard Riemannilt. Muutkondi rakendatakse paljude matemaatika ja füüsika probleemide lahendamisel, sest nad pakuvad rohkem võimalusi kui vektorruumid. Viimaseid nimetatakse mõnikord lamedadeks ruumideks või eukleidilisteks ruumideks, et eristada neid muutkondadest kui üldjuhul kõveratest ruumidest.\nAlgebraline topoloogia püüab muutkondi (ja ka üldisemaid objekte) klassifitseerida, omistades igale muutkonnale invariante (mis võivad olla arvud või muud matemaatilised objektid), mis iseloomustab tema topoloogilisi omadusi.\nLaialdaselt uuritakse täiendavate struktuuridega muutkondi, rakendades diferentsiaaltopoloogiat, diferentsiaalgeomeetriat, Riemanni geomeetriat ja sümplektilist geomeetriat.\nMuutkondadele pööravad tähelepanu ka füüsikud. Need on osutunud heaks vahendiks Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria formaliseerimisel ning neid rakendatakse ka stringiteoorias. Ka klassikalises mehaanikas ei saada enam ilma nendeta läbi.\n1.2 Mõõde ja topoloogia\n1.3 Abstraktne muutkond ja alammuutkond\n2.1 Sisegeomeetria esimesed tulemused\n2.2 Veidrate omadustega uued ruumid\n2.3 Riemanni muutujad\nHeaks näiteks muutkondade mõistmisel on raskused, mis tekivad Maa pinna kujutamisel tasandil. Sellepärast ongi muutkondadega seotud terminoloogiasse laenatud kartograafia valdkonna sõnu.\nMaapinnal orienteerumiseks kasutatakse kaarte, millest on kokku pandud atlased. Kaardi äärel on järgmise kaardiga mõtteliseks kokkukleepimiseks vajalik info. Selliseks kokkukleepimiseks on tarvis teatud liiasust: näiteks võib Moskva figureerida nii Euroopa kui ka Aasia kaardil. Samamoodi saab muutkonna kirjeldamiseks kasutada matemaatilist kaardi ja atlase mõistet: kaardid on kogutud atlasesse, näidates, kuidas ühelt kaardilt teisele üle minna (kaarti vahetada). Gloobus annab tüüpilise muutkonna näite, sest teda saab kujutada kartograafiliste kaartide kogumi abil.\nKerapind on Riemanni muutkond. Siin on näha "lõpmata väike" kolmnurk ja "suur" kolmnurk.\nKaart on muutkonna osa, mis on analoogne vektorruumi osaga; kaartide vahetused näitavad, kuidas need muutkondade osad omavahel koos käivad. Nii võib ringjoone kirjeldamisel võtta kaartideks kaared, mis osalt kattuvad; kaartide vahetus annab teada, kuidas toimub kattumise piirkonnas kokkukleepimine.\nMuutkonda ei ole üldjuhul võimalik kirjeldada üheainsa kaardi abil, sest muutkonna globaalne ehitus erineb eeskujuks oleva ruumi ehitusest. Näiteks ei saa ükski "lame" kaart kogu Maad adekvaatselt kirjeldada.\nMuutkonnad on topoloogilised ruumid ja nende topoloogia on üheselt määratud vastavate atlastega.\nOlenevalt kaartide vahetuse rakendustest on muutkonnal tugevam või nõrgem struktuur, näiteks topoloogiline muutkond, diferentseeruv muutkond, sümplektiline muutkond, lokaalselt lame muutkond. Topoloogilise muutkonna puhul tähendab atlase defineerimine lihtsalt niisuguse topoloogia defineerimist, milles piisavalt väikesed lahtised hulgad langevad kokku. Mainitud peenemate struktuuride puhul ei ole defineerimine ilma kaartide kasutamiseta võimalik.\nMõõde ja topoloogiaRedigeeri\nJoonte näited: ■ ringjooned, ■ parabool, ■ hüperbool, ■ kolmanda astme kõver\nEsimene muutkonnaga seotud mõiste on tema mõõde. See näitab, mitu sõltumatut parameetrit tuleb fikseerida, et muutkonna punkt lokaalselt positsioneerida.\nJooned on ühemõõtmelised muutkonnad, sest asukoha iseloomustamiseks piisab näiteks jooneabstsissist.\nPinnal on tarvis kaht koordinaati: nii tuleb punkti asukohta kerapinnal iseloomustada laiuse ja pikkusega nagu linna asukoha iseloomustamiseks gloobusel.\nOn palju 2-st suurema mõõtmega muutkondi, mida on raske graafiliselt kujutada. Neid ei saa esitada meie tavalises ruumis, mille mõõde on 3 (laius, pikkus, sügavus).\nKõigil muutkondadel ühe ja sama mõõtmega n ehk n-muutkondadel on ühesugune lokaalne topoloogia. Definitsiooni kohaselt sarnaneb niisuguse muutkonna väike osa alati n-mõõtmelise vektorruumiga üle reaalarvude korpuse. Nii on joone väike osa sirge kõver analoog, pinna väike osa tasandi kõver analoog jne.\nMuutkonnad erinevad üksteisest globaalsete omaduste poolest. Näiteks koosneb joonisel punane muutkond kahest tõkestatud tükist (kahest ringjoonest) ning on ilmselt võimatu seda pidevalt deformeerides saada mõnd kolmest ülejäänud joonest.\nTeine näide: kerapind ja toori pind ei ole topoloogiliselt sarnased. Iga ringjoon kerapinnal lahutab kerapinna vähemalt kaheks ühisosata tükiks; toori pinnal on aga palju ringjooni, mis ei lahuta teda kaheks ühisosata tükiks. Üldisemalt võivad topoloogiat keerulisemaks teha augud, sangad jne.\nAbstraktne muutkond ja alammuutkondRedigeeri\nKleini pudeli ebatäielikud esitused kolmemõõtmelises ruumis: need kujutavad eneselõikamist, millest tuleb abstraheeruda\nPaljud tasandi või kolmemõõtmelise ruumi alamhulgad saab loomulikul moel varustada muutkonna struktuuriga: ringjoon, silinder, kerapind, Möbiuse leht jne. Neid nimetatakse alammuutkondadeks ehk sisestatud muutkondadeks. Peale selle räägitakse abstraktsetest muutkondadest, mis konstrueeritakse ilma, et neid vaadeldaks alammuutkondadena. Kõige lihtsam näide on n-mõõtmeline projektiivne ruum: see on lihtsalt kõigi selliste sirgete hulk, mis läbivad koordinaatide alguspunkti vektorruumis mõõtmega n + 1. Teine näide on Kleini pudel, mis on joonisel kujutatud ebatäielikul kujul. Näitlikustamiseks tuleb ette kujutada, et klaassepp võtab tavalise pudeli, teeb põhja sisse augu, pikendab pudeli kaela, teeb selle kõveraks, ajab selle maagiliselt pudeli külje seest läbi ning ühendab augu kohast põhjaga. Kleini pudelit saab kirjeldada kaartide ja koordinaatide süsteemi abil, mida siin on kujutatud meridiaanide ja paralleelide võrgustikuna (tegu on kahemõõtmelise muutkonnaga).\nWhitney sisestamisteoreem näitab, et iga n-mõõtmelist abstraktset muutkonda saab esitada piisavalt suure mõõtmega (nimelt 2n) muutkonna alammuutkonnana. Nii näiteks ei saa (2-mõõtmelist) Kleini pudelit sisestada 3-mõõtmelisse ruumi, küll aga moodustab ta 4-mõõtmelise ruumi alammuutkonna.\nAbstraktsed muutkonnad võivad algul tunduda ülearustena, kuid "ümbritseva ruumiga" mittearvestamisel on oma eelised. Näiteks ei nõua paljud uute muutkondade konstrueerimise viisid (näiteks faktormuutkondade moodustamine ja muutkondade kokkukleepimine) ümbritseva ruumiga arvestamist. Kuigi teoreetiliselt on konstrueeritud muutkondi võimalik esitada mõne vektorruumi alammuutkondadena, ei ole praktikas otstarbekas seda teha ja see ei pakuks mingit huvi.\nSiin on visandatud muutkonna mõiste tekkelugu. Selle mõiste rakendamise ajaloost matemaatika eri harudes (näiteks Riemanni geomeetria, sümplektiline geomeetria) on üksikasjalisemalt juttu nendele harudele pühendatud artiklites.\nSisegeomeetria esimesed tulemusedRedigeeri\nRaske on öelda, millal geomeetrid hakkasid sisegeomeetria vastu spetsiaalset huvi tundma. Vana-Kreekas püstitati ülesandeid, mis puudutasid mõne tasandil või ruumis defineeritud ja paigutatud punktihulga omadusi. Seega oli küsimuseasetus eksplitsiitselt välisgeomeetriline.\nTraditsiooniliselt omistatakse Leonhard Eulerile ühe kumerate hulktahukate omaduse avastamine. Tähistame kumera hulktahuka tippude, servade ja tahkude arvu vastavalt P, V ja K; Euleri teoreem hulknurkadest (Euleri valem) ütleb, et P – V + K = 2. See tulemus on seda üllatavam, et pole tarvis arvestada ei pikkuste ega pindaladega. See valem kehtib ka kerapinna triangulatsiooni puhul. See on pinna Euleri karakteristiku arvutamise esimene näide.\nAastal 1813 leidis Simon Antoine Jean L'Huilier, et mittekumera hulktahuka puhul (millel on näiteks augud, nagu näiteks tooril on üks auk) kehtib modifitseeritud Euleri valem P – V + K= 2 – 2g, kus g on aukude arv.. See oli esimene kord, kui arvutati topoloogiline invariant, mis võimaldab ruumi pindu klassifitseerida. Vaateviis jääb siiski välisgeomeetriliseks, sest auke vaadatakse väljastpoolt. Kuidas saab rehvis kõndiv sipelgas kujutleda auku?\nCarl Friedrich Gauss tõestas "märkimisväärse tulemuse" (theorema egregium): ruumi pinna Gaussi kõverus ei sõltu viisist, kuidas pind on ümbritsevasse ruumi sisestatud..\nGaussi-Bonnet' valem, mille formuleeris Gauss ja mille tõestas 1848 Pierre-Ossian Bonnet, väljendas Euleri karakteristiku kõveruse kaudu; see näitab, et geomeetrilised ja topoloogilised kaalutlused käivad käsikäes.\nVeidrate omadustega uued ruumidRedigeeri\nMitteeukleidiline geomeetria sündis võimatusest tõestada paralleelide aksioomi ehk Eukleidese viiendat postulaati. Selle esimene jälg leidub Giovanni Gerolamo Saccheri vastuväitelise tõestuse katses 1733. Carl Friedrich Gauss oli esimene, kes taipas, et võivad eksisteerida Eukleidese geomeetriale alternatiivsed geomeetriad.. Sellised geomeetriad arendasid välja Nikolaï Lobatševski ja János Bolyai.\nMöbiuse lehe konstrueerisid 1858 peaaegu üheaegselt August Ferdinand Möbius ja Johann Benedict Listing. See on ruumi pind, mida on kerge esitada pabeririba abil ning millel on ainult üks tahk ja üks serv. See on esimene mitteorienteeritava pinna näide.\nBernhard Riemann laiendas esimesena süstemaatiliselt pinna mõistet suurema mõõtmega objektidele. Ta andis pinna üldistusele nimeks Mannigfaltigkeit\n↑ Avastajaks võiks aga pidada René Descartesi, vaata artiklit Euleri teoreem hulktahukatest\n↑ M. Lhuilier. Mémoire sur la polyédrométrie.... – Annales de Gergonne, kd 3, 1812–1813, lk 169–189.\n↑ C. F. Gauss. Disquisitiones generales circa superficies curvas, 1827\n↑ Giovanni Gerolamo Saccheri. Euclides ab omni naevo vindicatus, 1733\n↑ Edmund F. Robertson. Johann Carl Friedrich Gauss\n↑ B. Riemann. Grundlagen für eine allgemeine Theorie der Functionen einer veränderlichen complexen Grösse, doktoritöö 1851.\n↑ B. Riemann. Über die Hypothesen, welche der Geometrie zu Grunde liegen, habilitatsioonitöö 1854\n↑ Saksa sõna Mannifaltigkeit ('muutkond') oli eeskujuks inglise terminile manifold, manyfold.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Muutkond&oldid=5446334"\nLehekülje viimane muutmine: 10. september 2019, 09:28\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:28, 10. september 2019.


