Kaitse Kodu! nr 2 2017. a by Kaitse Kodu! - issuu\nOMAVALITSUSJUHID VALMISTUSID KEERULISTES OLUDES TEGUTSEMA\nREIN SÄINAS2 | 2017Kommenteeri artikleid,\nvaata pilte, hoia silm peal ajakirja\nMitmekülgsed inimesed meie ümber16INIMENE\nMees, kes võitis Kotkalennu20VÄLJAÕPE\nPõhjatähe õppus välismaalase pilgu läbi24KOOSTÖÖ\nKa keerulistes oludes peab elu jätkuma28SÕJASPORT\nTahta, julgeda, uskuda – Utria dessant\nKaitseliidu uuenenud kodu(leht)36KAITSELIIT\nHindamatu ressursi arvestus Võrumaa\nSakala malev astus uude sajandisse44KAITSELIIT\nMõtteid kaplani rollist ja staatusest48KAITSELIIT\nKaplani ja usu rollist Kaitseliidus ja meie\nKongsberg – Norra kaitsetööstuse alustala54AJALUGU\n8 ruutmeetrit ajalugu58NAISKODUKAITSE\nOhutushoiu instruktorite kursusel õpetati\nVajadustest lähtuv erialaväljaõpe64NOORED\n2 lennukit, 3 kopterit ja ligi 60 noort\nTalurahva laagrist jõuluballini ehk Kuidas\nme sooritasime kodutütarde esimest\nUrsa retk viis ka lapsevanemad võistlustulle72MILITAARTURISM\nTumedast turismist Leedu moodi76FILMIARVUSTUS\nTeekond sinna, aga mitte tagasi78RAAMATU ARVUSTUS\nMärgiline sõjaraamat ehk Sõda on kole,\nväga koleSelles numbris16Tean täpselt, kes ta on, mis ta\nkutsung on ja mis rollis ta on.\nSeda huvitavam on ta tulek meie\npostile. Ta paneb suitsu ette\nja annab meile termose, ilma\nsõnagi ütlemata.20Õppuste sisu on seevastu nii hea,\net neid me ootame pikisilmi ja\nosaleme rõõmuga! Eelmised olid\nTallinnas Kopli linnaosas ning\nRummus. Sellistesse kohtadesse\nei ole lihtsalt võimalik pääseda\nmuidu, kui Kaitseliidu õppusel\nIgal kriisijuhtimise staabi liikmel on küll\nomad ülesanded lahendada ja omad\nvolitused ressursse kasutada, kuid neid\nülesandeid lahendati ühiselt, üksteist\ntoetades – ehk võtmesõna oli koostöö.Lihtne on olla passiivne liige, käia näiteks\nkord aastas väljas ja kõik. Või üldse mitte\nenam osaleda ja nii mitu aastat või rohkem.42 | 201748\n44 482 | 2017\nKaplan on inimese\nteostab seda avalikel\nkaudu rivistustel ja pärgade\nasetamisel.Naljaga pooleks võib nentida, et\nmetsavennad sõid õigel kellaajal korralikest\nnõudest sooja toitu ning kuulasid taustaks\nBBC-d või Moskva raadiot.705472Metsavendlusest\nja KGB-st saab iga\nhuviline seal kuhjaga\nkeldris kongide vahel\nkõndides ja iseenda\nsammude kaja kuulates\noli retk hea\nsest öösel on\nju kõik hoopis\npäeval.2 | 20175Sündmused\nPeaminister Jüri Ratas kohtus 27. jaanuaril Tallinnas\nKaitseliidu peastaabis Kaitseliidu ülema brigaadikindral Meelis Kiiliga, kes andis talle ülevaate Kaitseliidu hetkeseisust ja lähiaja arengutest. Peaminister\ntundis erilist huvi Kaitseliidu rolli vastu laiapindses\nJaanuari viimasel nädalavahetusel õppisid ja harjutasid Lääne maleva kaitseliitlased Lihulas talvistes\ntingimustes tegutsemist. Korrati üle põhitõed ja\nsaadi uusi teadmisi nii riietumisest, maskeerimisest,\njuhtimisest kui ka tegevuste planeerimisest talvel.\nSuurimaks proovikiviks nii korraldajaile kui ka osalejatele kujunes jäätunud veetakistuse ületamine –\nkuidas käituda siis, kui jää jalge all peaks purunema?Harju malev\n24. jaanuaril külastas Tallinna ja Harju\nmalevat kaitseminister Margus Tsahkna\nkoos Kaitseliidu ülema brigaadikindral\nMeelis Kiiliga. Tallinna maleva pealik\nkolonelleitnant Toomas Väli ja Harju\nmaleva pealik kolonelleitnant Eero Kinnunen tutvustasid malevate tegevust\nning arenguplaane. Margus Tsahkna\nütles kohtumistel: „Kaitseliitlaste panus\nmeie kaitsetahtesse on märkimisväärne\nja Kaitseliit teeb igapäevaselt selle nimel\ntänuväärset tööd.“Pärnumaa malev\nJaanuari eelviimasel nädalavahetusel\nharjutasid laskur-sanitari erialakursusel\nosalejad esmaabi osutamist tsiviilmeditsiini mõistes. Esmaabimooduli\nõppe viisid koostöös läbi Kaitseliit ja\nNaiskodukaitse. Kursus jätkub veebruaris ja siis keskendutakse lahinguvigastuste käsitlemisele taktikalises olukorras.62 | 2017Viru malev\nTavapäraselt tähistati Rakvere vabastamise aastapäeva laskevõistlusega politsei- ja\npiirivalveameti Rakvere jaoskonna sisetiirus.\nKoostöös Rakvere linnavalitsuse, Kaitseliidu\nViru maleva ja Rakvere politseijaoskonnaga\non sellist võistlust korraldatud alates 2011.\naastast. Täiskasvanute seas osutus võitjaks\nKaitseliidu Viru maleva võistkond Rakvere\npolitseijaoskonna ja Virumaa Teataja Kotkasilmade ees.Järva malev\nJaanuarikuus alustas Kaitseliidu Järva malevas tegevliikme sõdurioskuste baaskursus (TSOBKkl), kus\nsel aastal osaleb 28 Kaitseliidu liiget. Kursuslasi on nii\nJärva, Jõgeva kui ka Viru malevast. Kümne nädalavahetuse jooksul antakse õppuritele põhiteadmised ja\n-oskused peamistes militaarvaldkondades. Kursus lõpeb\njuunis lõpurännakuga.2 | 2017Tartu malev\n26. jaanuaril toimus Tartu maleva Nooruse tiirus\nkapten Indrek Raudsepa VIII mälestusvõistlus. Mälestusvõistluse autahvlile said oma nimed kirja Aimur\nKruuse, Indrek Kriisa ja Ernst Tungel.\n31. jaanuaril täitus 98 aastat kuulsusrikkast Paju lahingust, millel oli oluline mõju Vabadussõja käigule\nja lõpliku võidu saavutamisele. Aastapäeva tähistamist alustati Valga Jaani kiriku seinale kinnitatud\nPõhjapoegade mälestuskivi ees. Seejärel liiguti Paju\nküla lähistel asuva Paju mälestussamba esisele platsile, kuhu olid kogunenud ümbruskonna omavalitsuste, ajalooühingute ja jõustruktuuride juhid. Lisaks\nsinimustvalgetele lehvisid meeste ja naiste käes ka\nLäti ja Soome värvides lipud.\n2 | 20177KalenderMärts\nK1N2R3L4P51879. aastal sündis kindral Andres\n1919. aastal loodi meredessantpataljon;\n1919. aastal saabusid Eestisse esimesed Taani vabatahtlikudE61944. aastal toimus Narva suurpommitamine;\n1944. aastal likvideeriti Vaasa-Siiversti-Vepsküla sillapeaT7Veebruar\nL21919. aastal vabastati Valga ja Võru\n1993. aastal taasloodi kaitseväe\n1. jalaväebrigaadi taasasutamise\nVahipataljoni taasasutamise aastapäev\nTartu rahu aastapäev;\n1919. aastal suri Julius Kuperjanov;\n1920. aastal kirjutati alla Tartu rahulepingule3\n41919. aastal jõudsid Eesti väed\nPetserisseP5E6T71994. aastal taasloodi õhuvägiK81944. aastal loodi 200. jalaväerügementN9R101879. aastal sündis kindral Ernst\n2010. aastal saabus Kosovost koju\nviimane riviüksus ESTRIF-6L11P121884. aastal sündis kindral Johan\nLaidonerE131919. aastal saabusid Eestisse Rootsi\n1944. aastal algas Meerapalu lahingT14K15N16R17L18P81191944. aastal toimus Punaarmee dessant MerikülasK8N9R10L11\n121880. aastal sündis kindral Jaan SootsE131998. aastal taasloodi luurepataljon;\n1998. aastal taasloodi suurtükiväegrupp;\n1998. aastal taasloodi miinilaevade\n1998. aastal moodustati kaitseringkonnad ja nende staabid;\n2003. aastal lendas operatsioonile\nAfganistanis esimene EOD-üksusT14K15N16R171990. aastal asutati Alutaguse malev;\n1998. aastal taasloodi KVÜÕAL181992. aastal taasloodi Kalevi pataljon;\n1992. aastal taasloodi Kuperjanovi\npataljonP192003. aastal loodi luurepataljon;\n1919. aastal toimus Munamäe lahingE20T21K2220T21K222002. aastal avati kaitseväe peastaabi\nuus hoone Juhkentali 58N231874. aastal sündis Konstantin Päts;\n1918. aastal loeti Pärnus ette iseseisvusmanifestR24Eesti iseseisvuspäev;\n1918. aastal kuulutati välja Eesti\nVabariikL251999. aastal asutati Balti KaitsekolledžP26E27T281905 sündis kolonel Karl Tarpak2 | 20171990. aastal asutati Põlva malev;\n2000. aastal heisati Saksamaal Wilhelmshavenis Eesti lipp miinijahtijal\n1949. aastal toimus Eestis suurküüditamine;\n2004. aastal hõisati ISAF-i peakorteris\nEesti lippP261917. aastal (vkj) toimus Petrogradis\n1919. aastal ilmus ajakirja Sõdur esimene number1919. aastal moodustati soomusrongide divisjonE1944. aastal toimus Tallinna suurpommitamineP1990. aastal taasloodi Järvakandis\nKaitseliit1872. aastal sündis kontradmiral\n1944. aastal saabus 20. Eesti diviis\nNarva rindele2000. aastal loodi Kaitseliidu jalgpalliklubi „Kalev“E27T28K29N30R312004. aastal liitus Eesti NATO-ga;\n2001. aastal taasloodi Scoutspataljon\n1990. aastal taasloodi Nõmme malevkond11920. aastal jõustus Tartu rahuleping;\n2004. aastal toimus esimene õhuturbe\ntutvumislend Eesti kohalkaitsekoduKAITSELIIDU AJAKIRI 2 | 2017Kaitseliidu ajakiri Kaitse Kodu!\nAsutatud 11. septembril 1925\nIlmub kaheksa korda aastas\nPeatoimetaja: Karri Kaas\nTegevtoimetaja: Rein SäinasKaitseliitFoto- ja videotoimetaja: Kristjan Prii\nMakett: Allan Kukk/Directormeedia\nKüljendus: Matis Karu\nReklaam ja levi: kaitsekodu@kaitseliit.eeNaiskodukaitseToimetus: Tallinna mnt 49a, 80036 Pärnu\nTelefon 717 9106\nKaitse Kodu! internetis\nTellimuse saab vormistada Eesti Posti kataloogi alusel\npostkontoris või Eesti Posti kodulehel\nEesti Posti kaudu maksab Kaitse Kodu! aastatellimus\n2.85 eurot; tellimisindeks 78226Noored KotkadTrükitud ASi Printall trükikojas\nToimetusel on õigus kaastöid redigeerida ja lühendada.\nToimetus käsikirju ei retsenseeri ega tagasta.KodutütredKaastööde saatmise tähtajad:\n28. veebruar, 4. aprill, 16. mai. 25. juuli, 12. september,\n24. oktoober, 5. detsemberKaitseliit\nKaitseliit on kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev vabatahtlik, sõjaväeliselt korraldatud, relvi valdav ja sõjaväeliste harjutustega tegelev riigikaitseorganisatsioon, mis täidab temale\nKaitseliidu seadusega ja selle alusel pandud ülesandeid.\nKaitseliit on 1918. aasta 11. novembril riigikaitseorganisatsioonina loodud Kaitseliidu õigusjärglane.\nKaitseliidu ülesanne on, toetudes vabale tahtele ja omaalgatusele, suurendada rahva valmisolekut kaitsta Eesti iseseisvust ja\nKaitseliitu kuulub üle 15 000 liikme. Koos Kaitseliidu struktuuriüksuste Naiskodukaitse, Noorte Kotkaste ja Kodutütardega on\nKaitseliidu peres tegev üle 25 000 vabatahtliku.\nKaitseliidu ajakirja esimene number ilmus 1925. aasta 14. oktoobril 40-leheküljelisena trükiarvuga 18 000 eksemplari. Seega\nkuulub Kaitse Kodu! vanimate seni ilmuvate Eesti ajakirjade\nOsava reklaami ning väljaande sisu väärtuslikumaks ja välimuse\nkaunimaks muutmisega kasvas Kaitse Kodu! menu lugejaskonnas ning 1928. aasta lõpus oli see juba Eesti üheks loetavaimaks\najakirjaks. Aastatel 1929–1932 ilmus Kaitse Kodu! senise kahe\nkorra asemel kuus igal nädalal. Ajakirja viimane sõjaeelne number ilmus 20. juunil 1940.\nKaitse Kodu! uus algus oli 1993. aastal, mil ajakiri hakkas taas\nKaitseliidu hõlma all ilmuma. Ajakirja anti välja neli numbrit,\nkuni see 1995. aastal peatoimetajana tööle asunud Ivar Jõesaare juhtimisel taas perioodiliselt ilmuma hakkas. Praegu ilmub\nKaitse Kodu! kaheksa korda aastas tiraažiga 7000 eksemplari.Tahta, julgeda,\nTeatavasti paljud asjad muutuvad ajaga. Enamasti ikka paremuse poole, kuigi esmapilgul ei\npruugi see nii tunduda. Või siis mitte …\nSiin aga tulebki mängu usk. Mitte kõigevägevamasse või mõnesse üleloomulikku jõudu,\nkuigi ka selles pole midagi halba, vaid iseendasse ja seeläbi ka organisatsiooni. Miks muidu\nme seda Kaitseliidu asja ajame, kui me ei usu,\net sellest võib kasu olla? Et see midagi muudab?\nJah, vahel võib see usk ka kõikuma lüüa. See\non täiesti loomulik. Eriti siis, kui me teeme ja\nteeme, kuid sellest hoolimata midagi ei muutu.\nJustkui poleks meie panusest ja pingutusest\nMõnel üksikul juhul võib-olla ei olegi, aga\npalju tõenäolisem on võimalus, et on küll. Ja\nmärksa enam, kui me oskame ettegi kujutada.\nEestlastele loomuomaselt me seda lihtsalt ei\ntunnista. Või tunnusta. Vähemalt mitte piisavalt tihti, sest me ju, noh, ükskord, nii kolm\naastat tagasi, ütlesime, et hea töö ja jätka samas\nvaimus. Isegi teenetemärgi andsime kunagi …\nkuigi ükski märk ei asenda head sõna.\nAga märgid tuhmuvad. Ja head sõnad ununevad aja möödudes. Kui neid just uuesti ei\nöelda. Mida ei tehta, kuigi tuleks. Siis inimesed\ntahaksid, julgeksid, usuksid rohkem, et nende\nmuutustele pühendatud aeg pole olnud asjata\nParafraseerides tuntud Norra kirjanikku\nHerbjørg Wassmot: muutusi ei too mitte aeg,\nmis möödub, vaid see, mida mööduva ajaga\npeatoimetaja2 | 20179MARKO REISELINIMENEKRISTLIN KÕRGESAARMitmekülgsed\nNMAKA2 | 2017NI\nTO10KRISTJAN PRII7. jaanuaril kuulutasid Kaitseliidu ülem brigaadikindral Meelis Kiili ja Naiskodukaitse\nesinaine Airi Tooming Haapsalu hotellis Fra Mare välja 2016. aasta naiskodukaitsja,\nkelleks valiti Kristlin Kõrgesaar Naiskodukaitse Järva ringkonnast, ning 2016. aasta\nkaitseliitlase, kelleks on Marko Reisel Kaitseliidu Lääne malevast.\nTekst: KK!Aasta naiskodukaitsja ja kaitseliitlase\nAnu Tolsa Harju ringkonnast. Kohalikus ringkonnas\nega malevas ei leidu ilmselt ühtegi inimest, kes Anut\nei tunneks. Ta on igal pool kohal ja see, mida ta teeb,\non kõigile näha, kuulda ja maitsta. Ta on suurepärane\nkaaslane ning jagab hea meelega oma aega ja teadmisi teistega. Ta on hinnatud õpetaja, kelle kuulsus\nbaasväljaõppe toitlustusmooduli läbiviijana ulatub\noma ringkonna piiridest kaugele väljapoole. Tema\nkorraldatud õppused on detailideni ettevalmistatud ja\nﬁligraanselt läbiviidud. Ta on üdini naiskodukaitsja ja\nselle üle väga uhke.INIMENEKaitseliidu ülema brigaadikindral Meelis Kiili sõnul\noli aasta kaitseliitlast ja naiskodukaitsjat valida\nväga raske. „Kaitseliit on väga ühtlane ja tugev\norganisatsioon. Kõik nominendid on eeskujulikud\nriigikodanikud ja ennekõike kogukonna liidrid.\nNad on teistele eeskujud kõige laiemas mõistes,“\nütles brigaadikindral Kiili. Kaitseminister Margus\nTsahkna sõnul on iga Eesti riigi kaitsja, olgu ta naiskodukaitsja või kaitseliitlane, oluline ja tema panus\n„Nad on positiivseks eeskujuks oma kogukonnas\nja vabatahtlikkusel on väga suur jõud,“ lisas Tsahkna.\nAasta naiskodukaitsjat Kristlin Kõrgesaart iseloomustab aktiivsus ja osalemine väga paljudes ettevõtmistes, sealhulgas organisatsiooni arendamisel.\n2016. aastal asutati tema algatusel uus Naiskodukaitse jaoskond. Lisaks on ta Naiskodukaitse uue\nbaasväljaõppemooduli „Ohutushoid“ instruktoriks.\nTema kireks on aga on sõjalis-sportlikud võistlused.\nKa siin on ta tõeline meeskonna hing, kes hoolib\nja hoolitseb, tagab, et ettevalmistus oleks laitmatu\nning et ka kõige raskematel hetkedel leitaks üheskoos üles viimasedki jõuvarud.\nAasta kaitseliitlane Marko Reisel on oma käitumise ja pühendumisega pälvinud nii kaasvõitlejate kui\nka kogukonna usalduse ja austuse. Tema eestvedamisel sai Kaitseliit juurde uue üksikkompanii, mille\nväljaõppeürituste ja seltsielu korraldamisega ta\naktiivselt tegeleb. Lisaks on ta tunnustatud riigikaitseõpetaja ja innukas langevarjusportlane ning\npatrullvõistlustel endast kõike välja paneva võitlejana on ta ka ise pannud aluse kunagisele populaarsele patrullvõistlusele Sügistorm.\nVõitjatele olid auhinnaks kaitseliitlase ja naiskodukaitsja pronkskujud. Lisaks said kõik nominendid\nKaitseliidu ülema, kaitseministri ja kaitseväe juhataja hinnalised kingitused.Raido Russi Tallinna malevast. Raido on aastaid\npühendanud väga suure osa oma ajast teenistusele Kaitseliidus. Ta on teinud seda suurusjärgu võrra\nenam, kui tema ülemad temalt ootavad, ja sadu kordi\nrohkem, kui organisatsioon seda oma liikmetelt eeldab. Lisaks rühma juhtimisele, väljaõppe kavandamisele ja läbiviimisele ning seltsitegevuse korraldamisele\non ta võtnud oma õlule ka kompanii tehnika hooldamise ja remondi.\nKrista Kiil Tallinna ringkonnast. Krista on rõõmsameelne ja soe inimene, kellega koos olles on seiklused\nja muhe seltskond garanteeritud. Ta viib kõik alustatu\nalati perfektselt lõpule, sest vähemaga ei ole ta lihtsalt\nrahul. Staabi- ja tagalakompanii toidulao ülemana\nsuhtub ta oma riigikaitselisse ülesandesse äärmise\ntõsidusega ning on õppustel alati kohal. Lisaks on ta\nvabatahtlikuks instruktoriks nii ringkonna kui riigi tasandil. Tema särtsakus ja positiivsus nakatavad alati ka\nteisi ning loovad raskuste kiuste tunde, et kõik läheb\nManivald Kasepõld Rapla malevast. Manivaldi\nteekond Kaitseliidus on olnud pikk ja värvikas – kunagisest palgalisest kaitseväelasest on tänaseks saanud\neeskujulikult aktiivne vabatahtlik. Kui21990.11IJOH\nBE2 | 2017PI\nUR12Monika Paulsen Rapla ringkonnast. Monika on\nigal pool kaasalööja ja pealehakkaja naine. Temata\nei möödu ühtegi lastelaagrit, Põrgupõhja retke ega\nmaakaitsepäeva. Üheks oma südameasjaks on ta võtnud Naiskodukaitse kohaliku ajaloo kogumise. Ta on\nhingega naiskodukaitsja, kes hoolib väga oma riigist\nja selle käekäigust ega pea paljuks ise oma riigi heaks\nIvar Tallerman Alutaguse malevast. Ivar on eestvedaja. Inimesena on ta siiras ja avatud, hea huumorisoonega. Alati abivalmina jagab ta oma teadmisi\nnii naiskodukaitsjate kui noortega. Ivar on korduvalt\nosalenud Utria dessandil, mitmeid kordi edukalt\nläbinud Põrgupõhja retke ning tema kogemustepagasisse mahuvad ka Scoutsrännak ja kindral Tõnissoni\nrännak-jooks. Oma tegevusega Kaitseliidus ja ka väljaspool organisatsiooni on ta võtnud südameasjaks\nväärtustada kogukonna hinge.\nIive Rohtla Alutaguse ringkonnast. Kogu aja, mis\nIive on organisatsiooni kuulunud, on ta olnud hästi\naktiivne ja järginud üht Naiskodukaitse põhiväärtust – elukestev õpe. Pühendumus ja järjekindlus on\nteinud temast hinnatud vabatahtliku instruktori ning\nringkonna kauaaegse esinaise. Ta on formeerimismeeskonna ülem ning korraldab formeerimisalast\nväljaõpet kogu malevas. Tema suust ei kuule kunagi,\net ei saa või ei viitsi või ei taha. Alati leiab ta inimesed\nja aja, et talle usaldatud ülesanne täita.\nSven Neudorf Viru malevast. Sven on olnud\nKaitseliidus peaaegu selle taasasutamisest saadik.\nTema töid ja tegemisi iseloomustab pühendumus ja\nkohusetundlikkus, tahe täiendada oma teadmisi ja oskusi, ideede rohkus ning võime neid teostada. Tal on\njulgust vastu võtta otsuseid, mis tihtipeale panevad\nkukalt kratsima ja tunduvad esiti teostamatud.\nUrve Rosenberg Viru ringkonnast. Urve on inimene, kes teeb tõesti oma tööd südamega. Olgu see siis\nringkonna juhtimine või noorkotkaste ja kodutütarde\njuhendamine. Ta ei ole lihtsalt juht, ta on hooliv ja\nabivalmis, aidates ka neid, kes ise abi küsida ei oska.\nVallo Tamme Järva malevast. Vallo suureks ja tähelepanuväärseks teeneks on töö liikmeskonnaga. Ta\nei ole pelgalt algataja, vaid teda saab iseloomustada\nka kui elluviijat, teostajat. Vallo ei pelga ühtegi ametit,\ntavalisest realiikmest rühmaülemani. Ta ei jäta kedagi\nkuulamata, ei vaidle, vaid argumenteerib, tuues Kaitseliiduga seonduvates asjades välja aspekte, millele\nise kohe ei mõtlegi. Tema kaitseliitlase pagasisse kuuluvad edukad osalemised Utria dessandil, Erna retkel,\nadmiral Pitka luurevõistlusel, Põrgupõhja retkel ning\nmaleva ja välisriikide patrullvõistlustel.\nVillu Valliste Jõgeva malevast. Villu juures võib\nesile tõsta tema jäägitut pühendumust, osalemaks\nkõikidel oma üksuse õppustel, ning autoriteeti kaasvõitlejate seas. Ta omab alati asjadest selget ülevaadet\nja oskab anda sama selgeid korraldusi, unustamata\nseejuures tekitada alluvates olulist õlatunnet. Ta ei\nütle kunagi ära abist naiskodukaitsjatele, olgu selleks\nsiis väljaõpe, toetus vahenditega või lihtsalt hea nõu.\nAktiivse riigikodanikuna on ta aastaid tegutsenudabipolitseinikuna ning on ka seal oma teadmiste ja\npühendumise poolest hinnatud.\nHeli Palgi Jõgeva ringkonnast. Heli on enesekindel,\njulge ja täis teotahet. Ei ole vist nädalavahetust, mil\nta ei osaleks mõnel organisatsiooni õppusel, tema\ntegevusaktiivsus on suisa hirmuäratav. Mingil imelisel\nviisil on tal õnnestunud võitlejana osaleda vist küll\nkõigil Kaitseliidu möödunudaastastel suurõppustel, lisaks lugematul arvul sõjalis-sportlikel võistlustel. Pole\nvist vaja lisada, et isegi Pitka retk oli tema jaoks pigem\njalutuskäik. Ja nagu muuseas on ta selle kõige juures\nveel ka ringkonna esinaine ja enesekaitseinstruktor\nMargus Ivask Tartu malevast. Elva abilinnapeana\non Margus heaks sillaks kohaliku elanikkonna ja Kaitseliidu vahel. Ta on kindla iseloomuga ja usaldusväärne võitleja, kelle parimateks külgedeks on ettevõtlikkus, õppimisvõime ja organiseerimisoskus. Margus\non visiooniga juht, kes näeb suurt pilti, kuid oskab\nväga selgelt tegutseda ka makrotasandil.\nPiret Valge Tartu ringkonnast. Pireti kohta öeldakse, et ta on usaldusväärne, sihikindel ja abivalmis\nnaine, kes tugineb kindlatele väärtustele. Ta suudab\noma entusiasmi ja hea huumorisoonega ka kõige\nkeerukamad olukorrad lõbusaks ja lihtsaks muuta.\nHea loodusetundjana on ta oma südameasjaks võtnud naiskodukaitsjate koolitamise ellujäämistarkuste\nvallas ning temast on saamas ohutushoiu kursuse\ninstruktor. Ta töötab keskkonnaametis ning on ka seal\nväsimatu retkejuht ja looduse tutvustaja nii väikestele\nJanar Saarniit Põlva malevast. Kaitseliitlasena on\nJanar osalenud aktiivselt väljaõppes ja saavutanud\nmärkimisväärseid tulemusi erinevatel laskevõistlustel\nning teda võib alati leida kõikidelt Kaitseliidu suurõppustelt. Ta on mees, kes oskab jääda märkamatuks,\nkuid on alati kohal. Tööst vabal ajal tegeleb ta võitluskunstiga ja jagab oma kogemusi treenerina kõigile\nhuvilistele, eeskätt kaitseliitlastele ja naiskodukaitsjatele. Igal vabal hetkel võtab Janar jalge alla matkaraja,\net nautida Maarjamaa loodust.INIMENEJärvakandis Kaitseliit taastati, oli tema üks taasasutajatest. Teda kui väärikat ja organisatsiooniteadlikku\nkaitseliitlast võib rahulikult saata ükskõik kui tähtsale\nsündmusele, ükskõik kui nõudlike inimestega asju\najama.Kristi Johanson Põlva ringkonnast. Kristi on alati\nsärasilmne ja naerusuine. Tema jaoks ei ole sõnapaare „ei saa“ ja „ei oska“ – raskustes leiab ta võimalusi.\nAktiivse naiskodukaitsjana lööb ta meelsasti kaasa\nkõikidel õppustel ja on tihtipeale ka ise korraldajaks.