Puidust beebi foto- ja arengukaardid (142745681) - Osta.ee\nMattel, simba Barbied 3tk (korralikud)\nEseme ID: 142745681\nEseme ID: 142745681 Seisukord: uus Tarneaeg: 7 päeva\nPuidust kahepoolsed beebi foto- ja arengukaardid on imeline viis lapse saavutuste jäädvustamiseks tema esimesel eluaastal. Hetked esimestest imelistest tundidest, vastupandamatust naeratusest, arglikest sammudest, naljakatest sõnadest kuni esimese sünnipäevani, saate jäädvustada vastava kuu kaardile.\nIga kaardi tagaküljele saate kirjutada beebi kaalu, pikkuse ning muud vahvad saavutused- naljad, äpardused, mis beebil sel kuul juhtunud on.\n15 kaardist koosnev komplekt on pakitud vastupidavasse ‘’kohvrisse’’. Kui kõik kaardid on valmis, siis pista need lihtsalt tagasi kohvrikesse, nii saad vahel meenutada imelisi hetki või kingi komplekt lapsele, kui ta juba suureks on saanud. Täiuslik katsikukingitus sõbrale või tuttavale beebi sünni puhul või oma kallile lapsele ilusate mälestuse jäädvustamiseks.\nNimelise kaardi ja pakendi võimalus. Lisatasu personaalse nimekaardi eest 7.9 eurot ja personaalse pakendi eest 4.9 eurot.\nKomplektis on 15 kasevineerist kahepoolset kaarti, mõõduga 3x122mm.\nIga komplekt sisaldab järgmisi kaarte:\nTere, mina siin! või Tere maa ja ilm! Kõige armsam väike käejälg. Kõige armsam väike jalajälg. Olen 1-kuune kuni Olen juba 1-aastane.\nPersonaalse nimekaardi valikuna: Tere daamid ja härrad, mina olen… (lapse nimi) või Tere, mina olen… (lapse nimi), ainult lapse nimi.\nKuna tooteid valmistame vastavalt tellimustele, on ka tarneaeg märksa pikem.\nPAKISTANI VILLANE KÄSITÖÖVAIP 95X104CM.\nRatastega beebihäll, beebivoodi\nlasteriided / beebiriided jms


BLOGI | Talihärm jõudis laskesuusa MM-i jälitussõidus punktikohale, Eckhoff tegi kuldse duubli - Delfi Sport\nBLOGI | Talihärm jõudis laskesuusa MM-i jälitussõidus punktikohale, Eckhoff tegi kuldse duubli\nLaskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Sloveenias Pokljukas olid pühapäeval kavas jälitussõidud. Naistest tuli esikohale ka eilses sprindis triumfeerinud Tiril Eckhoff (Norra). Johanna Talihärm sai 33. koha.\nEckhoff eksis korra esimeses ja kolmandas lasketiirus. Teiseks tuli eilse sprindi üheksas naine Lisa Theresa Hauser (Austria, +17,3), kes tegi ühe möödalasu. Kolmas oli kahel korral eksinud prantslanna Anais Chevalier-Bouchet (+33,0). 20. kohalt tõusis puhta laskmisega neljandaks tiitlikaitsja Dorothea Wierer (+45,2).\nTalihärm käis neljal trahviringil ja vahetas eilse 32. koha 33. positsiooni vastu. Kaotust Eckhoffile tuli 3.28,8. Tuuli Tomingas tegi samuti neli möödalasku ja langes 45. kohalt 59ndaks (+6.45,5).\nEt laskesuusatamises jagatakse MK-sarja punkte ka MM-il, teenis Talihärm eile juurde üheksa ja täna kaheksa punkti. MK-sarja kokkuvõttes on Tomingas 120 punktiga 42. kohal, Talihärm on 44 punktiga 57. positsioonil.\nMeeste 12,5 km jälitussõidus triumfeeris prantslane Emilien Jacquelin, kes edestas rootslast Sebastian Samuelssoni 7,3 ja norralast Johannes Thingnes Böd 8,1 sekundiga. Ainsa Eesti laskesuusamehena võistlustules olnud Rene Zahkna sai kahe trahviga 40. koha.


PM: Tartu baar jootis klientidele tee asemel katlakivieemaldit - Äripäev\nPM: Tartu baar jootis klientidele tee asemel katlakivieemaldit\n22. aprill 2004, 08:14\nÜlo Toomsalu 22. aprill 2004, 08:14\nTartus Zavoodi baaris mustsõstrateed tellinud neiu jõudis võtta tubli sõõmu, kui jook tema sisemust kõrvetas, sest tee oli keedetud katlakivieemaldist.\nGümnasist Angelika Illak sai laupäeva õhtul sooja joogi asemel kruusitäie hapet, millesse oli pistetud teekotike. «See maitses, nagu oleks sinna kümme sidrunit sisse pandud,» kirjeldas Angelika Illak Postimehele tulise joogi maitset. «Hing jäi lonksu peale kinni.»\nIllak viis oma joogi baaritöötajale, kes ütles, et seda ei tohi juua ? tee on tehtud katlakivieemaldi lahusest.\nTee keetnud Zavoodi töötaja Merilyn Metsar põhjendas, et tegu oli inimliku eksitusega. Tol päeval oli tööl kaks inimest ning üks neist pani veekeedumasinasse katlakivieemaldi sisse, kuid teist sellest ei teavitanud.\nJoojaid oli tema sõnul isegi kaks. Üks noormees ei kurtnud millegi üle. Illakul hakkas kõhus keerama, talle anti kohapeal piima ja vett. «Kõrvetised olid ja tasakaal oli kadunud,» kirjeldas Illak oma enesetunnet.\n«Me olime ise ka ?okis ja püüdsime uurida, et mida sellisel puhul tuleks teha,» meenutas Metsar. Illak läks baarist ise traumapunkti ja seal tehti talle maoloputus.\nAngela Illaku tarbijakaitse liidule tehtud kaebus on jõudnud tervisekaitseinspektsiooni.