Eesti võib saada uue panga. Järelmaksufirma Liisi ihkab pangaks kasvada | Õhtuleht\nKas Liisi saab ligi odavale laenurahale ja kasvab selle abil mitmekordseks, sõltub finantsinspektsiooni lähiaja otsusest\nEesti võib saada uue panga. Järelmaksufirma Liisi ihkab pangaks kasvada (10)\nRisto Berendson, 18. märts 2019 22:00\nÜle 20 aasta Eesti järelmaksuturul tegutsenud Liisi tahab saada pangaks.Foto: Õhtuleht\nPärast nelja-aastast vaheaega võib Eesti turule tulla taas uus pank, pealegi kodumaise taustaga. Seda juhul, kui finantsinspektsioon ikka rahuldab Eesti tuntuima järelmaksubrändi Liisi soovi saada endale pangalitsents.\n„Kus te seda üldse kuulsite?“ pärib Liisi omanik Arne Veske vastuseks Õhtulehe küsimusele, kuidas tema firmal pangalitsentsi taotlusega läheb. Väidetavalt on firma jõudnud finantsinspektsioonist administreeritava paberimajandusega lõpusirgele. Lähiajal peaks langema pangalitsentsi saamise otsus.\n„Jah, me tegeleme sellega, kuid täpsemalt ei saa rääkida,” ütleb Veske. „Alati on võimalik, et meie taotlusele öeldakse lõpuks ära. Kui litsentsi saame, küll siis räägime pikemalt.“\nViiendik Eesti elanikest peab laenamist põhimõtteliselt valeks


Korvpalliliit lükkas Kalev/Cramo ja Tartu Ülikooli mängu koroonaohu tõttu edasi - Delfi Sport\nKorvpalliliit lükkas Kalev/Cramo ja Tartu Ülikooli mängu koroonaohu tõttu edasi\nLisatud Reinboki ja Kuhi kommentaarid\nBC Kalev/Cramo kohtus esmaspäeval VTB Ühisliigas võõrsil Moskva Himki korvpallimeeskonnaga, kelle ridades tuvastati kolm koroonapositiivset (Jevgeni Voronov, Jordan Mickey ja Janis Timma). Eesti Korvpalliliidu kriisi töörühm otsustas seetõttu neljapäevase Kalev/Cramo ja Tartu Ülikooli vahelise karikamängu ennetava meetmena edasi lükata.\n"Töörühma hinnangul ei saa peiteaja tõttu olla sajaprotsendiliselt kindel, et Kalev/Cramo mängijad pole viirusesse nakatunud. Selleks, et võimalik viiruse leviku risk viia minimaalseks, otsustati mäng edasi lükata. Cramo mängijad peavad jääma kordusproovi tulemuste saabumiseni isolatsiooni. Klubi saab esimese testi tulemused teada homme, kordusproov tehakse meeskonnale nädala lõpus," teatas Korvpalliliit.\nJuba pühapäeval seisab Kalevil ees järgmine VTB Ühisliiga mäng, kui võõrsil kohtutakse Krasnodari Lokomotiiv-Kubaniga. Kalevi abitreener Indrek Reinbok kinnitas, et nad kavatsevad hetkeseisuga kindlasti Krasnodari reisida.\n"Täna õhtul anname esimese testi, sest saabusime Eestisse, see tulemus selgub homseks. Ja VTB Ühisliiga reeglid näevad ette, et 72 tundi enne mängu algust tuleb uus test anda. Seega meid testitakse enne pühapäevast mängu kaks korda," sõnas Reinbok Delfile ja Eesti Päevalehele.\nMis saab siis, kui selgub, et mõni Kalevi mängija on andnud positiivse koroonatesti? "Eks siis tuleb käituda, kuidas reeglid ette näevad. VTB-s on viimane sõnum isegi see, et kui meeskonnas on vähemalt viis tervet mängijat, siis mäng toimub. Meie igatahes valmistume Krasnodariga mänguks, treenime ja püüame end võimalikult hästi hoida," ütles Reinbok.\nKorvpalliliidu peasekretär Keio Kuhi loodab, et segadus Kalev/Cramo ja VTB Ühisliiga mängude ümber peaks lahenduse saama uuel nädalal.\n"Kui Kalev on kodus tagasi, hakkame koos klubiga otsima lahendust edaspidiseks. Lahendus peaks saama selgeks järgmine nädal, kui Kalev tuleb tagasi Krasnodarist," ütles Kuhi. Ta lisas, et kui kalevlaste tänane esimene koroonaproov osutub negatiivseks, võib meeskond treeningutega alustada, kuid peab jääma isolatsiooni.\nTäna selgub Paf superkarikal esimene poolfinalist, kui vastamisi lähevad Rapla Avis Utilitas ja Tallinna Kalev/TLÜ. Seda mängu näitab otseülekandes Delfi TV.


Populaarsed ja vähem tuntud ravimid artroosi raviks - Artriit October\nHomöopaatilised ravimid, mis on seotud keerulise koostisega artroosiga, leevendavad sümptomeid ja mõjutavad haiguse arengu mehhanismi, kuid see ei tähenda, et nad saaksid asendada kõik teised ravimid. Ametlik meditsiin ei eita homöopaatiliste ravimite tõhusust, kuid soovitab kasutada neid artriidi abiainetena. Sama kehtib vitamiin-mineraalide komplekside, toidu- ja spordilisandite, rahvameditsiini kohta.\nMõnel juhul on artriidiga näidustatud:\nArtrosoos ei ole põletikulised haigused, kuid neid võib komplitseerida reaktiivne sünoviit (sünoviaalmembraani põletik). 2–3 osteoartriidi staadiumis kaasneb liiges degeneratiivsete düstroofiliste protsessidega intensiivne valu sündroom. Selle leevendamiseks ja põletiku leevendamiseks kasutatakse peamiselt mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, mitte-steroidseid põletikuvastaseid ravimeid, mida kasutatakse suu kaudu ja väliselt. Suukaudne manustamine on efektiivsem, kuid paikselt manustamisel väheneb süsteemse kõrvaltoime oht ja NSAIDidel on palju neid.\nSelle rühma osteoartriidi kõige kuulsamad ravimid on:\nGlükokortüroididel (HCC) on samuti tugev põletikuvastane toime. Hormoonpreparaadid Hüdrokortisoon, deksametasoon, Kenalog, Celeston, Diprospan kasutatakse artroosi korral süstimiseks. Artikulaarse manustamise korral saavutatakse terapeutiline toime kiiremini. 3-kraadise artroosi korral on selle raske deformatsiooni tõttu võimatu nõela õigesti sisestada liigesesse. Sel juhul tehakse süstimine periartikulaarsetesse pehmetesse kudedesse.\nArtikulaarsed süstid on raske ja traumaatiline protseduur, kus esineb infektsiooni tekkimise oht ja tekivad kohalikud tüsistused. Seetõttu on Diprospan'i kasutamine osteoartriidi puhul õigustatud ainult siis, kui MSPVA-ravi ei mõjuta, sama kehtib ka ülejäänud GCC kohta. Eelkõige on soovitatav kasutada deksametasooni traumajärgses ja sünoviitse artroosiga komplitseeritud.\nKõige tugevam põletikuvastane ravim artroosi korral ei suuda aeglustada kõhre hävimist. Kuid kondroprotektorid täidavad liigeste kõhre moodustavate komponentide puuduse ning kaitsevad seda teatud ensüümide hävitava mõju eest. Kõige efektiivsemad 2-3 põlvkonna kondroprotektorid, mis sisaldavad kondroitiinsulfaati ja / või glükoosamiini. Kuid on vaja arvestada, et selle rühma ravimid - Artra, Don tabletid pulbrina, tabletid ja süstid, Stop Arthrosis pulber, kapslid ja Teraflex kreem 3 kraadi osteoartriidi korral ei aita.\nRavi on vaja alustada juba varajases staadiumis ja pikk vastuvõtt on vajalik:\nPatsiendid kahtlevad sageli, kas Teraflex ja teised kondroprotektiivsed ravimid aitavad osteoartriidi korral. Kahtlused on seotud asjaoluga, et kondrootorid, erinevalt mittesteroidsetest põletikuvastastest ainetest ja HCC-st, ei ole kiiretoimelised ained. Terapeutiline toime on märgatav alles pärast mitme nädala manustamist. Efektiivsuse suurendamiseks on soovitatav kombineerida kondrootikumide suukaudne manustamine intramuskulaarselt.\nNagu artroosi adjuvant, võite kasutada erinevaid vitamiin-mineraalseid komplekse, toiduaineid ja sportlisandeid. Kuid nende vastuvõtmine on ennetavatel eesmärkidel tõhusam. Niisiis on soovitatav võtta Animal Flex Animal Flexi intensiivse koormusega liigestele ja sidemetele, et kaitsta pakendi mehaanilise kulumise ja mikrotuumade eest päevas.\nSiin on mõned tooted, mis ei ole narkootikumid, vaid hõlbustavad artroosi kulgu:\nOsteoartriidi raviks kasutatavate ravimite valik on väga lai ja ainult spetsialist võib välja töötada optimaalse ravirežiimi, võttes arvesse haiguse põhjuseid, etappi, sümptomite tunnuseid. Kui teie sõbrad kiidavad tõhusat vahendit, mis on aidanud vabaneda liigeste valu, ärge kiirustage apteeki, konsulteerige oma arstiga, kui need ravimid sobivad artroosi raviks.\nUniversaalne ühine abinõu, mis sobib kõigile ja aitab kõigile, ei ole olemas. Ja mis kõige tähtsam - osteoartriidi korral peab ravi olema tingimata kõikehõlmav. Isegi parimad ravimid ei aita ravida artroosi, kui te ei täienda raviravi füsioteraapia, massaaži, füsioteraapiaga.\nArtrosiidi raviks kasutatavate ravimite üksikasjalik ülevaade\nKaasaegsed ravimid pakuvad erinevaid ravimeid artroosi raviks. Toote laius on tingitud mitmesugustest sümptomitest, millega kaasneb liigesehaigus. Sel põhjusel on artroosi ravi keeruline, mõjutades samaaegselt põletikunähtude leevendamist, valu, peatumist kõhre kude struktuuri muutuste progresseerumisel, tugevdades immuunsüsteemi ja keha tervikuna. See käsitleb neid ravimeid, mida käesolevas artiklis käsitletakse.\nSelleks, et leevendada artriidi valu, on populaarsed mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, sealhulgas:\nRühm selliseid ravimeid leevendab valu ja põletikku, seetõttu on see ette nähtud artroosi ägenemise ajal. Siiski on ebasoovitav selliste ravimite pikaajaline kasutamine, sest ravimitel on kõrvaltoimed. Negatiivse mõju vältimiseks on soovitatav kombineerida mitte-steroidid järgmise põhimõttega:\nTsüklooksügenaas-2 inhibiitorid. Need on selektiivsed ja väga selektiivsed põletikuvastased ravimid. Selliste ravimite pikaajaline kasutamine ei ole soovitatav südamehaiguste all kannatavate inimeste jaoks. Komplikatsioonide vältimiseks on kasulik kombineerida MSPVA-de kasutamine vere hüübimisvahenditega.\nMittesobiv. Sellised ravimid on vastunäidustatud seedetrakti haiguste korral, mis on keerulised veritsuse ja haavandiliste kasvajate poolt. Kombineeritud ravimid, millel on gastroprotektiivsed omadused.\nMitmed ravimid mõjutavad negatiivselt liigese kõhre koed. Seega vähendab mõnede mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kontrollimatut võtmist proteoglükaani sünteesi, mille molekulid vastutavad vedeliku hoidmise eest kõhre kudes, mis on täis liigese hävimist.\nKa artriisi korral peatatakse taimset päritolu valusündroom, mis sisaldab olulisi rosmariini, kuuse, erinevate maitsetaimede ja marjade essentse. Selliseid vahendeid kasutatakse paikselt. Ravimite eeliseks on otsene mõju nahale läbi keha, mis kõrvaldab kõrvaltoimete tekkimise. Samal ajal esineb puudusi:\nei saa kasutada suurte liigeste raviks, kuna nahaalune rasv takistab toimeaine tungimist liigesesse;\nvõimalik allergiline reaktsioon, mis ilmneb urtikaaria, sügelus ja punetus.