\nTa on sisekaitsestruktuuris staabiassistent ning tegutseb valitud erialal suure pühendumusega. Ta on tubli\nsportlane, ent, mis veelgi tähtsam, ta innustab ja veab\nkaasa, nõnda on tervisespordipisikuga nakatunud\npaljud naiskodukaitsjad. Lisaks on ta aktiivne tõukerattaspordi propageerija terves maakonnas.\nAnu Jõgeva Võrumaa malevast. Võib julgelt väita,\net ilma Anu panuseta, korraldamiseta, osalemiseta ei\ntoimu Võrumaa malevas mitte ühtegi suuremat Kaitseliidu õppust, sündmust ega algatust. Sama kehtib\nka isamaaliste ettevõtmiste puhul Vastseliina vallas\nja piirkonnas. Ta on loonud toimiva ja püsiva koostöö naiskodukaitsjate ja kaitseliitlaste vahel, kaasates\nsellesse ka noorkotkaid-kodutütreid. Oma Kaitseliidu\ntegevustes on Anu olnud väga mitmekülgne, tulemuslik ja piirkonna inimestele nähtav.\nJaanika Sild Võrumaa ringkonnast. Aktiivse\nnaiskodukaitsjana lööb Jaanika kaasa väga mitmetes\nvaldkondades ning kui näeb kitsaskohti, siis räägib13ÜL\nMETI2 | 2017MA\nJA14Jaanis Veskimets Valgamaa malevast. Oma\ntegemistes on Jaanis eeskujuks nii Kaitseliidus kui\nka teistes eluvaldkondades. Laskesportlasena on ta\nKaitseliitu esindanud kodustel ja ka välismaistel laskevõistlustel. Lisaks aktiivsele tegevusele Kaitseliidus on\nJaanis ka ühiskondlikult aktiivne, olles tegev külaliikumises ja kohalikus omavalitsuses. Just tema kohta\nsobib ütlus: „Kes teeb, see jõuab!“\nAsta Tsirp Valgamaa ringkonnast. Asta aktiivsustunde ei suuda küll keegi kokku lugeda. Suveperioodil\nei ole harvad need korrad, kui ta ei jõua erinevate\nürituste vahel kodus isegi pesu pesta ja puhata. Pakib\nkoti ja edasi järgmisele missioonile. Kindla ja usaldusväärse partnerina aitab ta alati organiseerida nii\nringkonna kui üle-eestilisi üritusi. Vanuse poolest on\nta ikka juba veidi üle 25, ent julgus võtta vastutust ja\ntahe kaitsta oma riiki on seda suuremad. Ta kuulub\nkergejalaväekompaniisse ning osaleb oma üksuse\ntegevuses erilise kohusetundega.\nDitmar Martinson Sakala malevast. Kuuludes\nmaleva juhatusse, omab Ditmar kindlat visiooni ja\nnägemust Eesti riigikaitse olemusest ning julgeb seda\nka esitleda. Aktiivse kaitseliitlasena on tema panus\nnii vabatahtlikuna kui ka juhatuse liikmena maleva\nüldisesse arengusse olnud märkimisväärne. Ditmar\non nii meie noortele kui ka täiskasvanutele eeskujuks,\nkuidas olla ustav oma kodule, oma kodukandile ja\nEda Kivisild Sakala ringkonnast. Eda on järjepidev ja kindlameelne tegevliige, kes pühendab Naiskodukaitsele hinge ja südame. Ta on hea kuulaja ja\nempaatiline juht, kes julgeb vastu võtta ka ebapopulaarseid, kuid vajalikke ja õiglasi otsuseid. Tema mitmekülgsus ja tegevusaktiivsus nii naiskodukaitsja kui\nkodanikuna on peadpööritavad. Ta on Viljandi Haigla\nsiseaudiitor, hariduselt jurist ja ajakirjanik, lisaks\nhispaania keele asjatundja ja koorijuht ning rahvusliku käsitöö üliõpilane Viljandi kultuuriakadeemias.\nTema eestvedamisel on loodud Kaitseliidus mitmed\nprojektikoorid, ta on ajalehe Oma Maa peatoimetaja, staabiassistent, ringkonna esinaine … Tal on kaks\npoega ja seitse papagoid!Kaido Kivi Pärnumaa malevast. Pärnumaa maleva\norkestri vanemana on Kaido orkestri liikmete silmis\nhinnatud ja väärtustatud „inimhingede spetsialist“.\nTänu tema suurepärasele organisaatorivõimele on\norkester teinud koostööd ja andnud ühiseid kontserte\nmitmete teada ja tuntud muusikutega. Tänu Kaido\ntoetusele, entusiasmile ja eestvedamisele on paljud\norkestri liikmed leidnud endas kutsumuse asuda tööle professionaalsete muusikutena.\nTiina Kadak Pärnumaa ringkonnast. Tiinal on palju\nlennukaid ideid, ent erinevalt keskmisest loovindiviidist\non tema ka tegudeinimene. Käib välja mõtte, paneb\nkokku meeskonna ja teostab. Ta on rannakaitsekompaniis rühma parameedik ning õpetab esmaabi nii\nNaiskodukaitses kui noorteorganisatsioonides. Lisaks\non ta tulihingeline harrastussportlane. Tema suur kirg\nspordi vastu motiveerib ringkonna liikmeid üha enam\npingutama ja proovima uusi asju, et katsetada oma\npiire. Tublisti järgib ta ka organisatsiooni perekesksuse\nprintsiipi – ka tema tütred on naiskodukaitsjad.\nMalle Karm Lääne ringkonnast. Malle on asendamatu ringkonna kõigis ettevõtmistes, olgu selleks siis\ntoitlustamine või formeerimine. Lisaks on ta hinnatud\nvõistkonnaliige sõjalis-sportlikel mõõduvõtmistel\nning Naiskodukaitse erialavõistlustel. Tema mitmekülgsus lubab täita just neid ülesandeid, mida parasjagu vaja, ta on spetsialist nii esmaabi kui staabiassisteerimise vallas. Tublide rehkendajate arvepidamise\njärgi osales ta 2016. aastal organisatsiooni tegevuses\nKert Humala Saaremaa malevast. Oma tegevuse\nja aktiivsusega Kaitseliidus on Kert paljudele kaitseliitlastele suureks eeskujuks ja autoriteediks. Iraagi ja\nAfganistani missioonide kogemused on andnud talle\nteadmisi ja oskusi, et olla oma rühmale innustav instruktor. Lisaks enda pidevale täiendamisele motiveerib\nta ka üksuse liikmeid ennast täiendama taseme- ja\nerialakursustel. Jõudumööda lööb ta kaasa Noorte\nKotkaste ja Kodutütarde tegemistes ega ütle ära ka\nkogukonna ettevõtmistele, nii et teda võib kohata\nkõikjal.INIMENEneist julgelt, pakkudes lahendusi, või likvideerib need\nise mängleva kergusega. Oma tegevuse ja suhtumisega iseloomustab ta oma kaaslaste arvates imehästi\nNaiskodukaitse tõekspidamisi ja väärtusi. Kindlasti on\nta ühtaegu nii tark kui ka osav. Olgu selle kinnituseks\nfakt, et 2016. aastal võitis ta koos kahe kaaslasega\nüle-eestilise esmaabi erialavõistluse ning noppis mitmeid häid kohti erinevatelt laskevõistlustelt.Ülle Sülla Saaremaa ringkonnast. Kaaslaste sõnul\non Ülle enesekindel, otsekohene ning äärmiselt abivalmis inimene. Ta lööb käed külge kõiges. Ka siis, kui\nvahel on tunne, et ei oska või ei suuda. Oma särava\nja julge hoiakuga on ta eeskujuks paljudele. Naiskodukaitse on tema tegemistes tähtsal kohal ning kõike,\nmida ta ette võtab, teeb ta suure pühendumusega. Ta\non Naiskodukaitsesse kuulunud juba 17 aastat ning\nolnud kogu selle aja jooksul tegus ja aktiivne.LISAINFOAasta kaitseliitlast ja naiskodukaitsjat valiti seitsmendat korda.\nVarasematel aastatel on\naasta naiskodukaitsjaks valitud:\n2015 Triinu KÜÜNAL Jõgeva ringkonnastAasta kaitseliitlaseks on\n2 | 201715ERAKOGUMees, kes\nKülm on. Tuul surub mind\nvastu mahajäetud maja,\nnagu tahaks mind läbi otsida, valutab mu liigeseid ja\nproovib hingevarga kombel\nmu rinnakorvi pääseda. Kell\non umbes neli hommikul,\nsee on minu ja Johanna teine vahtkond õppuse Põhjatäht 2016 ainsa, kuid külma\nöö jooksul.INIMENETekst: MARTIN MÄGITõnu Park liitus Kaitseliiduga\njuba taasloomise ajal, kuid jäi\nsiis organisatsioonist pere ja\ntöö tõttu kõrvale. Nüüd lööb\nta vabatahtlike riigikaitsjate\ntegemistes taas aktiivselt\nkaasa162 | 2017Ühel hetkel ma murdun ja kui patrull on taas kord meie sektoris, jätan\noma lahingupaarilise nende kaitse\nalla, jooksen nurga taha pargitud\nmeedikute auto juurde ja võtan sealt\nendale villase kaitseväe teki. Patrull\nvaatab mu tekki ilmse kadedusega,\nkuid liigub pikemata edasi.\nPimedusest astub meie juurde\nkõhn, pikka kasvu mees. Ma tunnen\nteda hästi, igasugune tunnussõna\nhõikumine jääb ära. Tean täpselt,\nkes ta on, mis ta kutsung on ja mis\nrollis ta on. Seda huvitavam on ta tulek meie postile. Ta paneb suitsu ette\nja annab meile termose, ilma sõnagi\nütlemata. Tee tundub päris tuline.\nJoome. Ta vaatab mu pontšoks seotud tekki, noogutab ja kaob sõnatult\npatrulli jälgedes nurga taha.„Kes see oli?“Ta on Kaitseliidus\nsaadik. Ta läks\nkui see pärast\nERAKOGUNii küsib Johanna, esimest korda\nõppusel olev lahingupaariline. Park.\nTõnu Park. Hea mees. Kotkalend\n2016 parim kusjuures. Teist korda\njärjest on meie kompanii mees seersandikursusel parim. Eelmise aasta\nparim oli Evelin Luik, samuti meie\nkompaniist.Johanna muigab mu sõnakasutuse üle – Evelin, parim mees. Ütlen,\net Evelini sündimata laps on käinud\nõppustel rohkem, kui mõni kaitseliitlane terve aasta jooksul. Vot sellised inimesed on meie kompaniis.\nRäägin Johannale, kuidas ma esimest korda õppusel olin. See oli 2014\njuunis toimunud Põhja kompanii\nAegna dessant. Mul oli SBK-l käimata, ei osanud varustust pakkida ega\nmidagi. Rääkimata jaotaktikast või\nEksisime seal jaoga ära. Pärast\nöeldi mulle, et ei eksinud me kuhugi,\nmeie jao asukoht oli kogu aeg teada,\nsest kellegi katelok kolises üle terve\nsaare. Õhtusöögi järel õpetas Park,kes ise parasjagu SBK-l oli, mind\nkorralikult katelokki pakkima. Ega\nseal midagi keerulist polnudki,\nväikesed trikid. Taskurätikute pakk\nläks kahvli ja põleti vahele ja vaikus\nmajas. Tema õppis selle SBK-l ära nii,\net pakkis veoauto kastis oma seljakotti ringi, kui teised samal ajal seda\n„Niimoodi käivad Kaitseliidus\nasjad?“ naerab Johanna. Käivad jah.\nPool aastat hiljem SBK-l olin ise veokat lükkamas, kui vähem kogenud\nnoorsõdurid autokastis varustusest\nJa Kotkalend 2014. Väga intensiivne õppus oli. Kuulipildur jooksis ennast MG-3ga nii kokku, et ta määrati\nhaavatuks ja saadeti telki taastuma.\nPark ülendati abist kuulipilduriks\nja mind laskurist kuulipilduri abiks.\nKatelokid olid meil mõlemal kaasas,\nkuid sõjajumal ei tahtnud meile\nIga kord, kui 20kilost supitermost\nkäe otsas vedav kokk meile järele\njõudis, kästi meie jaol ära liikuda.\nKaks korda pakkisime oma söögivarustuse lahti ja kaks korda kästi\nmeil ära liikuda. Kolmandal korral,\nkui higine ja ropendav kokk oma\ntermosega meile järele jõudis, ei hakanud me katelokkidega vaeva nägema. Õigesti tegime. Enne veel, kui\nkokk kõnevõime tagasi sai, sai jagu\ntaas liikumiskäsu. Jaoülem krahmas\nkokalt meile kaasa pool Kirde saia.\nSõime seda Pargiga tulepositsioonil, vihm sadas selga ja saiale, ise\nlõõpisime, et ikka parem, kui kuiva\nsaia süüa.INIMENEvõitis Kotkalennu„Park on siis kolm aastat\nKaitseliidus olnud?“Tõnu leiab, et sõdur peab olema valmis asendama jaoülemat ja jaoülem rühmaülemat. Siis\ntekib kontekst, suurem pilt toimuvastJohanna uurib edasi. Tegelikult\nrohkem, aga mitte järjepidevalt. Ta\non Kaitseliidus Kaitseliidu loomisest\nsaadik. Ta läks Kaitseliitu kohe, kui\nsee pärast Eesti iseseisvumist taasloodi. Oli Tartu malevas Meelis Säre\nüksuses. Käis putši ajal Tallinnas\nToompead kaitsmas. Relvi ei olnud,\nvormigi ei olnud. Ainult jämedast\nkaablijupist „kumminuiad“ ja Molotovi kokteilid. Kujutad ette, kaab2 | 201717ERAKOGUlijupiga? Kui on teada relvastatud\ndessantväelaste ja tankide tulek?\nSeda postiga saadud väljakutset\nhoiab ta siiamaani alles.\nTavaelus on Park aga selline mees,\nkes on elus kõike teinud. Rootsis talutöid jne. Viimased 20 aastat aga on\nta lennujaamas. Seal on ta ka juba\nkõike teinud, näinud nii Estonian\nAiri sündi kui surma. Praegu töötab\nTal on tütar. Pere oli tal siis Haapsalus ja tema käis sealt Tallinna\nLennujaama tööle. Selline logistika\nläks liiga raskeks, Kaitseliidu asjad\nveel juurde. Ja loomulikult langes\nära Kaitseliit. Uuesti tagasi tuli ta\n2014, kui Ukrainas madinaks läks.\nSiis ta elas juba Kalamajas. Otsis\nnetis n-ö kodukohajärgset üksust ja\nleidiski Põhja kompanii.\nSee kõlab teatud kontekstis väga\nhalvasti, aga ma arvan, et Ukraina\nkonﬂ ikt tuli meile kõvasti kasuks.\nSee tõi Kaitseliitu väga häid inimesi. Minu näiteks. Ja sinu. Ja Tõnu. Ja\nveel paljud. Inimeses, kes muidu\najavad oma asja, on autojuhid,\nkokad, juristid jne. Kui asi aga\njamaks kipub minema, siis tulevad\nnad appi ja teevad oma asja hingega. Meil on tänu neile palju parem\nKaitseliit ja kaitsevõime.Üheksakümnendate\nalguses toimunud putši\najal oli Tõnu\nkaitsmas„Kuidas sa temast nii palju\nPark on aktivist ja no mina ka natuke. Olime alguses samas rühmas ja\njaos, siis viidi Tõnu üle teise rühma.\nAga ikka trehvad ju inimest ja saad\nrääkida. Lõunapausid. Lasketiirus\nvõi hiljem relva puhastades. Või\nõllekas mõnikord. Me elame Tõnuga\nmõlemad Kalamajas, selle uue kõrtsi\nSt. Vitus lähedal. Otsustasime selle\nükspäev ära proovida ja ma küsisin\nseal Tõnu käest, millal ta aru sai, et\nta on NAK 2016 parim.\nTa ütles, et ei saanudki. Ta ei\nteadnud seda enne, kui see rivis-tusel välja öeldi. Ja kui ta kõrvad\nkuulsid, et tema nimi öeldi, siis pea\nei saanud aru, et jutt käib temast. Ja\nkui aru sai, siis läks talle suits silma.\nTunnustust vastu võtma läks häguse pilguga. Ta ise oli ennast pidanud\nkursantide edetabeli teises poolesLisaks jaoülema oskustele kasvatab NAK väga\npalju ka sõdurioskusi. Sõdur peab olema\nvalmis jaoülemat asendama ja jaoülem\n182 | 2017olevaks. Aga Kotkalennu manöövrite ajal õnnestus tal teha üks väga\nhea tiibamine ja võita sellega väike\nlahing. Samas järgmises kontaktis\nta hävis. Ta ise arvas, et põhjus võis\nolla selles tiibamises, kuid tõelist\npõhjust teavad ainult instruktorid.\nMa ise arvan, et asi ei olnud\nainult selles tiibamises. Tõnus on\nselline vaikne tegutsemistahe. Kui\nta on kohal, siis ta ei passi ja ei hoia\ntegevusest kõrvale. Talle meeldib\nvormi kanda. Ta arvab, et ta muutub paremaks inimeseks, kui vormi\nselga paneb. Inimesed vaatavad teda\nteistmoodi, kui tal vorm seljas on.Üks sinise\nNädal hiljem, taas St. Vituse maja tumedat mekkides, räägime Tõnuga möödunud õppustest ja muust ka.\nMina samamoodi. Teostasin parasjagu mänguhaavatu teist läbivaatust,\nkui sisse tuli Terras kaaskonnaga.\nPaar elukutselist oli tal kaasas, üks oli\nkapten. Ja seltskond tsiviile.\nÜks sinise jopega naine tuli istus\nmu kõrvale maha, pani oma käed\n„See tundub mulle siiamaani ulme,\nhaavatuks määratud higise ja määret meil on sellised liitlased nagu\nAmeerika sõdurid. Ja et nad on meie- dunud kaitseliitlase peale ja hakkas\ntehnilisi küsimusi küsima. Mis vigasga kõrvuti. Et me istusime sinuga\nKaitseliidu õppusel Bradleys, vormis tus on, mis kannatanu vererõhk on\njne. Kahtles minu anamneesi täielikja relvaga, õlg õla vastas Ameerika\nkuses. Mina vaidlesin talle vastu, mõtvõitlejatega. Ja harjutasime oma\nlesin, et see on keegi kaitseväe arst\nasju koos nendega. Ameeriklased\nvõi hakkaja naiskodukaitsja. Kuni\non meie ainsad tõsiseltvõetavad\ntuli üks veebel ja pöördus tema poole\nliitlased. Kõik liitlased on abiks, aga\n„proua president“. Siis ma sain aru, et\nnemad on meie heidutuse selgroog,\nselle „haavatu“ kohal askeldades puukandev jõud.“\ndutab minu pea meie presidendi pead.\nPresident ise tuli meile appi haaSamas olid sa valmis kaablijupiga\nvatut käsitlema! Ja tead, mulle jäi\nPihkva dessantväelaste vastu\nsellest nii soe tunne. Et meil on selline\npresident, kes lihtsalt ei vaatle, vaid\n„Sa oleksid ju ka?“ küsib Tõnu vastu.\ntuleb ja teeb asju. On nii vahetu. Ja et\nMa üritan endas vastust leida, aga\nta ei käinud mitte ainult meie juures,\nsee vastus ei tule kergelt.\nvaid ka Okkale tulnud reservväelaste\nja ajateenijate juures.\nKui palju sind aidati, kui NAK-il\nNaerame Tõnuga iseennast, kuidas\nme oma suurimat ülemust, Eesti riigi„Oma töökaaslase tsiviilist, kes\nkaitse kõrgeimat juhti ära ei tundnud.\nsuutis kogu aeg graaﬁ kud teha nii,\nMeie inimestest saadud soe tunne\net sain osaleda peaaegu aasta aega\npüsib minus pärast Põhjatähel külkestnud NAK-il, esitaksin ma küll\nmetamist siiani ja tekitab tunnet, et\nmingi auhinna kandidaadiks.“\nKotkalennu tegelik võitja ei ole paraKas Põhjatähel presidenti nägid? doksaalsel kombel Tõnu, vaid hoopis\nmeie sinuga, hea Kaitse Kodu! lugeja.\n„Nägin, aga ei saanud aru, et ta\nJa meie kaasvõitlejad. Ja meie tsiviilipresident on. Ta tuli koos kaitseväe\njuhataja Terrasega. Me tegime oma\nInimesed, kelle paremal poolel Kaitasja edasi. Alles hiljem taipasin, kelseliit esile võimaldab tõusta.\nlega tegemist on.“Kui sul lapsena oleks olnud\nvõimalus oma tulevikku vaadata,\nkas oleksid nähtut uskunud? Ajal,\nmillal Ameerika Hääl oli keelatud\nning närimiskumm ja kirju\nkilekott olid staatusesümbolid?Tõnus on selline\nvaikne tegutsemistahe. Kui ta on\nkohal, siis ta ei\npassi ega hoia tegevusest kõrvaleIse suhtub ka endasse teistmoodi. Ei\nkõnni, käed taskus, või halva rühiga.\nKaitseväeline viisakus tuleb sisse.„Kui palju üldse NAK-ist kasu\nTõnu ütles, et tohutult. Võitleja olemus muutub seal. Kui oled saanud\nNAK-ile ja avastad, et võib-olla sinus\nei ole ikkagi jaoülema kutsumust,\nsiis see aeg pole maha visatud. Sinust saab palju parem sõdur.\nLisaks jaoülema oskustele kasvatab NAK väga palju ka sõdurioskusi.\nSõdur peab olema valmis jaoülemat\nasendama ja jaoülem rühmaülemat.\nTekib kontekst, suurem pilt toimuvast. Ja edaspidi, igal järgmisel Kotkalennul kavatseb Park kohal olla.\nPuhtast austusest nende inimeste\nvastu, kes oma Kotkalendu lendamas on.\nPõhjatähel on ta jaoülem. Ainult\ninimesi on tal vähe. Tal on sisuliselt\nainult kaks lahingupaari. Sellest\nhoolimata asub ta kompanii koosseisus ülesannet täitma. Me peame\nmingi plaani välja mõtlema, kuidas me Kaitseliitu rohkem inimesi\nsaame, eriti oma Põhja kompaniisse.\nSeal õllekas tuli meil üks päris hea\nvärbamise idee ka, praegu plaanime\nselle elluviimist.Kui otsid endale Kaitseliidus kohta või tahad selle loo\nkohta küsida, siis kirjuta mulle. Me Tõnuga aitame Sinu\nPõhja kompaniiga liitumise korda ajada.\n2 | 201719Põhjatähe õppus\nSoome Tactical Training\nGroup Finlandi liikmed on\nosalenud suurel hulgal Eestis\nkorraldatud õppustel kõrvuti kaitseliitlastega. Viimane\nselline õppus oli möödunud\naasta lõpus toimunud Põhjatäht.\nTekst: JANI HELLBERGSaabus järjekordne kutse osaleda\nKaitseliidu õppusel. Sel korral siis\nPõhjatähel Tallinnas. Mõned meist\nolid varem juba osalenud mõnel\nKaitseliidu õppusel, teistele oli see\ntäiesti uus kogemus.\nIse olen harjunud, et täpne eelinfo eesoleva kohta puudub ja isegi\nneed asjad, millest on räägitud, ei\npruugi toimuda. Seetõttu pakkisin\nkaasa hulgaliselt varustust, et saada\nvajadusel hakkama kõikides mõeldavates olukordades. Meil on kombeks\nvõtta kaasa oma relvad ja isiklik\nvarustus, et treenida sama varustusega, mida ise peame vajadusel\nkasutama.Kaitsjate hea töö\nÕppuse algus laupäeva hommikul oli sel korral väga sujuv. Panin\nisikliku varustuse selga ja tutvusin baasi territooriumil oma jaoga,\nlaadisime üksuse varustuse autole ja\nhakkasime liikuma. Sel korral olime\nosa rühmast, mille ülesanne oli\nvaritseda ja peatada vastase kolonn\nning kaitsta lennujuhtimiskeskust\nLennart Meri nimelise lennuvälja\nViiest soomlasest ja kahest eestlasest moodustati kolonni peatamiseks seitsmeliikmeline jagu. Vastane jäi miinivälja ja tankitõrjerelvade\ntule tõttu kiiresti jõe teisel kaldal\nseisma ja keegi neist ei soovinud ronida jäätuva jõe külma vette. Varitsuse järel tegime kiire positsioonide\njuurde, poolekilomeetrine sörk täisvarustuses ajas kõigil naha märjaks.\nLaupäevase õppuse eesmärk oli\nanda ründajatele võimalikult palju\nvõimalusi harjutada tegutsemist\n202 | 2017REIN SÄINASVÄ L J A Õ P Evälismaalase pilgu läbivaritsusele sattumisel. Esimene varitsus jõekaldal peatas kogu ründava üksuse. Järgmine varitsus ainult\nkäsirelvade tulega toimus umbes\ntund aega hiljem teel ja metsas. Selleks ajaks ei olnud ründajatel enam\nsõidukeid, seega oli nende peatamine veelgi lihtsam.\nMeie rühm jagunes kolmeks, mõned võitlejad läksid positsioonidele\nmetsa sisse, teed kattis täpsuslaskur\nkoos paarilisega, kes oli relvastatud\nautomaadiga. Lennujuhtimiskeskuse lähedal asus ülejäänud rühm\nkoos teise täpsuslaskuriga.\nKui ründajad olid lähenemisteel\nolnud varitsusest välja rabelenud,\nsunniti neid tule all eemalduma\nmetsa kaudu, kus ootas juba järgmine varitsus. Tuli ja liikumine töötas\nhästi. MG-3 kasutamine andis samuti\nsuure eelise, sest kui kuulipilduja oliVÄ L J A Õ P E\nL I S A T E AV EPõhjatäht 2016\nKaitseliidu Põhja maakaitseringkond pidas 3. ja 4. detsembril õppust Põhjatäht, mis keskendus olukorrale, kus Kaitseliit\npeab kiirkorras reageerima AS Tallinna Lennujaama ning\npolitsei- ja piirivalveameti abipalvele tagada lennujaama\nlähijulgeolek ja kaitse võimaliku vaenlase eest.\nÕppuse juhi, Tallinna maleva pealiku kolonelleitnant\nToomas Väli sõnul on Põhjatäht õppus, mida Tallinna\nmaleva Põhja üksikkompanii on traditsiooniliselt korraldanud iga aasta hilissügisel. „2015. aastal toimus see Koplis\nendise Balti Manufaktuuri hoonekompleksis. 2016. aastal on\nõppuse alaks Tallinna Lennart Meri rahvusvahelise lennujaama lähiümbrus. Loomulikult seab see teatud piirangud\nlahingutegevuse matkimisele, samuti on vajalik teavitada\nlennureisijaid lennujaama ümber toimuvast,“ lisas kolonelleitnant Väli.\nÕppuse aladeks olid peamiselt Suur-Sõjamäe piirkond\nTallinnas ning Soodevahe, Rae raba ja Kangru küla ümbrus\nRae vallas.Kaitseliidu õppustel on rohkem üllatusi ja vajadust\noma tegevust käigult muuta, mis õpetab kiiresti\nmuutuva olukorraga toime tulemahästi varjatud laskepositsioonil, oli\nründajatel praktiliselt võimatu otse\nmööda teed positsioonile läheneda.\nPealetungijate esimese laine jõudmine lennujuhtimiskeskuse lähedusse oli väga vaevaline, sest maastik oli vettinud ja pehme. Paljud\noleksid ilmselt eelistanud välivormi\nasemel veekindlat tuukriülikonda.\nÕppuse plaani kohaselt jõudsid\nründajad lõpuks eesmärgini ja vahekohtunikud noppisid välja võitlejad, kes jäid kaitsjate tule alla ning\nsaid „pihta“. Kaitsjatel oli suhteliselt\nlihtne eemalduda 50 meetri kaugusel asuvale järgmisele positsioonile\nootama uute sihtmärkide ilmumist.