Aqualore'i kõri juhised lastele kasutamiseks\nAqualore kõri lastele\nrahustab ja niisutab ärritunud limaskestasid; on põletikuvastane ja desinfitseeriv toime; hästi loputab ninaeluõõne õõnsust ja puhastab seda haigust põhjustavatest bakteritest, allergeenidest, viirustest ja limaskestast; vähendab turse ja taastab nina hingamise; stimuleerib looduslikke kaitsefunktsioone, suurendab kohalikku immuunsust; kiirendab kahjustatud limaskestade regenereerimist ja paranemist; parandab narkootikumide toimeainete imendumist nina-näärme pinnalt; vähendab tüsistuste tõenäosust suu, nina ja kurgu kirurgilise sekkumise järel.\näge, krooniline nohu (nohu), mida põhjustab nakkusetekitajate, viiruste või allergeenide tungimine; sinusiit, sinusiit (äge ja krooniline); äge ja krooniline keskkõrvapõletik (keskkõrva põletik); kurguhaigused (larüngiit, farüngiit, adenoidid); suuõõne haigused (stomatiit, gingiviit, periodontiit).\nisotooniline lahus soolasisaldusega 9g / l: hüpertooniline lahus, soolasisaldusega 21g / l.\nAqualore Baby (spray). Ravim on mõeldud lastele alates sünnist ja kuni 2 aastat. Lahuse pihustamise vorm on kerge dušš, mis hõlbustab selle kasutamist kõri pesemisel ja ninaõõne niisutamisel. Aqualori pihustit saab kasutada lapse elu esimestest päevadest, et parandada nina hingamist nohu ja leevendada sinusiidi, sinusiidi, keskkõrvapõletiku ja teiste ENT organite haiguste sümptomeid. Spray võib olla varustatud spetsiaalse piirava rõngaga, mis võimaldab vältida ravimi kasutamisel limaskestade vigastamist. Ennetava meetmena võib seda vahendit kasutada igapäevaselt ninaõõne niisutamiseks gripi ja nohu epideemiate ajal. Lisaks soovitatakse enne teiste ravimite kasutamist ninasõõrmeõõne puhastamiseks Aqualore'i dušš. Lahuse keskmine hind on 300 rubla. Aqualore Baby (tilgad). See ravimivorm on mõeldud rahutute, meeleoluliste laste raviks, kes ei nõustu niisutamise või pesemisega. Ravimi kasutamine on väga lihtne, piisab ainult 1-2 tilka tilgutamisest igasse ninasõõrmesse, et kergesti leevendada seisundit ja vabastada hingetõbi ninakinnisuse ajal. Ravimit võib kasutada 2 kuni 4 korda päevas ja kohaldada alates lapse elu esimestest päevadest. Keskmine hind on 140 rubla.\nAquamaris; Marimer; Quix; Afrin; Otrivini-meri; Physiomer.\nSinuste tsüst on vedelikku täitev vorm elastsete seintega, tsüstide lokaliseerumine mõjutab haiguse sümptomeid. Kõige sagedamini moodustuvad südamed tsüstid. Põletiku tsüstide arengu põhjused on erinevad, neoplasmi väljanägemise põhjused on mitmed:\nVähimast märganud nohu, inimesed hakkasid üha enam kasutama vanaema meetodeid läbi sajandite. Suurepärane ravi, millel on positiivne mõju, on kartulite aurude sissehingamine.\nKülma tekkimise ajal on ette nähtud mitmesugused sissehingamised. Protseduuri jaoks on palju seadmeid: inhalaatorid, nebulisaatorid, nebulisaatorid. Kuid alati ei ole nende omandamise võimalust, seega kasutatakse olemasolevaid vahendeid kasutades kodumeetodeid.\nMida peate tegema, kui kõrvad kooruvad - ütlevad eksperdid


Dalmaatsia kuningriik – Vikipeedia\nDalmaatsia kuningriik (serbia-horvaadi Kraljevina Dalmacija, saksa Königreich Dalmatien, itaalia Regno di Dalmazia) oli kuningriik Austria keisririigis (1815–1918). See hõlmas kogu Dalmaatsia piirkonna.\nAustria-Ungari kulden (1815–1892),\nAustria-Ungari kroon (1892–1918)\n7.1 Dalmaatsia parlament\nDalmaatsia kuningriigi kaart\nZadari "Kopnena vrata" (maapoolne värav) aastal 1909\nDalmaatsia kuningriik moodustati Illüüria provintside territooriumidest, mille Habsburgide monarhia vallutas Prantsuse keisririigilt aastal 1815 ja jäi Austri keisririigi osaks ka pärast 1867. aasta riigireformi. See jäi Habsburgide monarhia eraldi osariigiks aastani 1918, kui selle territoorium – väljaarvatud Zadar, mille territooriumi ja Lastovo saare annekteeris Itaalia – sai Sloveenide, Horvaatide ja Serblaste Riigi ning Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi (hiljem Jugoslaavia Kuningriigi) osaks. Vidovdani põhiseaduse (aastal 1921) tulemusena jagati suurem osa kuningriigist Spliti Oblastiks ja Dubrovniki Oblastiks, Kotori laht liideti halduslikult Montenegro Zeta Oblastiga.\n1880. aasta Austria rahvaloendusega loendati kuningriigis järgmised rahvusgrupid:\n371 565 horvaadid\n78 714 serblased\n27 305 itaallased\n1900. aasta Austria rahvaloendus:\n496 966 katoliiklased\n96 279 õigeusklikud\nhorvaadi – 565 276 (95,2%)\nitaalia – 15 279 (2,6%)\nsaksa – 2306 (0,4%)\nKokku: 593 784\nVastavalt ametlikule 1910. aasta Austria rahvaloendusele oli rahvastiku struktuur religiooni ja emakeele järgi:\n539 057 katoliiklast\n105 332 õigeusklikku\n610 649 horvaati\n18 028 itaallast\nSuured linnad olid (1900):\nZadar pealinn, 13 016 asukat\nSplit (18 547)\nŠibenik (10 072)\nDalmaatsia koosnes 13 ringkonnast, mille keskused olid:\nRoomakatoliku peapiiskop resideeris Zadaris, samas piiskopkonnad olid Kotoris, Hvaris, Dubrovnikis, Šibenikis ja Splitis. Õigeusklike kogukonna pea oli Zadari piiskop.\nHorvaadi-slaavi liturgiate kasutamine, mis kirjutatud glagoolitsas, väga iidne rooma-katoliiklaste eesõigus Dalmaatsias ja Horvaatias, põhjustas palju vaidlusi 20. sajandi algusaastatel. Oli märkimisväärne oht, et ladina liturgiad asendatakse täiesti glagoolitsaga, eriti põhjasaartel ja maapiirkondades, kus slaavi element oli kõikvõimas. Aastal 1904 keelas Vatikan glagoolitsa kasutamise Kyrillosele ja Metodiosele pühendatud pidustustel, justkui katoliikluse ühtsuse lõhestamise pärast.\nGabrijel Rodić (1870–1881)\nDalmaatsia kuningriik korraldas valimisi Dalmaatsia parlamenti aastatel 1861, 1864, 1867, 1870, 1876, 1883, 1889, 1895, 1901, 1908.\n1907. aasta valimistel valis Dalmaatsia Reichsrat'i järgmised esindajad:\n1911. aasta valimistel valis Dalmaatsia järgmised esindajad:\nHorvaadi Rahvuslik Progressipartei\nUngari kuningriik (Habsburgide)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Dalmaatsia_kuningriik&oldid=5869950"\nLehekülje viimane muutmine: 6. aprill 2021, 21:33\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:33, 6. aprill 2021.