\nArtrosiidi lõppstaadiumis, kui valu muutub talumatuks, määratakse ravimirühma analgeetikumid. Seejärel määratakse pillid või süstimismeetod, mida kasutatakse äärmuslikel juhtudel, kui tulemuste saavutamine konservatiivsete meetoditega on võimatu.\nSee ravimirühm on ette nähtud kombineeritud tüüpi valulike tunnetega. Ravimid aitavad kaasa:\nlihaste spasmide eemaldamine, mis põhjustab liigestes ja selgroovis väljendunud lobar-sündroomi;\nlihaste jäikuse kõrvaldamine, liigeste vabatahtliku liikumise hõlbustamine ja perifeerse koe verevarustuse parandamine.\nMõnel juhul määratakse artriit antidepressantidele, mis on seotud serotoniini tagasihaarde inhibiitoritega. Seejärel põhjustab valu leevendamist depressiivsetest riikidest põhjustatud ärevuse ja leevenduse vähenemine.\nSeda ravimirühma kasutatakse peamiselt artroosi raviks. Nende ravimite koostis sisaldab kahte toimeainet: glükoosamiini ja kondroitiinsulfaati. Ravimid parandavad kõhre osa sisaldava vedeliku tootmist, normaliseerivad määrdeained, aktiveerides aineid, mis parandavad liigeskoe struktuurseid ja rakulisi parameetreid.\nOluline on mitte ülehinnata nende ravimite mõju. Kondroprotektorite kõrge efektiivsus saavutatakse artroosi algstaadiumis ja see on viimases arengufaasis vähenenud peaaegu nullini, mida iseloomustab kõhre kude täielik hävimine koos järgneva anküloosi arenguga, mis on liigeste pindade liitumine. Samuti tuleb meeles pidada, et kondrootoritel on viivitatud, kuid pikaajaline toime.\nEsitatav ravimirühm määratakse artroosi korral suhteliselt harva, mis on seletatav oma veresoonte puudumisega kõhre. See välistab ravimi mõju liigele. Samal ajal parandavad vasodilatatsiooni tekitavad ravimid vereringet periartikulaarsetes kudedes.\nKombineeritud ravi hõlmab järgmiste ravimirühmade kasutamist:\nAnti-gouty. Vähendage kusihappe taset vereseerumis, vältides selle sadestumist liigese piirkonnas ja õõnsuses, mis raskendab artroosi kulgu ja provotseerib podagra tekkimist. Allopurinool, Flebuksostat on eriti efektiivsed.\nParandab luukoe struktuuride mineralisatsiooni. Sageli kaasneb artroosiga osteoporoos, kus luu mineralisatsioon väheneb. Selleks kasutage kaltsiumi ja D-vitamiini sisaldavaid ravimeid, mis on võetud profülaktilistes annustes.\nVitamiinid. Neid kasutatakse kasulike mineraalide vitamiinide tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks, mis viib haiguse progresseerumiseni.\nSelline ravi koosneb hüaluroonhappest ja hormoonidest liigese süstides. Kasutati ka glükokortikosteroide, mida kasutatakse tugeva valu ja suure intensiivsusega põletiku jaoks. Hormoone tuleb süstida kolm korda aastas.\nKasutatakse ka hüaluroonhapet, mis kompenseerib sünoviaalvedeliku puudumist liigeses, parandab elundi funktsioone, mõjutades positiivselt elukvaliteeti. Selline ravi viiakse läbi selge terapeutilise skeemi kohaselt, mis näitab terapeutilist toimet pärast pool aastat pärast ravi algust.\nFarmakoloogilise vormi valik\nKui artroosi kasutatakse sagedamini:\n1. Salv ja geelipreparaadid\nNeed vahendid kuuluvad NSAIDide rühma, mida esindavad kreem Voltaren, Diclofenac ja Fastum-gel. Kohalik kokkupuude vähendab valu, mis parandab seisundit ilma kõrvaltoimete ohuta. Kohalike vormide biosaadavust iseloomustab madal tase, kuna enam kui 7% toimeainest on tunginud nahka, mis võimaldab ravimit rakendada väikestele ja keskmise suurusega liigestele. Samal ajal ei mõjuta salvid ja geelid haiguse põhjust, mis välistab kõhre kude taastamise selliste vahenditega. Seega on MSPVA-de kasutamine puhtalt sümptomaatiline. Selliste fondide eesmärk on valu leevendamine. Sarnased terapeutilised toimed on erinevad kreemid ja salvid, mis põhinevad taimset päritolu komponentidel.\nKasutatakse ka valu leevendamiseks ja põletikuks. Sobib kompressidele:\nDimexide. See on analgeetiliste ja põletikuvastaste omadustega vedelik. Eraldab suure läbilaskvusega integraatoreid, toimides juhina, parandades kompressi teiste kasulike ainete imendumist. Samuti on ravimil lahutav toime, parandades kudede ainevahetusprotsesse.\nBishofit Nafta rafineerimise toode, mis on vastuolus põletikuliste protsessidega, pakkudes valuvaigistavat ja soojendavat toimet.\nMeditsiiniline sapi. Sellel on kõik ülalkirjeldatud ravimite loetletud omadused.\nSüstimisega artrose ravi aitab lühikese aja jooksul saavutada terapeutilise toime, kuid pikaajaline ravi suurendab põletiku riski kudede struktuuride ühisel ja järgneval infektsioonil. Ravimite kasutamist lihasesse kasutatakse patsientidel, kes ei suuda oma ravimeid suukaudselt manustada või düspeptiliste häirete korral.\nErineva raskusega artroos on ravitav:\nViimane ravimeetod on soovitatav ägeda artroosi korral. EHF-i kasutatakse piirkondades, kus esineb maksimaalne valu või temperatuur. Menetlus on kasulik:\nliigeste verevarustuse parandamine.\nArtroosi korral soovitatakse järgmisi ravimeid:\nSaadaval pulbrina, mis on ette nähtud nii suukaudselt kasutatava lahuse kui ka ampullide valmistamiseks, mille sisu kasutatakse intramuskulaarseks manustamiseks mõeldud süstide valmistamiseks. Ravimi toimeaine on glükoosamiinsulfaat. Ravim aitab:\nglükoosamiini puudulikkuse täiendamine;\nproteoglükaani sünteesi ja hüaluroonhappe parandamine;\nsünoviaalvedeliku rakustruktuurides esinevate ensümaatiliste protsesside taastamine.\nSaadaval kapslitena, mis sisaldavad 500 mg sulfaat-kondroitiini. Tööriist lahendab liigese struktuuri taastamise ja hilisema hooldamise.\nRavim artroosi jaoks pulbri kujul, milles glükoosamiinsulfaat toimib aktiivse komponendina. Sellel on sama terapeutiline efekt kui Donil. Nimetatakse söögi lõpus koos esialgse lahustumisega 50 ml vees.\nKuulub selektiivsete mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite rühma, millel on valuvaigistav ja põletikuvastane toime. Seda toodetakse tablettides ja lahuses intramuskulaarsete süstide valmistamiseks.\nTööriist viitab bioloogiliselt aktiivsetele lisanditele. Ravim põhineb glükoosamiinsulfaadil ja mitmesugustel ravimtaimedel. Ravimi rikkaliku koostisega on analgeetiline ja põletikuvastane toime.\nSee on glükokortikosteroidide rühma hormoon, mis on ette nähtud süstimiseks:\nRavimil on efektiivne immunosupressiivne, põletikuvastane ja allergiavastane toime.\nOluline roll on osteoartriidi ravis kasutataval kaltsiumil, kuna selle puudus mõjutab negatiivselt liigeste tervist, mis hakkavad järk-järgult õhuke ja kokkuvarisema. Sellega kaasneb sünoviaalvedeliku koguse ja kvaliteedi vähenemine, mis on liigeses hävitavate protsessidega täis.\nSel põhjusel on artroosi ravis oluline normaliseerida kahjustatud kaltsiumi mikroelementide metabolism. Seda on võimalik teha, rakendades kompleksi, millel on bioloogiline aktiivsus Osteomedi vormis, mis sisaldab orgaanilise päritoluga kaltsiumisoola.\nArtrosiks nimetatakse kõhre kude progresseeruvat degeneratsiooni, kus see on hõrenemine ja hävimine. Selles protsessis osalevad luukoed ja sidemed. Luude liigeseotsad on ümber ehitatud, liigeste ümber on kudede degeneratsioon. Patoloogiaga kaasneb valu, põletik, turse ja organite liikuvuse piiramine. Liigeste artroos nõuab pikaajalist ja tõsist ravi. See haigus on maailmas laialt levinud ja on kolmandal kohal pärast onkoloogiat ja südamehaigusi.\nliigesepõletik, mädane artriit;\nhaigused: tuberkuloos, gonorröa, süüfilis;\nmenopausi naistel, hormonaalset ebaõnnestumist;\nseljaaju patoloogia: muutused emakakaela ja rindkere piirkondades;\nHaigus on peaaegu asümptomaatiline. Perioodiliselt tunneb inimene liigeste füüsilise koormuse ajal veidi valu. Praeguses etapis on kõhre muutusi sünoviaalvedeliku koostis. Lihased on nõrgenenud, kuid nende struktuur ei muutu.\nHaige elundis ilmneb omapärane kriis. Algab liigeste hävimine, tekib luu kasv. Valulikkus, kuid mõõdukas. Põletik ilmub ja kaob mõne aja jooksul. Lihaskoes on funktsionaalne muutus.\nHaiguse viimases staadiumis deformeeruvad haige liigesed ja kõhre, muutused mõjutavad sidemeid. Nad hakkavad lühenema, haige elund muutub liikumatuks. Patsiendil võib tekkida sublukseerimine, lihased lühenevad ja nõrgenevad probleemses piirkonnas.\nPärast haiguse kolmandat etappi liigesed hävivad, see viib haigestunud elundi immobiliseerumiseni. Sellisel juhul ei aita ravi endoproteetikat rakendada.\nHaiguse edasise arengu vältimiseks on vaja ravi alustada haiguse esimeses etapis ja selleks peate teadma artroosi sümptomeid.\nvalu tunded, korduvad või püsivad;\nkahjustatud elundi liikumisvõime vähenemine;\nliigese deformatsioon ja muutused;\nArtikulaarsete patoloogiate diagnoosimiseks kohaldatakse:\nHaiguse ravi eesmärk on taastada patsiendi liigeste ja valu leevendamine. Narkootikumide ravi toimub patsiendi jaoks ravimite valikul individuaalselt, kusjuures see probleem on suunatud reumatoloogile, ortopeedile ja artroloogile. Haiguse esimeses etapis viiakse ravikursus läbi haiglas, rasked juhtumid nõuavad ortopeediliste või kirurgiliste osakondade pikaajalist ravi.\nRavi ajal kasutatakse põletikuvastaseid mittesteroidseid ravimeid, mille eesmärk on pärssida põletikku ja valu. Kasutatakse järgmisi ravimeid: Diklofenak, Woltoren, Ibuprofeen, Brufen, Indometatsiin, Metindool, Piroksikaam, Toldin, Ketoprofeen, Ketonaal, Ketorolak, Ketalgin, Ketoral, Movalis jne.\nRavimid kõhre kude regenereerimiseks, mis soodustavad rakkude kasvu. Glükoosamiin on kondrotsüütide aktiivsuse stimuleerija, tootmisel on proteoglykaane, mis säilitavad vett, suurendab kõhre elastsust. Kondroitiinsulfaadil on sarnane toime.\nKondroprotektorid stimuleerivad vedeliku sekretsiooni liigestes ja kiirendavad neis rakkude taastumist: Artroflex, Artra, Don, Struktum, Chondro, Hondrolon, Kondro, Unium.\nVasodilaatorravimid parandavad liigeste verevoolu, eemaldavad veresoone: Teonikol, Trental.\nLihaste lõõgastajad leevendavad lihasvalu ja tagavad õige vereringe: Sirdalud, Mydocalm. Neid ei ole soovitav kasutada pikka aega ja seda tuleks kasutada koos kondrootoritega.