\nVastane tegutses samamoodi\nnagu tee peal, liiga palju võitlejaid\n2 | 201721VÄ L J A Õ P Eikkagi hakkama. Me hoidsime oma\npositsioone ja jälgisime, kuhu teised\nlähevad.ERAKOGUTakerdunud rünnakViiest soomlasest, kelle hulgas oli nii täpsuslaskureid kui tavavõitlejaid, ja kahest eestlasest moodustati jagu, kelle ülesandeks sai vastase kolonni peatamineoli samal positsioonil, kus lasti mitu\nvalangut ilma positsioone vahetamata ja isegi salvevahetused tehti\nLaupäevane kaitsjate tegevus oli\nhea, välja arvatud käskude andmine ja juhtimine. Kõik toimis inglise keeles väga hästi, kuid käsud\nmuutusid nii kiiresti, et keegi ei\nsuutnud neid piisavalt kiiresti täita.\nEemaldudes oli ka eemaldumise\nMe oleme harjunud lühikeste ja\nsisukate käskudega, siis ei tule ka\narusaamatusi. Õnneks koosnes kogu\nseltskond nii kogenud võitlejatest,\net ülesannetega saadi käsuahela\nosalisest tõrkumisest hoolimata\n222 | 2017Skaudid olid\nega jõudnudki meie\nobjektide lähedusse.Pühapäeval oli meie põhiline\nülesanne teha Scoutspataljonile\nvastutegevust, kaitsta lennujuhtimiskeskust ning radarijaama. Sama\nrühmaga läksime alustuseks positsioonidele lennujuhtimiskeskusesse\nviiva tee äärde.\nSkaute ei paistnud ja me asusime\nvaatlema igas suunas. Neli võitlejat jäid miinidega varitsema silla\njuurde, kolm sillalt pool kilomeetrit\nedasi tee äärde ja ülejäänud radarijaama lähedale. Ise olin tee ääres\nkoos täpsuspüssiga, lisaks minule\nolid seal vaatleja ja granaadiheitur.\nKiiresti tekis probleem sellest, et\nei kontrollitud teed pidi saabuvaid\nsõidukeid. Enamik neist olid tõenäoliselt oma tavalisi sõite tegevad\neraisikud, kes ei osalenud õppusel,\nkuid mitu kahtlast autot sõitsid\nmeie positsioonide lähedusse ja jäid\nsinna seisma. Tumedate klaasidega\npakiauto, maasturid jne. Seal passisime siis järgmised viis tundi, millisest autost ründajad välja hüppavad,\nkuid seda ei juhtunudki, sest skaudid olid takerdunud kaitseliitlaste\nteise varitsuse juures ega jõudnudki\nmeie objektide lähedusse.\nIse olen käinud 10 aastat Eestis\nkoolitamas, õppustel ja võistlustel.ERAKOGUL I S A T E AV ETõlkija kommentaar\nSoome kaitseväe ja mittetulundusühingu MPK Ry õppustel toimetatakse varem\ntäpselt kokku lepitud plaani ja ajagraafiku\nkohaselt. Samas on Kaitseliidu õppustel\nrohkem üllatusi ja vajadust oma tegevust\nkäigult muuta, mis õpetab kiiresti muutuva\nolukorraga toime tulema, nii et Eesti õppusel osalemise võimalust hindavad soomlased väga kõrgelt.\nOlukord, kus maakaitseüksuses on kriisi\ntekkides mõned eestlased jaoülemateks,\nvõitlejateks aga vabatahtlikud soomlased\nvõi mõne teise sõbraliku riigi kodanikud, on\nigati loogiline. Seega on juba täna kasulik\nliitlastena koos läbi harjutada olukord, et\nkäsud tuleb anda inglise keeles inimestele,\nkes ei ole Eesti kaitseväe taustaga.\nSoome relvavendadele meeldib osaleda Kaitseliidu väljaõppes, sest eestlaste õppuste sisu on tavaliselt väga heasemaks, sest kui ei tea ajagraaﬁ kut,\ntuleb laevapiletite tellimine jätta\nÕppuste sisu on seevastu nii hea,\net neid me ootame pikisilmi ja osaleme rõõmuga! Eelmised olid Tallin-nas Kopli linnaosas ning Rummus.\nSellistesse kohtadesse ei ole lihtsalt\nvõimalik pääseda muidu, kui Kaitseliidu õppusel osaledes.VÄ L J A Õ P ESelle aja jooksul olen tähele pannud,\net ajagraaﬁ kuid siin küll tehakse,\nkuid praktikas ei peeta neist kunagi\nkinni. Eelinfo ei ole alati usaldusväärne või seda ei saa üldse. See\nteeb kaugemalt tulijatel elu keeruli-Tõlkinud Heikki KirotarREIN SÄINASPõhjatäht keskendus\nvaenlase eest2 | 201723242 | 2017SILVER HINNOKOOSTÖÖLäinud aasta Orkaanil tegutsesid Pärnumaa maleva staabi koosseisus kaks\ntöörühma, kes ei juhtinud\nmetsas tegutsevaid Kaitseliidu üksusi, vaid planeerisid – õppustega samas\noperatsiooniruumis – tsiviilelu korraldust erakorralise olukorra tingimustes.\nTekst: ROMEK KOSENKRANIUSTegelikult on õppusesse Orkaan juba\nkolm viimast aastat integreeritud\nosa, mille sisuks on tsiviilelu korraldamine kriisiolukordades.\nÕppuse käigus mängis staabi\n(CIMIC) läbi mitmesuguseid etteantud kriisiolukordi ja töötas välja\ntsiviilstruktuuridega seotud lahendused või käitumismudelid, mida\nhiljem on võimalik kasutada reaalsetes kriisiolukordades. Olgu selleks\nkriisiks siis laiaulatusliku mõjuga\nõnnetuse põhjustatud hädaolukord,\nerakorraline olukord riigis seoses\nmassiliste korratuste või nn roheliste mehikeste tegevusega või ka\notsene relvastatud konﬂ ikt meie\nKaitseliit ei pea õppima ainult\nseda, kuidas võidelda vastasega\nmaastikul või viia oskuslikult läbi\nmanöövreid, vaid ta peab õppima ka\ntoetama ja kaitsma tsiviilstruktuure\nerinevates kriisiolukordades, võimaldamaks neil tagada riigis kord ja\nEesti Vabariigi põhiseaduse kaitse.Mis on mis?\nLugejale väga lihtsalt ja lühidalt\nselgitades on hädaolukord selline\nseisund, mis häirib olulise hulga inimeste igapäevast elu ja on tekkinud\nlooduse või inimeste põhjustatud\nõnnetuste tagajärjel. Näiteks suurem üleujutus, erakordselt külmad\nilmad, ulatuslik tulekahju või\nkeemiatehase plahvatus mõjutavad\neraldi või kogumina paljude piirkonnas elavate inimeste argielu.\nErakorralise olukorra või selle\ntunnustele vastava olukorra puhul\non mängus sihilik inimtegevus mitmesuguseid ühiskonda destabiliseerivaid võtteid kasutades, et muuta\nelu riigis või riigi ühes osas paljudele elanikele häirivaks ja ohustada\nTegelikult ei olegi kriisikomisjonile nii oluline, milline on olukorrajuriidiline deﬁnitsioon või kas mingi\nolukord on ametlikult välja kuulutatud või mitte, sest riigi ja kohalike\nomavalitsuste ülesanne on kodanikele tagada või taastada normaalne\nelukorraldus, ükskõik mis põhjustel\nkriis on tekkinud.\nKriisikomisjon tegutseb, et\nvähendada ja piirata juba tekkinud\nkahju, edasist kahju ära hoida ning\nolukord stabiliseerida. Eestis on\naastaid tagasi loodud kriisikomisjonid: vabariiklikud, regionaalsed\nja oma komisjonid ka suuremates\nkriisikomisjoni kuuluvad erinevate\nriigiasutuste esindajad, maavanemad ja suuremate omavalitsuste\njuhid. Vastavalt seadusele on igal\nriigiasutusel ja omavalitsusel kriisiolukorras täita omad ülesanded,\nnäiteks omavalitsuste üks ülesanne\non tagada viie erineva elutähtsa\nteenuse – elektrivarustuse, veevärgi\nja kanalisatsiooni, prügiveo, ühistranspordi ja kaugkütte – toimimine.\nTeatud olukordades, kus ühiskonda püütakse destabiliseerida\njuba sihilikult ja hakkavad tekkima\nerakorralise olukorra tunnused,\non mõistlik Kaitseliidu ja kriisikomisjonide tegevust integreerida, et\nlahendada olukordi edukamalt ning\njagada paremini oma ressursse.\nSiit tekkis ka mõte tuua Kaitseliidu\nõppustele sisse tsiviilelu juhtimise\nkorraldus kriisiolukordades. Pärnumaa malevapealik kolonelleitnant\nTõnu Miil ja staabiülem major Kristjan Kivimäe olid plaaniga päri ning\nnii läksid asjad kolm aastat tagasi\nkäima. Ka jõustruktuuride esindajad ja omavalitsusjuhid on õppustel\nosalemisest alati huvitatud olnud.KOOSTÖÖKa keerulistes oludes\npeab elu jätkumaÕppus pani mõtlema\nAasta tagasi Orkaanil toimunud\nstaabiõppuse viisime läbi koos Pärnu maakonna omavalitsusjuhtidega,\n2 | 201725et koolitada vallavanemaid tegutsema kriisijuhtimise staabi koosseisus ning mõtlema võimalustele ja\nohtudele, mis võivad esile kerkida\nÕppus võimaldas vallavanematel\ntutvuda staabitöö spetsiiﬁ kaga ning\nvõimalustega, kuidas saab kriisiolukordades toetada nende tegevust\nKaitseliit. Aga ka lihtsamate vajalike\noskustega – näiteks kuidas lugeda\nkaitseväes kasutusel olevat kaarti.\nEelkõige aga suunati omavalitsusjuhid mõtlema sellele, kuidas tagada\nvõi taastada normaalne elu olukorras, kui elekter või vesi maakonnas\nkaob, külapoe letid on tühjad või kohalikust tanklast pole enam võimalik kütust osta. Ehk siis planeerima\ntegevusi, mis tagaksid kriisiolukordades tavapärase elu toimimise nii\npalju, kui see on võimalik. Või siis\nmõtlema sellele, millised objektid on\nvallas elutähtsate teenuste tagamisel kriitilised ja kuidas säilitada\nkriisiolukorras võimalikult kaua\nViimasel õppusel Orkaan kuulusid kriisikomisjoni staabi koosseisuKARRI KAASerinevate jõustruktuuride – politsei- ja piirivalveameti, päästeameti,\nkaitsepolitsei, riigi ning kohalike\nomavalitsuste – esindajad, seda siis\nlisaks Kaitseliidu staabikoosseisule.\nKokkuleppeliselt nimetame Kaitseliidu õppustel staabi juurde loodud\nkohalike omavalitsuste ja jõustruktuuride esindajatest moodustatud\nkriisijuhtimise staapi kriisikomisjoniks. Seda põhjusel, et enamik\nõppustel osalevatest tsiviilstruktuuride esindajatest kuuluvad ka LääneEesti regionaalse kriisikomisjoni\nÕppusel osalejatele tundus see\nvariant kõige mõistlikum ja töökindlam, sest ühises operatsioonijuhtimise keskuses on ametkondadel\nvõimalik teha paremini koostööd:\njagada ressursse, toetada üksteist\nning rakendada ühtseid protseduure, mis on Kaitseliidu staabiohvitseridele juba tuttavad.\nNäiteks on võimalik anda Kaitseliidu üksusi kasutada politsei\nja piirivalve erinevate ülesannete\ntäitmiseks, dubleerida sidesüsteeme,\nkui politsei, päästeameti või omava-Tegelikult on õppusesse Orkaan juba\nkolm viimast aastat integreeritud osa,\nmille sisuks on tsiviilelu korraldamine\n262 | 2017litsuste tavapärased sidesüsteemid\non mingil põhjusel rivist väljas, või\nkasutada näiteks staabiruume Kaitseliidu turvatud alas kriisijuhtimise\nstaabi turvaliseks tööks. Kohalike\nomavalitsuse esindajad saavad aga\nnäiteks anda kriisijuhtimise staabile\njuurdepääsu võimalikele evakueeriLIINA TOOMEKOOSTÖÖViimasel õppusel\nveel politsei- ja\nriigi ning kohalike\nesindajadKriis ei pruugi alati endaga kaasa tuua vajadust\nrelva järele haaratamisaladele ning -hoonetele, aidata\nkorraldada evakueerimist, korraldada ressursside piiramist ja juhtimist\nvõi anda infot kohaliku infravõrgustiku kasutusvõimaluste kohta.\nViimasel Orkaanil oli tsiviilelu\nkriisijuhtimise staabi ülesandeks\nmõelda välja tavapärase elu toimimise lahendused olukordades, kus\nesinesid mastaapse hädaolukorra\n(erakordselt madal välistemperatuur) ja erakorralise olukorra (rahutused, massilised korrarikkumised,\nKriisijuhtimise staap sai õppuse\nkäigus lahendada mitmeid erinevaid kriisiolukordi ja kuigi staabi töö\non nn virtuaalne kaardiõppus, võisid töörühmad lahendusi pakkudes\narvestada vaid reaalseid ressursse\nja ametkondade võimalusi. Õppuse\nkäigus jagunes tsiviilelu kriisijuhtimise staap kaheks osakonnaks, üks\npool tegeles ressursside juhtimise\nplaneerimisega ja teine kavandas\nolukorra lahendamiseks vajalikke\nIgal kriisijuhtimise staabi liikmel\non küll omad ülesanded lahendada\nja omad volitused ressursse kasutada, kuid neid ülesandeid lahendati\nühiselt, üksteist toetades – ehk võtmesõna oli koostöö.\nÕppuse lõpuks valmisid tegevusplaanid kriisiolukordadeks ning ma\nusun, et kõik õppusel osalenud said\nväärtuslikke kogemusi, mida on\nvõimalik kasutada reaalse vajaduse\ntekkides. Sarnaseid tsiviil-militaarkoostöö õppusi ja koostööd partneritega jätkatakse ka edaspidi.KOOSTÖÖKRISTJAN PRIITeatud olukordades, kus\nsihilikult ja hakkavad\nolukorra tunnused, on\ntegevust integreerida.Kaitseliidu üksusi on võimalik anda\nkasutada näiteks politsei ja piirivalve\nülesannete täitmiseks2 | 201727Tahta, julgeda, uskuda –SÕJASPORTUtria dessant 2017KRISTJAN PRIITänavusel esimesel patrullvõistlusel Utria dessant 2017\ntuli esimesele kohale\nTallinna maleva Põhja kompanii võistkond. Uurisime\nühe võitja, Marek Soopi\nkäest muljeid tänavuse jõukatsumise kohta.28Tekst: MARTIN ANDRELLER2 | 2017„Korra kuus oli meil õppeõhtu, mis\nhõlmas relvade, meditsiini, laskmise, pioneeri- ja muude sõjatehniliste\nasjade ülekäimist. Lisaks toimus iga\npühapäeva õhtul ühine üldfüüsiline\ntreening.“Milline oli sellel aastal kõige\nraskem ülesanne ja miks? Milline\non üleüldse raskeim ülesanne\nolnud ja millisel võistlusel?\n„Sellel aastal oli meie jaoks kõige\nraskem IED valmistamine, sest\njõudsime küll õige lahenduseni, aga\ntööle seda veel ei saanud. Osaletud\nvõistlustel on aga seni kõige raskem\nülesanne olnud üle-eelmise Utria\nalguses toimunud jooks Tuhamäkke\nja sealt alla koos suuskade ja muu\nvarustusega.“L I S A T E AV EUtria dessant 2017\n12.–14. jaanuarini Ida-Virumaal väldanud Utria dessandi võitis Tallinna maleva Põhja kompanii võistkond, teiseks tuli Scoutspataljoni I\nja kolmandaks 1. jalaväebrigaadi pioneeripataljoni võistkond.\nKäesoleva aasta võistlus paistis silma väheste katkestajate poolest.\n27 startinud võistkonnast lõpetas 24. Eestist võtsid omavahel mõõtu\nNaiskodukaitse, Kaitseliidu ja kaitseväe võistkonnad. Välisriikidest olid\nesindatud Soome, Saksamaa ja Poola.\nVõistlus lõppes laupäeva hommikul lõpujooksu finišiga Narva Hermanni kindluses, võitjad kuulutati välja Sinimäe koolis toimunud tseremoonial.\nUtria dessanti korraldab Erna Selts, keda toetavad Kaitseliit ja Vaivara\nvallavalitsus, alates 1999. aastast, meenutamaks Vabadussõja suurimat\ndessantoperatsiooni, mille tulemusena puhastati 17.–19. jaanuarini 1919\npunavenelastest Narva-Jõesuu, Narva ja Jaanilinn. Vabadussõja suurima dessantoperatsiooni üldjuht oli toona kapteni aukraadi kandnud\nJohan Pitka. Dessantrühmi juhtisid major Martin Ekström, staabikapten\nKarl Aleksander Paulus ja kapten Anto Nestori Eskola.Millise kontrollpunkti korraldus\noli võistlejale kõige parem? Miks\nsee nii oli?\n„Eks korraldajatel oli nii helgemaid\nkui ka kehvemaid kohti, aga üldjoontes võib korraldusega rahule jääda.\nAinuke asi, mille kallal nuriseda,\non see, et lund ei olnud piisavalt ja\nsuusatada ei saanud. Aga see polnud\njuba korraldajate viga.“ERAKOGU„Sellel aastal oli kõige parema korral- Võrreldes varasemate võistluste\ndusega laskmise punkt automaadist, ja miks mitte ka teiste üritustega\npüstolist ja kuulipildujast MG-3.\n– kuidas üldine korraldus\nParim oli see seepärast, et oli huvivõistlejale tundus? Kas oli\ntavalt korraldatud ja MG-3ga ei ole\nepisoode, millele korraldajad\nseni saanud võistlustel lasta tõuspeaksid tulevikus rohkem\nvaid ja langevaid sihtmärke.“\ntähelepanu osutama?SÕJASPORTKuidas tegite ettevalmistusi\nkäesoleva aasta Utria\ndessandiks?Tallinna maleva Põhja kompanii võistkond Sirgala kaevanduse nõlvadel2 | 201729KARRI KAASSÕJASPORTTänavusest võistlusest võttis osa ohtralt väliskülalisi, pildil Saksa meeskonna liige meditsiiniülesannet\nlahendamasLõpujooksu ajal pidid võistlejad ronima Hermanni kindluse vallist ülesKaart, millega\nliikumismarsruut302 | 2017„Meeldejäävaim hetk trassil oli hetk\nenne lõpujooksu, kui õnnestus 30\nminutiks silm kinni lasta ja tunda\npärast seda end uuestisündinuna.\nTeine huvitav hetk oli kohtumineTANEL JÄRVETKARRI KAASMilline oli kõige meeldejäävam\nhetk trassilt? Mõni naljakas või,\nvastupidi, raske hetk?L I S A T E AV EMõned meeldejäävad hetked Utria dessandilt 2017\nTANEL JÄRVET, kpt\n Võistkonna start 13. jaanuaril 00:00. Tuul ca 15 m/s, -2 kraadi. Üle aastate ilma suuskadeta Utria. Ei tahakuidagi trassile minna!\n Teises punktis selgus, et IED valmistamisel oleme kobakäpad. Tehniline taiplikkus on patrullitiimile üliva-jalik oskus!\n Iga punkti eel saime ca 50 minutit puhata. Kohe sulejope selga, kerge madrats täis puhuda, magamiskottija väike uinak. Nii oli pea värske iga ülesande alguses.\n Tugimehed on Utrial ülitähtsad! Kuuma vett termosesse ja võid minna vastu ükskõik mis väljakutsetele.\n Kuulipilduja MG-3 drillid ja laskmised Sirgalas olid Utria kõigi aegade kolme parima ülesande hulgas!Instruktorid andsid kohe tagasisidet ning täitsime ülesandeid nagu päris olukorras.\n Meditsiiniülesandelt oli võimalus liikuda otse mööda teed takistusribale. Adrenaliin oli üleval: kas teel onvastutegevusega, kui sattusime ühel\nteeületusel kontakti ja pidime kiiresti eemalduma. Kolmas meeldejääv hetk oli lõpujooks, kus tundsin\nmeeletult head tiimitunnet ja indu.\nTeadsime, et kui anname endast\nmaksimumi, siis on kõik võimalik.\nNeljas ja parim asi pärast lõpujooksu\noli Olgina sauna ülemisele astmele\nronimine ja väsinud kehale korralikult leili andmine.“Meeldejäävaim hetk trassil oli hetk enne\nlõpujooksu, kui õnnestus 30 minutiks\nsilm kinni lasta ja tunda pärast seda end\nuuestisündinuna.KOMMENTAARLENNART KOMP, srsMitmes militaarspordivõistlus\nsee sul oli ja millal uuesti\nstarti? Mis tõmbab sind sellistel\nvõistlustel osalema?Minu eredaim elamus Utrialt\non tõenäoliselt see uskmatust\ntäis hetk, kui olime jõudnud\nSinimäe kooli parklasse ja nägime telefonist, et mitteametlikus tabelis olime esikohal.\nJa saime natukese aja pärast\nkinnituse, et jah, võitsime.\nMeeldejääv on see tõenäoliselt seepärast, et pärast\nkolme ala olime ju 17. kohal\nja liidritest kümnete punktide kaugusel. Kuid hoidsime\nmeeskonna vaimu ja moraali\nkõrgel, keskendusime igale\nülesandele maksimaalselt, et\nanda parim sooritus ka olukorras, kus tundus, et koha\nmõttes kõrgele pääsemise\nlootust on vähe.KRISTJAN PRII„See oli minu viies Utria dessant.\nAlustasin patrullvõistlustega 2013.\naastal. Uuesti võib mind stardis näha\nPitka retkel ja enne seda ka Valgel\nLaeval ja Scoutsrännakul. Võistlustel\npaneb mind osalema soov saada välja\nigapäeva mugavustsoonist, otsida\nja leida iga võistluse lõpuks enda\nsisemusest midagi uut, hea tiimitunne ning parim võimalus katsetada\nrahuajal varustust ja näha kauneid ja\nilusaid Eestimaa paiku.“\nAllmärkus: „Tahta, uskuda, julgeda“ (pr.\nk. Vouloir, Croire et Oser) oli kuni 2009.\naastani toimunud Šveitsi patrullvõistluse Swiss Raid Commando deviis. Põhja\nkompanii patrullitiim kannab SRC deviisi edasi oma tegevustes.SÕJASPORTvastutegevuse varitsus? Astusime, astusime ja siis lähenes suurem kolonn. Kraavist jälgides oli pilt selge:\nvabariigi presidendi sõiduk saatemasinatega. Kohe oli süda rahulik, sellisel teel ei saa vastutegevuse varitsust olla …\n Reede ööl vastu laupäeva saime ka lörtsitormi. Pidasime vastu, kuigi vahepeal tuli liikuda metsas GPS-iga\nnähtavusega 10 meetrit.\n Ja lõpujooks Eesti SEJ juurest Narva Hermanni kindluseni. Tahtejõuga hoidsime tempot ka rasketel hetkedel! Jooksime ühtlase tempoga ja kuna tundsime Narvat, siis polnud vaja kaardi lugemiseks peatuda.Takistusrada Sirgalas, kus võistlejad pidid\nlisaks erinevatele tõketele trotsima ka pimedust ning lõikavat tuult2 | 201731KaitseliiduDDP EESTIKAITSELIITDDP EESTIuuenenud kodu(leht)322 | 2017Peamine infohankimiskanal on tänapäeval vaieldamatult internet.\nNii puutub ka Kaitseliidust huvitatud inimene organisatsiooniga\npõhjalikumalt kokku just veebikeskkonnas ning esmamulje kujundamisel on kodulehel väga suur roll.\nTekst: ANDER AVILA, reklaamiagentuur DDP Eesti art directorSellepärast võtsime ülesandeks Kaitseliidu\nkodulehekülje kaasajastamise, et inimese\nesmakohtumine organisatsiooniga oleks lihtne ja mugav ning annaks kindlust järgmiste\nEelmise aasta augustis sõlmis Kaitseliit\nreklaamiagentuuriga DDB Eesti 3aastase\nraamhankelepingu, mille eesmärgiks oli\njärgnevatel aastatel Kaitseliidu liikmeskonna\nsuurendamine, värbamiskampaaniate korraldamine ning sise- ja väliskommunikatsiooni\nefektiivsemaks muutmine. Esimene samm\nselles protsessis oli ühtse visuaalse identiteedi loomine. Teine samm on tänapäevase veebi\nloomine ning enne selle kallal tööleasumist\ntuli selgeks teha, mis praegusel kodulehel\nvajaka jääb.Fookuses on lihtsus ja mugavusDDP EESTIKAITSELIITKaitseliidu kodulehe üks suuremaid puudusi\non korraliku värbamissektsiooni puudumine.\nPraegune koduleht kõnetab uudiste ja sündmustega tegevliiget, kuid jätab unarusse inimese, kes tunneb huvi Kaitseliiduga liitumise\nvastu. Sellest tulenevalt oleme välja töötanud\neraldi värbamislehe, mis annab ülevaate Kaitseliidu eesmärkidest ja vajalikkusest (1minutilise videoga) ning erinevatest malevatest ja\nsuunab külastaja liitumislehele.\nLiitumislehel on senine dokumentide\nvirvarr esitatud organiseeritud kujul ning2 | 201733DDP EESTIKAITSELIITTänu info\nsammude arvu viielt\n342 | 2017tänu info korrastamisele oleme\nsee töö vilja kannaks, peavad kõik\nvähendanud Kaitseliiduga liitumimaterjalid, sealhulgas malevate\nseks vajalike sammude arvu viielt\nühtlustatud embleemid, olema\nkolmele. Numbriliselt ei pruugi erikättesaadavad kõikidele malevatenevus näida suur, kuid Kaitseliidust le. Selleks oleme loonud malevate\nhuvitatud inimesele teeb uuendatud lehele eraldi sümboolikalehe, kus on\nstruktuur liitumise üksjagu lihtsavastavalt vajadusele võimalik alla\nmaks ja mugavamaks.\nlaadida eri formaatides, nii ekraaniSelleks, et huvilised saaksid\nkui ka trükikõlbulikke embleeme.\nselgema pildi eri malevatest, uuenEnam ei pea oma maleva logo\ndame ka malevate vahelehte. Enne\notsima mälupulgalt või kõvakettalt\noli lehel malevate nimekiri, nüüd on erinevate kaustade rägastikust –\nmalevad nähtavad Eesti kaardil oma uuendatud embleemid on kenasti\npiirkondades koos seletusega, milliühes kohas ja lihtsasti kättesaadane on malevate roll Kaitseliidus.\nvad. Lisaks embleemidele saab sümTegime seda selleks, et inimesed,\nboolikalehelt kätte ka kõik vajalikud\nkellel on huvi liituda, saaksid parekirjatüübid, visiitkaardi-, diplomi- ja\nmini aru, kuidas Kaitseliit organiesitlusepõhjad ning juhendid, kuisatsioonina töötab.\ndas sümboolikat kasutada, et komMalevate vahelehelt pääseb edasi\nmunikatsioonimaterjal oleks ühtses\njuba uuenenud malevate lehele, kus\nstiilis ning toetaks terviklikult Kaitkasutame malevate uusi, ühtlustaseliidu üldist kommunikatsiooni.