5. Riikluse tekkimine - Univision\nTheory of supercivilization I\nTheory of supercivilization II\n2. As an introduction\n3. The concept of civilization\n4. History of early civilizations\n5. The emergence of statehood\n6. The Industrial Revolution of Mankind\n7. World economy and technology\n8. The impact of technology on human society\n9. Introduction to supercivilization\n10. The organization of the life of a supercivilization\n11. The essence of life “at the top of the pyramid”\n12. The civilizations of the universe\n13. Evidence for the theory of supercivilization\nTheory of supercivilization\nTime and Space (ENG)\nPublications system (EST)\nCosmology of the universe (EST)\nCosmological constant (EST)\nExpansion and gravitational fields of the universe (EST)\nSingularity of the universe (EST)\nBreach of symmetry (EST)\nFundamental constants of the universe (ENG)\nStandard model (EST)\nQuantum teleportation (EST)\nThe birth of matter (EST)\nQuantum gravity (EST)\nBlack holes (EST)\nDark matter (EST)\nTime travel (EST)\nIntroduction to the relativity (EST)\nSpecial relativity theory (EST)\nGeneral relativity (EST)\nQuantum mechanics (EST)\nTime travel technique (EST)\nTime travel technique II (EST)\nQuantum field theory (EST)\nParanormal cases (EST)\nWhat is reality? (EST)\nNew version: “Time travel”\nQuantum gravity II and black holes\nLOGO Style Book\nHow to understand time travel?\nWhat is time? III\nWhat is time? II\nWorld perception 2017 II\nWorld perception 2017\nJune 2022: “Time travel” new version\nMedia platform release date\nCooperation with academia.edu\nThe world’s largest social campaign\nNew abstraction (07.06.21)\nMõned teadlased arvavad seda, et valitsev ülemkiht eelkõige korraldas inimühiskonda ja ülejäänud ühiskonna hulk leppis sellega alguses vabatahtlikult. Inimesed, kes olid võimekamad ja ettevõtlikumad, hakkasid ühiskonna arenedes täitma ülesandeid, mis ühiskonnale kasulik oli. Enamasti neid inimesi austati. Nende prestiiž oli ühiskonnas kõrge. Nende inimeste positsioon kandus edasi ka nende järeltulijatele. Nad hakkasid ühiskonnas suurenevat rikkust ära kasutama oma enda isiklikes huvides ja suurendasid seeläbi oma võimu. Niimoodi kujuneski neist valitsev ülemkiht, kellel võim oli ainult päritav. Selles mõttes oli vältimatu ühiskonna arengus see, et mingisugune ülemkiht hakkas valitsema alamkihti. Ühiskonna paremaks korraldamiseks kujuneski välja riiklus. Ühiskonna ülemkiht juhtis ühiskonda ilmselt kõige laiemas mõttes. Näiteks lahendati erinevaid tülisid, korraldati naabritega suhteid, juhiti sõjategevust jne. Koguti ka tagavarasid, et ikaldus- ja näljaaastatel neid ilusasti välja anda.\nMõned teadlased arvavad, et esimesed riigid tekkisid seepärast, et oli vaja luua ja korrastada ulatuslikke niisutussüsteeme. Vähemalt peetakse seda üheks peamiseks esimeste riikide tekke põhjusteks. Näiteks tõendid näitavad seda, et Mesopotaamias ja Egiptuses hakati ehitama kanaleid ja tammesid peaaegu tsivilisatsiooni tekkimisega samal ajal. Mõned arvavad, et isegi varemgi. Kasutati väga suurt tööjõudu, et luua ja korrastada niisutussüsteeme. Ülemkiht saigi esile kerkida siis, kui mobiliseeriti ja juhiti väga suurt rahva hulka. See aga võimaldas tekkida range riiklikku korralduse. Kuid teised teadlased peavad hoopis vägivalda ja sundlust põhjuseks, et miks kujunes välja ühiskonna kihistumine ja riiklik korraldus. Nende arvates on ülemkiht allutanud ülejäänud ühiskonna oma võimule ja sundinud nende heaks tööle. Näiteks vallutussõjad võisid seda võimaldada. Vallutatud territooriumi elanikud olid sunnitud vallutajatele maksma andamit. Niimoodi kasvas eriti just valitsejate ja juhtide jõukus ja võim, sest enamik andameid läks just neile. Seejärel oli neil võimalus ka oma küla elanikke vallutada ja sundida neid maksma andameid. Nii tekkiski ühiskonnas ebavõrdsus. Kuid ülemkiht tugevdas ja kindlustas oma positsiooni ühiskonnas ning lõid tasapisi range riikliku korralduse. Riikliku korraldusega sunniti alamrahvast rohkem tööle. Kuid selline asjaolu tuli ühiskonnale pigem kasuks, kui kahjuks. Kuid seda tehti alamkihtide heaolu arvel. Kuid antud arusaama järgi on riik pigem ülemkihi vahend, millega võimaldas allutada alamkihti ja nende töö vilja. Mõlemat eespool välja toodud põhjust ei ole teadlaste poolt üheselt vastu võetud. Vaieldakse tsivilisatsiooni ja riigi tekke põhjuste oletuste üle. Sellepärast arvavad paljud teadlased, et tsivilisatsiooni tekke põhjus ei ole kõikehõlmav ja üks ühele. Arvatakse, et tsivilisatsiooni ja riigi tekkimine sai võimalikuks just mingite soodsate tegurite kokkulangemisel. Kuid erinevates territooriumites võis tsivilisatsiooni arenemine ja selle konkreetsed tekke põhjused olla erinevad. Tsivilisatsioonide tekke põhjused olid kindlasti väga seotud religioossete maailmavaadetega. Arvati seda, et jumalad soosivad just edukamaid ja võimekamaid inimesi. Kui aga jumalad neid soosivad, siis ka teised inimesed usaldavad ja loodavad nende peale.\nKunagi arvati, et ülemkiht pälvis jumalate soosingu ja seepärast osutus jumalatele meelepäraseks ka nende loodud riiklik korraldus. Nii oligi riiklik korraldus algusest peale kooskõlas ühiskonna usuliste tõekspidamistega. Sellepärast kuulus ülemkihile ka veel preestrivõim. Neil oli voli ja kohustus teostada terve kogukonna nimel usulisi kombetalitusi. Mõndades tsivilisatsioonides arenes niimoodi välja valitseja enda jumalaks peetav komme. Seda siis loomulikult läbi ühiskonna arengu ja valitsejavõimu suurenedes. Tänu kirja tekkimisele jaotavad ajaloolased inimajaloo kindlateks perioodideks. Inimkond hakkas kirja tundma alles siis, kui tekkisid esimesed tsivilisatsioonid Mesopotaamias ja Egiptuses. Just kirjalike allikate pärast me ju neid tsivilisatsioone tänapäeval tunnemegi ja ka kogu hilisemat inimajalugu. Sellest ajast peale on maailmas toimuvatest sündmustest tundunud nüüd palju terviklikum pilt. Seda aega, mil hakkasid esimest korda ilmuma kirjalikud tekstid, tähistab esiaja ehk muinasaja lõppu. Alanud oli ajalooline aeg, mis omakorda jaotub vanaajaks, keskajaks ja uusajaks. Kuid selline aegade jaotus siiski ei hõlma kõigi maade ja maailmajagude ajalugu. Vanaaeg tekkis siis, kui Mesopotaamias ja Egiptuses tekkis tsivilisatsioon. Sellises ajalooperioodis tekkis ka India, Hiina, Kreeka ja Rooma tsivilisatsioon. Klassikalist antiiktsivilisatsiooni nimetatakse sageli just muistset Kreekat ja Roomat koos. Antiikaega tähistab aega, mil muistne Kreeka ja Rooma kujunes, õitses ja langes. See on umbes 8. sajandist eKr kuni 5. sajandini pKr. Vanaaja lõpp tuli koos klassikalise antiiktsivilisatsiooni lõpuga. See sai juhtuda viimase Lääne-Rooma keisri kukutamisega aastal 476 pKr. Seejärel tuli keskaja periood. Euroopa ajaloos oli antiiktsivilisatsiooni langus äärmiselt oluline. Kuid sellegipoolest ei hõlma vana- ja keskaja piiri ilmnemine tsivilisatsioone, mis jäävad Euroopast üsna kaugele. Näiteks Hiinas ja Indias jätkus areng nii, et ei toimunud suuremaid muutusi. Nende areng toimus nö. sirgjooneliselt. Kuid seevastu Ameerikas olid sellisel ajal tsivilisatsioonid veel kujunemas.\n© 2020 UNIVISIOON Käesolev veebileht on Maailmataju ametlik veebisait\n© 2022 Univision. Built using WordPress and the Mesmerize Theme