\nSalvid ja kreemid ilma ravita ei ravi liigeste jooksvat artroosi, kuigi nende kasutamine leevendab patsiendi seisundit: Apizatron, Ungapivan, Viprosal, Indometacin salv, Dolgit, Butadion salv, Fastum geel jne.\nPõletikuvastased intraartikulaarsed süstid leevendavad valu ja parandavad ühist funktsiooni: Kenalog, Prednisalon, Hydrocarthysone, Diprospan, Metipred, Celeston.\nKompresside ettevalmistamine: Bishovit, Dimexide, sapi (meditsiiniline). Üks osteoartriidi ravi tingimusi on toitumine. Sööge väikestes portsjonites, närides iga hammustust. Alkoholi tarvitamine on keelatud. Toit haiguse ajal:\nkala ja lahja liha, keedetud või aurutatud;\nželeed, tarretud liha ja tooted, milles on želatiini;\ntaimsed rasvad ja mõned võid;\nherned, banaanid, munad, pähklid, kapsas, täistera leib, teravili.\nSoojuse mõju valulistele liigestele parandab nende elastsust ja liikuvust. Saate sooja suruda ja külastada vannis. Kui artroosi süveneb, on soovitatav liigeste koormuse vähendamiseks kasutada suhkruroo.\nParalleelselt artroosi ravimiga kasutatakse:\nEt vältida artroosi teket, peate kasutama ja treenima, kasutama vitamiine ja sööma korralikult, hoidke kehakaalu normaalsena, pidevalt jälgima oma tervist.\nMis toidud sisaldavad kondroitiini liigeste jaoks\nVihje 1: Kuidas kindlaks teha, kas varvas on katki\nEmakakaela osteokondroosi aju vereringe rikkumine: ravi, sümptomid, haiguse põhjused Paljude aastate jooksul püüab liigeseid ravida? Ühisravi instituudi juhataja: „Teil on üllatunud, kui lihtne on liigesid ravida iga päev.\nOn valus astuda suurele varbale


Maastikuarhitektid valivad Aasta Tegu 2014\nPostitas: EMAL | Kuupäev: 17/04/2015\nEesti Maastikuarhitektide Liit kuulutab juba seitsmendat korda välja konkursi „Eesti Maastikuarhitektuuri Aasta Tegu 2014“, mille eesmärgiks on tunnustada silmapaistvaid saavutusi Eesti maastikuarhitektuuris ning ergutada maastikuarhitektuurielu.\nKandidaate on oodatud esitama kõik eraisikud ja organisatsioonid. Tegu võib olla tehtud ükskõik millises maastikuarhitektuurialases valdkonnas (sündmus, publikatsioon, valminud objekt jne), mis on valminud perioodil 1.01.2014 - 1.05.2015. Esitatud kandidaatide seast valib tunnustatava teo välja Eesti Maastikuarhitektide Liit. Pidulik autasustamine toimub 4. detsembril 2015. aastal Kultuurikatlas koos Eesti Arhitektide Liidu ja Sisearhitektide Liiduga aasta preemiate kätteandmisega.\nAasta tegusid saab esitada kuni 1. maini 2015 aadressil tegu@maastikuarhitekt.ee. Kanditaatide puhul tuleb ära märkida teo nimetus (objekt, sündmus vms); autori nimi (tunnustuse saaja); valminud objekti puhul oleks hea saata vähemalt kaks fotot, asukoht (aadress); teo lühikirjeldus ja vabas vormis tekst kandidaadi esitamise põhjendusega.\nMaastikuarhitektuuri aasta tegu on varasemalt valitud kuuel korral.\nEelmisel, 2013. aastal, valiti aasta teoks Katariina allee rekonstrueerimine Võrus (2013 Tanel Breede, Sirle Salmistu, Sulev Nurme (Artes Terrae OÜ)); äramärgitud töid oli kaks; Viru raba vaatetorn (Tartu Arhitektuuribüroo OÜ) ja Emajõe kaldaplatvorm Ülejõe pargis (Tiit Sild).\nAasta teo välja andmist toetab Eesti Kultuurkapital.\nAasta Tegude galerii http://www.maastikuarhitekt.ee/emal/aasta-tegu\nTeele Nigola, tegu@maastikuarhitekt.ee, 5187602.


Võimas teine poolaeg tegi Gruusiale tuule alla - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nVõimas teine poolaeg tegi Gruusiale tuule alla (2)\n11. NOVEMBER 2015, 20:54 EESTI RAHVUSKOONDIS\nEesti koondis lõi esimest korda Magnus Pehrssoni käe all mängus kolm väravat, kui koduses sõprusmängus alistati Gruusia koguni 3:0.\nAvapoolajal olid Eesti jaoks kaheks märksõnaks kaks mängijat - Konstantin Vassiljev ja Gert Kams. Vassiljev saatis koguni kolmel korral korda temale omaseid ootamatusi, mis enam nii väga ootamatud ehk enam ei olegi - päris mängu alguses üritas Kostja pealelööki keskväljalt ning kaks korda proovis mees õnne karistuslöögist, kust kõik ootasid tsenderdust.\nVassiljevi optimistlikud üritused osutusid aga küllaltki õigustatuks - keskväljalöök üllatas väravavahti ning läks vaid mõne meetri jagu raamidest mööda, kaks karistuslööki valmistasid vastaste puurilukule Giorgi Loriale ka pisut raskusi.\nTööd oli päris korralikult ka teisel pool väljakut Mihkel Aksalul - Gruusia oli mängupilti arvestades pisut ründavam ning avakolmveerandtunni jooksul saadeti raami koguni neli pealelööki, Eestil läks neid kirja kaks.\nEnt hoopis ohtlikumad olid need rünnakud, mis Vassiljevi lahendusega ei lõppenud - kaks kuldset šanssi oli Gert Kamsil, kes esmalt ei saanud korralikult löögile, olles väravavahiga silmitsi.\nPoolaja lõpus leidis paremäärena tegutsenud Kamsi vasturünnaku ajal suurepärase sööduga Vassiljev, kuid atspurjelik värava eest üle löömine jättis väravaluugid avapoolajal suletuks.\nPunn eest ära\nVaheajal küll Eesti ühtegi vahetust ei teinud, kuid sellest hoolimata hakkas mängupilt ka Sinisärkidel üha paranema. Mõlemad ääred töötasid Eestil kenasti ning nende pealt tulid ka oodatud tabamused.\n61. minutil läbimurdeni viimaks jõuti - paremalt äärelt tõusis Vassiljev, kelle esialgne kross küll kastis kedagi ei leidnud, kuid Ken Kallaste ja õnne abil jõudis pall lõpuks Ats Purjeni, kes selle kenasti omaks võttis ning väravavahti ennetades võrku veeretas - 1:0!\nEi jõudnud grusiinid esimesest šokist veel toibudagi, kui juba tuli tablool uuesti skoori muuta - vaid neli minutit hiljem töötas kenasti kokku meie vasak äär ning Ken Kallaste madala tsenderduse lükkas oma esimeseks koondiseväravaks võrku kaitsest tõusnud Artur Pikk - 2:0!\nKui Nikita Baranov alustas oma esimest koondisemängu juba algkoosseisus, siis teise värava järel said koondisedebüüdid kirja veel kaks FC Flora meest - Ats Purjet asendas tipuründes Rauno Sappinen ning Gruusia poolelt sai mõned minutid hiljem platsile Zakaria Beglarišvili, olles seega sel aastatuhandel esimene mängija, kes Eesti klubisse kuulununa mängib Eesti A-koondise vastu.\nKa mängu lõpu suutsid Sinisärgid kenasti oma kontrolli alla saada ning kuigi Gruusia näis ühe käigu juurde panevat, ei tekkinud sellest Aksalu väravale probleeme. Hoopis Eesti oli see, kes kolmanda tabamusega mängu saatuse otsustas - värava sai oma teises koondisemängus kirja Maksim Gussev, saades kastis palli ning pöörates sellega kenasti kaitsjast vabaks, enne kui nahkkera võrku saatis - 3:0 jäi ka lõppskooriks, märkides sellega Magnus Pehrssoni käe all esimest korda, kui Eesti saab mängus kirja kolm väravat.\nStatistika (Eesti - Gruusia):\nPealelöögid - 12:10\nneist raami - 6:6\nNurgalöögid - 3:8\nSuluseisud - 0:1\nVead - 9:5\nkindel värk • 11. nov 2015\nMan of the Match - Gert Kams!\nLuhtas küll kaks 100%-list võimalust, aga õnneks esindab Flora värve, seega põhjust kiita ja kõrgeid hindeid loopida! :D\nHyrax • 12. nov 2015\nLuhtas ühe 100% võimaluse, mis oli teiste töö tulemusena. Esimese võimaluse puhul lihtsalt vastaste väravavaht tegid head tööd, ebaõnn.\nSamas oli terve poolaeg aktiivne ja tekitas olukordasid, mitmeid kordi sundis vastase kaitsjaid eksima ja lõi selle läbi ka võimalusi. Samas teda asendanud Puri ei loonud võimalusi ega ei survestanud vastaseid vaid kaotas palle või siis söötis tagasi.\nSeega kokkuvõttes oli ok esitus.


Junko Tabei – Vikipeedia\nJunko Tabei (jaapani keeles 田部井 淳子 Tabei Junko; 23. mai 1939 Fukushima prefektuur – 20. oktoober 2016 Kawagoe, Saitama prefektuur) oli jaapani alpinist ja esimene naine, kes jõudis Džomolungma ja Xixabangma tippu.\nJunko Tabei, 1985 (Jaan Künnapi foto)\nJunko Tabei Kommunismi mäetipul 1985. aastal. Jaan Künnapi foto\nTa lõpetas 1962. aasta ülikooli Tōkyōs (Shōwa Joshi Daigaku).\n1969. aastal sai ta teaduskraadi inglise kirjanduse alal.\nJunko Tabei Kommunismi mäetipus (Ismoili Somoni mäetipp) koos kahe jaapanlanna ning Eesti mägironijatega (Alfred Lõhmus, Jaan Künnap, Kalev Muru, Ilmar Priimets)\nHuvi alpinismi vastu tekkis tal juba noores eas, kuid tõsisemalt hakkas ta mägironimisega tegelema 20-aastaselt.\n1969. aastal loodi tema eestvedamisel Jaapani naisalpinistide klubi (klubi ingliskeelne nimi Ladies Climbing Club Japan).\n1970. aastal tõusis ta Himaalajas Annapurna III tippu (7555 m). \nJunko Tabei jõudis Džomolungma tippu 16. mail 1975. Kokku on ta teinud tipputõusud kolmele kaheksatuhandelisele, lisaks Džomolungmale ka 1981. aastal Xixabangmale (8027 m) ja 1996. aastal Cho Oyule (8188 m).\n1985. aastal tõusis ta Pamiiris kolmele üle 7000 m kõrguse mäe tippu (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp). 1985. aastal ajalehes Sovetski Sport avaldatud intervjuus meenutas ta soojade sõnadega treenereid-alpiniste Ilmar Priimetsa, Jaan Künnapit, Alfred Lõhmust ja Kalev Muru, kes rahvusvahelises alpilaagris aitasid kolmest jaapanlannast koosneval grupil laskumisel baaslaagrisse mööda Fortambeki liustikku osa nende varustusest alla kanda.\n1992. aastal sai Tabeist esimene naine, kes on tõusnud Seitsme tipu klubi kõigi 7 eri paigus asuva mäe tippu.\n1999. aastal sooritas ta tipputõusu Tian Shanis asuva Džengiši (7439 m) tippu.\nTa on tõusnud 56 riigi kõrgeima mäe tippu, sealhulgas 2007. aastal Eestis Suure Munamäe (318 m) tippu.\n2016. aasta juunis tõusis ta oma alpinstikarjääri viimase mäe tippu. Sümboolne on, et selleks sai Fuji, jaapanlastele kõige püham mägi.\n20. oktoobril 2016 suri ta Kawagoe haiglas kõhukelmevähki.\n1995 – aunimetus "Lumeleopard"\n↑ 1,0 1,1 Map of Mountains. junko-tabei.jp\n↑ 2,0 2,1 profile of Junko Tabei. junko-tabei.jp\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 3,7 3,8 УМЕРЛА ДЗЮНКО ТАБЭИ. 4sport.ua\n↑ MÄGEDETA MAA MÄEINSTRUKTORIDh. kalpiklubi.ee\nJunko Tabei koduleht\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Junko_Tabei&oldid=5883573"\nLehekülje viimane muutmine: 22. aprill 2021, 23:01\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:01, 22. aprill 2021.