\ntud stilistikaga embleeme ning suuUudistesektsioon läbib samuti\nri ilusaid fotosid. Fotodega püüame\nuuenduse – sellest saab eraldi leheedasi anda positiivseid emotsioone\nkülg, kuhu kogutakse kõik uudised\nja tähendusrikkaid hetki, mis kaasja artiklid ning talletatakse foto- ja\nnevad kaitseliitlaseks olemisega\nvideogaleriid sündmustest. Sisuli– mets, värske õhk (segatuna püssiselt on meie eesmärgiks luua Kaitserohuga), parajalt koormust vaimule\nliidu uudisteportaal, kus on võimaja kehale ning suurepärased sõbrad\nlik Kaitseliidu üldisest infovoost\nkogu eluks. Samuti vaatame üle\nhõlpsasti välja ﬁ ltreerida ka ainult\nsisu poole – praegu leiab allüksuste\n„oma“ malevat puudutavad uudised.\nlehtedelt päris suures mahus info\nSiiani on Kaitseliidul puudunud\ndubleerimist. Info ülekülluse korral\nkeskne fotogalerii (praegune, mõne\non aga tõenäoline, et tõesti tarvilik\nüksiku albumiga fotogalerii, mille\ninfo jääb üles leidmata ja tarbimata. viimane foto pärineb aastast 2015,\nei lähe arvesse) – ka selle integreeriEesmärgiks on ühtne sõnum me uudistesektsiooni üheks osaks.\nEelnevalt oleme kirjutanud KaitseArvestades, et juba kaks aastat\nliidu visuaalsest ühtlustamisest. Et\ntagasi ületasid nutitelefonides teh-DDP EESTIDDP EESTIKõik uuendused on mõeldud\nselleks, et koduleht oleks\nüldmuljelt selge ja mugavKAITSELIITtud Google’i otsingud lauaarvutis\ntehtud otsingute hulka1, on nutitelefonisõbralik kodulehekülg täna\njuba kohustuslik. Kaitseliidu uus\nkoduleht on üles ehitatud nii, et kõik\nkodulehel olev informatsioon on\ntarbitav ka väikesel ekraanil. Huvilistel on võimalik saada Kaitseliidust\ninformatsiooni bussiga koju sõites\nning tegevliikmed saavad oma maleva uudiseid lugeda kasvõi õppusel\nKõigi ülalkirjeldatud tegevuste\nlõppeesmärgiks on tuua Kaitseliidu\nveeb tänapäeva – tagada kodulehele\nligipääsetavus kõikide seadmetega;\nluua veebile värske väljanägemine ja\nlihtsam infostruktuur; ehitada üles\nsümboolikapank ja töötav värbamisleht.\nKõik uuendused on mõeldud\nselleks, et koduleht oleks üldmuljelt\nselge ja mugav kasutada nii praegusele tegevliikmele kui ka inimesele,\nkes soovib Kaitseliiduga liitumiseks\nsaada teavet või leida kinnitust oma\n1 Sterling, G. 2015. It’s Official: Google\nSays More Searches Now On Mobile Than On Desktop. Search Engine\n2 | 201735KAITSELIIT\nAIVAR KROONMÄEHindamatu ressursi arvestus\nNagu nafta, on ka aeg taastumatu ressurss. Selle üle peab\npidama arvestust, see on õiglane ja annab võimalikult\ntäpse ettekujutuse iga kaitseliitlase panustatud ajast. Eriti\ntähtis on siin asjaolu, et 99% juhtudel pole see aeg tasustatud ning 99% juhtudel tuleb millegi arvelt.\nTekst: TOOMAS PIIRMANN\n362 | 2017Kaitseliidus on palju tegevusi, mis tehakse koos naiskodukaitsjate, kodutütarde või noorkotkastega või hoopis mõne\ntsiviilorganisatsiooniga. Ka nendesse üritustesse panustatud\naja üle tuleb arvestust pidadaKandvast ideest\ntulenevalt on pilt\nlihtne ja selge: stopper\nläheb käima, kui\npaned kodus vormi\nselga ja astud uksest\nvälja, kinni lüüakse\nsee siis, kui jõuad\ndi. Lugeda panuseks vaid kaks tundi\npoleks õiglane ega kajastaks tegelikult kulunud aega. Imestama paneb,\net näiteks malevapealiku sõit Võrust\nTallinna ja tagasi teenistusaja sisse\nei lähe (ju siis läheb kuhugi mujale?).\nKui võitleja elab alaliselt Võru\nmaakonnas, siis arvestame kohaletulekule umbes tund aega lisaks,\nkui ta elab Tartus, siis kaks tundi\njne. Aluseks võtame inimese reaalse\nelukoha, mitte nn sissekirjutuse.\nKa magamisaeg läheb arvestusse,\nmiks mitte. Ei maga ju kaitseliitlane\nkodus oma soojas voodis, vaid telgis\nvõi Alus naril või saali põrandal,\nsellegi aja võtame inimeselt ära.\nVabatahtliku aja arvestuses ei saa\ncopy-paste lähtuda tööaja arvestusest vastavalt töölepingu seadusele.\nPõhimõtted on erinevad. Kasutusel\non see meetod muutumatul kujul\nolnud juba 6 aastat.\nTegevused, millele panustatud\naega arvestatakse, on jagatud valdkondadeks:\n- sõjaline väljaõpe ja õppused;\n- sõjalise tegevusega seotud tegevused;\n- muud tegevused, näiteks politsei\nabistamine, ausamba valve, paraad, võistlustel osalemine Kaitseliidu esindajana jne (v.a vaba\naja veetmine, pidu jne – erandina\narvestatakse siin peo või vaba aja\ntegevuse organiseerija ja tema\n- vaba aja veetmine (ekskursioonid,\npeod).KAITSELIITaastal, kui tubli Aivo Hütsi hakkas\nlihtsalt endatehtud Exceli tabelis\nkõigi sõjalistel õppustel käijate\ntunde kokku arvestama, tehes iga\naasta kohta kokkuvõtte. Seda kokkuvõtet kasutas nii maleva palgaline\nkui vabatahtlik koosseis tublimate\npremeerimiseks, analüüsiks jne. See\nsüsteem ei taganud veel kogu tegevuse jäädvustamist. Eks tänagi jääb\npalju tegevusi kahe silma vahele ja\nseda enamasti võitlejate endi või\nnende ülemate laiskusest oma tunde\n„üles anda“. Pilt aga on tõele suhteliselt lähedane ja annab meile aimu,\nkes, mida ja kui palju aasta jooksul\nLoo kirjutaja käis aastatel 2010–\n2011 Kaitseliidu koolis kursustel.\nHiljem selgus maleva tabelisse\nvaadates, et kuigi olin startinud\nreedel kell 15.00 ja tagasi jõudnud\npühapäeval 17.00 (see teeb 50 tundi\nkodust eemal), läks arvesse vaid\ntunniplaanis kirjas olnud aeg ehk\nsiis 24 tundi. Tundus ülekohtusena,\net panustatud aega selliselt arvestatakse. Mitte ainult minule.\nKõndisin maleva staabis korrus\nallapoole pealiku kabinetti (sel\najal Kalev Ader) ja ütlesin, et teen\nmalevale uue ajaarvestuse süsteemi\npõhimõtted, mis kajastavad paremini tegelikkust. Kandvaks ideeks sai,\net kaardistatud peab saama kogu\npanustatud aeg ja tegevusi peab\nolema võimalik eristada.\nVeel samal õhtul sai kondikava\nSuuremal osal meist on lisaks põvalmis, järgnesid mõned arutehitööle pered, sõbrad, hobid, ühislud maleva juhatusega, väljaõppe\nkondlikud tööd ja muud kohustused, omadega ning muidugi Aivo Hütsiga,\nmis hõivavad meie aega. Enamasti\ntänu kellele see arvestus tänaseni\nselle üle mingit arvestust ei peeta.\ntöötab, ja nii see arvestuse plaan\nKa kaitseliitlased pole selles\nsuhtes erandid, kuid lisaks tööle ja\nKandvast ideest tulenevalt on pilt\nteistele asjadele panustavad nad valihtne ja selge: stopper läheb käibatahtlikult oma aega ka Kaitseliitu. ma, kui paned kodus vormi selga ja\nSeetõttu on oluline ka ühtne ajaarastud uksest välja, kinni lüüakse see\nvestuse süsteem, kus arvestatakse\nsiis, kui jõuad tagasi koju. Oli erinekogu organisatsioonile pühendatud\nvaid arvamisi, kas kohalesõit peaks\naega, sest see aeg on sisuliselt riigi\narvestusse minema või ei. Peale jäi\nkaitsevõime heaks kulutatud aeg.\narvamus, et vabatahtliku puhul on\nsee ainumõeldav. Ta ei saa ju sõidu\nMiks selline arvestus\najal muude tegevustega tegeleda.\nEriti ilmekalt tõendab seda asjaolu,\nAega hakati Võrumaa malevas\net tihti kestab tegevus ise näiteks\narvestama juba umbes 2004.–2005.\npaar tundi, aga sõidule kulub 8 tun-Nagu eelnevalt sai öeldud, tegeleb\nkogu malevat hõlmava arvestusega\n2 | 201737saa. Meil see suuremat poleemikat ei\ntekitanud. Korraldamine pole lõbu,\nvaid tavaliselt suhteliselt pingeline\ntegevus, mis kestab oluliselt kauem\nkui üritus ise. Arvestusse panebki\nürituse korraldaja enda ja abiliste\ntegelikult kulutatud tunnid.\nKogu sõjalise väljaõppega seonduva arvestame eraldi. Miks nii,\nseda ei pea vist ajakirja lugeja jaoks\nseletama. Ta teab seda isegi.38Päris palju: me näeme, kui palju\nkeskmiselt üksuste kaupa ja mis\ntegevustega meie liikmed ühel aastal on tegelenud. Saame neid arve\nvõrrelda eelmiste aastatega. Näeme\nkeskmist tulemust, näeme neid, kes\npole üldse osalenud, ja neid, kes on\nhullult ponnistanud. Me ei ole seda\narvestust veel rühma ja jao tasanditele laiali löönud, aga tunne on, et\npeame vist sinnani jõudma. Nii saab\nallüksuste ülematega täpsemalt\nrääkida inimestest, ajast ja ülesannetest.\nTäna näeme, et 500tunniliste\narv kasvab kiiresti, ka\nVõrumaa malevas kasvab organisatsiooni 500 tundi panustanud kaitseliitlaste arv kiiresti, millest järeldub, et ka 1000 tundi on käeulatuses\n1000 tundi on võimalik. 200tunniliste arv tegi eelmisel aastal rekordi\nmalevas Aivo Hütsi, kes on vabataht- mõne tsiviilorganisatsiooniga. Siis\n– ja meil polnud isegi Kevadtormi.\nlikuna teinud seda juba aastaid. Küll peab üritusel osaleja ka ise vaatama, Näeme ka seda, et need inimesed\net tema tunnid arvestatud saaksid.\npole ma veel näinud, et ta ise oma\nkulutavad end liialt. Kannatama\nKui see oma laiskusest tegemata\nsellele tööle kuluvat aega tabelisse\nvõib hakata pereelu, sissetulek,\njääb, ega siis olegi süüdistada kedagi hobid, kogukond jne. Võib-olla ühe\npeale iseenda. Eks on isegi laisk\naasta jõuab nii, kõvemad ka rohkem,\noldud. Näiteks malevkonna pealiKes ja millal neid arvestusi\naga siis võib käia raks … ja inimest\nku töö on selline, et jooksva tööaja\npole kas organisatsiooni jaoks enam\narvestamine oleks hullumeelsus.\nKui üritust korraldab maleva staap,\nolemas või pole teda enam üldse,\nOleme arutanud, et võib-olla tuleks\nsiis annab ajapanuse arvestuse\nsest tervis ütles üles. Tänu sellele takirja panna mingi kindel arv tunde\nstaap. On korraldajaks allüksus, siis\nbelile näeme selliseid indikaatoreid.\naastas neile vabatahtlikele ülemaallüksus. Reegel on selline, et iga\nLihtne on olla passiivne liige, käia\ntele, kes aktiivselt oma üksustega\nürituse või õppuse korraldaja vastunäiteks kord aastas väljas ja kõik.\ntegelevad. See tundub praegu parim Või üldse mitte enam osaleda ja nii\ntab arvestuse esitamise eest ja need\nvariant olevat ja loodetavasti sellise\nmitu aastat või rohkem.\notsuse kohe ka teeme.\nLisaks toimub palju selliseid\nOleme sellest andnud märku\nKüsimusi võib tekitada, miks\ntegevusi, kus tehakse midagi koos\nka peastaabile, kahjuks pole seni\nnäiteks vaba aja ürituse korraldaja\nnäiteks Naiskodukaitse, kodutütarnäinud väljaõppeplaanides muutusi.\nsaab oma tunnid kirja, aga osaleja ei Viskame järjest välja oma traditsioode või noorkotkastega või hoopis\nnilisi üritusi ja õppusi, sest selleks ei\njätku liikmetel enam aega. Me ei saa\nju hakata torpedeerima ülevalt tulVõib-olla tuleks kirja panna mingi kindel arv\nnud tegevuste plaani. Neid, kes näetunde aastas neile vabatahtlikele ülematele,\nvad kogu aasta tegevusplaani koos\nkes aktiivselt oma üksustega tegelevad.\nKARRI KAASKAITSELIITMis me selle andmekoguga\nteeme?2 | 2017Võrumaa\nsõjalisse väljaõppesse ja\naja ülenoorte abistamise ja paljude teiste\nüritustega, võtab see mõtlikuks.Kuidas me üritame oma\nliikmeid premeerida?KARRI KAASMe pole veel jonni jätnud ja punnime edasi. Selline ajaarvestus annab\nmeile andmebaasi, et premeerida\nliikmeid panuse eest ühe aasta tegevustesse. Maleva juhatus võttis palju\naastaid tagasi otsuse premeerida\nnii 200- kui 500tunnilisi. 200lised\nsaavad igal aastal särgi maleva sümboolikaga ja 500tunnilised midagi\nKui vaadata tundide arvu, siis\npole tasu suur. Küll aga jäime nüüd\nvist jalgu Kaitseliidu uuele premeerimise-tunnustamise eeskirjale.\nEnne järgmist tunnustuse jagamist\npeame end viima kurssi, kas me\nikka võime seda selles ulatuses teha.\nSeni oleme kulutanud tunnustamisele maleva omatulu ja leidnud,\net see on kulutatud otstarbekalt.\nKulutatud raha ja saadud tulemus\npole meie arvates võrreldavad ja on\ntugevalt organisatsiooni kasuks.\nTore on see, et paljud tunnevad\njooksvalt huvi, kas nad saavad 200\ntundi täis, ja teevad seda juba aasta\nkeskel. Maleva särk on vist tõesti\nKõigile oma maleva sümboolikaga\nsärk selga (no ikka tundide eest)!KAITSELIITUNO MINKAVabatahtliku aja\narvestuses ei saa\nvastavalt töölepingu seadusele.\nerinevad2 | 201739Sakala malev\nastus uude sajandisse\nKaitseliidu Sakala malev on Eesti vanim malev ja tähistab\ntänavu 7. septembril oma sajandat tegevusaastat. 4. jaanuaril sai malev omale moodsa staabi- ja tagalakeskuse.KRISTJAN PRIIKAITSELIITTekst: ANTS KALAM40Kuigi malev asutati juba 1917. aastal,\nsaadi päris esimene malevakodu\nalles 10. augustil 1929, kui vanematekogu otsusega osteti Kaitseliidule\nmaja Viljandis Jakobsoni ja Koidula tänava nurgal, aadressiga C. R.\nJakobsoni 16. Kaitseliit omakorda\nandis maja kasutamiseks Sakala\nmalevale, mis tegutses hoones kuni\nKaitseliidu likvideerimiseni suvel\nraskustest uue hooneni\nKaitseliit taastati Viljandimaal 9.\nveebruaril 1990, mil Karksi malevkond pidas taastamiskoosoleku.\nKoos Sakala maleva taastamisega\nhakati tagasi taotlema ka malevale\nkuuluvat vara. Maleva staabihoones Jakobsoni tänavas tegutses aga\nViljandi lastemuusikakool, selle\ntagastamisest keelduti ning asemele\npakuti hoonet Jakobsoni 8.\nKuna antud kinnistu asus teiste\nmajade vahel ega rahuldanud maleva vajadusi, jätkati otsinguid, kuni\n1999. aastal koliti Viljandi linna\npiiril Karula teeotsas asuvale kinnistule, kus seni asus Viljandimaa\nVeterinaarkeskus. Hoone ülakorrusele kolis Viljandimaa riigikaitseosakond ja alumise korruse sai enda\nvaldusesse Sakala malev. Ülakorruse ruumid remonditi kohe pärast\nkolimist, aga alakorrus omandas\nvärskema kuue alles 2001. aastal.Sakala maleva uus staabi- ja tagalakeskus Peetrimõisa\nkülas Viljandimaal2 | 2017KAITSELIITlat: väliujula katusele, kust drenaaž\nEsimesena asus kõnelema kaitseenam vett ära ei viinud, ja siseujula\nminister Margus Tsahkna, kes ütles:\nkeldrisse, kuhu vesi pressis plokki„Sakala malev on Kaitseliidu kõige\nde vahelt. Laod ja relvaruumid olid\nvanem malev ja mul on väga hea\nkülmad ja niisked.\nmeel viibida täna siin, uue hoone\n2015. aasta tõi Sakala maleva\navamisel. Ma tänan kõiki neid iniellu pöörde, sest hakati ehitama uut\nmesi, kes on panustanud selleks, et\nstaabi- ja tagalahoonet. Uue hoone\nSakala malev on saanud selles uues\nehitamise vajaduse tingis olemaskeskuses reaalsed töö- ja arenguvõioleva hoone väga halb seisukord ja\nebapiisav funktsionaalsus KaitseTeisena kõneles Kaitseliidu ülem\nliidu ülesannete täitmiseks. Uuele\nbrigaadikindral Meelis Kiili, kelle\nhoonele asetas nurgakivi Kaitseliidu sõnul peavad uuele staabi- ja tagaülem brigaadikindral Meelis Kiili 14. lakeskusele andma hinge Sakala\nmärtsil 2016. Ehitustööd lõppesid\nmaleva kaitseliitlased ise.\nsama aasta lõpus.\n„See tähendab seda, et siia tuuakse tegevused, antakse head väljaõpet\nPidulik avamine Kärstna\nja siia peab inimestel olema hea\ntulla. See peab olema avatud koguVinge tuule ja krõbeda külmaga\nkonnale. See peab olema keskus, mis\navati käesoleva aasta 4. jaanuaril\nei ole ainult sõjaliseks väljaõppeks,\npidulikult Sakala maleva uus staabi- vaid kohaks, kuhu tulevad noored\nja tagalakeskus. Hoolimata lõikavast ja koostööpartnerid, see saab olema\ntuulest oli kohal arvestatav hulk\nViljandi hingehall,“ ütles Kaitseliidu\nkaitseliitlasi. Kui aeg hakkas tiksuülem.\nma ürituse algusminuteid, kutsuti\nTa lisas, et iga uus hoone on progvanast staabihoonest rivi noorkotress, nagu on progress seegi, kui me\nkaid ja kodutütreid. Nüüd võis piduokupatsiooniaja jäänused lammulik jalutuskäik uue staabi- ja tagalatada suudame. „Me peame ja see on\nkompleksi esisele alata. Rivi paika\nmeie kohus ja meie võimalus. Just\nkohendatud, kanti saabumisest ette\nselliste töötingimuste loomine ongi\nmalevapealikule, kes tervitas malekõige parem panus. Siia tullakse hea\nvat, andis käsu heisata lipp ja laulda\nmeelega ja siit minnakse hea meehümn, millele järgnesid pidulikud\nlega, tunnetades, et oleme teinud\nmidagi Eesti riigi ja meie inimesteSAKALA MALEVKui 2005. aastal Viljandimaa RKO\nlikvideeriti, sai malev endale ka\nteise korruse ruumid. Samal aastal\nehitati keldrikorrusele saun ja 25\nm siselasketiir. Algaastatel hallati\nhoonet veterinaarkeskusega kahasse ja malevale kuulus kobarhoonest\nainult üks tiib koos keldrikorrusega.\nVeterinaarkeskuse kaotamisega sai\nmalev enda käsutusse kogu kompleksi.\nMida aasta edasi, seda rohkem\nhakkasid ilmnema puudused ja\nehitusvead. Suuremate vihmade või\nsula ajal sai malev endale kaks uju-Uuele hoonele\nKaitseliidu ülem brigaadikindral Meelis\nKiili 14. märtsil 20162 | 201741mul au olla siin koos teiega, teie uue\nstaabi- ja tagalakeskuse avamisel.\nMa soovin väga, et see hoone annab\nmeile uued võimalused nii tsiviilkui individuaalkoostööks.“\nUue maja õnnistas Sakala maleva\nkaplan kapten Peeter Parts. Sümboolse kuulipilduja lindi lõikasid\nläbi kaitseminister Margus Tsahkna,\nKaitseliidu ülem brigaadikindral\nMeelis Kiili, Sakala maleva pealik\nmajor Ahto Alas, Viljandi maavanem\nErich Palm ja ehitaja esindajad. Koos\nlindilõikamisega algas ka ilutulestik\nuue hoone katuselt.3. Pärast Vene vägede lahkumist\nkolis Sakala malev vanasse villasse\nJakobsoni tänav 8. Aastail 1908–1910\nehitatud villa Dolli omanik oli Viljandimaa praosti August Westrén-Dolli\nvanem poeg Martin. Kahekorruseline\närklikorruse ja osaliselt välja ehitatud\nkeldrikorrusega hoone on juugendstiilile omaselt sujuvate joontega. Hoone\nautoriks on peetud mitut arhitekti,\nviidatud on ka eesti rahvusliku arhitektuuri suurkujule Karl Burmanile.\nKarula teeristis asuvasse Viljandimaa\nVeterinaarkeskusesse koliti möödunud sajandi üheksakümnendate lõpus.\nAlguses jagati hoonet nii veterinaarkeskuse kui ka Viljandimaa riigikaitseosakonnaga, kuid uue aastatuhande\nesimese kümnendi keskel saadi see\nseoses esimese asutuse kolimise ja\nteise likvideerimisega täiesti enda\n421VILJANDI MUUSEUM2. Algaastatel baseerus staap endise\nViljandi sõjakomissariaadi ruumes C.\nR. Jakobsoni tänaval majas number\n14, mis ehitati 1888. aastal historitsistlikus laadis kahekorruselisena kivist\nelumajana. Algselt kuulus hoone\nViljandi kreisiülema abile parun von\nWolffile. Aastal 1917 asus hoones\nHiljem asus hoones Sakala Partisanide Pataljoni staap ja nõukogude ajal\nkasutati seda sõjakomissariaadina.\nPärast taasiseseisvumist asus hoones\nRiigikaitse Viljandimaa osakond ja KL\nSakala maleva staap.Nüüd kutsuti kõik kohalolnud sisse,\nkus malevapealikust giidi juhatusel\noli kõikidel võimalus tutvuda uue\nRingkäiku spetsiaalselt Kaitseliidu vajadustele projekteeritud hoones\nalustati selle uhkusest, 50meetrisest\nkolme rajaga siselasketiirust, mis on\nvarustatud elektrooniliste märklaudadega. Lasketiiru kõrval asuvad\nrelvahoidlad ja relvade hooldusruumid, koridoris aga õhutorustik, mida2ERAKOGUKAITSELIIT1. Enne teist maailmasõda asus\nmaleva maja Viljandis Jakobsoni ja\nKoidula tänava nurgal, aadressiga C. R.\nJakobsoni 16. Pärast taasiseseisvumist\nhoonet Kaitseliidule tagasi ei antud.Kaitseliitlaste vajadustest\nhoone3VILJANDI MUUSEUMkaitseks. Ma soovin teile edu ja kasutage seda hoonet hästi.“\nNüüd oli kord kõneleda peoperemehel, Sakala maleva pealikul\nmajor Ahto Alasel. Oma lühikese\nsõnavõtu lõpetuseks soovis ta kõigile rõõmsat hoone kasutamist, tänas\nhoone ehitusprojekti autorit, ehitajat ja omaniku järelvalve teostajat\nning andis neile üle meened.\nÕhtu pikima sõnavõtuga esines\nSakala maleva pealiku abi, riigikogu liige Helir-Valdor Seeder ning\nviimasena sai sõna Viljandi maavanem Erich Palm, kes ütles: „Täna onL I S A T E AV EStaabi- ja tagalakeskuse avamine pühendati\nKärstna lahingulevarustusega jõusaal ja saunaruum.\nTööruumid Sakala maleva palgalistele töötajatele on küll askeetlikud,\nKõike uues staabi- ja tagalakeskuses asuvat pole siin mõtet üles\nlugeda, eks seda peab ikka ise nägema. Tulge meile külla, olete oodatud\nmeie uude majja!KAITSELIITtehnika remondiks ja hoolduseks.\nSeal on võimalus ka tehnika pesuks\nenne hooldustöid. Alumisel korrusel\nasuvad veel avarad õppeklassid ja\nkohaliku allüksuse kodu.\nÜlakorrusel paiknevad kasarmu\ntüüpi majutusruumid 40 inimesele\nkoos kõige juurdekuuluvaga, ja kaks\nkülalistetuba. Seal on ka korralikuSakala\npidadesKRISTJAN PRIIkasutatakse relvade esmaseks puhastamiseks pärast väliõppusi.\nRelvahoidlate vastas asuvad laoruumid, kus ladustamine toimub allüksuste kaupa. See tähendab, et ühele allüksusele vajaminev varustus\nasub ühes laoruumis. Ladude kõrval\nasetseb ka hubane remonditöökoda,\nmis on varustatud kõige vajalikugaERAKOGUSee maleva seisukohast oluline sündmus\npühendati vabadussõja ajal toimunud Kärstna lahingule, mis peeti 2.–6. jaanuarini 1919.\naastal. Neli päeva kestnud võitlused Kärstna väljadel lõppesid meie vägede võiduga,\nlüüa said Eestisse sisse tunginud vaenlase\nhinnanguliselt ühe suurema ja parema üksuse, 49. kütirügemendi osad.\nOma panuse andsid sellesse ka kaheksateist Kärstna lahingus hukkunud eesti\nmeest, kelle nimed on raiutud Kärstna monumendile. Nende mälestuseks asetas monumendi jalamile kimbu Kaitseliidu Sakala\nmaleva pealik major Ahto Alas 4. jaanuaril.\nAuvalves seisid Kaitseliidu Karksi malevkonna pealik nooremleitnant Ervin Tamberg ja\nkohalikud kauaaegsed kaitseliitlased Priit\nSilla ja Jaan Roht.2 | 201743KAITSELIITSIIM VERNER TEDER / KAITSEVÄGIMõtteid kaplani rollist\nKõik me oleme kuulnud\nväljendit, et lahinguväljal ei\nole ateiste. Seda lauset aitab\nparemini mõista väide, et\niga sõdur usub võitu.\nTekst: major RAIVO NIKIFOROV,\nKaitseliidu vanemkaplanJames Van Patten kirjutab: „Religioon on see, mis hõlmab inimese\nsuhteid üleloomulike vägedega ja toob\nkaasa põimunud teenistuse, aukartuse ning palve või uskumuste kogumi,\nmis on kinnitatud usust ja kirest.“1\nKaplani ülesandeks on inimestes\nolevate põimunud uskumuste, teenistuse, palve ja kire säilitamine või\nsüvendamine. Järgnevalt kirjeldan\nkaplani erinevaid rolle oma ülesannete täitmisel.Kaplan on ohvitser\nOhvitserilt eeldatakse juhtimist ja\ntema järgi kohandatakse käitumist.