Tantsupalavik - Saated - Kanal 11\nTantsupalavik L 12:00\nJen on endiselt pahane eelmise nädala tulemuste pärast ja kutsub kohale vahekohtuniku, kes ütleb, mis kohale pidanuksid tüdrukud tulema. Tayluer ei osale sel nädalal, kuna viibib venna lõpuaktusel. Mängu tuleb esimese hooaja Chloe seenior.\nCharlotte pole rahul, kuidas soolotantse antakse. Kui Jen ja Maxine sel teemal arutlevad, läheb lahti põrgu. Ka võistlus ise pole kerge. Debbie Barrass on tugev vastane. Kellele seekord esikoht antakse?\nJennifer ei anna armu ja algab karm töö. Kõik asuvad enda eest meeleheitlikult võitlema. Sel nädalal on puutumatu vaid Eleiyah. Lisaks tiimiliikmetele ohustab tüdrukuid üha kasvav konkurents, mistõttu sobib tulemuseks vaid esikoht.\nKäes on uus hooaeg ja Jennifer Ellison on indu täis. Kohtuvad juba kõigile tuttavaks saanud Charlotte, Maxine, Danielle, Serena ja Kelly. Mõistagi on Jenniferil varuks trump. Aga kes see on? Lisaks on sel hooajal kasutusel tiaara, mis kroonib kõige tublima pead.\nOn aeg lennata Portugali. Jen hakkab tegema püramiidi, aga selgub, et Chloe seeniori ei olegi. Vanaema sõnul pidavat ta end halvasti tundma, aga selgus, et see on vale. Soolotükid annab Jen sel korral Chloe juuniorile ja Tayleurile. Kuidas tähtis võistlus lõpeb, selgub peagi.\nPortugalini on jäänud kõigest kaks nädalat. Jen otsustab, et sel nädalal grupitantsu ei tulegi. Ta annab kõigile soolotüki. Kõik ei lähe muidugi plaanipäraselt – Chloe seenior ajab sammud sassi. Samas Danielle saab lõpuks ometi soengu ja meigiga hakkama.\nSellel nädalal toob Jennifer tiimi poisid. Jack ja Adam on väga andekad tantsijad, aga nende emasid just avasüli vastu ei võeta. Molly unustab laval sammud ära, aga grupitants ja duetid õnnestuvad suurepäraselt.\nOsa 11 EETRIS 16.01.2020\nOsa 10 EETRIS 09.01.2020


Võimalusi Moodle'i testide turvalisuseks ja järelevalveks | Juhendid e-õppe kasutamiseks\nVõimalusi Moodle'i testide turvalisuseks ja järelevalveks\nNB! Moodle'i testide puhul peab testi küsimused paigutama ühekaupa lehele. Kui küsimused on kõik ühel lehel, siis vastused ei salvestu enne, kui õppija testi esitab (kui küsimused on eraldi lehtedel, siis salvestuvad vastused järgmisele lehele liikudes) ning kui siis testi esitamise hetkel on testi tegijal internetiühenduse katkestus, siis lähevad vastused kaduma ja neid pole võimalik taastada.\nMida soovin teha?\nSoovin, et õppija ei saa testi sooritamisel küsimuse vastuselahtrisse mujalt kopeeritud teksti kleepida.\nSoovin, et õppija ei saa testi sooritamise ajal arvutis kasutada teisi rakendusi, veebilehti ning klaviatuuri teatud klahvikombinatsioone.\nLasen õppijatel testi sooritada Safe Exam Browseriga (SEB) kas arvutiklassis või igaühel oma arvutis. SEBi kasutamiseks peab õppejõu ja õppija arvutisse olema installeeritud SEB programm ning õppejõul seadistatud SEB konfiguratsioonifail, millest õppija testi avab. Testi sooritaja ei saa arvutis kasutada teisi rakendusi, veebilehti ja klaviatuuri teatud klahvikombinatsioone (nt Ctrl+, Print Screen jm).\nAvan testi seaded ning määran ja seadistan Safe Exam Browseri kasutamise.\nNB! Soovitatav on kasutada käsitsi SEBi seadeid, mitte muuta vaikimisi seadeid ning pakkuda tudengitele SEBiga proovitesti tegemist, et tudeng saaks veenduda, et SEB tema arvutis käivitub.\nSEB juhend: https://sisu.ut.ee/juhendid/seb\nAnts Kure ettekande videosalvestus SEB kasutamisest testi järelevalveks.\nSoovin, et testi sooritamise ajal salvestatakse õppijast veebikaameraga piltide jada.\nKasutan Moodle’i testi järelevalve pluginat (NB! uus võimalus Moodle'is). Järelevalve plugin nõuab õppijalt testi sooritamisel veebikaamera lubamist ning veebikaamera salvestab õppijast testi tegemise ajal teatud ajavahemike tagant pildid, mida õppejõul on võimalik peale testi sooritamist üle vaadata ja kustutada. Pildid salvestatakse ülikooli Moodle’i serverisse ja kustutatakse automaatselt 3 nädala möödumisel.\nTeavitan õppijaid testi ajal veebikaameraga salvestamisest ette ja pakun neile enne eksamitesti samadel tingimustel proovitesti sooritamise võimalust.\nKui Moodle'i järelevalve plugin on Moodle'isse lisatud, siis on seda võimalik kasutada nii:\nAvan testi seaded ning määran testi lisapiirangute osas veebikaameraga identiteedi valideerimise (valik “nõutud, tuleb enne katse alustamist kinnitada”).\nJärelevalve plugina juhend: https://sisu.ut.ee/juhendid/jarelevalve\nJuhend õppijale järelevalve pluginaga testi sooritamiseks: https://sisu.ut.ee/eoppija/moodlei-järelevalve-pluginaga-test\nSoovin õppijaid testi sooritamise ajal video teel BigBlueButtoniga (BBB) jälgida.\nKorraldan õppijate testi sooritamise jälgimise BigBlueButtoniga. Kuna BBBs on võimalik veebikaameraid jagada vaid teatud arv (soovitatavalt mitte üle 12), siis vajadusel korraldan jälgimise mitmes väiksemas BBB ruumis (igas ruumis on vajalik järelevalvaja olemasolu).\nKui kasutan BBBga jälgimist suurte eksamite puhul, siis annan sellest eelnevalt teada aadressil eope@ut.ee, et teaksime, et on oht BBB ülekoormuseks sel perioodil.\nSoovi korral kasutan lisaturvalisusena testi sooritamist Safe Exam Browseriga, et õppija ei saaks testi tegemise ajal kasutada arvutis teisi rakendusi, veebilehti ning klaviatuuri teatud klahvikombinatsioone.\nBBBsse peab õppija sisenema enne SEBs testi avamist arvutis ning võimaldama õppejõul näha oma veebikaamera pilti.\nBBBga järelvalveks võivad õppijad kasutada ka enda nutitelefoni, mille kaamera on suunatud õppijale.\nLoon e-kursusel vajalikud BBB ruumid.\nNB! Järelevalvajad seadistavad BBB ruumid nii, et õppijad BBB sessiooni vaataja rollis ei näe üksteise videokaamerate pilte (Lock viewers, lülita välja nupp See other viewes webcams). (Kui eksami sooritajad näevad kõik üksteise kaameraid, siis on selles BBB sessioonis andmemaht liiga suur. Tulemuseks võib olla kogu BBB ülekoormus ja mittetoimimine.)\nBBB kasutamise juhend: https://sisu.ut.ee/juhendid/bbb\nKui kasutan lisaks Safe Exam Browserit, siis avan testi seaded ning määran ja seadistan Safe Exam Browseri kasutamise.\nAnti Kalda ettekande videosalvestus BBB ja SEB kasutamisest testi järelevalveks.\nSoovin õppijaid testi sooritamise ajal video teel MS Teamsiga jälgida.\nKorraldan õppijate testi sooritamise jälgimise MS Teamsiga.\nSafe Exam Browseri kasutamisel veendun, et konfiguratsioonifailis on lubatud MS Teamsi kasutamine. Seega on vajadus luua konfiguratsioonifail käsitsi, kuna vaikimisi suletakse SEB käivitamisel arvutis taustal töötavad suhtlusprogrammid.\nMS Teamsiga järelvalveks võivad õppijad kasutada ka enda nutitelefoni, mille kaamera on suunatud õppijale.\nMS Teamsi juhend: https://wiki.ut.ee/pages/viewpage.action?pageId=90693829\nNB! Kui SEBiga tehtava testi sooritamist jälgida Teamsiga, siis peavad testi sooritajad kasutama Teamsi veebilehitseja rakendust, mitte äppi. Kui kasutatakse Teamsi äppi, siis SEBiga testi tehes pannakse Teamsi äpp kinni (jälgimist ei toimu).\nSoovin lasta õppijatel testi sooritamise ajal Panoptoga salvestada oma veebikaamera pilti ja arvutiekraanil toimuvat.\nKui e-kursusel pole veel Panopto plokki ja loodud Panoptosse kursuse kausta, siis teen seda. Seejärel lisan kursuse kaustale Panoptos ülesannete alamkausta (Assignments). Õppijad saavad õiguse endale Panopto installeerida ning ülesannete alamkausta videosid salvestada või üles laadida. Ülesannete kausta salvestusi näeb vaikimisi vaid õppejõud ning õppija ise enda salvestust. Vaikimisi seadetega ei näe õppija ülesannete kausta salvestatud teiste õppijate videosid (õppejõud saab seda seadet vajadusel muuta). Salvestada võib lasta veebikaamera pilti ja ekraanipilti.\nJuhend Panoptos ülesannete kausta loomisest ja õppijatele salvestusõiguse andmisest: https://sisu.ut.ee/juhendid/salvestusõigus-õppijatele\nJuhend õppijatele Panoptoga salvestamiseks: https://sisu.ut.ee/juhendid/juhend-õppijatele-panoptoga-salvestamiseks\nRicardo Vicente ettekande videosalvestus Panopto kasutamisest testi järelevalveks.\nÕppematerjalide ülekandmine ÕISist Moodle'isse\nSoovitusi hindamise kohandamiseks kaugõppe olukorras\n1. Testipõhja loomine ja seadistamine\n2. Küsimuste koostamine\n3. Küsimuste tüübid\n4. Küsimuste lisamine testi\n5. Testi tulemuste haldamine\n6. Testi küsimuste taaskasutamine\n7. Test Safe Exam Browseriga\n8. Testi järelevalve plugina kasutamine\n9. Võimalusi Moodle'i testide turvalisuseks ja järelevalveks\n10. Proctorio järelevalvega testi korraldamine


LOE! 13 naistudengit räägivad avameelselt oma esimesest seksuaalvahekorrast - Noorte hääl\nKunagi on ikka esimene kord, eks? Vahet pole, kas see juhtub sinu teismeeas või ootad sa seni, kuni abiellud. Tihtipeale võib aga esimene kord osutuda oodatust hoopis teistsuguseks! HerCampus on kokku kogunud naistudengite mälestused ja muljed nende esimesest seksuaalvahekorrast.\n"Ausalt öeldes tahtsin ma sellega lihtsalt ühele poole saada ja mõista, miks see kõigi jaoks nii suur asi on. Mu esimene kord oli koos mu poiss-sõbraga, me olime kolm kuud koos olnud. Ütleksin, et see oli tavaline. See polnud eriline, tuled põlesid ja me olime keldris tema pere külalistevoodis. See oli nii vaimselt kui ka füüsiliselt ebamugav ja polnud parim tunne maailmas. Sellele vaatamata oli see hea kogemus: ta oli lahke ja pööras mulle tähelepanu. Soovin, et oleksin oodanud ja seda teinud inimesega, keda päriselt armastan." -Annie\n"Minu esimene kord oli suvel, enne 12. klassi. Hiilisime koos peikaga golfiväljakule ja me mõlemad olime ülinärvis. Mina isiklikult olin närvis sellepärast, et olin varem kuulnud hirmuäratavaid esimese korra lugusid kõigilt, keda teadsin. Tegelikkuses oli see imeline! Loomulikult oli see imelik, sest see oli meil mõlemal esimene kord, kuid ma nautisin seda väga. Kusjuures, see kestis palju kauem, kui ma esialgu arvasin, et kestab. Nüüdseks oleme juba neli aastat koos!" - Nicole\n"Maagiline, perfektne, romantiline! NALI! See juhtus reedesel päeval, pärastlõunal. Koolis. See oli täpselt selline nagu üks esimene kord peab olema: ajas segadusse, ebamugav ja närvesööv... aga armas ja unustamatu!" - Jen\nNoormehe mure: Kardan, et esimest korda vahekorda astudes lõpetan liiga vara, sest ennast rahuldades kestan harva üle paari minuti (20) 07.10.2015\n"See juhtus tema toas. Pean mainima, et tal olid väga pehmed voodilinad! Muusika käis. Ja ma kaotasin oma süütuse bändi 1975 loo "Sex" ajal. Kui irooniline!" - Saskia\n"Minul ja mu keskkooliarmastusel oli 10 kuu tähtpäev ja tal oli kogu asi ette planeeritud. Ta palus mul endale vett tuua. Nii pea, kui uksest välja astusin, keeras ta ukse lukku! Pärast seda, kui olin seal 5 minutit kannatamatult seisnud, avas ta ukse. Põrandal olid lilled ja üks küünal. Maroon 5 lugu "She Will Be Loved" käis saateks." - Sharon\n"Minu esimene kord oli imelik, sest poiss ei teadnud, et olen süütu. Mäkerdasin terve ta voodi verega kokku ja väitsin, et mul on päevad. Ta uskus mind. See ei olnud nii valus, kui olin kuulnud, kuid veri ajas meid mõlemaid endast välja! Pärast hakkasime käima ning olime aasta aega koos." -Sara\n"Ma olin 16, tema 17. See oli üliveider ja meeletult naljakas. Ta oli mu esimene poiss ja kui mu vanemad kodust ära läksid, kutsusin ta enda juurde. Loomulikult ei teadnud me kumbki, mida teha ja kui meie kõhud kokku puutudes imelikku häält tegid, naersime me nagu idioodid! Seks oli kohutav, kuid me hoolisime teineteisest väga ja ma olen väga õnnelik, et ta mu esimene oli."- Audrey\n"Ma ei tahtnud oma süütust kaotada mingile jobule, kes mind lõpuks nagunii maha jätab. Võtsime koos parima sõbraga ennast ta ühikatoas paljaks, panime muusika mängima ja proovisime! See oli kohutav ja me itsitasime terve aja. Lõpuks andsime alla ja läksime pitsat sööma. Ma arvan, et ma abiellun selle mehega."- Cole\n"See juhtus kindlasti õigel ajal. Kõik sujus suurepäraselt ja mul polnud üldse valus! See kestis üsna pikalt, kuid kondoom läks katki. Nutsin ning samal ajal üritas tema mulle selgeks teha, et ma ei saa mitte mingil moel rase olla, sest ta ei lõpetanud. Ma olin hirmul. Õnneks midagi hullu ei juhtunud." -Kali\n"Olime kutiga kuus kuud koos olnud. Ma olin 19 ja tema 21. Läksime ilusasse hotelli, sõime õhtust ja oli sõbrapäev. Lootsin, et see on imeline kogemus, kuid see oli lihtsalt... eh. Polnud suurem asi." -Laura\n"Ausalt öeldes, see oli õudne. Kaotasin süütuse vihmasel metsapeol. Tahtsin sellega ühele poole saada, sest tundus, et olen veel ainuke süütu oma tutvusringkonnas. Kena kutt tuli minuga rääkima, jalgpallur. Suudlesime ning ta küsis, kas tahaksin temaga metsa minna. Vastasin jaatavalt. Nii see juhtuski. Kahetsesin seda mõnda aega, sest see 'jalgpallur' polnud hea inimene. Enam ma ei kahetse seda ja võtan seda kui vajalikku kogemust." Shannon\n"Mõttetu. See kestis kuskil 10 sekundit ja oli väga valus." -Lauren\n"Kaotasin süütuse autos, sest ei suutnud oodata, millal üks kord voodisse jõuame. Tahtsin lihtsalt enne ülikooli oma süütusest lahti saada. Autos oli kohutavalt palav ja seal oli väga kitsas. Kutt oli ka võõras, olime enne ja pärast täiesti vait!" - Sara\nMilline oli Sinu esimene kord?\nRegistreeritud (1) Anonüümne (89)


Eestis jõudis kriis töötajateni kiiremini kui mujal Euroopas - Tänane leht\nIsegi töökohtade säilitamiseks loodud ja väga operatiivselt rakendatud töötasuhüvitise meetme olemasolu ei peatanud ettevõteid töötajate minnalaskmisest. FOTO: Toomas Huik\nHõive kahanemine Eestis oli kevadise kriisi ajal hoolimata töötasuhüvitise meetmest Euroopa Liidu riikide tipus, mis tähendab, et raskustesse sattunud Eesti ettevõtted ei löö risti ette, kui on vaja koondama hakata.\n«Tööturg reageerib majandusšokkidele viiteajaga. Nii Eestis kui ka paljudes teistes riikides puhverdas hõive kahanemist subsiidiumprogramm. Kui neid asjaolusid arvesse võtta, siis seekordse kriisi ajal kannatas hõive üsna palju ja samuti võib öelda, et kriis jõudis tööturule suhteliselt kiiresti,» rääkis Eesti Panga ökonomist Orsolya Soosaar teise kvartali tööturu ülevaadet tutvustades.\nEriolukorra ajal kasvas registreeritud töötute arv Eestis paari kuuga umbes 12 000 inimese võrra ning eriolukorra lõppedes ehk 16. mail oli töötuid ligi 49 500. Praeguseks on töötute arv umbes 600 inimese võrra suurem kui viis kuud tagasi.


www.militaar.net • Vaata teemat - EESTI MEREJULGEOLEK. Uuringu raport (2016)\nTänane kuupäev 19 Sept, 2019 1:09\nEESTI MEREJULGEOLEK. Uuringu raport (2016)\nTeema pealkiri: EESTI MEREJULGEOLEK. Uuringu raport (2016)\nPostitatud: 21 Dets, 2016 15:59\nVärskelt ilmunud ENDC OCCASIONAL PAPERS 5/2016\nEesti merejulgeolek. Uuringu raport\nTöögrupi juht Jaan Murumets\nUuring, mille põhitäitja oli Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus, algatati novembris 2014. Seoses organisatsiooniliste muudatustega Kaitse minis teeriumi valitsemisalas, läks uuring 2016. aasta veebruarist üle Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste rakendusuuringute keskusele (KVÜÕA RUK). Kuna kõik uuringus osalejad jäid samaks, siis üleminekuga ühtegi sisulist muutust metoodikas, analüütikas ega töövoos ei toimunud.\nUuringule seati kolm eesmärki: 1) töötada välja Eesti merejulgeoleku tagamise alternatiivsed lahendused keskpikas kuni pikas ajaraamis (15 aastat ja kaugemale); 2) anda alusteave väljatöötamisel olevasse 10-aastasesse riigikaitse arengukavasse (RKAK 2017–2026); 3) töötada välja laiapõhjalise riigikaitsekontseptsiooni rakendamist toetav metoodika ja -töövahendid.\nUuringut tuleb käsitleda ühe sisendina järgmise Riigikaitse Arengukava (RKAK 2021–2030) ettevalmistamisse. Seega on tegemist strateegilise planeerimise valdkonda kuuluva uuringuga, millega markeeritakse eelkõige kaitsepoliitilised valikud. Kuivõrd uuringu läbiviimise ja ka selle lõppraporti koostamise ajal (detsember 2016) puudub Eesti Vabariigis geneeriliste võimevalikute tulevikukulu hindamise metoodika, on uuring läbi viidid teadlikult ainult võimepõhisena, informeerides otsustajaid võimalikest kaitsepoliilistest valikutest võimepakettide kontekstis. Kui asjakohane metoodika muutub kättesaadavaks, osutub võimalikuks anda jätku-uuringu käigus esialgne hinnang ka väljatöötatud võimepakettide elutsüklikuludele.\nTöö toimus korralduslikult kolmel tasandil. Metoodilised lahendused ja analüütlised töövahendid valmistas ette väike RKK (alates veebruarist 2016 KVÜÕA RUK) ja mereväe ekspertidest koosnev tuumikrühm. Seejärel kooskõlastati metoodilised lahendused ja töövahendid ning lisati asjakohane andmestik Politsei- ja Piirivalveameti (PPA), Veeteede Ameti (VA) ja mereväe ekspertidest koosnevates tehnilistes töörühmades, töö etappide vahetule mused arutati läbi ja kooskõlastati plenaaristungitel, kus peale tehniliste töörühmade osalesid ka Sise-, Majandus- ja Kommunikatsiooni- ning Kaitse ministeeriumi asjakohase poliitika eest vastutavad esindajad. Töörühmades ning plenaaristungitel osalenute nimekiri on ametkondade kaupa ära toodud leheküljel 8.\nUuringu tulemusena anti õigeks ajaks analüütiline teave riigikaitse arengu kavasse, töötati välja ja valideeriti laiapõhjalise riigikaitsekontseptsiooni rakendamist toetav metoodika ja töövahendid ning alternatiivsed lahendid Eesti merelise julgeoleku tagamiseks keskpikas kuni pikas ajaraamis. Lahendeid võrreldi omavahel ning sõnastati soovitused.\nUuringu aruanne on koostatud kolmes versioonis: vabariigi valitsuse julgeolekukomisjonile mõeldud lühiversioon (executive summary); täielik versioon koos kogu analüütilise materjaliga juurdepääsupiiranguga asutusesiseseks kasutamiseks ning ohvitseri- ja erialaväljaõppe toetamiseks koostatud avalik versioon, millest on välja jäetud aruande täisversiooni teatud lisad.\nUuringu kõrvaltulemusena valmis Tallinna Tehnikaülikooli Mereakadeemias kaitstud magistritöö ning kaks ETISe klassifikatsiooni 1.2 tasemel avaldatud teaduspublikatsiooni.\nEraldi tuleb rõhutada, et uuringu käigus on Politsei- ja Piirivalve- ning Veeteede Ameti töötajad omandanud metoodika ning töövahendite kasutamise vilumuse, mis omakorda toetab laiapõhjalise riigikaitsekontseptsiooni elluviimist tulevikus.\nhttp://www.ksk.edu.ee/wp-content/upload ... k_veeb.pdf\nPostitatud: 24 Dets, 2016 15:40\nEesti merelise julgeoleku perspektiivist on sellised uurimused igati teretulnud. Kahjuks puudub meil terviklik mõtlemine merejulgeoleku osas.\nAntud juhul oleks vaja üks samm kaugemale astuda ja vaadata suuremat pilti. Minu nägemus sellest kuidas seda mõtlemist looma hakata oleks järgnev:\nnational maritime security.png [ 8.7 KB | Vaadatud 3727 korda ]\nEsimene samm oleks defineerida merelise julgeoleku strateegia (National Maritime Security).\nSee peaks esmalt selgitama merelise julgeoleku tähtsust ja selle asetumist meie riiklikusse julgeolekusse. Seejärel peaks see seadma julgeoleku eesmärgid (Security Objectives) [1, lk 24-37] ning siis defineerima üldise metoodika, mis selgitab kuidas süsteemselt läheneda julgeoleku tagamisele (näiteks [1, lk 20]).\nTeine samm peaks olema merelise olukorrateadlikkuse analüüs , mis selgitab välja mida meil on vaja teada, mille kohta meil teadlikkus on olemas ning mille kohta see meil puudub.\nKolmas samm oleks teostada laiapõhjaline riskianalüüs. See oleks üks tähtsamaid dokumente, mis aitaks planeerida meie merelist julgeolekut.\nNeljas samm oleks lähtuvalt riskianalüüsist selgitada välja riskide haldamise süsteem. See oleks aluseks riigiametite tegevuseesmärkide ja vahendite jaotusele ning aitaks efektiivsemalt välja selgitada sobilikud struktuurid vajalike meetmete rakendamiseks.\nAlles siis kui kõik see eelnev on olemas, võiks hakata arutama milliseid laevu meil on vaja, millises koguses ja millised tehnilised omadused neil peaks olema.\n1. https://www.gov.uk/government/uploads/s ... ssible.pdf\nPostitatud: 29 Dets, 2016 1:33\nNimetu, ei midagi isiklikku, aga kui soovid astuda sisulisse debatti, siis kordan siinkohal oma varasemat ettepanekut teha seda oma nime ja näoga.\nKui su ambitsioon on aga niisama oma arvamust jagada ja jääda seejuures anonüümseks, siis kes saab seda keelata. Erudeeritud inimesena peaksid aru saama küll, mis vahe on sotsiaalmeedias postitamisel ja teaduslikul uurimistööl.\nPostitatud: 31 Mär, 2017 22:15\nSõduri selle aasta esimeses numbris ilmunud artikkel - "Mereline riigikaitse ehk tardumine 1990-ndatesse", lk 20-25 https://issuu.com/sodur/docs/sodur_0117\nTänapäeval võib merekaitsena mõista kõiki tegevusi merel, mille eesmärk on kindlustada Eesti riigi iseseisvus ja sõltumatus, territoriaalne terviklikkus, põhiseaduslik kord ning rahva turvalisus. Praegused merelise riigikaitse teemadel sõnavõtjad on vaatamata kohati põhimõttelistele erimeelsustele ühel nõul selles, et praegune korraldus ja praegused vahendid ei taga riigi huvide parimat kaitset merelises keskkonnas. Kõige käremeelsemad kriitikud esitlevad oma lahendusena miinitõrjele spetsialiseerunud mereväe ära kaotamist. Merelise riigikaitse arendamise eestkõnelejatehinnangul on aga tõhusa merekaitse hädavajalik eeldus merekaitsega seotud ülesannete koondamine ühtse juhtimise alla mereväe koosseisus.\nEsimesed merelist riigikaitset käsitlenud kontseptsioonid koostati 1993. aastal ning samal aastal loodi kaitsejõudude peastaabi juurde mereosakond ja 1994. aastal taastati väeliigina merevägi. Sõjalaevastikku nähti riigi huvide sõjalise kaitsjana merel ning miinitõrje näol oleks olnud tegu üksnes ühe ülesandega teiste seas. Esimesed kümmekond aastat pidi noor merevägi rinda pistma tõsise kvalifitseeritud kaadri puudusega, sest paljud merendusspetsialistid olid juba liitunud mitu aastat varem tegevust alustanud veeteede ameti või merepiirivalvega. Oluline on rõhutada ka asjaolu, et Nõukogude Liidus oli mereväeohvitseriks õppida soovinud eestlaste arv väikesem kui maa- või lennuväe puhul. Neist vähestest mereväe kaadriohvitseridest panustas omakorda Eesti sõjalaevastiku ülesehitamisse vaid mõni üksik. Kuna riigil ei jagunud mitme täisvõimekusega laevastiku arendamiseks vahendeid ning iga päev täidetavad ja laiemale üldsusele nähtavad ülesanded olid juba antud piirivalveametile (mereseire, patrullimine) või veeteede ametile (hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistus, rannavalve – merepääste ja merereostuse likvideerimine, lootsimine, jäälõhkumise kohustus), siis oli oma valdkonna spetsialistide puuduse all kannatava mereväe stardipositsioon vähesoodus.\nEesti merekaitse arengule tagantjärele hinnangute andmisel on oluline juhtida tähelepanu 1990-ndatel kaitsejõududes valitsenud kaitseväe ja piirivalve vahelisele vastasseis ning heitlusele riiklike ülesannete ja nende täitmiseks eraldatavate ressursside nimel. Juba olemasoleva ja riigikaitseliste ülesannetega merepiirivalve kõrvale uue eraldiseisva laevastiku – mereväe – asutamisel oli aga ratsionaalne ja kaugeleulatuv eesmärk. Johtuvalt rahvusvahelisest õigusest ja praktikast sai NATO kui kaitseorganisatsiooniga sõjalist koostööd teha üksnes relvajõudude (kaitseväe) koosseisu kuuluv merevägi, mitte sisejulgeolekuga tegelev piirivalve. Mereväe taasloomise põhiliseks argumendiks võibki seetõttu pidada vajadust omada merendusvaldkonnas NATO kui kõige potentsiaalsema liitlasega sõjalist koostööd tegevat partnerit. Seega vajas kaitsevägi omaenda merelist komponenti.\nPiirivalve avaldas tugevat vastuseisu mereväe taasasutamisele juba selle embrüoloogilises eas. 1993. aastal tegi kaitseministeerium teatavaks kavatsuse kaotada merepiirivalve ning asendada see uue organisatsiooniga, kus (rahuaegse) patrullimisega oleks tegelenud rannavalve ning sõjalist jõudu oleks kasutanud sõjalaevastik koos kaldal paiknevate rannakaitseüksustega. Piirivalve vastuargumentatsioon kaitseministeeriumi kavale tugines järgmistel väidetel:\na) ei ole mõistlik lammutada toimivat organisatsiooni; b) külma sõja lõppemisega muutunud julgeolekukorra ja uute merelise keskkonnaga seotud ohtude tõttu on piirivalve olemasolu sõjalaevastikust rohkem õigustatud; c) potentsiaalse sõjalise konflikti korral Venemaaga ei kujutaks ka meie sõjalaevastik piirivalve asemel tõsiseltvõetavat vastast, seevastu oleks aga sõjalaevastiku soetamine ja ülalpidamine märkimisväärselt kallim; d) piiride tõhus valve on tagatud juhul, kui selle kõikide aspektidega tegeleb ainult üks ametkond.\nÜheks kõige olulisemaks protsessiks Eesti merelise riigikaitse ülesehitamise käigus 1990-ndatel oli arvukate riigile kuulunud laevastike – merevägi, (mere)piirivalve, veeteede amet, mereinspektsioon, laevaliikluse juhtimise keskus – ühendamisega seonduv. 7. mail 1996 riigikogus vastu võetud „Eesti riigi kaitsepoliitika põhisuundade heakskiitmise“ dokumendis toodi esmakordselt välja mereväe arendamise eesmärgid ning anti üldised suunised merelise riigikaitse ülesehitamiseks: „Mereväe väljaarendamine toimub eesmärgiga valmistada ette\nterritoriaalvete kaitse, territoriaalvete merekommunikatsioonide ohutus ning mereväe ohvitserkond ja infrastruktuur ning tagada nende osalusvõime rahvusvahelises koostöös. Mereväe, piirivalve ja veeteede ameti käsutuses olevad laevad koondatakse mereväe ühendatud süsteemi, mille sõjalist väljaõpet ja valmisolekut kontrollib kaitseväe juhataja. Selle süsteemi otstarbeka tegevuse korraldamiseks luuakse ühtne kaldateenistus.“ Põhisuundade seletuskirjas märgiti täiendavalt, et mereväe puhul piirduski dokument üksnes ülesannete ja loomise eesmärgi sätestamisega. Väeliigi juhtimise küsimus oleks tulnud lahendada tulevikus paindlikult, arvestades „(…) maksumust, piiratud ülesandeid ja suhteliselt väikest koosseisu.“\n19. detsembril 1996 edastas ministeeriumide vaheline töögrupp vabariigi valitsusele oma ettepanekud ühise riigilaevastike kaldabaasi rajamiseks. 1997. aastal moodustatud riigilaevastiku moodustamise ministrite komisjoni arutelude käigus toetasid kõik asjaomased ministeeriumid ühise kaldabaasi moodustamist, kuid mittesõjaliste ülesannetega laevastikke haldavad teede- ja sideministeerium ning keskkonnaministeerium ei toetanud kõiki seniseid laevastikke ühendava ametkonna – riigilaevastiku – loomist. Kaitseministeeriumi ettepanekul ühendatav riigilaevastik oleks taganud riigile olulise rahalise kokkuhoiu, võimaldades ühtlasi laevu otstarbekamalt kasutada ning ühtse väljaõppe abil vältida ümberkorralduste tegemist sõjaolukorras. Riigilaevastiku peamisteks ülesanneteks oleks olnud Eesti territoriaal- ja sisevete valve, mereteede ohutuse tagamine ning merepäästetööde teostamine. Kuigi riigikaitse põhisuundade järgi oleks pidanud riigilaevastiku tuumiku moodustama merevägi, siis 1998. aastal oli tegu ühe väiksema institutsiooniga teiste merendusametkondade kõrval – veeteede ametile kuulus 17, laevaliikluse juhtimise keskusele 12, piirivalvele 11, mereinspektsioonile 9 ja mereväele 9 veesõidukit. Kokku oli riigilaevu 58. Loetelust on välja jäänud väiksemad alused – näiteks piirivalvele kuulus lisaks veel 22 kaatrit ja mootorpaate.\n1990-ndatel merepiirivalvega võrreldes vähesuutlikum merevägi (tookordne piirivalvejuht mereväekapten Tarmo Kõuts nimetas seda „teatud kasvuraskusteks“) jäi eraldiseisva laevastikuna küll püsima, kuid mingit „mereväe ühendatud süsteemi“ koos riigilaevastike ühise kaldabaasiga poliitilise tahte puudumise tõttu ei moodustatud. Riigieelarveliste vahendite nappuse tõttu hakkas väeliigi edasist arengut suunama paljuski teiste riikide osutatud sõjaline abi.\nEraldi tasub mainida kaitseväe pigem tagasihoidlikku rolli riigilaevastike ühendamise projektis võrreldes piirivalvega. Aastatel 1995–1998 piirivalveameti mereosakonda juhtinud erumereväekapten Jaan Kapp on meenutanud, et töögrupis oli piirivalvel üsna lihtne enda seisukohtadele kindlaks jääda, kuna mereväe esindajad (kaptenmajorid Arvo Takking ja Andres Ehrenbusch) ei olnud oma organisatsiooni seisukohtade kaitsmisel edukad. Piirivalvejuht T. Kõutsi initsiatiivist merelise riigikaitse korraldamise suunamisel annab tunnistust tema väidetav valmisolek tegutsemiseks kaitseväe juhataja koosseisuvälise mereväenõunikuna 1998. aastal. Viimase väite põhjal tõstatub aga küsimus, milline oleks pidanud olema mereväe ülema roll olukorras, kus kaitseväe juhatajat nõustab merelise riigikaitse küsimustes ühe teise (samuti riigikaitseliste ülesannetega) riigiameti juht? Kuigi Eesti Päevalehe ajakirjanik Peeter Tali nimetas T. Kõutsi sellist ettepanekut „harvaesinevaks riigimehelikkuseks“, sobiks tänapäeval sellise olukorra iseloomustamiseks paremini väljend „huvide konflikt“ (tõsi küll, mitte selle korruptiivses tähenduses). Vähemalt osa ajakirjanikke suhtus kriitiliselt kaitseväe juhtrolli riigilaevastikes ühendamises. Näiteks 1998. aastal naeruvääristas Postimehe ajakirjanik Paavo Palk kaitsejõudude peastaabi ülemat kolonel Ants Laaneotsa, kes toetas riigikaitse põhisuundade ellurakendamist ega ole kahtlust, et ajakirjaniku sümpaatia kuulus kõnealuses teemas vastaspoolele ehk piirivalvele.\nSisuliselt püsib taoline merelise riigikaitse mudel aga tänini, sest vaatamata riigikaitseliste ülesannete kaotamisele teostab politsei- ja piirivalveamet jätkuvalt oma muude, seadusest tulenevate ülesannete toetuseks, mereseire ja merelise\nkohaloluga seonduvaid tegevusi Eesti territoriaalvetes, täites sellega formaalselt merelise julgeoleku aluseks olevat ülesannet – merelise olukorrateadlikkuse tagamist. Eesti merekaitse süsteemse arendamise puudumisele viitab ka tõsiasi, et mitte ühelgi riigiasutusel ei ole ühemõttelist ülesannet mereseirega tegelemiseks ning politseiasutuse poolt merepiiri valvamise ja merepääste eesmärkidel toodetav merepilt ei ole täpsusastmega, mis võimaldaks seda kasutada sõjapidamiseks. Seega puhtalt sõjalisest vaatevinklist võiks sellist tegevust nimetada mereseire matkimiseks. Ilma merelise olukorrateadlikkuseta aga „jäävad muud arendatavad võimed nišivõimeteks, mida on riigi territooriumi esmaseks kaitseks keeruline kasutada“, nagu sedastab 2016. aasta detsembris ilmunud uurimisraport Eesti merejulgeolekust. Nii et tõhusa merekaitse võtmeküsimus on ülevaade merel toimuvast.\n1999. aastal NATO Washingtoni tippkohtumisel tehti teatavaks üheksa potentsiaalset\nliikmesriigi kandidaati, kelle hulka kuulusid ka Baltimaad, ning sõnastati kandidaatriikide liitumise juhend (Membership Action Plan), milles toodud kriteeriumid olid tehnilisteks tingimusteks NATO-sse saamisel. Sama aasta sügisel Brüsselisse esitatud Eesti esimeses NATO liikmelisuse saavutamise aastaprogrammis oli ainsa meresõjalise võimekusena käsitletud miinitõrjet ja selle edasiarendamist. NATO-ga lõimumise protsessiga kaasnenud suurim muutus kaitsejõudude arendamisel oli H. Lille järgi lahtiütlemine „iseseisva, ulatuslikku kallaletungi tõrjuva kaitsevõime arendamisest“. H. Lill on nimetanud 1999. aastat „riigikaitse ja julgeoleku jaoks oluliseks rajajooneks, mil tehti läbimurre kollektiivkaitse põhimõttest lähtuva riigikaitse ülesehitamisel. Eesti riigikaitsesüsteem ja kaitsevägi said esimest korda konkreetseid suuniseid ja mõõdikuid sisaldava arengukava ning plaanides püüti senisest enam arvestada tegelikke võimalusi. 1999. aastal tehti läbimurre kollektiivkaitse põhimõttest lähtuva riigikaitse ülesehitamisel.“ Mereväe jaoks tähendas see lõplikku keskendumist üksnes miinitõrjele kui ainsale tookord Eesti ja NATO hinnangul kollektiivkaitse seisukohalt olulisele meresõjalisele võimele. Miinitõrje ongi jäänud ainsaks sõjaliseks võimeks, mille arendamiseks on kaitseväele edaspidi kaitseplaneerimise käigus eraldatud eelarvelisi vahendeid.\nPärast veerandsajandi möödumist taasiseseisvumisest on Eesti merelise riigikaitse korraldus ja sõjalised võimed püsinud olulisemate muutusteta. Siiani käivad arutelud, kas ja millisel määral peaksid riiklikud laevastikud omavahel koostööd tegema ning teavet vahetama. Kõige valusamalt torkab aga tõsiasi, et merelise riigikaitse ülesehitamisel ei ole lähtutud üldtunnustatud sõjandusteooriast ega rahvusvahelisest õigusest, kogemusest ja heast tavast, vaid arenguid on suunanud kitsarinnalised ametkondlikud huvid ning neid on soosinud lühinägelikud poliitilised valikud. Neist kõige ilmekam on näide piirivalve omaaegsest vastuargumentatsioonist mereväe taasasutamisele – kui lühemas perspektiivis olid kõik nende seisukohad loogilised ja põhjendatud, siis nüüdseks on need lootusetult adekvaatsuse kaotanud.\nMerekaitse tõhusamaks korraldamiseks ei pea riik esmajärjekorras eraldama täiendavaid ressursse, vaid alustada tuleb üle-eelmisest kümnendist pärineva ja muutunud olusid ning vajadusi mittearvestava seadusandliku raamistiku ja\nriiklike laevastike funktsioonide ülevaatamisest ning ümberhindamisest. Eesti on ainus Läänemere-äärne NATO/Euroopa Liidu liikmesriik, kus ülevaadet merelises keskkonnas toimuvast ei ole relvajõududel, vaid sellega tegeleb tsiviilametkond.\nIga päev täidetavate mereliste ülesannete – alustades olukorrateadlikkusest – puudumise tõttu kaitseväes on aastakümnete jooksul toimunud merelise mõõtme lahtirakendumine Eesti riigikaitselisest mõtlemisest. Võib koguni väita, et merekaitset ei ole peetud riigikaitse arendamise seisukohalt piisavalt oluliseks. Tundub, et taoliste valikute taga on keerukas Gordioni sõlm, kus omavahel põimuvad nii ametkondlikud huvid säilitada riiklike ülesannete jaotuse status quo koos sellest tuleneva rahastusega, kaitseväe ebapiisav huvi juhtrolli haaramiseks merekaitse arendamisel ning vähene poliitiline valmidus olukorra muutmiseks. Legendi kohaselt oli Gordioni sõlm sassiaetud rihmadest sõlm, mille lahtiharutaja pidi saama kogu Aasia valitsejaks. Maailmavallutaja Aleksander Suur lahendas olukorra selliselt, et raius lootusetult sassis puntrahunniku mõõgaga läbi.