Õhk on elu alus ning õhu kvaliteedist sõltub inimeste tervis. Keskkonnaameti eesmärk välisõhu vallas on säilitada ja parandada välisõhu kvaliteeti. Keskendume inimesele, kelle heaolu ja tervist õhusaaste võiks mõjutada, ning looduskeskkonna kaitsele.\nVälisõhuks nimetatakse atmosfääri alumise kihi hoonevälist õhku, väljaarvatud õhku töökeskkonnas. Õhu kaitseks on välja antud hulganisti õigusakte, neist olulisim on atmosfääriõhu kaitse seadus (AÕKS). Selle peaeesmärk on välisõhu kvaliteedi säilitamine või parandamine ning seda kvaliteeti mõjutava tegevuse reguleerimine.\nvälisõhu kvaliteeti mõjutavate tegevuste registreerimine;\nsaasteainete vähendamise tegevuskava hindamine.\nHommikune vine metsa kohal. Foto: Allar Liiv\nVälisõhu kvaliteedi mõju inimtervisele\nVälisõhk on hea kvaliteediga, kui selles on võimalikult väike saasteainete sisaldus. Kui õhus on aga palju erinevaid saasteaineid, siis on õhk saastunud.\nÕhk võib olla saastunud nii linnades kui ka maal ning saastumisel võivad olla nii inimtekkelised kui looduslikud põhjused. Õhus olevad saasteained põhjustavad otsest või kaudset mõju meie tervisele.\nJalutuskäik värskes õhus. Foto: Maris Sepp\nsaasteaine lubatav kogus välisõhu ruumalaühikus, mis on kehtestatud teaduslike andmete alusel;\neesmärk on vältida või vähendada saasteaine ebasoodsat mõju inimese tervisele ja keskkonnale;\nei tohi ületada;\nületamise korral tuleb saavutada piirväärtusele vastavus kindlaksmääratud aja jooksul;\nületamise korral eeldatakse olulise keskkonnahäiringu tekkimist.\nsaasteaine kogus välisõhu ruumalaühikus, mis on kehtestatud teaduslike andmete alusel;\neesmärk on parandada õhukvaliteeti;\nvältida või vähendada ebasoodsat mõju inimese tervisele ja keskkonnale;\ntuleb saavutada kindlaksmääratud aja jooksul või võimalikult kiiresti meetmetega, mis ei too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi;\nületamise korral eeldatakse, et tegu ei ole olulise keskkonnahäiringuga.\nPeamised välisõhu kvaliteeti mõjutavad saasteained:\neriti peened osakesed (PM2,5);\ntroposfääri osoon (O3);\nSaasteained ja nende mõju inimtervisele\nEriti peened osakesed ja peenosakesedOsoonLämmastiku- ja väävliühendidLoe lisaks\nEriti peened osakesed ja peenosakesed\nEriti peened osakesed ja peenosakesed kujutavad otsest ohtu inimese tervisele, eelkõige kopsuhaiguste näol. Tuginedes õhukvaliteedi seiretulemustele on Eesti välisõhu kvaliteet eelpool nimetatud saasteinete osas jätkuvalt hea. Peamiseks linnaõhu probleemiks võib pidada peeneid osakesi, mille negatiivne mõju inimtervisele on kogu maailmas viimastel aastatel järjest rohkem tähelepanu all. Peenete osakeste allikateks on kütmine, sh ahjuküte ja keskküttekatlamajad, maanteetransport ning erinevad tööstusettevõtted\nSuure sisalduse korral põhjustab osoon tõsiseid tervisehäireid (silmade ärritus, hingamisteede probleemid), vähendab põllukultuuride saagikust, kahjustab taimede lehti ja materjale. Troposfääri osoon on ka oluline kasvuhoonegaas. Kõrge osoonisisaldus õhus koos teiste saasteainetega lühendab Euroopa Liidu maades igal aastal 20 000 inimese eluiga. Lääne-Euroopas põeb 7% 4–10-aastastest lastest astmat, mille üheks põhjuseks peetakse maapinnalähedast osooni.\nLämmastiku- ja väävliühendid\nLämmastiku- ja väävliühendite peamisteks allikateks on tööstus ja mürkkemikaalide ning väetiste kasutamine. Eelnevalt nimetatud saasteained on ka happevihmade põhjustajad ja nende liigsus välisõhus kujutab ohtu eriti okaspuudele ja vee-elustikule. Happevihmad on tõsiseks probleemiks Kesk-Euroopas.\nKeskkonnaministeeriumi juhend kuidas õigesti ahju kütta\nEuroopa Keskkonnaagentuur (EEA) artikkel "Õhk, mida me hingame"\nMaailma Terviseorganisatsiooni (WHO) koduleht\nÕhusaaste mõju inimtervisele\nÕhuvkaliteet ja tervis\nEesti välisõhu kvaliteedi hetkeseis


📄 Turunduse alused kordamisküsimused - Kontrolltöö Test Ülesanne | Majandus - Turunduse alused - Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor\nMis on turundusjuhi ja turundusspetsialisti roll organisatsioonis ?\nKuhu me tahame jõuda ?\nKuidas eesmärgini jõuda ?\nKuidas kindlustada, et eesmärk saavutatakse ?\nMillistele juhtimisküsimustele aitab taktikaline turundus vastuseid leida ?\nMis on turundusmeetmestik (marketing mix) ?\nMis on turundusmeetmestiku komponendid ?\nMis on turunduskontseptsioon ?\nMis on turunduse planeerimise kolm probleemvaldkonda (3C) ?\nMis on turundusplaan ?\nMis on turundusplaani roll ?\nMis on sihtturunduse strateegia ?\nMis on massturunduse strateegia ?\nMis on sihtturunduse strateegia eelised massturunduse starteegia ees ?\nMis on sihtturunduse strateegia koostamise etapid ?\nKuidas aitab segmenteerimine sihtturunduse strateegiat koostada ?\nMis on 5 olulist kriteeriumi, mis aitavad segmentide tunnuste määramist hästi teostada ?\nMis on sihturunduse kontsentreerumisstrateegia ?\nMis on diferentseerimisstrateegia ?\nMis on toote positsiooneerimine ?\nKui mõlema ühisnimetajaks on imago ehk mulje ?\nMis on kliendiprobleem ja toote väärtuspakkumine ehk lahendus ?\nKuidas need mõisted seostuvad tootearendusega ?\nKes või mis on early adopter ?\nMillises toote elutsükli faasis toimub toote tutvustamine ?\nMis on bränd? Kuidas on seotud mõisted brändi identiteet ja brändikuvand (imago) ?\nKuidas luuakse brände " jäämäe " mudeli järgi ?\nKuidas eristuvad "jäämäe" "veepealne" osa ja " veealune " osa ?\nMiks on hinnakujundus (hinna määramine) etapiline protsess ?\nMillised on peamised etapid ?\nKuidas erinevad hinnakujundus ja hinnapoliitika ?\nMis on turunduskommunikatsioon ?\nMis on turunduskommunikatsiooni viis etappi ?\nMillistes etappides tegutseb peamiselt turundusspetsialist ?\nKuidas mõjutavad ostuvalmiduse staadiumid turunduskommunikatsiooni ?\nKuidas toimub kanalistrateegia kujundamine ?\n1) Mis on turundus ? Defineeri mõiste. Selgita turunduse rolli organisatsioonis, milliseid eesmärke täidab turunduse funktsioon (ülesanne)?\nTurundus on tegevuste süsteem, mille eesmärk on viia kokku ostjate soovid ja vajadused ning müüja eesmärgid.\nTurunduse roll on orienteerida kõik organisatsiooni tegevusvaldkonnad tarbija vajaduste rahuldamisele.\nTurunduse funktsioon organisatsioonis on uurida konkreetselt määratletud sihtturu vajadusi ja soove ning pakkuda välja nende vajaduste paremaid rahuldamisvõimalusi kui tema konkurendid.\n2) Mis on turundusjuhi ja turundusspetsialisti roll organisatsioonis? Kuidas need erinevad, kuidas need täiendavad teineteist?\nTurundusjuhi roll on turundusstrateegiate väljatöötamine ja nende täitmise kontrollimine.\nTurundusspetsialisti roll on turundusmeetmestiku väljatöötamine – taktikaline , operatiivne tasand. Lisa, kuidas nad üksteist täiendavad.\n3) Mis on strateegiline turundus? Defineeri mõiste.\nStrateegiline turundus keskendub pikaajalistele eesmärkidele, koosneb turuanalüüsist, turusegmentide valimisest, vajalike protsesside kindlakstegemisest ja ressursside leidmisest, et täita ettevõtte ärilisi eesmärke.\n4) Selgita, millistele juhtimisküsimustele aitab starteegiline turundus vastuseid leida? Vt joonis 2.1 lk 40.\nKus me praegu oleme?; Kuhu me tahame jõuda?; Kuidas eesmärgini jõuda?; Milline on parim viis eesmärgi saavutamiseks?; Kuidas kindlustada, et eesmärk saavutatakse ?\n5) Mis on taktikaline turundus? Defineeri mõiste.\nSelgita, millistele juhtimisküsimustele aitab taktikaline turundus vastuseid leida?\nTaktikaline turundus keskendub sihtrühmakesksete turundusplaanide ja tegevuskavade koostamisele. Selle käigus koostatakse vastav turundusmeetmestik ehk toote, hinna, turustuse ja jaotuse kombinatsioon.\n6) Ole valmis joonistama strateegilise ja taktikalise turunduse skeem (Lambin 2003), vt lk 16 joonis 1.1.\n7) Mis on turundusmeetmestik (marketing mix)? Defineeri mõiste. Selgita lühidalt, mis on turundusmeetmestiku komponendid?\nTurundusmeetmestik on meetmete kombinatsioon, mida rakendatakse sihtturu mõjutamiseks.\n4P – toode (product) mida müüa, hind ( price ), turustus ( place ) müügikanalid ja teenindus, edustus ( promotion ) kuidas tarbijaid ostma mõjutada.\n8) Ole valmis joonistama turundusmeetmestiku skeem ( Kotler , Keller 2006), vt lk 18 joonis 1.3.\n9) Miks on turundusmeetmestik turundusspetsialisti põhitöövahend turundustegevuste plaanimisel, ellu- viimisel ja tagasisidestamisel?\nKuna turundusspetsialisti ülesanded\nRenqke Õppematerjali autor\nTurunduse aluste arvestus - küsimused ja vastused.\nTurunduse olemusest kuni turundusstrateegiate ja taktikateni välja. Turundusskeemid, segmenteerimine, bränd, hind, toode.\nturundus , turundusstrateegia , taktikaline turundus , turundusmeetmestik , 4P , turunduskontseptsioonid , turundusplaan , segmenteerimine , toode , hind , bränd , brändijuhtimine , turunduskommunikatsioon , hinnapoliitika.\nturundus, turunduse roll, turundusjuhi roll, turundusspetsialisti roll, müügimees, turunduskontseptsioon, sihtturunduse strateegia, massturunduse strateegia, segmenteerimine, kliendiprobleem, early adopter, brändi identiteet, jäämäe mudel, veepealne osa, hinnakujundus, hinnapoliitika, sihtgrupi määramine, eesmärkide piiritlemine, ostuvalmiduse staadiumid