\nKaplanilt eeldatakse kindlasti juhtimist religiooni valdkonnas. Kaplan\nteostab religioosset kontrolli teenistuste, tseremooniate ja õpetamise\nkaudu, kasutades selleks temale\nusaldatud oskusi ja vahendeid. Kui\n442 | 2017kaplan keskendub ainult religioossele teenimisele ja piirab seda ainult\noma kitsa konfessiooniga, siis tema\nsotsiaalne kontroll on sarnane kaitseväes levinud sotsiaalse kontrolli\nmudeliga. Selles olukorras ei omaks\nilmalik sotsiaalne kontroll kaplani tegevusega sidet, kuid samas\nkontrollivad nad kaudselt mõlemad\nteineteise tegevusi. Selline mudel\nsobib religioossetele liikumistele,\nkus hierarhia on hästi paigas ning\nsotsiaalsus on formaalne, näiteks\nkatoliku ja õigeusu kirikus.\nEesti kontekstis võib ka luterliku\nkiriku sotsiaalsus olla formaalne,\nkui rahva kiriku mõistele antakse\nriigi dimensioon. Selline tugev sotsiaalne kontroll on ka islami kultuuris, aga Eestis ei oma islam sotsiaalset kontrolli ka mitte moslemite üle\nja seega on nende käitumine mitte-formaalsem. Kui kaplan keskenduks\nainult oma konfessiooni teenimisele,\nsiis sotsiaalne rahulolu on sellise käsitlusega kindlasti tagatud, aga eriti\noptimaalne see ei ole. Eestit kaitsta\nsooviv kodanik, kes astub Kaitseliitu,\nei vaheta kogudust ja tema religioosne õpetaja on jätkuvalt tema konfessiooni vaimulik juht. Eestis puudub\nriigikirik ja kaplan on riigi seatud\nkorraldaja isikute usuliste väärtuste\ntagamiseks ehk erialapealik.Kaplan on moraalsete\nnormide edastaja ja\nreligioossuse esindajaKui kaplan\non sellise käsitlusega\nkindlasti tagatud, aga\neriti optimaalne see ei\nole.Kaplan on hingehoidja\nKaplanite õigus suhelda, järgimata\nsubordinatsiooni, on kahedimensiooniline. Ühelt poolt saab kaplan\nsotsiaalselt tasandilt astuda väga\nkõrgele positsioonile. Teisalt annab\nsee võimaluse suhelda inimestega\nhästi vahetult. Väikseima vastutusega inimeste konﬂ ikti lahendamisel\non ta informeerija. Informeerija on\nisik, kes vahendab konﬂ ikti osapoolte infot, kuid ei tee ise midagi\nselleks, et seda konﬂ ikti lahendada.\nNende panus on tavaliselt piiratud\nprobleemi lahendamise varase\nstaadiumiga ja selles rollis on isikARDI HALLISMAA / KAITSEVÄGIKAITSELIITKaplan õpetab Kaitseliidus ja kaitseväes käitumist lähtuvalt kristlikust\nmaailmavaatest. See läheb kokku\nreligioossete liikumiste doktriinidega, kus institutsioon on armu ja\nEesti ja kristlik maailmavaade\non praegu nii põimunud, et nende lahutamine tekitab kindlasti\ninimestes konﬂ ikti. Siin on võimalik, et kaplani tegevust asendab\nkeegi teine. Inimeste jaoks näiliselt\nvalutult toimub see nii, nagu seda\nteostas nõukogude võim. Ainus, mis\nmuutub, on inimeste suhtumine\neetikasse. Ühes eetika õpetamises\nräägime mitteformaalsest sotsiaalsest kontrollist kolmanda osapoole\nkaudu. Teises räägime eetikast kui\nkolmanda osapoole formaalsest\nKaplan on inimese religioossuse\nesindaja tseremooniatel. Ta teostab\nseda avalikel tseremooniatel, palvuste kaudu rivistustel ja pärgade\nasetamisel. Seda rolli vähendades\nimestame, miks alahinnatakse kaplani vajalikkust inimestele ja miks\nreligioossed inimesed ei ole rahul\nkaplani tegevusega.Eestit kaitsta sooviv kodanik, kes astub\nKaitseliitu, ei vaheta kogudust ja tema\nreligioosne õpetaja on jätkuvalt tema\nkonfessiooni vaimulik juht2 | 201745KAITSELIITARDI HALLISMAA / KAITSEVÄGIKaplan on inimese\ntseremooniatelenamikul juhtudel jäänud saladusse.\nSellised isikud on tuntud kui klatšimoorid. Nad saavad oma informatsiooni juhtidelt, teistelt informeerijatelt või on ise midagi kuulnud.\nKaplanite puhul on sellisel juhul\ntegemist konﬁdentsiaalsuse nõude\nrikkumisega ja sellises olukorras ei\nvõta keegi enam kaplanit tõsiselt ega\npea teda usaldusväärseks isikuks.\nInformeerija rolli ei tohi ka üle\ndramatiseerida. Kindlasti on olukordi, kus on näha, et inimesed on üksteisest mööda rääkinud või jätnud\nendasse midagi, mida oleks pidanud\njagama, see aga viib solvumise ja\nviimaks vihkamise ning ohvriks\nmuutumiseni. Sellises olukorras\non kaplani roll informeerijana väga\noluline. Ta ei pea jagama inimeste\nkonﬁdentsiaalset infot, aga ta saab\nanda inimestele vihjeid üksteisega\nEksootiline variant informeerijast on prohvet. Selles olukorras\non informeerija isik, kelle poole\npöördutakse selguse saamiseks\nõiguserikkuja isiku või tema plaanide osas. „Tavaliselt materiaalse\nkompensatsiooni eest võivad sellised\nspetsialistid kasutada informatsioo-Kaplan jääb alati toetavaks ja teenivaks\nisikuks, isegi sellisel juhul, kui lahingusse on\njäänud alles vaid üks reamehe auastmes sõdur.\nni saamiseks rituaale: taimede lehti,\nkaarte, loomade sisikonda, transsiviimist, jne.“2 Meie ühiskonnas on\ntelesaade „Selgeltnägijate tuleproov”\nReligiooni vaatenurgast ei saa\nvälistada kaplani prohvetiannet, aga\nkristlikust vaatenurgast lähtudes\nei tohiks kaplan kindlasti tegeleda\nsellise tegevusega, mis ei lähe kokku\nkristlike põhimõtetega. Kaplan ei\nsaa keelata inimestel sellega tegeleda, aga pigem peaks siin tema\nreligioosne kogemus ja pagas aitama\ninimestel mitte lasta endaga manipuleerida ega ennast siduda tegevusega, mida peaks klassiﬁtseerima\nDonald Black on jaganud konﬂ ikti\nlahendamise viiele tasandile: sõber,\nlepitaja, vahekohtunik, kohtunik\nja surveavaldaja ehk represseerija.\nKolmas osapool saab olla ka sotsiaalselt toetav. Black ütleb, et kolmas\nosapool peab asuma sotsiaalseltKristlikust vaatenurgast lähtudes ei\ntohiks kaplan kindlasti tegeleda sellise\ntegevusega, mis ei lähe kokku kristlike\n462 | 2017staatuselt võrdsel kaugusel konﬂ ikti\nosapooltest ja konﬂ ikti lahendamine\ntoimib suurema tõenäosusega siis,\nkui kolmanda isiku sotsiaalne staatus on kõrgem kui konﬂ ikti osapooltel. See on ka põhjus, miks kaplan\npaikneb struktuuris üksuse staabis\nja omab ohvitseri auastet. Sellest\ntulenevalt, et konﬂ ikti osapoolte\nstaatus peab olema madalam kui\nkolmanda osapoole staatus, peaks\nkaplan olema üksuse ülema võimalikult vahetus alluvuses. See ei olene\nsellest, kui palju ülem vajab kaplani\nnõuannet, vaid eesmärgiks on parim tulemus nõustatavate jaoks. Kui\nkaplan kuulub staapi ja on ise samal\ntasandil staabi ohvitseridega, siis\nsotsiaalse kontrolli vaatenurgast ei\nsaa kaplan olla lepitajaks sellesama\nstaabi koosseisule. Staabis peaks\nkaplan alluma otse vähemalt staabiülemale.Kokkuvõtteks\nKaplan seisab kindlasti inimeste\nõiguse eest usule. Kaplan peab\nseletama, miks on vajalik austada\ninimeste usulisi vaateid ning sellest\ntulenevaid rituaale ja käitumisi.\nSelles rollis on kaplan spetsialist religiooni alal. Kõige enam on kaplan\neetikaalane nõustaja. Siin ei tohiksARDI HALLISMAA / KAITSEVÄGItemast saada moraalitseja, vaid ta\npeaks suutma eetikas välja tuua\nKaplani ohvitseristaatus aitab\nkaasa parima tulemuse saavutamisele hingehoius, ta ei saa asendada\nohvitseri lahingus. Sellel on mitu\npõhjust: a) kaplan on üksinda oma\nala spetsialist ja ei ole kedagi, kes\nteda asendaks; b) kaplan ei oma sellist kompetentsust, et võtta riviohvitseri koht.\nKaplan jääb alati toetavaks ja\nteenivaks isikuks, isegi sellisel juhul,\nkui lahingusse on jäänud alles vaid\nüks reamehe auastmes sõdur. Kui\nkaplan on jäänud lahinguväljale\nüksinda, siis on ta ülesandeks teostada väärikas viimse au avaldamine\nning teenimise kaudu säilitada või\nsüvendada usku ja kirge langenute\n1 James Van Patten, Religioon, TÜ\nloengkonspekt Sotsiaalkontroll ja religioon, lk 104\n2 Donald Black, The Social structure of\nright and wrong, Academic Press, 1998,\nlk 99KAITSELIITSIIM VERNER TEDER / KAITSEVÄGIEesti ja kristlik maailmavaade on tänapäeval nii põimunud, et nende lahutamine tekitab\nkindlasti inimestes konfliktiKaplan on\neeldatakse juhtimist religiooni valdkonnas2 | 201747Kaplani ja usu rollist\nKaitseliidus ja meie elus\nUsk ja selle roll meie elus,\nmida annab usk inimesele\nja millest jääb ta usuta ilma?\nSelliseid küsimusi on veel\nsadu ja neile otsime vastuseid koos Sakala maleva kaplani kapten Peeter Partsiga.KAITSELIITTekst: ANTS KALAMKuidas sai teist usumees ja\nkaplan?ANTS KALAM„Olen Mulgimaa mees, sündinud\nMustlas Tarvastu kiriku pastoraadis\n(toonane Mustla haigla). Elasime\nPosti tänavas ja meist kolm maja\nedasi elas noorte- ja skaudijuht, Eesti üks tolle aja kuulsamaid kirikuõpetajaid Harri Haamer. Kodus kasvatas isa mind rahvuslikus vaimus,\net kõik kuri ja halb siin maailmas on\nkommunistide tehtud. Kui auto maja\nees peatus, siis kõik võpatasid ja jäid\nvaikseks, et nüüd tullakse ära viima!\nKuna olin varasest noorusest\nsuur iseõppija, siis teadsin juba\nesimeses klassis sellist tegelast kui\nUku Masing, kes oli usuteaduskonna õppejõud ja võrdleva usundiloo\narbuja. Eks see usaldus ja huvi usu\nvastu ning religioon kui selline\nviisid mind niikaugele, et pärast\nkeskkooli astusin toonasesse Usuteaduste Instituuti. Kooli lõppedes\nkutsus Viljandi praostkonna praost\nHerbert Kuurme mind Mõisaküla ja\nHalliste kogudusse õpetajaks. See oli\n1983. aastal, kui peapiiskop, punaväe major Edgar Hark andis käsu,\net tuleb minna teenima. Nii et mul\noli au teenida Halliste kirikut enne\nKalev Raavet. Jumalateenistused toimusid endise õpetaja Paul Uibopuu482 | 2017Milline on teie arvates usu roll\n„Usk, see on usk Eesti kaitsevõimesse, relvadesse ja kamraadlusesse.\nÜhesõnaga, usk Eestisse selle kõige\nparemas mõttes. See on usaldus\nkäsuahela kui militaarmaailma ühe\npõhialuse vastu ja käsukuulekus.\nVahel käsuahela kõige alumised\nlülid nurisevad või ei saa aru käsu\ntähtsusest. Nad nurisevad, et meie\nküll sellise Eesti eest ei sõdiks, aga\nkas see ikka on nii? See kõik ongi\nkaplani teema. Teisest küljest aga ka\nKaplan on multikultuurne, ta\nei rõhuta oma konfessiooni, vaid\non kõikidele uskudele ühine. Meie\nnoorte hulgas on nii maausulisi kui\ntaarausulisi, on isegi sataniste ja\nmuid erinevaid vaateid. Ka nende\nnoortega tuleb tegeleda ja hoida kätt\ntoimuva pulsil. Kaplan ei ole tegelane esireast, pigem on ta igapäevaelus nähtamatu taustajõud.\nMind on õpetatud olema see taustajõud, kelle olemasolu kõik teavad,\nkellele on võimalik alati helistada\nning kohtumise kokku leppida. Ka\nlahinguväljal ei ole kaplani ülesanne\nolla eesliinil, vaid tagalas.Kaplan on multikultuurne, ta ei rõhuta\noma konfessiooni, vaid on kõikidele\nNATO terminites kutsutakse meid\nkohalolekuteenistuseks. Need on\nteenistused, mis on alati kohal ning\nkelle alad ja telgid on tähistatud.\nKui meditsiiniteenistuse telgil on\npunane rist, siis kaplani telgil must.\nKaplani ülesandeks on langenute\nhooldus ja väärikas ärasaatmine.\nKuid tegeleda tuleb ka haavatutega,\nsisendades neisse lootust ja usku\npeatsesse paranemisse. Kaplan ei\nole propagandist. Ta ei suru kellelegi\npeale oma vaateid ja usku ega tohigi\nseda teha. Tänapäeva sõda on asümmeetriline, selle piirid on hägustunud ja siin puudub sageli rindejoon.\nInimese psüühika muutub sageli, kui\ntalle antakse kätte relv või ta satub\npiirsituatsiooni. Ka selliste nähtudega tuleb kaplanil tegeleda, proovides\nsuunata neid võitlejaid õigele teele.\nHain Rebas kui meie kaplanaadi\nrajaja 1993. aastal ütles, et kaplan on\noma aastapalga välja teeninud, kui\non kaitseväes hoidnud ära kas või\nEnesetappude teema kaitseväes\non raske teema, millel ei tahaks\npikalt peatuda, kuid millega on mul\nka isiklik kokkupuude. Tapal aset\nleidnud 2002. aasta sündmustes ei\nkäitunud ma eriti professionaalselt\nja toonane kolonel Urmas Roosimägi\nsaatis mind selle eest vahipataljoni\nteenima. Targad mehed on ju öelnud,\net kaitsekraavis ja haigepalatis ei oleateiste. Neis oludes kutsutakse sageli appi Jumalat, vaatamata sellele,\nkas ollakse usklik või ei.“Kui suur tähtsus on jumalasõnal\nteie vastuvõttudel Kaitseliidus?\n„Eks see ole olukorra ja professionaalsuse küsimus. Tuleb vaadata,\nmillised on kuulajate ootused ja ka\nsoovid minu pöördumisele. Vahel on\nsuitsunurgajutt tõhusam kui õpetlik\njutlus. Samas aga võiks ka uurida\npühakirja, lähtudes usupühadest ja\nAusus on hästi oluline. Mida\nausam inimene on, seda austamisväärsemaks teda peetakse. Teisest\nküljest on meil traditsioonid ja need\non meile olulised. Kirik ju ei sunni\nteid palvetama, kui te seda ei taha,\naga see võimalus osaleda peaks\nolema tore kogemus. Meil on küll\npalju diplomeid ja oleme kõrgesti\nharitud, aga samas ei mõista me\nlihtsaid asju. See on kurb! Me hakkame unustama traditsioone, me\nei hinda seda, mis on hoidnud meid\nelus sajandeid! Eks meie, kristlased,\npalveta ka nende eest, kes seisavad\nmeie riigi kõrgetel ametipostidel.\nKristlaste ülesanne ongi palvetada\nja olla lojaalsed, et äratada kodanikuaktiivsust, mis on väga oluline.\nKaitseliit on kodanikuaktiivsuse\nüks väljendusi, kuid seda võiks olla\ntunduvalt rohkem.“KAITSELIITmajas Kulla alevis, sest Halliste kirik\noli varemeis ja võssa kasvanud.\nNõukogude armeesse ma ei läinud, vaid susserdasin ennast sealt\nkõikide võimalike nippidega ära.\nEnne Eesti kaitseväkke jõudmist\nolin kümme aastat õpetajaks JärvaJaanis, Järva praostkonna praosti\nHarald Mere käe all. Mul oli au olla\nkoos temaga Eesti Kongressil Estonia teatri saalis.\nKui 1997. aastal tekkis võimalus\nläbida kaplanite kursused, olin meelsasti päri. Mulle hirmsasti meeldis\nsõjaväeline õhkkond. See olukord,\nkus kõik on reglementeeritud ja\npäev on ära planeeritud, samuti see\nisamaaline patriootlik kasvatus,\nmis mulle on väga tähtis ja millega\npeab tegelema ja tegeleb ka kaplan.\nKursused läbisin keskpäraselt, kuid\nsellele vaatamata kutsuti mind teenima Viru pataljoni Jõhvis. Arvati, et\nlas mees proovib, ja nii ma seal viis\naastat olingi. See oli minu kaplanitee\nalgus. Seal läbisin ka sõduri baaskursuse, käies läbi ellujäämislaagrid ja\nkõik muu sinna juurde kuuluva. Kuigi olen jõudnud kapteni auastmeni,\npole ma sõjaliselt kuigi tugev.“L I S A T E AV EKapten Peeter Partsi\nPeetri põhitöö on Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja\namet. Tema tegevus kaitseväes algas 1997. aastal, mil ta lõpetas\nkaitseväe kaplanikursuse KOK-II ja teda kutsuti Jõhvi Viru pataljoni kaplaniks. 1998 lõpetas ta kaplanikursuse Soomes ning\n1999 vastavad kursused Norras ja Kanadas. 2003 teenis ta kaplanina Tapa suurtükiväegrupis, 2004–2006 Tallinnas vahipataljonis, 2007 viibis Estcoy-IV koosseisus missioonil Afganistanis,\n2008–2010 oli logistikapataljoni kaplan.\nAlates 2011. aastast on ta Kaitseliidu Sakala maleva vabatahtlik kaplan.2 | 201749SÕJAR AUD\nREIN SÄINASKongsbergi tehnoloogiapark linnulennultSelline toorhõbedatükk leiti 1938. aastal ja see kaalub 48 kg502 | 2017Kongsberg –Norra kaguosas Buskerudi maakonnas asuva Kongsbergi\nlinna nimi ei ütle enamikule meist midagi. See kaevanduslinnana tuntud asula asutati 1624. aastal Taani-Norra kuninga Christian IV ajal ning 1749. aasta rahvaloenduse ajal\noli Kongsberg kõige suurema rahvaarvuga linn Ida-Norras.\nTänapäeval on Kongsberg aga tuntud Norra riigikaitsetööstuse suurima ettevõtte Kongsberg Gruppen koduna.\nTekst: REIN SÄINASRelvatööstus Kongsbergis\nalati hinnatudREIN SÄINASVäike osa Kongsbergi relvatehase\ntoodangustKongsberg on pikaaegsete traditsioonidega ettevõte. Ja traditsioonid\nei ole seotud ainult hõbeda kaevandamise ja müntide vermimisega,\nmida on sealkandis tehtud juba mitu\nsajandit, vaid ka relvade ja relvastuse tootmise ning arendamisega.\nKongsbergi relvatehas rajati juba\n1814. aastal. Kaks ettevõtte tuntumat toodet on läbi aegade olnud\nKongsberg Colt ja vintpüss KragJørgensen. Viimane võeti 19. sajandi\nlõpus standardrelvastusse Taani,\nAmeerika Ühendriikide ja Norra\nKrag-Jørgenseni vintpüsse ja\nselle erinevaid modiﬁ katsioone\nkasutati Taani armees 1889. aastast kuni 1940. aasta aprillini, mil\nsakslased Taani okupeerisid. Kuni\nteise maailmasõja lõpuni oli relv\nkasutusel ka Norra armees. Ameeriklastel oli see relvastuses kuni\n1903. aastani, mil see vahetati oma\ntoodangu, vintrelva M1903 Springﬁeld vastu.SÕJAR AUDNorra\nalustalaKongsberg Colti valmistati USA\nColt M1911 baasil. Relvade masstootmist alustati Kongsbergis 1918.\naastal ning kokku valmistati neid\nrelvi üle 32 000. Norra armees olid\npüstolid kasutusel veel kuni 1985.\naastani, mil nad vahetati Glock P80\nKaitseliitlased on Kongsbergi\nrelvatehase toodanguga tihedamalt\nkokku puutunud alates 2012. aasta\nlõpust, mil kaitseministeeriumi\nhanke tulemina jõudsid meile Norras moderniseeritud 7,62millimeetrise kaliibriga automaadid AG3 F2,\nmis on sarnased nii Eesti kaitseväes\nkui ka Kaitseliidus kasutusel olevate\nautomaatidega AK4. Norrast saabunud automaadid on varustatud\nkokkukäivate teleskoopkabade, alumiiniumist laesäärte, sihikuliistude\nja esikäepidemetega, mis muudavad\nautomaadi kergemaks ja kompaktsemaks ning võimaldavad relvadele\nkinnitada lisaseadmeid. Norrakad\nise vahetasid aastatel 1967–1974 modiﬁtseeritud automaadid AG3 välja\n2007. aasta aprillis.\n2 | 201751KVF.NOSelline näeb välja Kongsberg Colt, mida\nNorra armee kasutas kuni 1985. aastani,\nmil see Glock P80 vastu välja vahetatiTänapäeval on Kongsbergi toodang\nÜks, ehk enim kõneainet pakkuv ja\narenev toode on Joint Strike Missile\n(JSM), mille kohta võiks maakeeli\nöelda ka pikamaalaevade vastane\nreaktiivmürsk. See rakett on loodud\nhävitama tugevalt kaitstud objekte. Möödunud aasta lõpus sai teoks\nka edukas lennukatse Ameerika\nNorras arendatud reaktiivmürsk\non USA-s leidnud suurt poolehoidu\nning sealse ﬁrmaga Raytheon loodetakse kvaliﬁ katsiooniprogramm\n2018. aastaks lõpule viia. Praegu\nkäivad katselennud ameeriklaste\nhävitajatega F-35, kuid ka Norra\nõhujõududel on plaanis oma järgmise põlvkonna hävitajateks muretseda F-35d. Katselendude tulemusena\nväitis Kongsbergi Kaitsesüsteemide\npresident Eirik Lie, et tulemused\nvastasid igati ootustele.\nJSM-i kohta võib öelda, et see on\n„lase ja unusta“ - rakett. See on disainitud läbi tungima vaenlase õhutõrjest, vältides ka peibutisi. Juba\nenne lendu allalaetud sihtmärgikoordinaadid ning missiooniplaneerimise funktsionaalsus võimaldavad\nmürsul optimaalselt ära kasutada\nümbritsevat maastikku. Täpsed\nnavigeerimisvahendid kindlustavad, et sihtmärk märgistatakse väga\ntäpselt ning ka mürsk ise on väga\nhea tabavusega. Praegu käivad küll\nJSM-i arendustööd, aga tema eelkäija, Naval Strike Missile (NSM) on juba\nkasutusel paljudes NATO riikides\nning mürsku saab lendu lasta laevadelt, autodelt, helikopteritelt ning\ntuntumat toodet on\nläbi aegade olnud\nja vintpüss KragJørgensen.E24.NOSÕJAR AUDKõrgtehnoloogia viib\ntaevasseVaatamisväärset leiab muudkiKongsbergi Kaitsesüsteemide kaugjuhitav relvaplatvorm soomukil52Remote Weapon Station (RWS) ehk\nkaugjuhitav relvaplatvorm on teine\nsuurem kõrgtehnoloogiline toode,\nmille Kongsberg on välja töötanud\nja edasi arendanud ning tegutseb ka\nühe juhtiva varustajana maailmas.\nSee, ennast lahingutes juba tõestanud platvorm võimaldab meeskonnal süsteemiga turvaliselt opereerida, istudes masina kaitsva soomuse\ntaga või kusagil mujal.\nSeda süsteemi saab kasutada\nerinevatel masinatel. RWS on\ndisainitud kerge või keskmise\nkaliibriga automaatrelvadele, kuid\non niivõrd mitmekülgne, et sellel\nsaab kasutada ka lühimaamürske,\nAmeeriklased on selle süsteemi juba\nkasutusele võtnud nii Humvee’de\nkui Strykerite peal ning nüüd tahab\nUSA armee neid kasutama hakata\nka tankidel M1A2 Abrams.\nosakonna president Espen Henriksen sõnas möödunud aasta lõpus\ntehingut kommenteerides, et sellega\non nad tõestanud, et Kongsberg on\nusaldusväärne partner. „Oleme\nuhked, et saame anda oma panuse\nsõdurite turvalisusele. Protectorsüsteem kaitseb üksusi, lastes masina relvadega opereerida turvalisest\nkohast, olgu siis masina kaitsva\nsoomuse tagant või mõnest muust\nOma tööd on Kongsbergi tehnoloogiaarendajad teinud tublisti,\nnad omavad pikaaegset kogemust\nalal ning on viimase 15 aasta jooksul\nneid RWS platvorme tarninud üle 17\n000 ühiku 18 riiki.2 | 20172008. aastal ligi 900 miljoni Norra\nkrooni eest tehtud investeering\nvõimaldas Kongsbergi tööstuspargil\nehitada uued tootmispinnad ning\nparandada töötingimusi. See suur\nja uhke tööstusettevõte on linna\npeamisi tööandjaid. Kuna tegemist\non Norra ühe tähtsaima kaitsetööstuse ettevõttega, ei ole selle territooriumile pääsemine ja seal ringi\nvaatamine niisama lihtne. Kuid\nKongsbergis on veel teisigi vaatamisväärsusi, mida tasuks sinna\nEsiteks muidugi kaevandusmuuseum. Tegelikult asub ühe katuse\nall suisa mitu muuseumit. Kaevandusmuuseum annab ülevaate NorraTHE SWEDISH ARMY MUSEUMKongsbergis valmistatud vintpüss Krag-Jørgensen, 1892. aasta mudel, kaliiber 6.5 x 55 mmTänu hõbedakaevandusele on\nKongsberg olnud koduks ka Norra\nkuninglikule rahapajale. Selles\nendises rahapajas asub praegu\nNorra mündikoda, mis valmistab\nmõningaid ametlikke Norra ja\nteiste riikide münte ning vermib\nigal aastal ka Nobeli rahupreemia\nmedaleid. Mündimuuseumis saab\niga külastaja ülevaate Norra müntidest, mida on sajandite jooksul\nkasutatud, alates Christian IV\nhõbedollarist kuni tänapäevaste\nnikkelmüntideni.Suusasõpradele on Kongsberg\ntuntud kui suurte suusahüppajate sünnikodu. Tänaseks on Petter\nHugstedi ning Birger Ruudi ja tema\nvendade võidetud taliolümpiamängude ja teiste rahvusvaheliste\nvõistluste karikad ja medalid välja\npandud suusamuuseumis. Väljapanekute hulgast võib leida enam\nkui 5000 trofeed, sealhulgas seitse\nolümpiamedalit. Kel tahtmist, saab\nKongsbergis praegugi suusad alla\npanna ja proovida oma oskusi kohalikus mäesuusakeskuses.Maailma tuntuimad ja hinnatuimad sihikud nüüd Eestis!SÕJAR AUDkaevandustööstusest ning loomulikult Kongsbergi enda vanadest\nhõbedakaevandustest. Pea kakssada\naastat oli Kongsbergi peamiseks tuluallikaks hõbe. 19. sajandi alguses\nhakkasid aga hõbedavarud vähenema ning kui suur tulekahjulaine\nveel omakorda 1810. aastal linna\nlaastas, otsustati Kongsbergi rajada\nhoopis relvatehas. Täna on muuseumis võimalik tutvuda kaevanduses\nkasutusel olnud tööriistadega ning\nseal on ka üks maailma suurimaid\ntoorhõbeda kollektsioone.Populaarseimad mudelid laos! Teiste tarneaeg 5 nädalat!EestiSoomeATACR™ 5-25 x 56 mm, ZeroStop™ , klikk .1 Mil , rist MIL-R2 469 €2 915 €NXS™ 5.5-22 x 50 mm , klikk .1 Mil , rist MIL-DOT1 861 €2 345 €NSX™ 5.5-22 x 56 mm , ZeroStop™, klikk .1 Mil, rist MIL-R2 147 €2 715 €SHV™ 4-14 x 50 mm, F1, ZeroStop™, klikk .1 Mil, rist MIL-R1 431 €1 865 €\nNightforce’i maaletooja Soomes.JaemüükLiisingMaaletooja\nBaltic Fox OÜ, Raua 1, 10124 Tallinn\nwww.balticfox.ee, tel: 6895820Spordi Täpsusrelvad OÜ\nwww.tapsusrelvad.ee, tel. 50761172 | 2017538 ruutmeetrit\najaluguAJALUGU25. märtsil 1950. aastal toimus Järvakandist vaid mõne\nkilomeetri kaugusel lahing\nesindajate ja kohalike metsavendade vahel. 66 aastat\nhiljem „rünnati“ punkrit jälle.\nTekst: MARTIN HEREMEelnenud kuudel oli julgeolek agentuuritöö tulemusena välja selgitanud siin tegutsenud metsavendade\nkolme punkri asukohad. 25. märtsi\nhommikul piirati punkrid ümber.\nKui selgus, millises punkris metsavennad asuvad, siis koondati kõik\njõud sinna ja tehti punkris olijatele\nettepanek alla anda. Vastuseks anti\npiirajate pihta tuld.\nlahingus tapeti kolm metsavenda: Järvakandi elanikud Johannes\nAaspe ja Eduard Heiden ning Adolf\nValler Veliselt. Julgeolekujõudude kaotustest andmed puuduvad.\nPunker ise põletati pärast lahingut\nmaha. Nimetatud metsavendadest\non pikemalt kirjutatud kogumiku\n„Järvakandi läbi aegade“ II ja III osas.66 aastat vana kartulivaru\n10. septembril 2016. aastal „rünnati“\npunkrit jälle. Seekord oli eesmärgiks aga ajaloo uurimine, täpsemalt\n– punkri väljakaevamisega metsavendade eluolu ja punkrilahingu\ndetailide selgitamine. Lisaks militaarse taustaga ajaloohuvilistele Tallinnast, Tartust ja Järvakandist olidNii telliste\n542 | 2017tegevust juhtimas oma ala asjatundjad Mauri Kiudsoo ja Arnold Unt.\nTänaseks meie hulgast lahkunud\nmetsavaht Müntti sõnul kujutas kõnealune punker endast maapealset,\numbes 4 x 8 meetri suurust „puhta\nnurga“ ja viilkatusega palkmajakest, kus olid narid, laud ja tellistest\nahi. Punkri seinad olid väljastpoolt\numbes meetri kõrguselt soojustatud\nturbamätastega. Punkrit külastas\nMüntti viimati 1947–48, kohtudes\ntookord ka metsavendadega.\nTänaseks meenutavad punkrit\nvaid säilinud põlvekõrgused turbamätastest vallid. Õigemini küll meenutasid, sest väljakaevamiste käigus\ntehti punkri asukohta 8 x 1 meetrine\nläbilõige, sügavusega umbes 30 cm.\nEtteruttavalt tuleb lisada, et see on\nalles esimene etapp. Kaevamiseks\nvalitud lõik jooksis risti üle punkrikoha. Kuna tegemist on endise maapealse ehitisega, mille puitosad on\nsuuresti tules hävinud, siis ilmusid\nesimesed leiud juba minutitega.\nEsiteks tellistest, tänaseks lagunenud ahi. Suurem osa ehitusmaterjalist sarnaneb kõikide selleaegsete\nahjude tellistega, kuid välja tuli ka\nkiilukujulisi šamott-telliseid, mida\ntõenäoliselt kasutati 1940. aastatel\nklaasivabrikus. Nii telliste kogus kui\nnende päritolu annab vihjeid kohalike elanike toetuse kohta. Tegelikult\non teada, et selle punkri ehitamisel\ntoetas metsavendi hobutranspordiga metsavaht Jüri Verbak.\nKogu kaevamise jooksul ilmus\nnähtavale klaasi – akna-, pudeli- ja\ntarbeklaasi – ning ka keraamiliste\ntoidunõude tükke. Punkri ühest\nküljest leiti kolme erineva relva\npadrunikesti, kokku 13 tk. KestadAJALUGU\nMARTIN ANDRELLERKaevamise initsiaator\nMartin Herem ja arheoloog Mauri Kiudsoo\nväljajoonistuva konstruktsiooni üle. Sellise\nkiirustada ei saa ning\npigem on mõistlikum\nkõike rahulikult teha.\nKevadel jätkuvad väljakaevamised punkri\navatakse ka n-ö sahvri\nseinastikMARTIN ANDRELLERkinnitavad piirajatele vastupanu\nosutamist ning küllap lisavad järgmised kaevamised teadmisi lahingu\nintensiivsuse kohta. Nii, nagu ka\nleitud käsigranaatide detailid. Vahemärkusena olgu öeldud, et laskemoona või relvi sealt enam leida ei\nõnnestu. Tookord, pärast lahingut,\notsiti punker põhjalikult läbi. Kuid\ntänased kaevamised jätkusid sellegipoolest üllatustega.\nPunkri seinte konstruktsioon vajab veel täpsustamist, kuid\nsahvri avamise käigus leitu põhjal võib öelda, et vähemalt\npunkrinurkades on kasutatud okastraadiga kinnitamist.\nSarnaseid lahendusi püstpalkide kasutamisega on varasemalt ka mälestustes kirjeldatud, kuid täpsema vastuse\nannavad kevadel jätkuvad kaevetööd2 | 2017553 X MARTIN ANDRELLERAJALUGUMida kõnelevad leitud esemed? Püksinööp?\nNagiks muudetud rihmakonks? Esmapilgul\nmuidugi vähe, kuid arvestades nende paigutust punkrivaremes ja nende vigastusi on\nvõimalik taasluua olukord nii, nagu see oli\npunkri viimasel päevalÜhel hetkel ilmus ahjukivide vahelt välja ehet meenutava keti fragment. Edasisel uurimisel osutus see\nhoopis seinakellapommide ketiks,\nsest ketile lisandusid hammasrattad\nja kellakorpuse tükid. Terve kaeve\nulatuses tuli maa seest välja akupatareide osi. Nende leidude põhjal\nvõib arvata, et kui julgeolek metsavendade raadiot ei konﬁskeerinud,\nsiis tuleb järgmiste kaevamiste käigus välja ka see. Naljaga pooleks võib\nnentida, et metsavennad sõid õigel\nkellaajal korralikest nõudest sooja\ntoitu ning kuulasid taustaks BBC-d\nvõi Moskva raadiot. Retseptide järgimiseks oli neil olemas isegi kaal.\nKaevamine andis teavet ka vähemalt ühe toiduaine kohta. Nagu\neestlased ikka, sõid metsavennadki\nkartulit. Punkri ühest osast, mida\nvõib ka sahvriks pidada, tuli välja\nkummaline, kartulit meenutav\nmuna. Esimese hooga ei tahtnud\nseda keegi kartuliks pidada – see\npeaks ju 66 aastat vana olema. Kuid\nneid „munasid“ oli veel ja veel. Suure tõenäosusega olid sahvris asunud\nkartulid tänu punkri süütamisele\nsedavõrd üleküpsenud ja söestunud, et säilisid panipaigas tõesti 66Kui selline\nvastu pidanud.aastat. Tegelikult kinnitavad need\nkartulid ühes muude leidudega\npunkrielanike head olukorda. Kui\nmetsavendadel oli veel märtsikuu\nlõpus kartulivaru, siis võib järeldada, et kohalike toetus oli märkimisväärne. Oli neil siis palju talvekartulit või sõid nad vähe punkri sahvrist,\nilma kohalike toetuseta poleks see\nsaanud sündida. Kui selline varustuse tase tuginenuks vargustele või\nröövimistele, poleks punker mitut\naastat vastu pidanud. Teiste allikate põhjal ongi teada üsna mitmeid\ntoetajaid ümbruskonnast.Punkrilahingute paigus leidub pinnases\npadrunihülsse. Hülsside abil on võimalik\neristada kaitsjate ja ründajate positsioone,\nkuigi kasutati sama kaliibrit. Ründajatel oli\nkasutada värske moon, seevastu kaitsjate\nmoon oli vanem toodang. Tulepositsioone\nja seega ka lahingu käiku on võimalik tänu\nsellele üpris täpselt paberil taasluuaKlaas on küll habras materjal, kuid siiski\nsaab kildudest taastada punkriakna suuruse\nvõi saada pudelipõhja järgi aimu, milliseid anumaid kasutati punkris asjade\nvõi toiduainete hoidmiseks. On teada, et\npüstolkuulipilduja padruneid matsid mõned\nmetsavennad maha just tihedalt suletud\nklaaspudelites. Kas ka selle pudeliga nii oli,\nei oska muidugi enam keegi öelda562 | 2017Metsavendade toiduainetest on mälestustes räägitud nii siin kui seal. Kellele ei maitsenud\n(õigustatult) tangupuder kuu aega järjest, see pidi oma talvevarude eest hoolt kandma.\nJuuresoleval fotol on näha kahte sorti toiduaineid, mis varemest välja tulid: pähklid ja pea\nämbritäie suurune kartulisaak. Kartulid olid muidugi säilinud tänu tules üleküpsemiseleKestad räägivad lahingust\nJärgmised kaevamised planeeriti\noktoobrikuusse. Enne järgmist\nkaevamist andis töö arhiivimaterjalidega punkri kohta täiendava\nkirjelduse: „Ehitatud palkidest 1 m\nmaapinna kohale, põranda all kelder,\nvälisküljed kaetud mullaga. Seintes\n3 laskeava. Punkri kõrval on ruum\nkartulite hoidmiseks.“ (NKGB agent\n„Artur“ novembris 1949)\nOktoobris jätkunud kaevamiste\nkäigus puhastati lõplikult sahvriosa\nja laiendati kaevet punkri ahjuriismete juures umbes 2 m² ulatuses.\nSamuti puhastati ümbritsevat ala\nvõsast ja risust ning otsiti märke\nOodatult lisandus sahvrist kartuleid, mida lõpuks kogunes umbes\nämbri jagu. Lisaks tuli sahvrist välja\npaar peotäit pähkleid, mis sarnaselt\nkartulitele olid üsna hästi säilinud.\nSamuti üks 3liitrine keedupott, mille sisu vähemalt esialgu ei suudetud\ntuvastada, ning paari liitri jaguOn teada fakt,\net punkrielanikelgi oli\notse julgeolekuohvitseri käest.mullast erinevat kõdunenud massi,\nmille algupära jääb esialgu samuti\nSahvri ehituse juures võis märgata traadi süsteemset kasutamist seinadetailide sidumisel. Loomulikult\nleiti rohkesti klaasi- ja toidunõude\nfragmente ning erinevaid ehituslikke metallosi. Punkrist saadud\nleidudest väärivad märkimist 3\nrihmapannalt ja reisikohvri metallnurgad. Kõigest sellest saab vaid\nkinnitust, et metsavennad olid end\nsellesse varjupaika üsna põhjalikult\nKuid üht-teist jutustasid ka väljastpoolt punkrit leitud nn TT-padrunikestad. Punkri ühest väljapääsust vaid mõne meetri kauguselt\nleitud kümmekond hülssi annavad\naimu laskekaugustest. Arvatavasti\nlõppes lahing lähidistantsidel ja\npunkri kaitsjatel praktiliselt puudus väljamurdmise võimalus. On\nteada fakt, et punkrielanikelgi\noli kasutusel sama laskemoonaga\nPPŠ, mille padruneid osteti näiteks\n1948. aastal otse julgeolekuohvitseri\nkäest. Punkrist väljaspool asuvad\nkestad kuulusid tõenäoliselt siiski\nründajatele. Nende tootmise aastaks\noli 1949. Punkri seest leitud kestad\nkandsid aga aastaarvu 1947.\nKindlasti annaksid nii punkri kirjeldusele kui lahingule palju selgitusi arhiivist seni veel leidmata NKGB\neriettekanded. Kuid arhiivitöö ja\nkaevamised peavad nüüd ootama\nkevadet. Arhiiv kolib Tallinnast Tartusse ja kaevetööd nõuavad talvest\nparemaid tingimusi. Kuigi mõlemas\nsuunas käed sügelevad.\n2 | 2017AJALUGUVäljakaevamiste juures on hästi oluline\ntäpsus ja muidugi kõrgel tasemel spetsialisti juhendamine – siis võib kindel\nolla, et meie lähiajaloo uurimises ei tule\nette eksimisi ja kogu leidmaterjal saab\nvajaliku tähelepanu. Isegi kui tegemist\non sedavõrd elementaarse tegevusega\nnagu ahjuaseme ümbruse väljapuhastamine57TRIINU KÜÜNALNAISKODUK AITSEOhutushoiu instruktorite\nJaanuari keskel said\nNaiskodukaitse instruktorid Sakala maleva uues\nmajas kokku, et õppida,\nmida õpetada ohutushoiu\nTekst: MARGIT KAUR582 | 2017Veetsime naaberringkonnas kaks\nväga tegusat ja arendavat päeva.\nKokku oli õppureid rohkem kui 40 ja\nvürtsi lisamiseks tuli pühapäeval külla Reporteri kaameramees, et meie\ntegevused ajalukku jäädvustada.\nEsimesel päeval otsisime materjali oma valitud tunni kohta ja\nmõtlesime, mida peaks tulevastele\nõppuritele rääkima, teisel päeval\ntegime oma aine kohta 15 minutit\nKokku oli 9 ainet ja kõik tunnid\nsaid eriilmelised. Esimene tund\nandis üldisi juhiseid hädaolukorras\nkäitumiseks. Teise tunni teemaks\noli kodu ja vara turvalisus. See tund\ntekitas vaimustust nii õppijates kui\npealtvaatajates, sest instruktorid\nolid otsustanud kodu turvalisuse\nõpetamiseks kasutada vahvaid värvilisi makette. Kolmandas tunnisoli teemaks tuleohutus ja neljandas\nViies tund teemal „Ohutusreeglid looduskeskkonnas“ oli samuti\ntähelepanuväärne. Selleks, et panna\nõppurid kaasa mõtlema, kustutati\nklassis tuled ja kirjeldati olukorda,\nkus ollakse metsa eksinud ja saabub\nöö. Mida teha? Kuidas käituda?\nKuuendas tunnis enesekaitsest\ninfokeskkonnas oli tore telefonimäng tõestamaks, et infot on alati\nmõttekas otsida algallikast. Seitsmes tund teemal „Käitumisjuhised\nrelvakonﬂ ikti korral“ oli see, mille\nväljatöötamise ja läbiviimise protsessis ise osalesin. Tegime näitliku,\nrahvaliku ja natuke humoorika\netenduse, mis tekitas kõigis vaatajates palju emotsioone.\nKaheksanda tunni teemaks olid\nturvareeglid teistes võimalikesMARGIT KAURNAISKODUK AITSE\nMARGIT KAURhädaolukordades ning üheksandas\ntunnis regulatsioonid ja ressursid.\nLisaks tundidele oli kõigil silme\nees kaks olulist komplekti, mis võiksid olemas olla igas kodus. Üks neist\nsisaldab toidutagavara, millega üle\nelada kriisi esimesed päevad, teine\nraadiot, taskulampi, küünlaid, tikke\nja muid vahendeid, mis aitavad hakkama saada, kui peab näiteks mitu\npäeva elama kodus ilma elektrita.\nInstruktoreid oli õppimas palju,\nosa neist olid suurte kogemustega, teised alles esimest korda elus\nõpetajarollis. Arvestades õppurite\nmitmekesisust, oli näidistunde\nvaadates meeldiv näha, et tunnid\nolid läbi viidud professionaalselt\nning saadaolevaid ressursse kasutatud loominguliselt ja põnevalt. Ka\nReporteri kaamera ei heidutanud\nvapraid instruktoreid. Kõrget taset\nnäitas ka see, et materjali otsimiseks ja tunni ülesehituse kavandamiseks anti aega ainult mõned\ntunnid, lisaks paar tundi, et ette\nvalmistada pühapäevahommikune näidistund. Ilma omavaheliste\nkokkulepeteta anti üheksa nii\nmetoodiliselt kui esituselt erinevat\ntundi. Kuna otsustati, et kogenud\ninstruktorid näidistundi läbi ei vii,\nsai selleks võimaluse nii mõnigi\nesmakordne õpetaja.2 | 201759Minul oli ääretult tore näha nii palju pühendunud\nja õpihimulisi naiskodukaitsjaid ühise eesmärgi\nnimel tegutsemas. Tahe ennast proovile panna ja\nõppida oli koolituse läbiv emotsioon. Ikka ja jälle\ntuleb meelde, miks on Naiskodukaitse üks parimaid\norganisatsioone Eestis. Naiskodukaitsjaid ei heiduta\nuued proovikivid, teiste naiskodukaitsjate õpetamine on põnev ja kõige parema tunni saab siis, kui ise\nvälja mõelda, mida huvitavat saab selle aine raames\nteha ja kuidas saaks kõige meeldejäävamaid tehnikaid kasutada.\nOhutushoiu kursus saab olema ütlemata põnev,\naga ega teisiti saagi, kui koos on nii palju toredaid\ninimesi.L I S A T E AV EOhutushoiu kursus Jõgeval6020.–22. jaanuarini toimus Jõgeval ohutushoiu kursus,\nmille korraldas Naiskodukaitse Jõgeva ringkond.\nPäevaplaanis olid kõigepealt teemad kodu ja vara\nturvalisus, tuleohutus ning ohutusreeglid looduskeskkonnas. Viimases neist õppisime, kuidas käituda looduses viibides nii, et endal oleks turvaline ja ka ümbritsev\nloodus oleks hoitud. Tuleohutuse teema tundus algul\nlihtne, kuid ikka leidus, mida meelde jätta või siis meelde\ntuletada. Kasvõi seda, kui oluline on suitsuandur ja et\nseda tuleb kasutada ikka nii, nagu ette nähtud, s.t paigaldada andur lakke, mitte kapisahtlisse ning regulaarselt\nkontrollida selle korrasolekut.\nVäga tänapäevane teema oli enesekaitse infokeskkonnas. Jah, ka selles valdkonnas tuleb osata end kaitsta\nnii erinevate viiruste ja pahavara eest kui ka vägivalla\nja kõikvõimalike pettuste eest. Vajadusel tuleb pöörduda veebikonstaabli poole. Eelkõige tuleb meil endil läbi\nmõelda, mida internetti postitada või mida alla ja üles\nlaadida. Teadkem, et kõik, mis kord sotsiaalmeediasse\npostitatud on, sinna ka jääb.\nEnesekaitse füüsilise rünnaku korral oli praktilise õppega loeng. Sai läbi harjutatud, kuidas vabaneda haardest, hakata vastu ründajale ning tulla välja ohtlikust või\nPsühhosotsiaalse esmaabi eesmärgiks on olla kohal,\nkuulata, aktsepteerida, pakkuda hoolt ja praktilist abi.\nKriisiolukordades, olgu need siis suuremastaabilised või\nüksikisikut puudutavad, on oluline, et kannatanule oleks\ntoeks vastavate oskustega inimene.\nVeel käsitlesime tegutsemist ja turvareegleid eri hädaolukordades ja relvakonflikti korral. Saime teada, kuidas\nkäituda ja mida kaasa võtta, kui tekib vajadus evakueeruda. Kodus peaks olema piisavalt varusid ja valmis mõeldud tegutsemisplaan.\nViimasena saime ülevaate ohutushoidu puudutavatest\nregulatsioonidest eri- ja hädaolukordade puhul. Saime\nteada, kuhu ja kelle poole pöörduda ning kuidas infot\nedastatakse.2 | 2017MARGIT KAURNAISKODUK AITSEKATRIN HANNOV2. veebruar\nTartu rahu aastapäeval avas Naiskodukaitse kõikides Eesti maakondades organisatsiooni\ntegevust kajastavad fotonäitused. Käesoleva aasta lõpuni maakonniti üle Eesti\nringirändavatel näitustel saab näha fotosid alates organisatsiooni ennesõjaaegsest\ntegevusest kuni tänapäevase hästi organiseeritud juhtimisstruktuuri ja väljaõppega\nNäituste avamisega anti avalöök sel aastal 90. aasta juubelit tähistava Eesti suurima\nnaisorganisatsiooni aastapäevaüritustele.24. veebruar\nTallinnas Vabaduse väljakul toimuval Kaitseväe paraadil on Naiskodukaitse esmakordselt\nväljas oma lipu ja üksusega.\nNaiskodukaitsel on väljas kaks rühma, mis on komplekteeritud Tallinna ja Harju\nringkondade baasil. Liputoimkond ja üks rühm kannab Naiskodukaitse talvist pidulikku\nvormi, teine rühm on talvises välivormis rakmete, kiivrite ja tabelrelvastusega. Selline\njaotus iseloomustab hästi kogu organisatsiooni olemust. Igal naiskodukaitsjal on\nvõimalus olla ametikohal Kaitseliidu poolt ettevalmistatavates üksustes, samas\ntäidetakse mitmeid ülesandeid, mis on riigikaitse mõistes toetava iseloomuga. Näiteks\nveteranide toetuskampaania „Anname au!“, tegevus noortega, elanikkonnakaitsesse\npanustamine jne.16. aprill\nTartus Eesti Rahva Muuseumis toimub Naiskodukaitse 90. aasta juubelile pühendatud\najalookonverents, mis on ühtlasi tänu- ja tunnustusüritus nendele inimestele, kes on\npanustanud Naiskodukaitse taasloomisesse.2. september\nNaiskodukaitse rahvusvaheline koostööseminar, kuhu on kaasatud meie\nväliskoostööpartnerid (Soome, Rootsi, Norra, loodetavasti ka Gruusia ja Ukraina).\nSamal õhtul Naiskodukaitse 90. aastapäeva pidulik kontsert-aktus „Estonia“\nkontserdisaalis.Ole juubeliaasta üritustega jooksvalt kursis:\nwww.naiskodukaitse.eeVajadustest lähtuvNAISKODUK AITSEerialaväljaõpe62Naiskodukaitse töötab järjepidevalt ja süsteemselt, et parandada oma väljaõppe kvaliteeti ning viia väljaõpe vastavusse hetkevajadustega. Tegutsetakse eesmärgipäraselt ja\nTekst: HELEN ALLASMeie väljaõpe jaguneb baasväljaõppeks, erialaväljaõppeks, juhtide\nõppeks ja instruktorite õppeks.\nKäesoleval aastal oleme muude\narenduste kõrval võtnud fookusesse\nerialaväljaõppe, eesmärgiga koolitada konkreetseid erialaspetsialiste,\nkes leiavad rakendust oma valdkonna ametikohtadel.\nNaiskodukaitse tegevus on ehitatud üles erialagruppidele. Meil on\n8 erialagruppi: meditsiin, toitlustamine, side ja staap, formeerimine,\navalikud suhted, noortejuhid, sport\nja kultuur. Erialagrupi liikmetel on\noma eriala raames mitmed väljundid ja funktsioonid. Need hõlmavad\nka kuulumist Kaitseliidu erinevatesse ettevalmistatavatesse üksustesse.\n2016. aasta lõpu seisuga oli Kaitseliidu struktuuris mitmesugustel\nametikohtadel üle 500 naiskodukaitsja. Nad leidsid rakendust\nnäiteks sanitarina, parameediku\nvõi kompanii meedikuna, staabiassistendina, välikokana, reporterina,\nliikmena, rindereporteri või -fotograaﬁna.\n2 | 2017Loomulikult leiab naiskodukaitsjaid ka muudelt traditsioonilistelt\nametikohtadelt alates sõdurist kuni\nrühmaülemani, nad on miinipildujad ja tulejuhid, tankitõrjurid,\nkuulipildurid, formeerijad jne.Naiskodukaitse väljaõpe\nKui viimaste ametikohtade väljaõpet\nteostab Kaitseliit oma sõjaväelise\nväljaõppe süsteemis, siis esimesena\nnimetatud ametid on omandatavad\njust Naiskodukaitse enda väljaõppe\nkaudu. Korraldame kursusi sanitaridele, parameedikutele, staabiassistentidele, avalike suhete spetsialistidele ning välikokkadele.\nSanitari ja parameediku kursusel omandavad õppurid kõik\nvajaminevad käelised oskused ning\nteoreetilised teadmised. Õpitakse\ntraumahaige käsitlemist, elustamist\n(BLS ja ACLS, sealhulgas deﬁbrillaatori kasutamine), perifeerse veenitee rajamist, uurimisprotseduuride\n(vererõhk, veresuhkur, temperatuur,\nEKG) teostamist, haavahooldust,\nintramuskulaarse süste teostamist,\nnõeldekompressiooni teostamistventiilpingelise õhkrinna korral\nning loomulikult TCCC (lahingus\nkannatanu taktikalise käsitlemise) põhimõtteid ja reegleid. Kõiki\nteadmisi kinnistatakse praktiliste\nLisaks kursusel saavutatud\npraktilistele oskustele peavad kõik\nparameediku erialakursuse lõpetanud teostama 120tunnise praktika\nkiirabijaamades ja/või erakorralise\nmeditsiini osakonnas. Kogemus näitab, et mitmed kursuse lõpetanud\non pärast praktikat kiirabijaamas\nkutsutud sinna ka tööle.\nläbinu on suuteline täitma staabiassistendi ülesandeid kiiresti\nmuutuvates oludes kõikide kaitseseisundite ajal üksuste ja allüksuste\nstaapide erinevates sektsioonides.\nStaabiassistendid leiavad rakendust\nnii maakaitsestaabis kui maakaitseringkonna staabis.\nStaabiassistendid on osalenud\nerinevatel õppustel, nagu Siil, Orkaan, Kevadtorm, Läänetorm, Hunt,\nPõhjakonn jm. Staabitöösse on panustatud ka mitmetel militaarvõist-ERIALAGRUPPVÕIMALIK AMETIKOHT KAITSELIIDU\nETTEVALMISTATAVAS ÜKSUSESsanitar, parameedik, kompanii meedikMeditsiinPECC (kannatanute evakuatsiooni koordineeriva\nmeeskonna liige)CIMIC (tsiviil-militaarkoostöö\nveebmeisterToitlustaminevälikoka meeskonnas kokk, koka abi, meeskonna\nametikohadstaabiassistent maakaitsestaabis, maakaitseringkonnas, kompaniis\nPECC (kannatanu evakuatsiooni koordineerimise\nmeeskonnas)NAISKODUK AITSElustel, nagu näiteks Admiral Pitka\nluurevõistlus ja Utria dessant.\nAvalike suhete erialaspetsialiste koolitatakse sisekommunikatsiooni ja mainekujunduse valdkonnas ning täiendõppel omandavad\nvajaminevad teadmised ja oskused.