Hallitust moosipurgil on vist küll näinud igaüks, ent hoopis ebameeldivam on märgata seda toanurgas. Õhus leidub kõikjal ja alati hallitusseente eoseid – see on loomulik osa meie elukeskkonnast. Ohtlikuks muutuvad hallitusseened vaid siis, kui nad leiavad meie kodus endale liiga mugava elupaiga.\nSeened on osa suurest kõikehaaravast ökosüsteemist, kuhu kuulume ka meie. Me võime seeni leida peaaegu kõikjalt: mullast, veest, taimedest, loomadest (ka inimeste nahalt ja siseelunditest), aga ka vanaema moosipurgist. Maailmas arvatakse olevat 1,5 miljonit seeneliiki, millest teadus on seni kirjeldanud ainult ligikaudu 70 000. Eestis on kirjeldatud umbes 4500 liiki seeni.\nSiin tuleb juttu killukesest jäämäe veealusest osast – meie elu-, olme- ja tööruumides levivatest seentest, kellega tegeleb ehitusmükoloogia. See teadusharu uurib ehitistes ja nende ümbruses kasvavaid seeni, kellel on otsene või kaudne mõju ehitistele, nende konstruktsioonidele, sisekeskkonnale ning asukatele.\nSeeneriik jaguneb nelja hõimkonda: viburseened (Chytridiomycota), ikkesseened (Zygomycota), kottseened (Ascomycota) ja kandseened (Basidiomycota). Peale nende on veel kunstlik rühm teisseened (Deuteromycetes), mille sugulise paljunemise arenguastet ei tunta.\nEhitusmükoloogia käsitleb põhiliselt kott- ja kandseeni. Lähtuvalt huviringi jäävate seente kohta oleva teabe mahust oleme neid tutvustava artikli jaganud kahte ossa: mikroseened ja puitu lagundavad seened. Peale nende leidub hoonetes hulgaliselt veel muid seeni, kuid need ei mõjuta oluliselt inimese tervist ega ka hoonete iga.\nMikro- ehk hallitusseenteks nimetatakse tinglikult neid, kellel ei ole makroskoopilisi viljakehasid. Enamasti kuuluvad mikroseened kottseente ja teisseente hõimkonda. Mikroseente kolooniaid nimetatakse kõnekeeles ka hallituseks. Kõigepealt tahan rõhutada, et hallitusseened pole terve immuunsussüsteemiga inimesele enamasti ohtlikud. Probleeme võib tekkida vaid seeneeoste väga suure kontsentratsiooni korral õhus või nõrga immuunsussüsteemi puhul.\nEnim levinud mikroseened ehitistes ja nende mõju tervisele. Käsitleme siin kolme Eestis enim levinud perekonda ja maailmas hirmu tekitavat nn. musta hallitust.\nKerahallik [Tiit! Need, mis siin allakriipsutatud, peaksid olema tekstis lihtsalt bold, mitte vahepealkirjad] (Aspergillus). Sellest perekonnast leidub õhu- ja pinnaproovides sagedamini liike A. fumigatus, A. versicolor ja kollane kerahallik (A. flavus). Neist esimene ja viimane vajavad kasvuks soojemat kliimat. Mitmed kerahalliku teisliigid on tuntud ohtliku mükoosi – aspergilloosi tekitajatena.\nKui hallitusseente eosed satuvad hingamisteedesse ja kopsu, võib areneda mükootiline bronhiit, mõnikord kopsupõletik. Kollane kerahallik suudab maapähklitel vohades produtseerida inimesele väga mürgiseid aflatoksiine? . Aflatoksiinid on väga ohtlikud maksale, ajule, neerudele ja südamele. Pikaajalise kokkupuute korral on need mürgid maksavähi tekke eeldus. Ägeda aflatoksikoosi tunnused on palavik, oksendamine, koomaseisund, krambid. Kuigi kollane kerahallik eelistab kasvuks soojemat kliimat, võib teda meie korterites leida ülekastetud lillemullas .\nPintselhallik (Penicillium) elab saprotroofina kõikvõimalikel orgaanilistel materjalidel. Näiteks liiki P. expansum võib leida ladudes, hoidlates ja keldrites. Tema ongi meie kõige tavalisem moosihallitus. Looduses elavad pintselhallikud mullas, aidates tekitada humiinaineid põllumuldades ja rabaturbas. Ent siia perekonda kuulub ka väga ohtlik, tavaliselt surmaga lõppeva süvamükoosi – penitsilloosi tekitaja P.marneffei, keda Eestis pole. Pintselhalliku perekond on tuntud antibiootikumide (penitsilliin) allikana .\nSelle perekonna seeni leidub sisetingimustes kõikjal, isegi puhtas keskkonnas. Probleemid hakkavad tekkima siis, kui nende eoste kontsentratsioon on siseõhus suurem kui väljas. Kõige rohkem seenemürke (mükotoksiine) sisaldavad pintselhalliku eosed, kuigi neid leidub ka pinnaniidistikus. Tähtis on teada, et eoste mürgisus seene suremisel ei vähene. Paraku arvatakse sageli, et kui hallituskord on juba ammu ära kuivanud, siis pole see enam ohtlik. Ohtlikke mürke valmistavad ka vees kasvav P. citrinum ja rohehallituse tekitaja toiduainetel P. expansum .\nPerekond Cladosporium elab meie kodus mööblil, vaipadel, riidematerjalil, värvitud pindadel ja ventilatsioonitorudes. Tihti hakkab arenema ka ülemiste korruste korterite välisnurkades (#1) tekkiva kondensatsioonivee tõttu ning akende ümbruses. Kasvab meeleldi ka silikoonil.\nOsa selle perekonna liike peetakse tugevateks allergeenideks. Eestis on seeneallergiat täheldatud peamiselt eluruumides või kutsetööl hallitusseentega sageli või pidevalt kokku puutuvatel inimestel. Allergianähtudena ilmuvad nahalööbed, ninalimaskesta ärritus (riniit) ja bronhiit. C. herbarum toodab ka seenemürke .\n“Must hallitus” (Stachybotrys chartarum (atra)) on rohekasmustade kolooniatena kasvav hallitusseen (#2), kes eelistab rohke tselluloosi- ja vähese lämmastikusisaldusega materjale. Halvaks peetakse teda võime tõttu sünteesida seenemürke, mis on ohtlikud nii inimesele kui ka loomadele: põhjustavad naha ja seedekulgla kahjustusi ning mõjutavad vereloomet. Olelusvõitluses on seen siiski nii nõrk, et jääb alla paljudele mikroseentele ja bakteritele. Eestis pole “musta hallituse” levikut seni ulatuslikult uuritud, sest enamasti ei piisa tema leidmiseks õhuproovidest tavasöötmel, vaja on võtta ka proovid kahjustatud pindadelt ning kasvatada neid erisöötmel.\nSee liik on hakanud ulatuslikult levima koos uute ehitusmaterjalidega. Ta suudab kasvada märjal heinal, põhul, paberil, tapeedil, laepaneelidel, vaipadel, tselluloosi sisaldavatel isolatsioonimaterjalidel, kipsplaatidel ja paljudel teistel materjalidel. Vajab kasvuks palju niiskust ja soojust: temale sobib enim materjalide absoluutne niiskus 25–30%  ning temperatuur 23–27 ºC . Eesti mükoloogia uuringutekeskuse töötajad on mõõtnud objektil, kus kipsplaadil leiti “musta hallitust”, materjali absoluutset niiskust isegi 60–70%.\n“Mustal hallitusel” on kurikuulus ajalugu Venemaal ja Ukrainas, kus see seen tappis eelmise sajandi lõpul tuhandeid hobuseid: hobused on seenemürkide suhtes inimestest tundlikumad. Kirjanduse andmeil on eelmise sajandi viimasel kümnendil USA-s seostatud seda hallitusseent kopsuverejooksude tekkega imikutel. Need haigusjuhud on pannud aluse nn. musta hallituse või tapva hallituse paanikale kogu maailmas. Näiteks Rootsist puhkes skandaal Stockholmi kalli elurajooni uute majade hallituskahjustuse pärast: seal lammutati terve kvartali jagu äsja valminud eluruume. Hiljem on meditsiinikirjanduses siiski märgitud, et seos imikute kopsuverejooksude ja nende eluruumidest leitud ”musta hallituse” kolooniate vahel ei olnud piisavalt tõendatud. Keskkonna seeneproovid olid võetud hiljem ning seente toksiinide tootmise võimet ei uuritud.\nArvestada tuleb sedagi, et mitte iga ”must hallitus” pole Stachybotrys chartarum. Maailmakirjanduses avaldatu mõjul on ka Eesti elanikel tekkinud hirm hallitusseente ees. Väljakutsed Eesti mükoloogia uuringutekeskusele on märksa sagenenud: kahtlustatakse ohtliku seene olemasolu, kuid õnneks pole enamik kahtlustusi olnud põhjendatud. Ka mitu Eesti firmat, kes soovivad hallitusseente analüüsi, on hakanud üllatavalt tihti oma hinnangutes nimetama maailmakirjanduses tuntuks saanud liigi S. chartarum leide. Seni, kuni me ei suuda igal konkreetsel juhul hinnata seene tüve toksiinitootmise võimet ning ruumide kasutajail ei ole täheldatud allergiat “musta hallituse” suhtes, pole paanikaks siiski põhjust.\nEt seenest vabaneda, tuleb rakendada üldisi tõrjemeetmeid. Kui ilmnevad allergilistele haigustele viitavad haigussümptomid (püsiv ebaselge põhjusega nohu, köha, naha punetus, kurgu kuivus), siis võiks pöörduda allergoloogi vastuvõtule, et teha kindlaks võimalik allergeen.\nMikroseente mõju hoonete sisekeskkonnale ja esemetele. Mikroseente põhiline talitlus looduses on lagundada mitmesuguseid elutuid materjale. Pole siis imestada, et nad üritavad teha sama ka inimeste loodud esemetega ja ehitistes kasutatud materjalidega. Mikroseente mõju inimesele on seega nii positiivne – lagundavad meie jääkprodukte – kui ka negatiivne – kahjustavad materjale, mida inimene soovib säilitada. Muu hulgas kahjustavad mikroseened nn. taastamatuid väärtusi – kultuuripärandit. Kahjustused võib üldjoontes jagada kaheks: mehaanilised ja keemilised.\nMehaaniliselt kahjustavad mikroseened materjali, kattes selle mütseeliga, määrides pinda ning muutes nähtamatuks või raskesti loetavaks seal oleva kujutise. Substraadi sees kasvav mütseel lõhub materjali mikro- ja makrostruktuuri .\nKeemilised kahjustused tekivad keemilistest ainetest, mida mikroseened oma elutegevuses tarbivad ja eritavad. Olulisemad on siin ensüümid, orgaanilised happed, pigmendid ja vesi . Keemilised kahjustused on tavaliselt ulatuslikumad kui mehaanilised. Mikroseente tekitatud pigmendi- ja happelaike on väga raske, kui mitte võimatu puhastada.\nMida mikroseened arenguks vajavad. Nagu kõik teised elusorganismid, vajavad ka mikroseened eluks ja arenguks teatud tingimusi.\nToitained. Seeni iseloomustab toitumisel nende vahetu kontakt toitaineallikaga ehk teisiti öeldes: nad elavad otse oma toidu peal või sees. Sapotroofid eristavad toitumisel keskkonda ensüüme, need lagundavad ained lihtsateks molekulideks, mis imenduvad seenerakku. Biotroofid ammutavad toitaineid otse teise organismi rakust, tehes seda muundunud hüüfide ehk haustonite kaudu . Et mikroseened ei ole toitainete suhtes eriti valivad, siis võivad nad elada isegi veepiisas, tarbides seal leiduvaid orgaanilisi aineid.\nViimasel ajal on hakatud palkhooneid ja puidust tooteid immutama linaõli ning teiste orgaaniliste ainetega. Eesti mükoloogia uuringutekeskus on saanud palju väljakutseid vast valminud või pooleli olevatesse palkmajadesse, mis on immutatud orgaanilisi aineid sisaldavate vahenditega: muret teevad mikroseened. Et nimetatud ained on ideaalne toitepind mikroseentele, siis tuleks immutusvahendile kindlasti lisada fungitsiidse (seeni tõrjuva) toimega aineid, mis takistavad seenkahjustusi puidul.\nTemperatuur. Mikroseened kasvavad väga laias temperatuurivahemikus: –5 ºC kuni +50 ºC . Siiski on enamikule mikroseentest sobivaim kasvutemperatuur vahemikus 20–30 ºC , mis paraku kattub inimesele sobiva ruumide sisetemperatuuriga (18–22 ºC). Seetõttu saame mikroseente levikut temperatuuri abil mõjutada ainult neis ruumides, kus inimesed pidevalt ei viibi (laod, keldrid jne.). Materjalide ja siseõhu temperatuuri erinevusel on oluline osa mikroseente arengus, seda kondensatsioonivee tekke tõttu.\nKasvukeskkonna happelisus (pH). Mikroseened kasvavad pH vahemikus 1,4–12. Enamikule neist on sobivaim siiski nõrgalt happeline keskkond (pH 5–6). Et mikroseened eritavad ise mitmesuguseid aineid, suudavad nad muuta kasvukeskkonna endale sobivaks .\nHapnik ja valgus. Mikroseened võivad kasvada nii hapniku olemasolul kui ka ilma ehk teisiti öeldes: mikroseened on fakultatiivsed aeroobid. Valgusel on mikroseente elutegevusele väga erisugune mõju, kuid enamasti seened oma arenguks valgust ei vaja. UV-kiirgus mõjub enamikule mikroseentest surmavalt, kusjuures seeneniidistik on tundlikum kui eosed.\nNiiskus. Niiskus on mikroseente elus väga oluline. Enamik mikroseente eoseid vajab kasvuks substraadi läheduses suhtelist õhuniiskust üle 70%, parim on isegi 90–100% . Selgituseks: suhteline niiskus näitab, mitu protsenti veeauru on õhus võrreldes hulgaga, mida õhk saab antud temperatuuril kõige rohkem sisaldada.\nSubstraadi absoluutne niiskus võib olenevalt materjalist olla 20–90%. Kui suhteline niiskus väheneb alla 30%, peatub enamikul mikroseentest kasv. Siiski peetakse ruumides soovitatavaks suhtelist niiskust umbes 45%. Ruumide niiskus on kõige sobivam kasvutingimus mikroseente leviku ohjamiseks: leides liigniiskuse põhjuse ning kõrvaldades selle, peatate mikroseente kasvu.\nMikroseente kasvu- ja levikutingimused ning tõrje. Mikroseente eosed on enamasti õhus olemas, seega saame nende levikut vähendada ja ohjata ainult kasvuolusid mõjutades. Ehk teisiti öeldes: mikroseente kolooniate ehk hallituse teket saame takistada, luues neile ebasoodsad olud. Keemiline tõrje annab enamasti väga lühiajalise tulemuse.\nElu koos seentega. Seened on looduses elanud juba sadu tuhandeid aastaid. Neil on oluline osa ökosüsteemis: on nad ju peamised surnud orgaanilise aine lagundajad. Samas on mikroseened vajalikud toiduaine- ja farmaatsiatööstuses.\nMikroseentest ruumide õhus pole võimalik ega ka vajalik täielikult vabaneda. Kontrolli all tuleb vaid hoida eoste hulka õhus. Tihti avaldab negatiivsemat mõju inimeste tervisele teadmine, et õhus leidub pidevalt mikroseeni, mitte seente tegelik toime.\nSeente tõrje on enamasti ohtlik ka meile, sest seened on inimesele ja loomadele palju lähedasemad kui taimed: seened põlvnevad oma arengus samast harust loomadega. Seetõttu mõjuvad keemilised seenetõrjevahendid ka inimese rakkudele ja nõnda tekibki küsimus: kumb kahjustab meie tervist rohkem – kas seened või kemikaalid, millega üritame neid tõrjuda? Kas seeni ongi alati vaja tõrjuda?\n1. Bech-Andersen, Jorgen 2004. Indoor climate and moulds. Hussvamp Laboratoriet Publishers, Holte.\n2. Kalamees, Kuulo 2000. Eesti seenestik. TA zooloogia ja botaanika Instituut, Tartu.\n3. Kallavus, Urve 2001. Kas hallitus võib ka mürgine olla? – Keskkonnatehnika 5–6, Tallinn.\n4. Konsa, Kurmo 2006. Konserveerimisbioloogia. EKA Restaureerimiskooli väljaanded, Tallinn.\n5. Kõljalg, Urmas 2005. Sissejuhatus seeneteadusse. Loengumaterjal. – Eesti Mükoloogia Uuringutekeskus.\n6. Singh, Jagjit 1994. Building Mycology. E and FN Spon, London.\nKALLE PILT, HELLE JÄRV, JANE OJA


Vooremaa Pühak Franciscuse mälestuseks ja loomapargi auks\nPühak Franciscuse mälestuseks ja loomapargi auks\n?Kui Saare mõisa arendajad juubelisse jõudsid, peeti seda juba teist korda,? luges Ene Ilves suurelt teepurgilt, mille ta Saare Mõisa Arendajate Seltsi esindajana juubilaridele kingiks üle andis. Purk sisaldas Kalevipoja teesegu, mis pärit Saare saialille keskuse ürdiaiast, Ene Ilves on aga nii Eesti Looduskaitse Seltsi Jõgeva osakonna esinaisena kui suure loomasõbra ja Elistvere loopargi ühe asutajana seal lausa omainimene. Ja humoorikas tekst kingipurgil oli tõsi mis tõsi: loomapargi sünnipäeva peetigi teist korda, sest selle rajamise üks algatajaid, Eesti Metsaseltsi esimees Kaupo Ilmet pidi augusti lõpus, päris-sünnipäeval, haiglaseinte vahel viibima.\nPeo “teisel katsel? oli aga Kaupo Ilmet kohal kui raudnael ja vestis kohaletulnuile pargi asutamise idee tekkimisest, esimestest kurbadest ja rõõmsatest kogemustest ning tutvustas juubeliks välja antud trükist pealkirjaga ?Elistvere Loomapark 10?, mis on sarja ?Elistvere aja- ja kultuurilugu? II vihik ja kus kogu pargi lugu kompaktselt, värvikalt ja fotodega illustreeritult kenasti kirjas.\nPäris põhjast pinnale\n?Küllap on iva selleski mõttekäigus, et mõni asi tuleb kõigepealt täielikult põhja lasta, et seda uuesti arendama saaks hakata,? ütles Ilmet, mööndes, et kui esimese Eesti Vabariigi päevil oli Elistvere asulana suhteliselt hea ja kena koht ja Saadjärve kolhoosi tegutsemispäevilgi kasutati kõiki siinseid hooneid, siis suur lagunemine algas taasiseseisvumisest, kui ehitised tühjaks jäid.\nMõisapark oli võssa kasvanud ja olmeprahti täis tassitud, kunagised pargialleed olematud. Järv pargi taga oli praktiliselt ligipääsmatu.\n1997. aasta kevadel alustatigi heakorratöödega. 1996. aastal Saksamaa nõustamisfirmas Komplan koostatud loomapargi eelprojektis olid kirjas nii pargi avamiseks vajalikud investeeringud kui ülalpidamiskulud ja loodetavad tuludki. Paraku tegi reaalne elu Ilmeti sõnul neis plaanides omad korrektiivid. Nüüdseks on üle elatud suured raskused ja pankrotiohtki. ?Aga me oleme oma asja ikka õiges suunas ajanud ja paljus märki tabanud. Kitsed-põdrad elavad kohal, kus ka 16. sajandil Elistvere mõisa hirveaed asus, karu aga mõisaaegsete kasvuhoonete kohal, mille lähedal samuti tol ajal karu peeti. Ühed esimesed asukad loomapargis olid ilvesed, kelle elupaigaks sai mõisahäärberi ase, neist said “mõisnikud”. Ja näe ? nüüd on ilves meil lausa president!? tõi Kaupo Ilmet oma ettekandesse virgutuseks optimismikiiri.\nIgal juhul ja kahtlemata pidid esialgse tegevuskava kokkuseadjad Kaupo Ilmet, Jaan Naaber, Ene Ilves, Mati Kaal ja Saksamaa konsulent Tilmann Bieber optimistid olema, sest pessimismi ja skepsisega nii suurt tööd liikuma ei saa.\nKui leida inimene, kes kunagist Elistvere mõisa parki viimati kümne aasta eest nägi, ta praegu sinna seotudsilmi viia ja ?lahti lasta?, ei taipaks katsealune mingil juhul, kuhu ta sattunud on. Mõisa valitsejamaja varemed on puhastatud ja konserveeritud, võsaraiumisega on päästetud see vähene, mis veel pargi kunagist suursugusust meenutab. Kunagist pargiaasa meenutab tohutu lillepeenar, lilled tervitavad juba väravast sisenejat ja neid jätkub kõikjale.\nKingid ja annetused on parim tugi\nSelles on Kaupo Ilmet veendunud ja tal olid ka näited käepärast. Kümne aasta eest 27. augustil otsustati loomapark, mis esialgu looduspargi nime kandis, avada. Aga et Tallinna Loomaaaist lubatud metskitsed just õnnetult otsa olid saanud, kinkis tollane TARMEKO peadirektor Olev Nigul, kes aedikute ehitamiseks postid andis, avamispäeval trööstiks kaks nahast kilpkonna, et mõnigi ?elajaloom? olemas oleks! Septembris saadi siiski ka esimesed päris-loomad: piisonimullikad Villu (pargi idee toetaja ja tollase keskkonnaministri Villu Reiljani järgi) ja Vilja. Ristivanemateks said Villu Reiljan, tolleaegne Tabivere vallavanem Kalev Raudsepp, Ene Ilves ja Ingrid Gertz. ?Ristivanemaid peab olema, siis on, kelle käest toetust nuiata,? viskas Kaupo Ilmet nalja, milles paraku tõetera peidus. ?Kinkide ja vabatahtlikel annetustel on suur jõud sees,? on ta veendunud. ?Mõelge kasvõi sellele, kui kiiresti ehitati üles esimene Estonia teatrimaja. Ja millise tempoga valmisid kultuuriobjektid riigi rahaga ?sotsialismi viljastavates tingimustes?.? Tõepoolest, paneb mõtlema. Toetust on pargile tulnud mitmelt eraannetajalt, kindlad “kuldsponsorid” on aga Maria Urova ja perekond Reiljan, kes aeg-ajalt rahaülekandeid teevad.\nKalev Raudsepp, kes loomapargi loomise ajal Tabivere vallavanem oli ja mõtet nii nõu kui jõuga toetas, on praegu veidi kahtlevalt ja nukralt meelestatud ja seda lasi ta ka juubelikõnes välja paista. Tema arvates võib meie loomapargile praegusel suhteliselt lahedal eraraha-ajal üleöö konkurente tekkida. Ja kui kusagile mujale samasugune asutus tekib, kus kõiksugu loomi näha saab, võib külastajate arv Elistveres väheneda. Praegu on külastajate arv järjest tõusnud, sel aastal tuleb neid kokku üle 65 tuhande, aga kui riigieelarvest tuleval aastal raha ei anta, siis piletimüügist saadud tulust park ennast ära ei majanda. Kõne all oli ka Riikliku Looduskaitsekeskuse Jõgeva-Tartu regiooni seisukoht, et Elistvere mõisahoone (olematud) varemed ja park loomade eest kaitset vajavad, ja kevadel jõustunud otsus, mille järgi park enam leitud vigastatud loomi vastu võtta ei tohi. Raudsepa seisukoht on, et ellujäämiseks ja konkureerimiseks on vaja häid mõtteid ja uusi kandvaid ideid. Seda ta sünnipäevalapsele sooviski.\nElitstvere kogu vallale oluline!\nPraegune Tabivere vallavanem Aare Aunap toonitas, et loomapark on väga oluline ja väga vajalik ning on vallalegi tuntust toonud. Ta lubas, et ka Tabivere vald tuleb loomapargile appi, mis ei tähenda muidugi seda, et vald loomaparki lausa üleval pidada suudaks. Vajadusel tehakse raha saamiseks riigile ekstra pöördumine.\nTihedad ja soojad sidemed on loomapargil ja selle perenaisel Asta Sarvel Maarja põhikooli õpilastega. Kooli huvijuhil Merle Haossarel on olnud häid mõtteid ja ideid, kuidas õpilased loomapargiga ?sina? peale saada. Need ideed on teoks saanud ja vilja kandnud. Pargi sünnipäevalgi oli Maarja õpilaste esindus kohal: Kristiina Lehe ja Õnne Allajõe head soovid juubilarile tulid tõesti südamest.\nMaarja koolilaste siirast huvist looduse vastu ja koostööst nendega on vaimustuses ka Asta Sarv. Ja küllap tema juba oskab seda hinnata, sest üle vabariigi siia saabuvaid õpilasekskursioone juhatades näeb-kuuleb tema kõige paremini, kui palju või vähe meie lapsed loomadest teavad või hoolivad.\n?Küll võib palju küsida!?\nNii oli Asta Sarve enda sõnul tema kohta öelnud Kaupo Ilmet, kui Asta 2002. aastal loomaparki tööle tuli. Aastajagu oli Asta n-ö reatöötaja, müüs pileteid, aitas siin ja seal. Aga et piletimüüjalt üsna palju loomade kohta päriti, tahtis Asta ka ise järjest rohkem teada, et mitte vastates jänni jääda ja nii ta Kaupo Ilmetile küsimustega pinda käiski. Käis pinda ja jäi silma ning edutati aasta pärast loomapargi perenaiseks.\nAsta ise peab hetkel päris tõsiseid tagasiastumisplaane, sest leiab, et loomapark vajab sellele kohale nooremat ja värskemat verd. Küsimusele, mida ta ise loomapargile sünnipäevaks ja tulevikuks soovib, vastas perenaine: “Ikka head, nagu soovisid ja soovivad kõik need, kes täna meid õnnitlemas olid. Et riik eraldaks hädavajalikku raha, et võidaks terve mõistus ja Riikliku Looduskaitsekeskuse Jõgeva-Tartu regiooni ametnikud mõistaksid, et olematut mõisahoonet pole võimalik kaitsta. Soovin, et loomapark edeneks ja kosuks. Eraettevõtjate loomaaedu ei saa aga lähemal ajal küll tõsisteks konkurentideks pidada.”


RAW-formaat Sinu peegelkaameras - Photopointi ajaveeb\nRAW-formaat Sinu peegelkaameras\nAutor: Photopoint 21.06.2008 09:00 Kommentaarid :\nKõik, kes omavad digitaalset peegelkaamerat on kindlasti kokku puutunud terminiga RAW. Üldiselt peetakse seda hirmsat tähekombinatsiooni professionaalide pärusmaaks ning tihtipeale juhtub nii, et kui esimesel RAW-katsetusel aparaadi LCD-ekraanilt midagi head ei paista, siis jäädaksegi vana hea JPEG juurde.\nRAW fail väärib aga kindlasti rohkem süvenemist, kui selle põgus proovimine ja kõrvaleheitmine esimese mulje põhjal. Võib-olla on see just see, mida olete otsinud. Võib-olla on see just see, mis juhatab Teid fotograafia, kui kunsti juurde…\nMis on RAW ?\nRAW (ingl. k. toores) on fail, mis sisaldab fotoaparaadi sensorilt saadud informatsiooni minimaalselt töödeldud kujul.\nTeie peegelkaamera sees olev väike arvuti ei otsusta RAW puhul omatahtsi, milline peaks olema foto õige värvustasakaal, kontrastsus jne. Selle kõige üle saab otsustada fotograaf hiljem. Muidugi on võimalik seadistada neid väärtusi ka kaameras enne pildi tegemist, kuid need seadistused on üpris piiratud.\nKaameras olev arvuti ei eemalda RAW faili puhul informatsiooni, mis tema arvates on ebavajalik vaid salvestab KOGU info, mille võtab vastu sensor.\nRAW faili nimetatakse tihtipeale ka digitaalseks negatiiviks. Nagu negatiiv, ei ole ka RAW-fail otseselt kasutatav nagu juba valmis foto. Ta sisaldab vaid kogu informatsiooni mida on vaja vastava foto tegemiseks. Nagu negatiivi ilmutatakse pimikus, tehakse RAW failist foto mõnes fototöötlusprogrammis nagu Adobe Lightroom 79.99€ või Capture NX2.\nLisaks foto kuvamiseks vajalikule informatsioonile salvestab kaameras olev väike arvuti RAW faili sisse ka nn metadata – pildistamisel kaamera poolt seatud kontrastsuse, värvustasakaalu ja muud seadistused. Neid aga foto kuvamisel ignoreeritakse, mistõttu tunduvadki RAW failid kaamera LCD-l ja ka arvutiekraanil algul lamedad ja elutud.\nPilditöötlusprogrammid jätavad alati algse RAW faili puutumata. RAW sisaldab endas väikest tekstifaili, kuhu salvestatakse kõik tehtud muudatused. Nii võib ka aastate pärast tulla originaali juurde tagasi ja “ilmutada” seda hoopis teistmoodi kui varem.\nMis on JPEG ?\nJPEG on kõige laialdasemalt kasutatav kokkupakitud kujul esinev pildifail. Kokkupakkimise astet saab suurendada ja vähendada, tõstes või vähendades nii samal ajal ka pildikvaliteeti. JPEG kaotab aga alati mingi osa algsest pildiinfost, mis hiljem ei ole enam taastatav.\nFotoaparaati, mis on programmeeritud pildistama JPEG-d, võib võrrelda Polaroid kaameraga – pärast klõpsu valmib koheselt foto, mille kvaliteet on tegelikult täiesti ok, kuid puudub võimalus ise protsessi mõjutada (vastupidiselt pimikus ilmutamisele).\nErinevad kaamerad – erinevad RAW vormingud\nRAW all ei peeta tavaliselt silmas kindla laiendiga faili, nagu näiteks .raw. Erinevatel kaameratootjatel on erinevate tähistustega ning erineva struktuuriga RAW failid. Canonil näiteks .crw ja .cr2, Nikonil .nef, Pentaxil .ptx ja .pef. Neid kõiki nimetatakse aga ühise nimetajaga RAW. Tihtipeale toob mõne tootja puhul uue kaamera turule ilmumine kaasa ka uue RAW-vormingu.\nSellise organiseerimatuse tulemusena on oht, et kunagi tulevikus ei ava uued fototöötlusprogrammid enam vanu, marginaalseiks jäänud RAW-faile.\nAsudes soetama pilditöötlustarkvara peab veenduma, et see ka vastava kaameratootja RAW-faili toetab.\nMiks ei võiks siis eksisteerida üks ja ainus RAW vorming? Nii oleks lihtsam kõigile.\nVõibolla lihtsam, aga kindlasti mitte tulusam. Suuremad kaameratootjad krüpteerivad oma RAW-faile, et välistada nende kasutusvõimalus vastavat lepingut mitte sõlminud firmade fototöötlusprogrammides. Kui Te loote näiteks mingi sellise programmi ning tahate, et kõigi kaameratootjate RAW failid oleksid teie programmis töödeldavad, siis olge valmis selle eest maksma vastavatele tootjatele üpris suuri kompensatsioone.\nAdobe on töötanud välja ja populariseerib praegugi standardiseeritud RAW-vormingut lõpuga .dng (digital negative). Kahjuks ei ole suuremad kaameratootjad peale Pentaxi sellest pakkumisest kinni haaranud. Tulevik võib aga olla just selle vormingu päralt. Kui kardate, et tulevikus ei ava programmid enam teie RAW-faile, siis tasuks need muuta dng-deks.\nRAW vormingute eelised JPEG ees\nParem pildikvaliteet. Kuna kõik pikslite värvuste loomiseks vajalikud arvutused tehakse ühe sammuna lähteandmetes, siis on pikslite värvusväärtused palju täpsemad ja üleminekud palju sujuvamad, kui fotoaparaadis JPEG loomisel.\nParem kontroll. Töödeldes RAW faile vastavates programmides saab manipuleerida rohkemate parameetritega, kui kaamera eelseadistused seda võimaldavad. Neid parameetreid saab muuta ka märksa täpsemalt – kui näiteks Pentax K10d 429.5€ võimaldab muuta kontrastsust viie erineva taseme vahel, siis RAW faili töödeldes saab kontrastsust seadistada väga täpselt. JPEG puhul valib kaamera ise enamiku seadistustest, fotograaf saab neid enne pildi tegemist mõjutada vähesel määral. Pärast võib pilditöötlusprogrammis osutuda vale värvustasakaalu paikaseadmine võimatuks. Siiski ei tasu RAW vormingus pildistades täielikult pärastisele fotoshoppamisele lootma jääda. Sellest kirjutab Sven Začek siinsamas blogis.\nRAW fail on 16 bitine võrrelduna 8 bitise JPEG-ga. See tähendab, et RAW fail sisaldab 16 korda rohkem värvusinformatsiooni, kui JPEG.\nOlenemata failile lisatud muudatustest ei lange pildikvaliteet, sest algne pildiinfo jääb tegelikult muutmata. Originaalile on võimalik juurde pääseda igal ajal pärast muudatuste tegemist.\nPildiandmed ei ole kokku pakitud ning fail sisaldab kogu algse, kaamera sensori poolt vastu võetud informatsiooni\nVõimalus kasutada kaamera pakutust erinevaid digitaalse foto koostamise algoritme.\nRAW vormingute puudused JPEG ees\nRAW fail on tavaliselt 2-6 korda suurem, kui JPEG. Selle tõttu jääb näiteks peegelkaamera sarivõttel RAW faili pildistades aeglaseks.\nPuudub ühtne, üldiselt aktsepteeritud RAW vorming.\nPärastine järeltöötlus võtab palju rohkem aega, kui JPEG puhul, kus see kohe ja masina poolt ära tehakse.\nFoto kujunemisel lõpptooteks on tegelikult kaks astet:\n1. Esimene etapp on sensorile informatsiooni kogumine. See sõltub korrektsest säritusest, avaarvust, teravustamisest jms tehnilistest seadistustest.\n2. Teine etapp on selle sensori poolt salvestatud info töötlemine. See sõltub õigest gamma seadistusest, varjualade tumeduse/valgustatud alade heleduse üle otsustamisest jms.\n1.1. Et ise otsustada esimeses etapis toimuva üle ja mitte nõustuda kaamera poolt pakutavate keskmiste seadistustega, mille tulemuseks on ka keskmine foto, ostsite Te endale peegelkaamera, kus saab ava, säriaega jms ise muuta.\n2.1. Et ise otsustada teises etapis toimuva üle ja mitte nõustuda kaamera poolt pakutava keskmiste seadistustega, mille tulemuseks on ka keskmine foto, tuleb pildistada RAW vormingus. Siis saab hiljem fotoaparaadis oleva arvuti asemel ise otsustada milline peaks tahetud pilt välja nägema.\nJäreldus – et pildistamise protsessi üle TÄIELIKKU kontrolli saavutada, tuleks fotografeerida manuaalset juhtimist võimaldava kaameraga RAW vormingus.\nKas ma peaksin pildistama JPEG või RAW vormingus?\nÜldiselt ei saa eelistada üht vormingut teisele. Kõik oleneb sellest, mida te pildistate ning mida tahate piltidega pärast edasi teha. JPEG kvaliteet on enamikel juhtudest (ajalehefotod, igapäevased perekonnapildid jne) enam kui piisav ning ilma suurendamata vahet ei märka. Kui teil ei ole aega, huvi ega vajadust oma pilte pärast fototöötlusprogrammis üles vuntsida, siis tuleks soovitada JPEG vormingut.\nKui aga kavatsete pildistada midagi, mis ei jää albumi vahele; midagi, mida võiks suures formaadis seinale riputada; kui kavatsete fotot pärast vastavas programmis töödelda, et sellest maksimum välja pigistada, siis on RAW teie jaoks kõige õigem valik. Ülalkirjeldatud kategooriasse kuuluvaid fotosid on aga kõigil kaameraomanikel mõni. Miks siis mitte proovida paljutõotavaid stseene järgmine kord ka RAW vormingus pildistada.\nGitzo kiirkinnitusplaat GS5370LB B tüüpi pikk kiirkinnitusplaat Gitzo statiivipeadele\nSildid: Digipeeglid, RAW, Tarkvara\nCanoni RAW-failide plugin Windows Explorerile\nCanon EOS 40D tarkvarauuendus v 1.1.1