\nKursuse lõpetanud on võimelised\njuhtima oma ringkonnas avalike suhete valdkonda ja erinevaid avalike\nsuhetega seotud projekte. Mitmed\nmeie erialaspetsialistid on kaasatud\ntäitmisesse, tegutsevad reporteri või\nVälikokkadele mõeldud erialakursus keskendub masstoitlustamisele, väliköögi toimimise põhimõtetele (väliköögi elementide ning\nköögi formeerimine, lahtiformeerimine ja ekspluateerimine), menüüde koostamisele ja kalkulatsioonile\nning hügieeninõuetele väliköögis.\nSamuti õpitakse väliköögi meeskonna juhtimist. Kursuse lõpetanu on\nvõimeline töötama välikokana nii\nüksi kui meeskonnas.\nKursus koosneb teoreetilisest\nosast (mida on osaliselt võimalik\nläbida e-õppes) ning praktikast. Viimastel aastatel on välikoka kursuse\npraktikat läbi viidud Admiral Pitka\nluurevõistlusel ning sõjaväeliste\nKotkalend.Kõik võimalused on loodud\nRingkondade selleaastase täiendõppe suunitluseks on ennekõike\ntoimimise oskusi ja teadmisi. Näiteks välikokad saavad täiendõpet\nmeditsiini erialagrupi liikmed\nomandavad praktilisi oskusi lahingumeedikutena ning avalike suhete\ntäiendõpe on tänavu piirkondlikult\njust tsiviil-militaarkoostöö teemaline, et veelgi laiendada naiste hulka,\nkes on võimelised oma eriala piires\nKõikidele kursustele ja täiendõppesse on instruktoritena kaasatud\nõpetama oma valdkonna erialaspetsialistid nii naiskodukaitsjate kui\nkaitseliitlaste seast, aga ka kaitseväest ja teistest avalik-õiguslikest\norganisatsioonidest, ametitest ja\nInstruktorite taseme ühtlustamiseks viiakse läbi ka erialainstruk-Noortejuhidtorite kursusi – esmaabiinstruktori\nkursus ning edaspidi ka toitlustusinstruktori kursus. Naiskodukaitses\nväljaõpet läbiviivatel instruktoritel\non väga head erialased ja koolitajateadmised ning neid on rakendatud vastavalt nende pädevusele ja\nKõikidele huvitatud naiskodukaitsjatele leitakse nende oskustele,\nvõimetele ning eelistustele vastav\nametikoht Kaitseliidu ettevalmistatavates üksustes. Sellest tulenevalt\npeame pakkuma neile väljaõpet, mis\nvõimaldab neil riigikaitsesse panustada mitmel moel.evakuatsioonimeeskonnas\n(nt õppusel Sibul)Mitmed naiskodukaitsjad on\nvõtnud ka vabatahtliku kaitseväekohustuse. Suures osas tänu uuele\nriigikaitseseadusele, mis võimaldab\nisikliku sooviavalduse põhjal kaitseväekohustust võtta, kasvab naiste\nosakaal, kes annavad oma nõusoleku\nSeega on naiskodukaitsjatele\nloodud kõik võimalused selleks, et\nigaühele sobival moel panustada\nriigikaitsesse. Sellest tulenevalt\nliigub ka väljaõpe järjepidevalt selles\nsuunas, et võimalikult paljusid naisi\noleks võimalik rakendada riigikaitselistes ülesannetes.\n2 | 201763Noorkotkastele ja kodutütardele pakub elu palju väljakutseid – ohtralt erinevaid\njärgukatseid ja lugematul\nhulgal laagreid, mille seovad ühtseks tervikuks toredad sõbrad. Aeg-ajalt satub\nsekka ka mõni erakordsem\nsündmus, olgu selleks siis\nmõni võistlus välismaal või\nTekst: KRISTJAN PRII642 | 2017Sel korral tõi palju lapsi kokku väga\npõnev ekskursioon Ämari lennubaasi. Haiguste hooajast hoolimata\nsaabus ligi 60 Pärnumaa noort suure valge bussiga neljapäeva hommikul kell kümme Ämari lennubaasi\nSeal võttis neid lahkelt vastu\nbaasi kaplan Jana Laaneser, kes oli\nüks ekskursiooni korraldajatest ja\nühtlasi giid. Pärast kiiret nägude\nkontrolli läksid kõik bussi tagasi ja\nalgas kolme kilomeetri pikkune sõit\nparalleelselt lennuradadega ühe\nvanema angaari poole.\nAngaaris võttis noori vastu\nleitnant Pille Joala, kes rääkis väga\npikalt ja põhjalikult An-2 tüüpi\nlennukist, mis on, nagu tema jutust\nvälja tuli, maailmas kõige suurem\nühe propellermootoriga lennuk.\n„Kui käime lennunäitustel, siis\nmeie An-2 on enamasti põnevaimate\nja enimkülastatud lennukite esikolmikus,“ ütles leitnant Joala. „Halvematel kordadel esiviisikus,“ lisas ta.\nEestis oli veel mõned aastad tagasi kasutusel kolm sellist lennukit.\nNendega tehti nii langevarjuhüppeid kui veeti ka reisijaid ja kaupa.\nKuna lennuki tiivad on tehtud sisuliselt paberist, siis väga julma kohtlemist masin ei kannata.\nJoala üks eredamaid mälestusi\nseoses An-2ga oli juhtum, kui käidi\nkõigi kolme lennukiga Narva lähedal abis metsatulekahju kustutamas.\nSeal ligidal oli pisike lennuväli, kus\n„Kogu ringi pikkus oli 6 minutit,\nmis tähendas, et iga kahe minuti3 X KRISTJAN PRIINOORED2 lennukit,\n3 kopterit ja\nligi 60 noort\nÄmaristagant tõusis ja maandus lennuk,“\nmeenutas leitnant Joala. Tema sõnade kohaselt on lennukite nii tihe\ngraaﬁ k suhteliselt harukordne.\nKuna aeg on edasi läinud ja lennukid vanad, üks isegi üle 50 aasta,\nsiis on need ajapikku kasutusest\nmaha võetud. See ei tähenda, etHeade insenertehniliste lahenduste tõttu on Robinsoni kopteritega\nvõimalik õhus harjutada tegutsemist mootoririkke korralnoored vastu üks toimekas mehaanik. Kui avanes järgmine angaariuks, vaatasid noorkotkastele ja\nkodutütardele vastu kolm Robinsoni\nNoortele räägiti kopteri mehaanikast, kuidas sellega lennatakseõhusõidukid poleks töökorras. Kaitseliidu lennuk puhkab küll Tartu\nlähedal lennundusmuuseumis, kuid\nkaks masinat on Ämaris veel igaks\nAn-2 tutvustuse lõppedes liikus grupp tagasi bussi, mis sõitis\nkilomeetri võrra edasi. Seal võttisja kuidas juhitakse. Tutvustati ka\nohutusnõudeid ja kopterile lähenemise nurki.\nTehniku sõnade järgi on kopteriga\nvist isegi natuke keerulisem lennata kui lennukiga, sest piloot peab\nkogu aeg kangidega tööd tegema, et\nkopter käituks ootuspäraselt. Kuna\nRobinson R44 on tehniliselt hästi disainitud, siis üks lendurite regulaarseid drille on õhus kopterimootori\ntühikäigule lülitamisega vabalangemisse minek ning mõned meetrid\nenne maapinda mootori taaskäivitamisega sellest uuesti väljatulek.\n„Nii harjutatakse käitumist mootori rikke korral,“ selgitas tehnik.\nKülastus jätkus lennubaasi tuletõrjedepoos, kus vahtkonnaülem\nrääkis oma tööst lennubaasis. Tema\njutust selgus, et tuletõrjujad on\nlennuväljal pidevas valmisolekus\nning nad on vajadusel võimelised\nabistama ka tsiviilpäästeteenistust.\nSeda eriti juhul, kui inimeste elud\nSamuti rääkis vahtkonnaülem\nohtudest, mis kaasnevad lennuki\nsüttimisega, ning kuidas ja milliste\nvahenditega erinevaid lennukid\nEkskursiooni Ämarisse lõpetas\nkorralik sõdurilõuna lennubaasi\nsuurepärases ja ilusas sööklas, seejärel suundusid lapsed edasi KeilaJoale.NOOREDKuigi An-2 on juba päris\nvana mudel, on kaks sellist\nlennukit Ämaris endiselt\ntöökorrasÄmari lennubaasis on tuletõrjedepoo, kus tuletõrjujad on pidevas valmisolekus2 | 201765NOOREDLÄÄNE MALEVÕhtul läksid noored ristteele, kus kohtuti Vanapaganaga, et\npäeval valmistatud kratid ellu äratadaTalurahva laagrist jõuluballini\nehk Kuidas me sooritasime\nkodutütarde esimest järku\nOma oskuste ja teadmiste põhjal jagunevad kodutütred\nkuude järku, millest kuues on madalaim ja esimene kõrgeim. Järkude saamiseks peavad kodutütred omandama\nteadmisi ja oskusi mitmetel elulistel ja isamaalistel aladel.\nMida kõrgem järk, seda rohkem peab järgu sooritaja teadma. Lääne malevas korraldasid kodutütred esimese järgu\nsaamiseks noorematele kodutütardele ja noorkotkastele\nsuvel laagri, aasta lõpus aga glamuurse jõuluballi.\nTekst: LIIVIA LINTS ja MARIS ESKO662 | 2017Kratid muutsid laagrielu\nSuvine laager kandis talurahva\nlaagri nimetust ning sellest võttis\nosa 27 inimest, kellest seitse olid\ntäiskasvanud juhendajad, ja kaks\nkokka, kes kuuluvad Naiskodukaitsesse. „Kodutütarde organisatsiooni\nolen kuulunud juba üheksa aastat.\nJust seetõttu tuligi mul mõte korraldada noorematele kodutütardele ja\nnoorkotkastele laager, kus noored\nsaaksid õppida erinevaid vanarahvatarkusi, uskumusi, kombeid ja igapäevaelutegemisi ning mina saaksin\nselle korraldamisega ühtlasi soori-LÄÄNE MALEVSuvise „Talurahva laagri“ osalejad ühispildilMõte teha midagi\nglamuurset ja ilusat\ntuli mulle Kotkaretkel,\nkui kõndisin põlvini\nmudas.Glamuurne ja tantsurohke\nKui Maris Esko korraldas oma\nesimese järgu saamiseks suvise\nlaagri, siis Liivia Lints valmistas\nLääne maleva noortele ette hoopis\nisemoodi sündmuse. „Möödunud\naasta lõpus toimus Kaitseliidu LääneNOOREDtada oma esimese järgu,“ selgitas\nSajajalgsete rühma liige Maris Esko.\nKahe laagripäeva jooksul said\nkodutütred ja noorkotkad õppida\nkaheksas erinevas töötoas: või ja\nkohupiima valmistamine, savikausside meisterdamine, leivaküpsetamine, lõngavärvimine, hingelinnu\nvalmistamine, puust loomakeste\nmeisterdamine (poisid) ja kaltsuvaiba kudumine (tüdrukud). Selleks, et\nlaagrielu põnevamaks muuta, oli\nkavas ka krattide meisterdamine.\nNeed valmistati päeval töötoas ning\nõhtul toimus krattide elustamine.\nSelleks pidid lapsed minema ristteele Vanapaganaga kohtuma. Öösel\nhakkasid kratid lastele hoogsalt\nvarandust kokku vedama. Selleks\naga, et varandus kätte saada, pidid\nlaagrilised läbima pimedas metsas\nPeale töötubade oli laagris veel\npalju lõbusaid tegevusi: kodutütred\nja noorkotkad said osavust näidata\n„talude“ vahelises teatevõistluses,\nkus olid mitmesugused teemakohased ülesanded, õhtul oli võimalus\nratsutada hobustega ja osaleda väikeses matkamängus GPS-iga.LÄÄNE MALEVLaagris\nküpsetama2 | 201767maleva kodutütarde ja noorkotkaste\nesimene jõuluball. Mõte teha midagi\nglamuurset ja ilusat tuli mulle\nKotkaretkel, kui kõndisin põlvini\nmudas. Tundsin, kuidas mul lõi lambike pea kohal särama, ja prahvatasin tüdrukutele oma idee kohe välja.\nüht noormeestele vajalikku oskust\nsidumist682 | 2017LÄÄNE MALEVLÄÄNE MALEVNOOREDEnne balli harjutati hoolega kolme peotantsu: rumbat, tšatšat ja valssiTundus, et ka nemad olid minuga\npäri, seega teadsin, et seljatagune on\nJärgnenud kuude jooksul mõte\njõuluballist süvenes. „Võtsime\nMarisega asja ette ja käisime idee\nnoortejuhtidele välja. Kuna me iseolime oma ideest kõrvuni vaimustuses, ei jäänud ju nendel ka muud üle,\nkui meile vajalikud jah-sõnad öelda\nja roheline tuli anda. Nüüd lõi mu\npea kohal põlema uus lambike, äkki\nsaan ka mina balli korraldamisega\noma esimese järgu tehtud? Mõeldud,KOMMENTAARJõuluball avati pidulikult avavalsigaküsitud, arutatud ja plaan sai paika –\n28. detsembril toimub jõuluball!“\nSelleks, et ball oleks võimalikult\nglamuurne ja teemakohane, korraldasid Liivia ja Maris enne laagri,\nkus õpiti kolme peotantsu – rumbat,\ntšatšat ja valssi –, valmistati ette\nkolm etüüdi, küpsetati piparkooke,\nõpiti triikima triiksärki, prooviti kätt uhkete soengutega, õpiti\nseltskonnatantse, mida saaks ballil\nüheskoos tantsida, ning valmistati\nOsalejad olid jagatud kolme gruppi. Ei saa mainimata jätta, et nende\nseas olid ka külalised Harjumaalt ja\nHiiumaalt. Lõbus oli vaadata kõigi\nnägusid, kui näitasime ette valsi\npõhisammu. Mõnede noorte silmis\noli rõõmu ja ootust, mõnede silmis\naga puhas hirm, kuid tuleb tõdeda,\net balli avavalsil sai iga neiu noormehega tantsida.\nLiivia: „Nähes kõiki uhketes\nkleitides ja mitut tooni ülikondades,\nmuigasin endamisi – saingi kõik\nilusti riidesse moositud. Marise ja\nHeli poolt tuli idee teha õhtu lõpus\nauhinnagala, kus jagasime tänukirju ja tiitleid, nagu aasta magaja,\naasta kõige suuremad sõbrad jmt.\nGala pani mänge ja tantsulusti täis\nõhtule ilusa punkti. Seistes ja vaa-„Kodutütred ei käi vaid laagrites ja matkamas.\nNeil on ka oma õppekava, mis omandatakse\nkodutütreks olemise aja jooksul. Õppekava nimetame me järgukatsete kavaks ning kokku on\nkodutütardel kuus järku. Kõige kõrgem järk on\nesimene ja kõige madalama kuues järk.\nKavas käsitletakse kuut põhiteemat: Eesti loodus,\nEesti ajalugu, kodutütarde teadmised ja oskused,\nkäitumine ja loovus, matkatarkused-skaudioskused,\nturvalisus. Esimese järgu kodutütar peab koostama loodusteemalise esse, ettekande või uurimuse;\nkoostama referaadi organisatsioonist, riigist või\ntuntud Eesti naisest; aitama organiseerida ja läbi\nviia erinevaid üritusi; ta võib juhtida rühma; on\noma käitumisega eeskujuks noorematele; väärtustab inimese tervist ja elukeskkonda; õpib õigesti\nhindama võimalikke ohtusid; oskab hädaolukordades rakendada teoreetilisi teadmisi; omab teadmisi\npereplaneerimisest; teab ja on valmis omandama\nteadmisi ja oskusi; teab lapse arengu seaduspärasusi.\nLäänemaal on mindud teist teed. Meie eesmärgiks on saada rohkem noortejuhte meie oma noorte seast. Oleme püüdnud anda vanematele noortele\nrohkem vastutust, pannes noori laagrites tegevusi\nläbi viima ja rännakutel kontrollpunktide kohtunikeks. Loodame, et positiivsed kogemused juhirollis\nannavad noortele julgust oma teekonda noortejuhina jätkata. Nii on meil tavaks saamas, et esimest\njärku taotlev kodutütar võib korraldada noorematele ise laagri või õppepäeva. Korraldamine tähendab\nseda, et ka sündmuse planeerimine – kokkulepete\nsõlmimine, päevakava, osalejate registreerimine,\nlapsevanema infolehed jne – tuleb teha noorel endal. Ja kui üritus on korraldatud, tuleb see paberil\nvormistada ning noortejuhtidele ette kanda.“Mõnede noorte silmis\noli rõõmu ja ootust,\nmõnede silmis aga\npuhas hirm, kuid\ntuleb tõdeda, et balli\navavalsil sai iga neiu\nnoormehega tantsida.NOOREDKAIDI SITS, Lääne maleva noorteinstruktordates etüüde, tantse ja mänge läks\nsüda soojaks. Ma ei näinud mitte\nühtegi mossis nägu!“\nKuulates hommikul tagasisideringis, kuidas iga osaleja tõi välja oma\npõhjuse, miks talle jõuluball meeldis,\ntuli Liiviale pisar silma. „Ma olen tänulik, et meile anti võimalus korraldada selline üritus. Veel tänulikum\nolen aga Maris Eskole, kellega me\nsuutsime iga viimse kui ühe inimese\nnäole naeratuse tuua.“\n2 | 201769NOOREDUrsa retk\nPärast noorkotkaste ja kodutütarde rühma Ursa Major\nvõtsid ka lapsevanemad lõpuks julguse rindu, et metsaeluga tutvuma tulla. Nii\nsaigi teoks idee korraldada\nvõistlus Ursa retk.\nTekst: KRISTI KIVISAARTihtilugu tuleb kodudest tagasiside,\net esialgu lapsed kirjeldavad oma\nseiklusi ning emotsioone üritustelt,\naga mida aeg edasi, seda vähem\nlapsevanem nende muljeid kuuleb.\nNoorte endi sõnul on keeruline\ntoimunut kirjeldada, kui vanemad ei\noma ettekujutust, millest jutt.\nNoortejuhina arvan, et lapsevanemal on väga oluline näha oma võsukest ka teises keskkonnas ja rollis.\nEga nad teagi, milleks nende pojadtütred võimelised on, kui asjalikud,Võistluse tegi\neriliseks asjaolu, et\ntavapäraste kaitseliitlaste asemel lapsevanemad ise702 | 2017vastutustundlikud ja usinad võivad\nnad olla kodust väljaspool.\nVanemad võtsid väljakutse vastu\nja tulid esimesele Ursa retke võistlusele, mis oli mõeldud rühma vilistlastele ja vanematele kotkastele-tütardele.Hästi motiveeritud\nReede õhtul kogunesid osalejad\nKikeperasse Lähkma külamajja, et\nsaada luurekäsk, pakkida varus-Esimesel Ursa retkel läks võistlustulle\n12 kaheliikmelist võistkondamängisid. Ka nemad tõmbasid näole\nmaalingud, said esmakordselt ehitada laagrit, püstitada telki, kütta\nahju, koguda lõkkepuid ja nii kogu\nöö. Usinalt patrullisid nad teedel,\nise ärevil, magamata ja väga põnevil. Igal sammul oli neil rohkesti\nküsimusi: kas lapsed ka nii teevad,\nkuidas nad siin magavad, kas nad\noskavad ise kütta jne.tus ning anda näole rohelist jumet.\nVõistluspaarid viidi autoga tihedas\nudus pimedasse metsa, kus esialgu\ntuli välja selgitada oma asukoht\nning siis alustada ülesande täitmist.\nKokku läks rajale 12 võistluspaari.\nKikepera on muust maailmast\nharuldaselt ära lõigatud, siin puudub igasugune võimalus telefoni\nkasutada, mis muudab raja läbimise\ntunduvalt ekstreemsemaks. Võistlejad läbisid sidega varustatud kontrollpunkte, kus tehti ettekanne omaolukorrast ja saadi uusi korraldusi.\nRetkel tuli aidata metsa eksinud\ntsiviliste, kes nõudsid sooja lõket,\nvõõrkeelsete kirjade tõlkimist, pahalaste auto alla salajase infoga kasti\ntoimetamist ning laagri luuramist,\nkus lisaks kaardistamisele pidid\nvõistlejad jõudma metsakaamerani\nja tegema paarilisega selﬁe.\nVõistlejate liikumine trassil oli\nraskendatud tänu hästi motiveeritud lastevanematele (peamiselt\nemadele), kes mängu innukalt kaasaHommikuks olid kurnatud ja märjad\nvõistlejad jõudnud külamajja ﬁnišisse sooja suppi sööma. Viimased\npingutused luureraportite täiustamisel, auravad sokid, väsinud pead\nlangenud kätele puhkama. Lapsevanemad, endiselt adrenaliinist energilised, vaatasid kõrvalt ja imestasid,\nmis keerulisi termineid ja jooniseid\nlapsed paberile sirgeldavad.\nVõistlejatele oli retk hea väljakutse, harjutamaks pimedas orienteerumist, sest öösel on ju kõik hoopis\nteistmoodi kui päeval. Emade-isade\nettekujutus toimuvast oli kindlasti\nteisem kui reaalsus. Säravad, uhked\nja rahul näod lubasid aga uskuda,\net kogemus oli seda väärt. Juba on\nukse taga järjekord vanematest,\nkes seekord rongist maha jäid. Ehk\nleiame ka neile võimaluse. Ühised\nseiklused loovad ühiseid mälestusi\nja jututeemasid ning tugevdavad\nrühma sidemeid. Selle nimel tasub\npingutada.NOOREDKRISTI KIVISAARÜhiste seikluste ühised\nmälestusedLoomulikult kuulub ühe luurevõistluse juurde ka maskeering – seda kandsid ühesuguse\nentusiasmiga nägudele nii võistlejad ise kui vastu tegutsema tulnud lapsevanemad2 | 201771MARTIN ANDRELLERMILITAARTURISMTumedast turismist\nLeedu moodi72Maailmas kogub populaarsust nn dark tourism, mis\neesti keelde tõlkides võiks\ntähendada tumedat turismi\n– tegemist on turismiharuga,\nmis tegeleb keerulise ja/või\ntraagilise ajalooga kohtade\ntutvustamisega. Olgu neiks\nsiis lahingupaigad, metsavendade punkrid, salajased\nsõjasadamad või muud\nTekst: MARTIN ANDRELLERAllkiri: Kunagine\nAlgselt asus selles\nkohtumaja, seejärel Saksa Keisririigi\nPoola okupatsioonivõimu kohus\nja SD Leedu peakorter2 | 2017Selliseid totalitaarsete režiimide\najastust jäänud objekte on Eestiski päris palju – iseasi, kas me neid\nkõiki teame ja teadvustanud oleme.\nVilniusesse sattudes aga soovitan\nkindlasti külastada sealset genotsiidi ja vastupanu uurimise keskust\nning nende muuseumit, mis asub\nkunagises KGB hoones.Küll aga saab öelda, et\nsellist rikkalikku fotoja dokumendimaterjali\nmis tekitab tunde, et vahepeal räägib jutustaja ja siis kõike omal nahal\nkogenud inimene. Tekst on tehtud\nka nii, et läänest pärit külastajadki,\nkellel enamasti puudub kokkupuude\nsiinpool raudset eesriiet toimunuga,\nminevikust aru saaksid.\nTeisele korrusele minnes jääb\nesimese asjana silma suur Nõukogude Liidu kaart ja sellele märgitud\nkohad, kuhu saadeti leedulasi – nii\nküüditatud kui arreteeritud inimesi. Muidugi mõista sattus nendesse\nkohtadesse ka meie kaasmaalasi.\nKüüditamisest oli väljas kaks\nsalaja tehtud fotot. Inimeste äraviimine ja selle eellugu on Leedus\nkeerulisem ja laiem, sest küüditamisi ja küüditatuid oli seal rohkem kui\nEestis. Ka see teema – nii küüditatute kui vangimõistetute lood – on\nlahendatud peamiselt fotode ja\ndokumentide toel, sekka autentseid\nesemeid, mis kaugel maal valmistatud. Siinkirjutajale meeldisidki\nenim tihti elusuurused fotod ja\nvõimalus nende kohta täiendavat\ninformatsiooni saada. Kui seda\nhuvi aga pole, saab seintel olevatelt\nlühikestelt paneelidelt kõik vajaliku\nteada. Korrusel informatsiooni jagub. Küüditamised, arreteerimised,\nelu Siberis ja raskused tagasipöördumisel rulluvad näitusesaalides lahti\nerinevate inimeste lugude kaudu.MILITAARTURISMErinevalt sarnased\nNagu selle Tallinna analoog, Pagari\ntänava maja, nii oli ka Vilniuse KGB\nhoone aegade jooksul väga mitmesuguses kasutuses. „Tumeda turismi“\nseisukohast on aga kõige kõnekam\najavahemik 1940–1991. Genotsiidiohvrite muuseumi püsiekspositsioon asub kahel korrusel, keldris\nasuvad kunagised kongid ning\nvangide menetlemise eriruumid.\nMuuseumit külastades soovitan\nkindlasti laenutada audiogiidi – see\non seda kolme eurot väärt. Esimene korrus hõlmab endas ülevaadet\nNõukogude korra kehtestamisest\nLeedus ja vastupanu sellele.\nMetsavendluse osa leiab põhjalikku käsitlemist, näha on ilmselt\nsadu fotosid ja palju esemeid. Mis\ntekitas vastupanu, kuidas seda\norganiseeriti, kes seda eest vedasid. Muidugi, paljuski tuleb see kõik\nEesti metsavendluse tundjale tuttav\nette, kuid nii see ongi. Meie rahvuste\nkäekäikudes oli nõukogude ajal väga\npalju sarnast. Küll aga saab öelda, et\nsellist rikkalikku foto- ja dokumendimaterjali metsavendluse kohta\nEestis teadaolevalt pole.\nVitriinides on väljas metsavendadega, või, nagu Leedus ka öeldakse – partisanidega seotud esemeid.\nVäljakaevamistel leitud relvi,\nlaskemoona, muidugi kirjutusmasin\nja ideoloogilise võitlusega seotud\ndokumendid. Lisaks heale organiseeritusele üleriigilisel tasandil\nomas Leedu vastupanuliikumine\nka suurel arvul ajalehti ja lendlehti,\nmida valmistati ja jaotati. Igapäevaelust, rõõmudest\naga ka matustest on\nGENOTSIIDISiin-seal on fotode\nkõrval ka audiogiidi\nnumber, mis aitab\nkõike palju pareAuku tänav 2A, Vilnius\nPiletihinnad: 4 eurot täisAudiogiid on\nkasvanu, 1 euro sooduspitõesti hästi tehtud\nlet, 3 eurot audiogiid ja\n– teksti on sisse lu2 eurot fotografeegenud\nrimise lubaKuidas murti vastupanu\nÜle koridori on aga selle kõige\nvastaspool – elu KGB-s. Põhjalik\nülevaade Leedu KGB tegevusest,\nstruktuurist ja juhtidest, mis on\nkõik vürtsitatud punase värvuse\nja nõukogude propagandale iseloomuliku kitšiga. Samas on näidatud\nrahva rahumeelset vastupanu ja\nmeetmeid, kuidas julgeolek sellega\nKeldris ei ole väga palju esemelist\nvõi dokumentidel põhinevat ekspositsiooni – kongid kõnelevad seal\nenda eest. Valvurite ruumid, vangide registreerimine ja fotografeeri2 | 201773mine kõnelevad administratiivsest\npoolest ning kinnipeetavate kongid,\nkartser ja piinakambrid sellest, kuidas leedulaste vastupanu murti.\nEraldi on ühte kongi kujundatud\nekspositsioon holokaustist Leedus,\net näidata hoone ja aja kulgu ka Saksa okupatsiooni ajal. Keldrist sisehoovi minnes leiab eest jalutusboksid ja selle kõrvalt kohe ukse, kust\npääseb kunagisse hukkamisruumi.\nSellele on tehtud klaaspõrand, mille\nall pinnasel lebavad inimestele\nkuulunud esemed. Loomulikult on\njuures inimeste lood, daatumid ja ka\nüks video – mida lastele kindlasti ei\nKokkuvõtvalt saab öelda, et majas\nviibitud neli tundi möödusid väga\nkiiresti ning väga palju jäi veel\nkuulamata ja paljusse süvenemata. Ekspositsiooni ei saa kindlasti\nnimetada väga kaasaegseks – ekraane on vähe ja külastajat kaasavaid\nlahendusi praktiliselt pole, aga siiski\non tegemist siinkirjutaja hinnangul\nõnnestunud väljapanekuga. Mingil\nhetkel tajusin ennast olevat justkui\ndokumentaalﬁ lmi keskel. Haarava\ndokumentaalﬁ lmi keskel.\nKellel on mahti, soovitan tungivalt minna ja seda maja külastada,\net tundma õppida meie saatusekaaslaste ajalugu, mis mõneti on4 X MARTIN ANDRELLERMILITAARTURISMKõndides mööda koridore hakkad\ntahes-tahtmata mõtlema sellele, mis\ntoimus siia toodud inimeste mõtetes\nja südametes, kui neid talutati ülekuulamiselt kongi või kartserisseKGB tegevust käsitlevas osas olid koridoris kapid ja lahtrid – mõned olid pitseeritud, mõnedes\nolid aga gaasimaskid742 | 2017L I S A T E AV EVastupanu LeedusKüüditamised\nLeedusLeedu metsavendade koguarv oli suurem kui Eestis, nimetatud on\narvu 50 000 võitlejat, kellest hukkus 22 000. Erinevalt Eestist oli\nsealne relvastatud vastupanu ka väga organiseeritud. Selle ilmekateks näideteks olid üleriigiline vastupanuvõrgustik ja juhtkond.\nEriline oli ka püüd kanda ühtset vormirõivastust või vähemalt\ntunnuseid oma riietel. Kasutati isegi nõukogude vorme, kuid alati\nkoos metsavendade sümboolikaga.\nAudiogiidi vahendusel on muuseumis võimalik kuulda ka tõlget\nomaaegsest vandetõotusest, mille pidid andma kõik metsavennad.\nSiiski ei suutnud metsavennad, nagu Eestiski, loodetud vabadust\ntagasi võidelda. Viimane Leedu metsavendade juht arreteeriti ja\nmõisteti surma (ta hukati 27.11.1957) ning sellega lõppes ka organiseeritud vastupanu. Viimane metsavend hukkus arreteerimiskatsel\n1965. aastal ja viimane, kes tuli n-ö metsast välja, tegi seda 1986.\naastal, kuigi tema surma põhjus on seni teadmata.meie omaga sarnane, kuid siiski\nhoopis teiste mastaapide ja taustaga.\nMetsavendlusest ja KGB-st saab sealt\niga huviline kuhjaga informatsiooni\nning keldris kongide vahel kõndides\nja iseenda sammude kaja kuulates\ntekivad kahtlemata pähe igasugused\nmõtisklused. Need, milleks selliseid\nkohti tutvustada vaja ongi – peamiselt eesmärgiga, et need ajad ei\nkorduks.Keldris ei ole väga\nkongid kõnelevad seal\nenda eest.Leedus olid küüditamised\nteiste mõõtmetega kui Eestis.\nViidi ära suurem arv inimesi,\nmis oli muidugi seotud ka\nsuurema rahvaarvuga, kuid\nsuuremaid küüditamisi toimus samuti rohkem kui meil.\nolid 1948. aasta mais, 1949.\naasta märtsis koos teiste\nBalti riikidega ja 1951. aasta\noktoobris. Kokku küüditati\n118 000 leedulast, nendele\nlisanduvad veel 1941. aastal\nküüditatud, keda on üle 17\nPaljud küüditatutest ei\npöördunud kunagi tagasi\nkas surma tõttu või muudel\npõhjustel. Leedu ajaloolased\non Siberisse elama jäänud\nvõi seda tegema sunnitud\ninimeste arvuks nimetanud\n37 505, koos lastega ligi 50\n000.MILITAARTURISML I S A T E AV EKong, mis on pühendatud\nLeedu relvastatud vastupanule\nja selle juhtidele. Mõlemad fotodel kujutatud metsavennad\nelasid kuni oma kohtuotsuseni\nsellessamas kongisKuidas leida teed\nläbi n-ö punase\nöö? Ühele leedu\nkuulunud ja 1941.\nolid leitud arheoloogiliste välitööde\nkäigus või saadud\nsugulastelt2 | 201775Teekond sinna,\naga mitte tagasi\nMulle Aasia ﬁlmid tegelikult täitsa meeldivad. Loogika\nkäib neis kuidagi omi radu pidi, kuigi jah, mida aeg\nedasi, seda rohkem paistab Hollywoodi mõju. Punasel\nvaibal löntsida, ülehinnatud šampanjerit luristada ja auhinnakujukesega vehkida tahavad ju kõik, eks. Siiski on\nsealsed ﬁlmitootjad säilitanud selle „miski”, mis on neile\nomane. Mis on muidugi väga lahe.CJ ENTERTAINMENTFILMIARVUSTUSTekst: GUNNAR VASEMÄGI762 | 2017Pihusolevalt tulebki vaatluse alla\nAasia, täpsemini Lõuna-Korea toodang „My Way”. 2011. aasta väljalase,\nsaanud 2012 KOFRA (The Korea Film\nReporters Association) auhinna\nparima kõrvalosa eest ja kandideerinud 2013 parima välismaise ﬁ lmi\nkategoorias Academy of Science\nFiction, Fantasy & Horror Films’i\nväljaantavale Saturn Award’ile, kuid\nAga sisust. Nagu ﬁ lmitegijad väidavad ning ajalugu neile takka kiidab, on tegu reaalsetel sündmustel\npõhineva ﬁ lmiga. Samunegi, vastab\ntõele. Aga ärge arvake, et ﬁ lm kajastab olnud sündmusi üks ühele, oh ei,\nkaugeltki mitte. Ajaloos peituv lugu,\nmille põhjal ﬁ lm tehti, on üldjoontes\nElas kord ... Koreas üks noormees,\nYang Kyoungjong nimeks. Kuidagiviisi jäi ta sel 1938ndamal aastal\njalgu jaapanlastele, kes parasjagu\nKorea poolsaart, aga ka suurt portsu\nmuid maid okupeerisid. Jaapanlased\ntoppisid mehikesele mundri selga jaL I S A T E AV E„My Way“\nLavastaja: Kang Je-gyu\nOsades: Jang Dong-gun, Joe\nOdagiri, Fan Bingbing\n1 tund ja 59 minutit\nLõuna-KoreaFILMIARVUSTUSHinnang 10 punkti skaalal:\nIdee: 10 – nagu Korea „Juhansoni reisid” (lugege läbi\nIlmar Talve „Juhansoni reisid”, suurepärane raamat)\nTeostus: 6 – eks ta ikka logises siit ja sealt\nNäitlejatööd kokku: 7 – peaosalistelt talutav töö, taustajõud olid nadivõitu\nLavastaja: 6 – on potentsiaali\nparemaksCJ ENTERTAINMENTrealane, teine okupantide võsuke,\njaapanlane. Ega ﬁ lmi saa teha ilma\nvastasseisudeta. Selleks, et teises\nvaatuses pauguks püss, peab see\njuba esimeses vaatuses kohal olema.\nJa on ka. Paatost on samuti, kuid\nväga häirima ei hakka; verd, plöga\nja ihuliikmeid lendab siis, kui on\nlahingustseen; näitlemist ka täitsa\non; graaﬁ kaosakond on samuti saanud kõvasti tööd lennukeid, tanke\nja muud kraami joonistades, mida\ntänapäeval vaid üksikeksemplarides\nja muuseumikonditsioonis ringi\nsahkab. Jaapanlased kui kunagised\nokupandid saavad muidugi ka oma\nosa. Vähemalt mulle tundus nii.\nÜldiselt on ﬁ lm selline tugev\nkeskmine. Ei midagi erilist, kuid\nminu jaoks kajastas üht osa ajaloost,\nmillest ma varem suurt midagi ei\nteadnud. Lisaks veel huvitav elulugu, mis ﬁ lmis on tegelikkusest\nveelgi huvitavamaks krunditud. Mu\nisa tavatses igasugu ﬁ lmiliialduste\nkohta telekat vaadates öelda: „Nagu\nﬁ lmis!” Eriti siis kui vapper peategelane süldiks klohmiti, tema pihta\ntulistati ja tankiga üle sõideti, ent\nta ometi natukese aja pärast elus ja\ntervena püsti kargas. Kõnealuses\nﬁ lmis ... eks vaadake ise. Sõjajõledusi on ﬁ lmis muidugi nii, et küll saab.\nEi pea pettuma.\nKahjuks on ﬁ lm üdini šovinistlik.\nPeale ühe erandi näidatakse seda,\nkuidas mehed tapavad mehi. Kole,\neks. Lõuna-Koreas vist ei ole soovolinikku.CJ ENTERTAINMENTkupatasid Halin-Goli alla kogemusi\nomandama. Madina käigus oskas\npeategelane punaarmeelaste kätte\nvangi langeda. Nood omakorda\nsaatsid noormehe (18aastane ikkagi)\nSiberisse metsatöödele aklimatiseeruma. Pahad germaanlased aga\npressisid läänest peale ja nii vajutati\nkorea võitleja 1942. aastal Nõukogudemaa mundrisse ning saadeti\nanastajaid peatama. Eelmainitud\ntegevuse käigus suutis Yang uuesti\nvangi langeda, seekord siis sakslaste\nkätte. Nood ei osanud riisikütusel\ntöötava sõjamehega suurt midagi\npeale hakata ja pärast pikka arutelu\nkupatati nüüd juba Wehrmachti\nhilpudes sõdalane Normandiasse.\nJah, vahetult pärast seda läks lahti\nnõndanimetatud D-day ja meie kangelane ... oli nii taibukas, et langes\nuuesti vangi, sedapuhku ameeriklaste kätte. Oma järgneva saatuse ja\neluõhtu veetis Yang USA-s.\nFilmis käivad asjad natuke teistmoodi. Sisse on toodud võistlusmoment, maratonijooks. Kogu kompott saab alguse kahe peategelase\nJun-shik Kim’i ja Tatsuo Hasegawa\nrivaliteedist lapsepõlves. Pägalikud\nküll, aga üks põlismaalane, ko-2 | 201777RAAMATU ARVUSTUSMärgiline sõjaraamat ehk\nSõda on kole, väga kole\nÕigus on neil, kelle sõnul\non Eesti märgiks kujunenud\nsõda. Või täpsemalt selle\nootamine ja selleks valmistumine. Võib liialdamata\nöelda, et ei möödu nädalat,\nilma et mõnes maailma väljaandes ilmuks lugu, kuidas\nkolmas maailmasõda algab\nEestist või Lätist või Leedust.\nOotusärevus on suur.\nTekst: SANDER SILMSeetõttu pole ime, et ka Eesti raamatulettidele jõuab vastavat kirjandust.\nJõulude ajal nägid praktiliselt samaaegselt ilmavalgust NATO Euroopa\nvägede ülemjuhataja endise asetäitja\nRichard Shirrefﬁ teos „Sõda Venemaaga“ ning kolonelleitnant(r) Leo\nKunnase „Sõda 2023“, mille kirjastus\nmääratles kui dokumentaalromaani\nveel sündimata sündmustest.\nKunnase raamat veel sündimata\nsündmustest sobiks suurepäraselt\nulme valdkonda ning ulme Kunnasele ilmselgelt sobib, sest ta on juba\npälvinud kolm ulmeauhinda Stalker.\nKahjuks pole „Sõda 2023“ aga mingi\nulme, vaid üsnagi reaalne pilt siinse\nregiooni võimalikest sündmustest.\nNiisiis, on aasta 2023 ja 26. septembri hommikul lõpeb Venemaa\nsuurõppus Zapad, mis muutub sujuvalt üle Venemaa sõjaks lähinaabrite vastu. Sõjaks, milleks Venemaa\non valmistunud juba 2000. aastate\nalgusest.Raamat koosneb kahest stsenaariumist, kus ühel juhul alustab\nVenemaa sõda oma nõrkuse ja\nteisel tugevuse tõttu. Stsenaariumi\nkohaselt, mis kannab nime Taavet,\non Eesti kaitseplaneerijad teinud\nõigeid otsuseid ja ka NATO areng\non liikunud õiges suunas. Teise\nstsenaariumi kohaselt, mis kannab\nnime Koljat, meil nii hästi ei lähe,\nNATO sisuliselt ei saa sekkuda, sest\nBaltikum lõigatakse liitlastest ära,\nmeie lähinaabrid abikätt ei ulata\nning sisuliselt tuleb loetud päevade jooksul jooksu pealt parandada vead, mis Eesti riigikaitses\naastakümnete jooksul on Kunnase\nKui Richard Shirrefﬁ raamatu\ntegevus toimus staapides ja tipppoliitikute seas, siis Kunnas näitab\nsõjakoledusi läbi peategelase kolonel\nPeeter Tergensi ja tema perekonna\nsilmade. Ja öelgem ausalt: see vaatepilt on kole.Leo Kunnas\nSõda 2023. Dokumentaalromaan veel sündimata sündmustest\nKirjastus Küppar & Ko782 | 2017RAAMATU ARVUSTUSKARRI KAASLeo Kunnas: peame pingutama,\nsest kõne all on riigi saatus\nKolonelleitnant Leo Kunnase sõnul peame tegema\noma riigi kaitsmiseks suuri\njõupingutusi, sest impeeriumi taastamise ihaluses\nkasvavad idanaabri sõjalised musklid hirmuäratavalt\nTekst: SANDER SILMTeie raamatus on kaks\nstsenaariumi, Taavet ja Koljat,\nmillest viimane on Eesti jaoks\nüsnagi sünge. Mida peaks\nnüüd ja praegu tegema, et see\nstsenaarium ei teostuks?\n„Vastus on lihtne. NATO peab tegema\nU-pöörde ehk tulema tagasi oma\nterritooriumi kaitsmise juurde. Kui\nNATO seda ei tee, siis pole tal ka tulevikku. Kõik sõltub sellest, mis tee\nNATO riigijuhid valivad. Vahepeal\ntuli ju NATO transformatsiooni idee,\nmille kohaselt NATO pidi keskenduma oma territooriumi kaitsmiselttegevusele väljaspool oma piire.\nSee transformatsioon võttis aega\n15 aastat ja on jõudnud nüüdseks\nenam-vähem lõpule ja seda ajal, mil\nVenemaa tugevdab oma relvajõude.\nKuid tagasipöördeks meile keegi\nenam 15 aastat ei anna. Tegelikult\nei räägi ju Trump midagi uut, vaid\nkordab, mida on rääkinud Obama ja\nBush-noorem: Euroopa peab ennast\nise kaitsma ja oma kaitsekulutusi\nja relvajõude suurendama, kuid\nEuroopa riikidel pole enam sõjaaja\nrelvajõude. Eesti on ainukene NATO\nriik Ida- ja Kesk-Euroopas, millel on\n2 | 201779alles reservarmee ja ajateenistus.\nÜks lääne ekspertide kõige suurem\nviga seisneb selles, et nad võrdlevad\nNATO ja Venemaa rahuaja relvajõude, kuid ei arvesta seda, kui suured\non Venemaa sõjaaja relvajõud, ja siis\npole pilt enam üldse roosiline.“RAAMATU ARVUSTUSRaamatus on kaks stsenaariumi,\nkumb tundub endale\ntõenäolisem?80„Praegu tundub, et Koljat on realistlikum, sest ei meie ega liitlased pole\nteinud otsuseid, mille puhul võiks\ntõenäoline olla Taaveti stsenaarium.\nMinu raamatu eesmärk ongi, et\nteeksime õigel ajal õigeid otsuseid.\nNATO U-pöörde teostamine ei ole nii\nlihtne, sest kapten võib ju kaptenisillal küll karjuda, kuid NATO on\nnagu suur laev, mis ei suuda ennast\nkiiresti pöörata ja liigub inertsi\njõul vanal kursil edasi. Samal ajal\nkäib aga Venemaal kiire ja põhjalik\nVenemaa sõjalise eksperdi Pavel\nFelgenhaueri sõnul on Venemaa\nkindralstaabi eesmärk 2018. aastaks\nluua 125 pataljoni taktikalist gruppi.\nTaaveti stsenaariumi kohaselt oli\nVenemaal 2023. aastal 42 brigaadi taktikalist gruppi, mis on väga\nlähedal 125 pataljoni taktikalisele\ngrupile. Tempo ja ulatus, millega\nvenelased oma relvajõude moderniseerivad, pole lääne ekspertidele\nveel kohale jõudnud.\nKuid Venemaad on võimalik\nheidutada sõjalise tasakaaluga,\ntäpselt nagu külma sõja ajal. Kogu\nNATO peab minema tagasi ohupõhisele operatiivplaneerimisele, sest\npraegused väevõime eesmärgid\nliikmesriikidele on pärast Ukraina\nsõda kaotanud igasuguse relevantsuse. Näiteks Eesti peamine väevõime, üks ümberpaigutav taktikaline\npataljon, pole praeguses olukorras\nenam piisav. Liitlased peaksid siia\nsaatma rohkem vägesid, sest meile\npole vaja siia pataljoni, vaid hoopis\nbrigaadi. Kuid Lääne-Euroopa riigid\non muutunud sõjaliselt nõrgaks.\nNäiteks Soome sõjaaegne kahuripark on seitse korda suurem Saksamaa omast. Paraku ei näita see Soome tugevust, vaid hoopis Saksamaa\nnõrkust. Kompanii ja pataljon on\nsümbolid, brigaad on üksus, millega\n2 | 2017Venemaad on\ntäpselt nagu külma\nsõja ajal.operatiiv-taktikaline sõjapidamine\npihta hakkab. Loomulikult on meile\nka vaja õhuturbemissiooni asemel\nõhukaitsemissiooni suurema hulga\nhävitajatega. Samuti keskmaa- ja\nkaugõhutõrjet, sest Balti riikidel\nneed puuduvad.“Mida Eesti kaitseplaneerijad\npeaksid praegu esmajärjekorras\n„Peame alustame sellest, et teeme sõjaaja kaitsejõud, mis vastavad meie\n21 000 meest reservis on vaid pool\nrehkendust, kuid kes teeb sõja ajal\npool rehkendust, see kaotab. Juhtimine peab olema regionaalne; kuireeritud ja samas allpool killustatud\nkolmeks ahelaks.“„Ressursse on vaja, kuid kust need\ntulevad? Tuleb ära lõpetada tegevused, mis ei toeta meie iseseisvat\nkaitsevõimet. Hea näide on siin\nmerevägi, millel sellisel kujul pole\nmõtet. Tuleb valida, kas anda neile\noperatiivvõime, näiteks miiniveeskamis- või rannakaitsevõime, või\nlõpetada sinna panustamine. Sama\non õhuväe lennuvahenditega ja neid\ntegevusi on veelgi. Milleks on meil\nvaja düsfunktsionaalseid ameteid\n– Kaitseressursside Ametit ja Riigi\nTuleb aru saada, et aeg tiksub meie\nkahjuks, sest Venemaa muutub\nselle kümnendi lõpuks meie jaoks\nveelgi ohtlikumaks. Peame suruma\nuhkuse alla, pöörduma liitlaste\npoole ja paluma abi. Kui ka siis\nmeie kaitsekulutustest ei jätku,\nsiis peaks neid ehk suurendama,\nkuid rahvas peab nägema, et riik\non ennast pingule tõmmanud, siis\nsoostutakse ka kaitsekulutuste\nsuurendamisega, sest küsimuse all\non meie riigi saatus.“RAAMATU ARVUSTUSReservi suurendamiseks on\nvaja raha, kuid Eestil ju sellega\npriisata pole ...KARRI KAASKas sellised sammud on praegu\nrealistlikud?riigi juhtimissüsteemi korrastatakse praegu, siis peaks korrastama ka\nsõjaväelist juhtimist. Kaitseringkondade staabid ei pea olema suured,\nkuid seal peavad olema inimesed,\nkes kogu aeg on kohal, kogu aeg planeerivad ja vajadusel reageerivad.“Tuleb taastada seega\n„Kaitsevägi põhjendas kaitseringkondade kaotamist asjaoluga, et neil\npole selle jaoks piisavalt ohvitsere.\nNüüd on kaitseringkondade ülesanne lükatud Kaitseliidu kaela. Kuidas\npeab siis Kaitseliit sellega hakkama\nsaama? See on ju absurd! Kas kaitsevägi annab Kaitseliidule mingidressursid? Ei anna! Mina väidan, et\npraeguse juhtimisskeemi purustamiseks pole mingit lööki vaja, see\nkukub oma raskuse all kokku. Kui\nrahu ajal saad rahulikult pabereid\nliigutada, siis sõja ajal seda võimalust pole. Esitame lihtsa küsimuse:\nnäiteks sõdivad koos kolm inimest:\nüks on Kaitseliidust, üks brigaadist\nja üks logistik. Kes juhib keda, kes\nallub kellele? Kuidas toimuks alluvussuhte muutmine? Iga käsk peab\nsellisel juhul minema üles ja tulema\nsealt otsapidi alla tagasi. Kriisiolukorras pole see võimalik. Juhtimine\npeab olema ühtne ja detsentraliseeritud, kuid nüüd jookseb juhtimine\nkokku tippu, kus see on ülikontsent-„Mind hirmutab kõige enam, et\nneedsamad inimesed, kes kunagi rääkisid, kuidas peame täitma\ntäpselt NATO soovitusi ja minema\nsõdima väljapoole oma piire; kuidas\nmeil pole vaja „hiiglaslikku“ reservarmeed, Kaitseliitu ega soomusmanöövervõimet, on siiani ametis\nja räägivad praegu, et Eesti on\nkaitstum kui kunagi varem. Selles\npuudub usaldusväärsus. Meie jaoks\non põhiküsimus, kas viime oma\nriigikaitse vastavusse operatiivvajadustega. Kas suudame vaenlase\nkuskil kinni pidada või jookseme\nHaapsalu või Pärnuni välja. Laiapõhjaline riigikaitse – kas kavatseme\nsõja korral oma elanike eest hoolitseda või peavad nad ise hakkama\nsaama. Nendele küsimustele oleks\npidanud vastama juba kümme aastat tagasi. Praegu hakkab aeg meie\n2 | 201781Kaja ParkerIN MEMORIAMKaja suutis olla nii toimekas, et kohati tundub see uskumatuna.\nTa vedas Osula noorkotkaste ja kodutütarde rühma – juba see\ntöö üksi nõuab suurt ajapanust nii nädala sees kui ka nädalavahetustel. Pole kerge pole olla selliste rüblikute juht, nagu\nmeie noored on. Selleks pidi Kaja olema väga mõistev ja suutma asetada ennast noorte olukorda, et näha nende muresid ja\nvajadusi ning pakkuda neile huvitavaid tegevusi.\nKaja oli kogukonna üks vedureid. Lisaks heale tööle noortega\nOsulas abistas Kaja ka maakondlike noorteürituste juures ega jätnud abita malevat näiteks „Käve üle küngastõ“ korraldamisel. Kus\nvaid oli plaanis mõni loodusega seonduv üritus või matk, seal vajati ka Kaja oskusi ja abikätt. Eks meilegi jäi vahel tunne, et paljud\nasjad malevas jääksid toimumata, kui Kajat poleks.\nKuidas aga ta nii palju teha jõudis? Vahel tundus, et meil on\nvähemalt neli Kajat. Ta jõudis teha kodutütarde ringkonnavanema tööd, osaleda kodutütarde keskkogu\ntöös, panna mitmel pool käima maleringe, käia isegi maleva eest võistlustel orienteerumas … ja seda kõike\npere kõrvalt. Jah, meile kõigile on tuttav see sõnapaar: jälle Kaitseliit. Kuulen isegi seda kodus tihti. Tundub ju uskumatu, et näiteks eelmisel aastal tegi Kaja vähemalt 800 tundi vabatahtlikku tööd. Kuskilt pidi ta\nselle aja leidma. Saan teha vaid sügava tänukummarduse Kaja pereliikmete ees ja paluda vabandust, et me\norganisatsioonina Kajalt nii palju aega endale saime.\nOmetigi on Kaja koos abikaasaga jõudnud üles kasvatada kolm last, neil on juba ka kolm lapselast. Lisaks\njõudis Kaja tegeleda rahvatantsuga, käia matkamas, teha käsitööd, esindada Eestit sõjaväelaste MM-il –\nseda alles eelmisel aastal ja ta kavatses seda ka tänavu. Mõned inimesed lihtsalt jõuavadki palju …\nKajaga seoses ei saa kuidagi rääkimata jätta malest. Kunagi vestluses selgus, et tal on males I järk. Lasin\ntookord kiirelt peast läbi oma noorusaja Võru maletajad ja – no ei tulnud meelde ühtki nii kõva naismaletajat meie linnast. Siis selgus, et Kaja nooruspõlv polegi möödunud siin, vaid hoopis Pärnumaal. Selle peale ütlesin, et ta peab vist mulle vähemalt ühe viguri ette andma, et mängus mingisugunegi võrdsus tekiks.\nLisaks peaks mängima 5minutist välkmalet, siis oleks lootus suurem. Kahjuks jäigi meil koos mängimata ja\nmaleringi, mille Kaja käima pani, ma samuti ei jõudnud. Sain karmi õppetunni, et elu ei ole liiga pikk, tuleb\nkasutada võimalust ja olla koos heade inimestega, teha head koos nendega ning tunda elust rõõmu koos\nMalega tahaksin ka lõpetada. Malevas hakkab tekkima hea tava jäädvustada tublide inimeste mälestus\nmingis iga-aastases tegevuses. Meil on juba Rene retk noortele ja nüüd tuleb kindlasti ka Kaja maleturniir.\nSee mõte tuli korraga mitmele inimesele paari päeva jooksul.\nOn ju tore mõelda, et kahesaja aasta pärast küsib üks väike tüdruk rühmajuhilt, miks seda maleturniiri\nKaja turniiriks kutsutakse, ja siis saab see väike tüdruk teada, et ammusel ajal elas üks väga tubli punapäine\nja rõõmsameelne noortejuht, kellele väga meeldis malemäng ja kes hakkas seda Võrumaa malevas teistelegi õpetama …\nKaja Parker lahkus meie seast ootamatult 30. detsembril 2016. aastal.\nVõrumaa maleva vabatahtlike ja palgaliste nimel\nToomas Piirmann822 | 2017AIVAR KROONMÄE27.07.1965 – 31.12.2016AUTORIDMARTIN MÄGI\nMartin on Tallinna\nmaleva Põhja kompanii\nlaskur-sanitar ja Kaitse\nreporter, kes usub, et\nlugu tuleb kirjutada\nnii, nagu jutustaksid\nseda lõkke ääres oma\nAnts on Sakala\ntunneb end ühtviisi hästi\nnii punkreid otsides kui\nPärnu linnapea kapten(r)\non Pärnumaa maleva\npealiku abi ning ühtlasi\nKolonel Martin Herem on\nkelle fookuses on eestlaste\nmaailmasõja ajal ja selle\nNoorte kotkaste Jõgeva\nüheks suureks hobiks on\njoonistamine. Tema pilte\non saanud näha näitustel\nmitmel pool Eestis\nSander Silm on Lõuna\ntsiviil-sõjalise koostöö ja\nVõrumaa mees Toomas\non aktiivne kaitseliitlane\nja usin kirjutaja. 2014.\naastal pälvis üks tema\nlugu ka lugejalemmiku\nwww.motleydenim.eeAll pages:3456789111213141516171819202122232526272930313334353637383940414243444546474849515253545556575859606162636465666768697071727374757677787980818283InfoSaveLikeShareDownloadMoreKaitse Kodu! nr 2 2017. a Published on Feb 14, 2017 Kaitseliidu ajakirikaitse_koduFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore