Kalev Stoicescu: Kreml tegi lääne sanktsioonipoliitikas valearvestuse - Arvamus\nKalev Stoicescu: Kreml tegi lääne sanktsioonipoliitikas valearvestuse\nVenemaa lootused olid, et lääne sanktsioonipoliitikas kordub varasem Hiina pretsedent, kuid seda ei juhtunud, kirjutab Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadur Kalev Stoicescu.\nMajanduslikke ja poliitilisi sanktsioone on rakendatud aastakümneid karistusmeetmena rahvusvahelist õigust ja inimõigusi rikkuvate riikide korrale kutsumiseks. Kui sanktsioone ei õnnestunud rakendada ÜRO Julgeoleku Nõukogu resolutsioonide alusel, siis võeti vajalikud meetmed tarvitusele mingi riigi, riikide grupi või neid hõlmava organisatsiooni –näiteks USA ja/või Euroopa Liidu – poolt.\nMõned poliitikud, politoloogid ja muud vaatlejad on veendunud, et sanktsioonide tegelik eesmärk on sihikule võetud riigi juhtide ja valitseva korra kukutamine. Tundub, et Kreml arvab seda sama, pidades 2014. aastast alates rakendatud, pikendatud ja täiendatud sanktsioone põhjendamatuteks ja ebaõiglasteks ning suunatud üksnes president Putini ning tegelikkuses FSB ja teiste jõustruktuuride juhitud režiimi õõnestamisele.\nTiananmeni väljaku veresaun 4. juunil 1989 kutsus esile vaba maailma terava protesti. Pekingi kommunistlikud võimud kartsid Kesk- ja Ida-Euroopa sündmuste kordumist Puna-Hiinas ja olid ilmselgelt valmis kasutama jõudu omaenda rahva vastu. USA Kongress võttis ühehäälselt ja kiiresti vastu Hiina-vastase sanktsioonide paketi – sealhulgas poliitiliste kontaktide, tuumaalase koostöö ja relvastuse müügi peatamine –, mida nõudis president George H. W. Bush.\nPresident lootis, et sellest piisab Hiinale tugeva signaali andmiseks. Kongress ei olnud selles siiski veendunud ja kõigest mõni nädal hiljem võttis vastu veel ühe karistusmeetmete paketi vaatamata Bushi vastuseisule. Lisasanktsioonid piirasid märkimisväärselt USA ja Hiina majandus- ja kaubandussuhteid. Tagatipuks, seadusega võeti presidendilt õigus ainuisikuliselt mistahes sanktsioone tühistada, kuni puudub kindlus, et inimõiguste olukord Hiinas paraneb.\nAmeerika kehtestatud sanktsioonid ei kõigutanud Hiina võimuladvikut ega majandust, kuid mais 1990 vabastati siiski osa protestijatest, kes vahistati seoses Tiananmeni väljaku sündmustega. Teisalt, Ameerika ettevõtted märkasid arengut Hiina majanduses ja hindasid selle riigi turu tohutut potentsiaali.\nLisaks oli USA juba pea 20 aastat, alates Henry Kissingeri pingpongi poliitikast, püüdnud Hiinaga häid ja stabiilseid suhteid üles ehitada. Lõpuks, kommunism Euroopas ja Nõukogude Liit kukkusid kokku ning USA majandushuvid ja diplomaatia saavutasid võidu moraalsete kaalutluste üle.\nHiina-vastased sanktsioonid kadusid vaikselt ajalukku 1990. aastate hakul. Tollane Euroopa Majandusühendus (Euroopa Liidu eelkäija) mõistis 1989. aastal Hiina valitsuse tegevust hukka ning lõpetas kõrgetasemelised kontaktid ja laenuandmise Hiinale. Siiani püsib jõus Euroopa Liidu ja teisalt USA kehtestatud relvamüügikeeld Hiinale.\nVenemaa lootis asjatult Hiina pretsedendile\nLääneriikide Venemaa-vastased sanktsioonid 2014. aasta märtsis ja aprillis mõjusid Kremlile külma dušina. President Obamat peeti pehmikuks, kes ei julgenud isegi Bashar al-Assadi vastu jõudu kasutada «punase joone» ületamise ehk keemiarelvade Süüria elanike vastu kasutamise pärast. Eurotsooni rahanduskriisist vaevatud Euroopa Liidus ei nähtud kuidagi ühtsust, julgust ega poliitilist jõudu.\nMõistagi arvasid Vladislav Surkov ja teised Kremli ideoloogid õigesti, et lääne riigid ei sekku sõjaliselt agressiooni ohvri kaitseks, kuid eksisid rängalt, eeldades, et Ukraina saatus ei lähe kellelegi korda.\nVenemaa läks – lääne maailma üllatades ja šokeerides – palju kaugemale oma «siseprobleemide lahendamisest» (üha totalitaarsem poliitiline režiim, poliitiliste vastaste ja ajakirjanike vahistamine ning tapmine jne), mis seni pälvis ainult kriitikat, sedagi enamasti pigem moka otsast, kuid ei päädinud sanktsioonidega. Putin läks Euroopa mastaabis suurele naaberriigile kallale ja Kreml tegi ilmselgelt valed rehkendused.\nLääs oli 2014. aasta esimeses pooles tegelikult küllalt vaoshoitud Venemaa-vastaste sanktsioonidega ja juba hakkasid kõlama ka mõned kõhklemise noodid, à la «pole vaja uut külma sõda» jms. Samas, MH-17 reisilennuki alla tulistamine 17. juulil tekitas sanktsioonide laviini Austraaliani välja. Venemaa seni kestev süü eitamise poliitika on küüniline ja tugevdab tublisti sanktsioonide jätkamise pooldajate positsioone.\nVaatamata Kremli ponnistustele teatud riikide (nt Ungari) ja lobigruppide (nt mõne Saksamaa suurettevõte) suunas on sanktsioone regulaarselt pikendatud ja täiendatud Põhja-Atlandi mõlemal poolel. Neid ei saa tühistada, sest sõda Donbassis ei rauge ja sealne olukord läheb aina hullemaks, Minski lepete täitmine on sama kauge kui Pluto Päikesest ning Krimmist ei taha Venemaa isegi diskuteerida.\nVõib arvata, et Kreml lootis sanktsioonide peatsele lõpetamisele, mängides rahuvahendajat Ukraina nn Normandia formaadis koos Prantsusmaa ja Saksamaaga ning üritades leida koostööskeemi ameeriklastega Süürias ja Lähis-Idas laiemalt. Moskva ja Ankara suhtete paranemine ning pagulaste voogude suunamine Euroopasse pidid lisasurvet avaldama. Tegelikult piisab ju ainult ühest Euroopa Liidu liikmesriigist, et rikkuda sanktsioonide pikendamise konsensust. Teisalt oodati, et president Donald Trump asub jõuliselt täitma – vajadusel ainuisikuliselt – oma valimislubadusi ja tühistab USA sanktsioonid kasvõi osaliselt. Ei juhtunud ega juhtu kumbagi.\nSaksamaa parlamendivalimised septembris 2017 ei muuda samuti neid kaalutlusi. Venemaa lootis nähtavasti asjatult (võib-olla loodab endiselt) Hiina pretsedendile, sest ajastud ja kuriteod on väga erinevad. Lisaks on need kaks riiki nüüdseks väga erinevates kaalukategooriates – Hiinat ei julgeks enam keegi tõsiste majandus- ja poliitiliste sankstsioonidega karistada, kuigi Peking pole ka põhjust andnud.\nVastasseis jätkub ja muutub teravamaks\nLääneriikide majanduslik huvi Venemaa suunal on muidugi olemas, kuid see võib ajas muutuda ja see ei takista sanktsioonide pikendamist või isegi täiendamist. Parim näide on hiljuti USA senatis ja esindajatekojas pea konsensuslikult heaks kiidetud lisasanktsioonid, millele Euroopa Liit reageeris alguses tormiliselt, kuid üpris kiiresti leiti mõlemale poolele sobiv lahendus.\nTõepoolest, see ei oleks kellegi huvides suure lombi kummalgi poolel, kui Ühendriigid peaks trahvima energiahiide Shelli, Eni või BPd koostöö pärast Gazpromiga Nord Stream 2 projekti raames. See projekt ei pruugi meile Eestis meeldida, kuid Euroopa suurriigid on sellest huvitatud.\nVenemaa solvumine kogub tuure, sest USA hiljutises sanktsioonide seaduses on teda mitte ainult piltlikult, vaid ka päriselt ehk mustvalgel ühte ritta pandud paariariik Põhja-Korea ning murelaps Iraaniga. President Trump lubas seaduse heaks kiita, sest otsus USA parlamendi mõlemas kojas langetati pea täielikus üksmeeles.\nKremli reaktsioon oli ootuspärane. Kõik võimalused USA-Vene suhete taaskäivitamiseks olevat nullitud. Ilmselt ka Putini ja Trumpi kohtumine 7. juulil Hamburgis ei andnud mingeid erilisi lootusi vaatamata positiivsetele avaldustele. Nüüd lubas Kreml vastata omapoolsete sanktsioonidega, mille mõju Ameerika majandusele ja poliitilisele positsioonile maailmas hakkab olema ilmselt väga minimaalne.\nMoskvat pahandab eriti see, et selles seaduses on mainitud lisasanktsioonide kehtestamise põhjuseks mitte ainult Venemaa soovimatust täita oma kohustusi Ukraina konflikti lahendamiseks, vaid ka sekkumist USA presidendivalimistesse eelmisel aastal.\nTundub, et üha enam süveneb kaevikusõja sündroom, sest lääneriigid kaotavad usku, et Venemaa võib oma poliitikat muuta ja reaalselt midagi teha (muidugi positiivses mõttes), eriti Ukrainas või Süürias. Teisalt, Venemaa on kaotamas sanktsioonide peatse lõpetamise lootust. Inforuumis vahetatakse endiselt teravaid sõnumeid ja räägitakse teineteisest mööda ehk aiast (kohustuste täitmisest) ja aiaaugust (sanktsioonide lõpetamisest).\nVastastikused sanktsioonid omandavad selgelt järjest kesksemat rolli lääne ja Vene suhetes, kusjuures Venemaal on nii majanduslikult kui ka poliitiliselt palju rohkem kaotada, kuigi Kremli propaganda väidab vastupidist. Hiina pääses sanktsioonidest – teatud erandiga – nõukogude «geopoliitilise katastroofi» tõttu.\nMillele võiks Venemaa loota? Eriti siis, kui ta ei ole valmis omalt poolt mitte midagi tegema sanktsioonide tühistamise motiveerimiseks, vaid liigub edasi pingete eskaleerimise teel.


Kaitseliitlane (tsiviilelus Saue Tammede liige) Kirti Rebane osales Eesti koondise koosseisus sõjaväelaste MM-l Taanis Aalborgis. Kirti kohad: lühirajal 14., tavarajal 12., teatenaiskonnaga 4. koht.\nOrienteerumisjooksu EM-il Falunis peeti kolmapäeval viimased kvalifikatsioonivõistlused. Sprindirajad kulgesid kuulsa Lugneti suusastaadioni läheduses kunagise sõjaväelinnaku territooriumil. Eestlastest startisid kaks meest ja kolm naist, nende hulgas ka Kirti, kes lõpetas oma eeljooksu 20. kohal, kaotus liidrile 3.50 ning seega fiinali ei jõudnud. Peeter eelvõistlusel ei jooksnud.\nNeljapäeval algavad lõppvõistlused lühiraja finaaliga, kus eestlastest stardis Olle Kärner, Timo Sild ja Kirti Rebane. Startide algus eesti aja järgi: mehed 13.15, naised 15.00. EM-i kodulehekülg pakub häid online jälgimise võimalusi: www.eoc2012.se\nPeeter Pihli osalemist EM-l toatab Saue linn!\nRootsis jätkuval orienteerumisjooksu EM-il joosti teisipäeval kuulsa Vasaloppeti suusaraja Hökbergi teeninduspunkti juures tavaraja eeljooksud. Reedel toimuvasse finaali jõudmiseks oli võistlejatel vaja jõuda 17 parema hulka ühes eeljooksus kolmest. Suhteliselt mägised ja kohati tehniliselt keerukad rajad pakkusid mitmeid üllatusi ja täies koosseisus ei jõudnud finaali ühegi riigi koondised. Üheksast startinud eestlasest pääsesid edasi viis, nende hulgas ka Peeter (eeljooksu koht 16., kaotus võitjale 4.36). Kirti paraku tavaraja finaali ei jõudnud.\nPeeter lõpetas 18. mail joostud tavaraja finaaljooksu 39. kohal, kaotus võitjale 16:24.\nOrienteerumisjooksu EM-võistlustel Rootsis Faluni lähistel joosti esimesel võistluspäeval lühiraja kvalifikatsioonivõistlus, kus finaalipääsuks tuli jõuda oma eeljooksus 17 parema sekka.\nKolmest startinud eestlannast õnnestus finaalipääs Kirti Rebasel, kes oli oma eeljooksus küll 18. kohal ja 2 sekundi kaugusel 17. kohast, kuid viperuste tõttu ajavõtusüsteemis anti selles eeljooksus finaalikoht 20. paremale.\nPeeter oli oma eeljooksus 21. ning finaalipääsust jäi lahutama 49 sekundit.\nEesti koondises orienteerumisjooksu EM-il Falunis ka Peeter ja Kirti\n14. mail algavad Rootsis Faluni lähedal tänavused orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlused.\nEestit koondis on esindatud 6 mehe ja 3 naisega, koondises on ka Tammede liikmed Peeter Pihl ja Kirti Rebane.\nPeetri stardid EM-l: sprint, lühirada, tavarada, teade;\nKirti stardid EM-l: sprint, lühirada, tavarada, teade.\nAvaldame kaastunnet Ethelile ja Edithile\nJohannes Tasa rogaini EM-l superveteranide klassis esimene\nLauri ratta-o maailmakarika etapil Prahas\nTammed lõpetasid Jüriöö teatejooksu hõbedal


IDA-VIRUMAA, JÕHVI, NARVA MNT 35, müük, kuulutus 81566764 - Kuldne Börs\nIDA-VIRUMAA, JÕHVI, NARVA MNT 35\nID: 81566764, muudetud 17:27 09.05.2018\nkorter, korteriomand, kivimaja, ehitusaasta 1973, 4/5, 1 tuba, 0 WC-d, üldpind 27 m², keskküte, turvauks, trepikoda lukus, vann, WC ja vannituba eraldi, möbleerimise võimalus, parkimine hoovis, elektripliit\nMüüa 1-toaline korter Jõhvi peatänava ääres. Maja asub tänavaga risti, mistõttu ei kostu korteritesse liigset linnamüra. Mõistlikud kommunaalkulud, kuna maja on soojustatud. Soe korter. Mööbli võimalus. Majas on tegutsev korteriühistu!


Alates 01.01.2011 kehtivad kehtima muudetud nõuded mittetulundusühingutele, sihtasutustele ja usulistele ühendustele (edaspidi ühing), kes soovivad taotleda enda kandmist tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja (edaspidi nimekiri).\nAlates 01.01.2011 kantakse nimekirja ka usulised ühendused, kes on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.\n31.12.2010.aasta seisuga usuliste ühenduste registris olev juriidiline isik kantakse nimekirja ilma, et ta peaks taotlust esitama. Kuid need usulised ühendused, mis luuakse alates 01.01.2011, peavad nimekirja saamise soovi korral esitama taotluse, sest nimekirjast tulenevad soodustused neile enam automaatselt ei laiene.\nTaotluse võib esitada asukohajärgsele Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele, soovitavalt Põhja maksu- ja tollikeskusele koos nõutavate dokumentidega või allkirjaõigusliku isiku (juhatuse liige või liikmed) poolt digitaalselt allkirjastatult aadressil pohja emta dot eepohja emta dot eeSee e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.">pohja emta.ee.\ntaotlus vormil TMIN “Mittetulundusühingu ja sihtasutuse taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmiseks” või TMIN-K “Usulise ühenduse taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmiseks” ja\nasutamislepingu või asutamisotsuse koopia.\nMaksu- ja Tolliamet teeb esialgse otsuse nimekirja mittekandmise ja nimekirjast kustutamise kohta vastavalt 15. märtsiks või 15. septembriks.\ntegutseb avalikes huvides, see tähendab mitte kitsa ringi isikute huvides;\non heategevuslik, see tähendab pakub sihtrühmale, mille toetamine tuleneb tema põhikirjast, kaupa või teenust peamiselt tasuta või muul kasumit mittetaotleval viisil või maksab sihtrühma kuuluvatele isikutele toetust;\nei jaga oma vara ega tulu ega anna materiaalset abi või rahaliselt hinnatavaid soodustusi oma asutajale, liikmele, juhtimis- või kontrollorganite liikmele (TuMS § 9) ega ühingule annetusi teinud isikule või sellise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele ega eelloetletud isikutega seotud isikutele (TuMS § 8 lg 1 p 1): abikaasale, elukaaslasele, otsejoones sugulasele (vanem, laps jne), õele, vennale, õe või venna alanejale sugulasele, abikaasa otsejoones sugulasele, abikaasa õele või vennale. Eeltoodud nõudeid ei rakendata sotsiaalhoolekandega tegelevale ühingule, usulisele ühendusele ega juhul, kui seotud isik kuulub ühingu toetatavasse sihtrühma ega saa võrreldes teiste sihtrühma kuuluvate isikutega täiendavaid hüvesid või soodustusi;\nühingu lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist allesjäänud vara üle nimekirja kantud mittetulundusühingule või sihtasutusele, usulisele ühendusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule sh riigile või kohalikule omavalitsusüksusele või muus Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis (edaspidi lepinguriik) asutatud ühingule, kui on tõendatud, et isik vastab TuMS § 11 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning et ei esine lõike 4 punktides 1, 3–5, 7 ja 8 nimetatud asjaolusid. Kui soovitakse vara anda muus lepinguriigis asutatud ühingule, mis on põhikirjas nimeliselt toodud, siis peab taotleja ise maksuhaldurile tõendama, et vara saaja vastab kõigile eelnimetatud nõuetele. Eeltoodut ei rakendata Eestis asutatud usulistele ühendustele ega muus lepinguriigis asutatud usulisele ühendusele, kui vara jaotus vastab kirikute ja koguduste seaduse §-le 27, mille kohaselt vara läheb kas kirikule või koguduste liidule või riigile;\nühingu töötajale ega juhtimis- või kontrollorgani liikmele (TuMS § 9) makstav tasu ei ületa samasuguse töö eest ettevõtluses harilikult makstavat tasu;\npeab tegutsema vastavuses põhikirjaga;\ntaotlusega esitatud dokumendid peavad vastama õigusaktides kehtestatud nõuetele;\npõhitegevuseks ei või olla ettevõtlus, v.a kui vähemalt 90% ettevõtlustulust, millest on maha arvatud ettevõtlusega seotud kulud, kasutatakse põhikirjalistel eesmärkidel, st avalikes huvides ja heategevuslikult;\nei või tegeleda asutaja või annetaja kauba või teenuse reklaamimisega (v.a juhul kui reklaamiteenust osutatakse lepingu alusel turuhinnaga) või sihtrühma kuuluva isiku kutsealase tegevuse või ettevõtluse soodustamisega;\nei ole ajatamata maksuvõlga;\non tasunud maksusummad hilinemiseta;\non esitanud aruanded või deklaratsioonid õigusaktides ette nähtud tähtajal või korras;\nei ole lõpetamisel ega tema vastu pole algatatud pankrotiprotsessi;\nei või olla kutseorganisatsioon, ettevõtluse toetamise organisatsioon, ametiühing või poliitiline ühendus. Ühendust käsitatakse poliitilise ühendusena, kui ühendus on erakond või valimisliit või kui ühenduse põhieesmärk või põhitegevus on erakonna või valimisliidu või avalike ülesannete täitmiseks valitavale või nimetatavale ametikohale kandideeriva isiku heaks või vastu kampaaniate korraldamine või annetuste kogumine.\nEttevõtluseks tulumaksuseaduse § 11 tähenduses ei loeta:\npõhikirjaliste eesmärkide täitmisega otseselt seotud tegevust (näiteks trükiste väljaandmine, koolitus, teabevahetus, ürituste korraldamine). Kui eelnimetatud tegevused on põhikirjas nimetatud tegevusvaldkondadeks, siis loetakse see tegevus üldjuhul ettevõtluseks;\ntegevust sihtotstarbeliste annetuste realiseerimisel;\nheategevusliku loterii või oksjoni korraldamist ning muid seda laadi tegevusi annetuste kogumiseks, kui selline tegevus ei ole ühingu põhitegevuseks (vt hasartmänguseadus § 44–46);\npõhikirjalise tegevusega kaasneva finantstulu saamine.\nühing ei vasta nendele tingimustele, mis on vajalikud nimekirja kandmiseks (vt eespool toodut) ja selleks piisab vaid ühest asjaolust;\nühing ei ole teatanud Maksu- ja Tolliametile sellistest oma põhikirjas tehtud muudatustest, mille tulemusena ühing ei vasta enam nimekirja kandmise nõuetele, 30 päeva jooksul muudatuse kohta mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kande tegemise päevast arvates;\nühing esitas ise kirjaliku taotluse nimekirjast väljaarvamiseks.\nVeel selles kategoorias: « MTÜ-d peavad 1. juuliks esitama oma tulude aruanded Protsent sissetulekust mittetulundussektorisse »


Aktsiate oiguslik maaratlus, Börsi tähendus\nAktsiadokument (määratlus, tüübid) Miks ettevõtted emiteerivad aktsiaoptsioone?\nAktsiate oiguslik maaratlus. Mis on Aktsia?Tähendus ja definitsioon | d-service.ee\nKuna aktsiaturg areneb, muutuvad kauplemispõrandate ja börside vahelised erinevused üha vähem oluliseks. Eelturul toimub väärtpaberite väljalaskmine ja esmaslevitamine.\nAktsiate tüübid Aktsiaturg pakub kohta, kus üksikisikud ja organisatsioonid saavad aktsiaid müüa, osta ja kaubelda. Ettevõtted müüvad ettevõtte omakapitali esindavaid aktsiaid.\nAktsiate tüübid Aktsiaturg pakub kohta, kus üksikisikud ja organisatsioonid saavad aktsiaid müüa, osta ja kaubelda.\nInvestorid teenivad raha ettevõtete emiteeritud dividendimaksete ja aktsiahindade kallinemise kaudu. Ettevõttesse saate investeerida, ostes erinevaid aktsiaid. Ostetud aktsiatüüp mõjutab otseselt aktsiate omamise eeliseid.\nNominaalväärtus Kui ettevõte emiteerib aktsiaid, jääb aktsia märgitud väärtus fikseerituks nimiväärtuses. See erineb aktsia turuväärtusest, mis muudab ületunde. Kui aktsiat pakutakse avalikkusele, dikteerib turg aktsia tootluse. Aktsia turuhind võib kogu päeva jooksul muutuda, lähtudes aktsia turu pakkumisest ja nõudlusest ning ettevõtte kohta saadaolevast teabest.\nNeed tegurid võivad aktsia turuhinda positiivselt või negatiivselt mõjutada. Aktsia nimiväärtus ei muutu aga kunagi.\nKuidas müüa ja osta aktsiaid platvormil Capital?\nNominaalne aktsiakapital Ettevõte võib emiteerida ainult piiratud arvu aktsiaaktsiaid. Ettevõtte põhikiri määrab Aktsiate oiguslik maaratlus konkreetse numbri, mida ettevõte võib välja anda.\nMaksimaalne väärtpaberite väärtus, mida ettevõte saab seaduslikult emiteerida, on aktsiakapital. Ettevõte saab hiljem aktsionäride aktsiakapitali suurendada praeguste aktsionäride hääletuse teel.\nAktsiate arvu suurendamine kaasab ettevõttesse lisakapitali, kuid täiendav kapital võib vähendada ka praeguste aktsiate väärtust.\nNominaalsete aktsiate määratlus\nNominaalne aktsia Aktsiate oiguslik maaratlus Iga kauba hind peab arvestama paljude muutujatega, sealhulgas inflatsiooniga. Nominaalne aktsia hind on hind ilma inflatsiooni korrigeerimata.\nSee on rahalise tagatise hind praeguse hinnatase mõttes.\nKui investeerite väärtpaberisse pikaajaliselt, peaksite kaaluma inflatsiooni korrigeerimist, mis aitab kindlaks teha, kas väärtpaberi pakutav tootlus ületab inflatsiooni. Aktsiate tüübid Ettevõtted saavad pakkuda mitut tüüpi aktsiaid.\nTavaaktsiatel ei ole erilisi õigusi ega piiranguid. Eelisaktsiad pakuvad seevastu teile dividendide saamiseks sooduskohtlemist.\nKumulatiivne eelisaktsia annab teile õiguse saada dividende järgmistel aastatel, kui ettevõte ei paku jooksval aastal dividende. Lunastatavad aktsiad pakuvad ettevõttele võimalust aktsiad tulevikus tagasi osta.\nKuidas katkestada kruptograafilise Bitcoini toukejoudu\nMuudud tulude valikuvoimalused


Four Points by Sheraton Lagos, Lagos, Nigeeria – võrdle pakkumisi\nPlot 9/10, Block 2, Lagos, Nigeeria\nParimad pakkumised: Four Points by Sheraton Lagos\nFour Points by Sheraton Lagos: arvustused\nHotelli Four Points by Sheraton Lagos kohta\nMugavused hotellis Four Points by Sheraton Lagos\nFour Points by Sheraton Lagos fotodel\nKus Four Points by Sheraton Lagos asub\nFour Points by Sheraton Lagos – broneerimise KKK\nKas Four Points by Sheraton Lagos rakendab turvareegleid seoses viirusega COVID-19?\nFour Points by Sheraton Lagos on rakendanud põhjaliku koristusplaani ja sotsiaalse distantseerimise reeglid, et viirusega COVID-19 nakatumise tõenäosust vähendada. Meie partner Global Cleanliness Council pakub täpsemat teavet.\nKui kaugel on Four Points by Sheraton Lagos lähimast lennujaamast (Lagos Murtala Muhammed)?\nKuna vahemaa on vaid 20,9 km, on eeldatav sõiduaeg lennujaamast Lagos Murtala Muhammed hotelli Four Points by Sheraton Lagos 25min. Hinnanguline sõiduaeg võib varieeruda sõltuvalt liikluse tipptundidest ümbritsevas piirkonnas. Eriti kehtib see linnades.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Lagos Murtala Muhammed hotelli Four Points by Sheraton Lagos minemiseks?\nTänapäeval on üks populaarsemaid valikuid kasutada sõidujagamisteenust, et lennujaamast Lagos Murtala Muhammed otse hotelli minna. See valik on tihti soodne, kuid külastajad peaksid tipptunni hindade osas tähelepanelikud olema.\nKas hotellis Four Points by Sheraton Lagos on bassein?\nJah, hotellis Four Points by Sheraton Lagos on klientidele kasutamiseks bassein. Tavaliselt on hotellibasseinidel kindlad lahtiolekuajad, nii et räägi enne basseini kasutamist kindlasti vastuvõtulaua töötajaga.\nMis on hotelli Four Points by Sheraton Lagos telefoninumber?\nHotelli Four Points by Sheraton Lagos vastuvõtulauaga saad ühendust numbril +234 1448 9444.\nKas hotellis Four Points by Sheraton Lagos on WiFi?\nJah, Four Points by Sheraton Lagos pakub oma külastajatele WiFit.\nKas Four Points by Sheraton Lagos pakub külastajatele kohapeal jõusaali või fitness-keskust?\nHotellis Four Points by Sheraton Lagos on kohapeal jõusaal. Jõusaaliala on avatud vaid hotellikülastajatele ning lahtiolekuajad ja reeglid võivad erinevates hotellides oluliselt erineda. Küsimuste korral on soovitatav vastuvõtulaua töötajate poole pöörduda.\nMis ajal tuleb hotellist Four Points by Sheraton Lagos lahkuda?\nLahkumine peaks toimuma enne kella 12:00. Hotelli Four Points by Sheraton Lagos saabumisel peaksid külastajad valima oma saabumispäeval kellaaja pärast 15:00.\nKas hotellis Four Points by Sheraton Lagos on restoran?\nKohapeal on restoran ning täpsemat teavet selle lahtiolekuaegade ja viimaste toidutellimuste esitamise aja kohta jagab Four Points by Sheraton Lagos. Hotellis on ka baar ja ja lõõgastumisala.\nKas Four Points by Sheraton Lagos pakub pesupesemisteenust?\nJah, Four Points by Sheraton Lagos pakub külastajatele pesupesemisteenust. See majutus pakub kohapeal ka triikraudu ja triikimislaudu.\nFour Points by Sheraton Lagos: lähimad hotellid\nOdavad hotellid sihtkohas Lagos\nLagos: vaata odavaimaid hotelle


17. dets 2018 14:27\nPlaan sõita perega esimest korda Taisse (Phuket) ja hetkel vaatan lennufirmade kodulehelt, et väga suurt hinnavahet ei tule, va. ümberistumiste arv (AF on 1 ja QA 2). Ja kas tasuks jälgida ka kohale jõudmise kellaaega, eriti just lastega reisides?\n17. dets 2018 14:57\nMiks sa Helsingist Phuketi ei sõida? Näiteks TUI-ga?\n17. dets 2018 15:28\nHelsingi oleks üks alternatiiv, ent ka sinna tuleb sõita, pealegi veel täis talvevarustuses. Ka lendab TUI Helsingist Phuketisse vaid ühel päeval nädalas ja hind 100-150€ kallim Tallinnast minevate lendudega.Ise käisin just lapsega Taimaal ja minu jaoks on hea lennu kriteeriumid lapsega lennates järgmised: - võimalikult vähe ümberistumisi (max 1) ning ideaalne aeg ca 2-3h (lühemad ajad tekitavad närvikõdi ümberistumistel), aga mitte ka üle 4h;- esimene väljalend otse Tallinnast (pääseb minekul/tulekul paksude talveriiete vedamisest, külmetuse risk väiksem);- personaalne TV ekraan lennukis (see enamvähem standard tänapäeval);- kui valida kas lennud 1,5h - 9/10h (AF) või 1,5+6+6 (QA), siis pigem eelistan ühte pikemat lendu, kui läheb hästi, magab laps poole sellest maha;- istmevahed, siin on AF ja QA üsna võrdväärsed, AF 30-32 ja QA31-33, samas kui laius AF 18 ja QA 17;- lennuajad: ideaalne oleks lennata kas päris öösel või päris päeval. AF lennud Tallinnast lähevad sageli poole öö ajal (2:45), mis pole päris ideaalne;- teenindus lennukis on vähemalt minule teisejärguline, ühes lennukis pakutakse võib-olla tasuta vaid mahla ja teises ka napsu, ent lapsega lennates on see suht pisiasi. Päris ideaalset varianti leiab harva, aga neist kriteeriumitest lähtuvalt ma oma lapsega lendamise valikud tavaliselt teen. Kui lennata täiskasvanute seltskonnaga või üksi, siis kriteeriumid juba teised.\n17. dets 2018 16:31\nOleneb suuresti kus sa eestimaal elad. Aeroflotiga lennates Tallinnast on Moskvas pikk 6h ümberistumise aeg. Oma viimaste aastate Phuketi lennud olen teinud Aeroflotiga, Riia lennujaamast, sest elan Tartus. Lendan nüüd samuti jaanuari lõpus. Moskvas ümberistumine vastavalt siis 1h15min ja 2h30min, seda minnes ja tulles.Phuketisse jõuab 19:15 ja tagasi Riiga jõuab 06:30 mis on minu jaoks ideaalne. Üleriided jätan autosse Riias. Perega sõidan kõigepealt lennujaama ukse ette, seal nad väljuvad, ise lähen ja pargin auto ära.Aerofloti vastu pole mul kõige vähimatki, tähtis on mulle see, et Moskva-Phuket on otse.MUUDETUD: Vaatasin järele, ei ole enam Tallinnast minnes seda 6h Moskvas ootamist. Nüüd on vastavalt 50min minnes ja 1:10 tulles ümberistumise aeg. Kui minnes on ok. siis tagasi enam ok. ei ole. Nimelt on Aeroflotil kombeks just tagasi tulles hilineda. Aga siis pannakse järgmisele lennule.\n17. dets 2018 22:45\nInimesed, tulge mõistusele! Kui on valida Aeroflot või Qatar ja veel sama hinnaga, ei tohiks mingitki küsimust tekkida.\n17. dets 2018 23:38\nMõistlik valik ongi vaadata parim sobiv ühendus, mitte lennuki logo. Olen Aasiasse lennanud nii Skytraxi edetabeli 7. firma Lufthansa kui esisajasse mittemahtuva UIAga ning kvaliteedis erilist vahet ei näinud, sama oli ka lapse arvamus. Ning mis Aerofloti puutub, siis Skytraxi rankingus on ta 23. kohal ehk parem kui nt Finnair või British Airways: https://www.worldairlineawards.com/worlds-top-100-airlines-2018/. Veelkord, lastega reisides on prioriteet ühenduse mugavus, mitte firma nimi.\n18. dets 2018 00:16\nNõus, et mugavus on oluline ja valikukriteeriume on väga palju, muuhulgas püsikliendiprogrammid jms. Aga arendaks teemat veel ka turvalisuse vaatenurga alt, nimelt firma nö. nimi loeb siiski väga palju. Olles tehnilise poole pealt mõningate asjadega kursis, siis paraku UIA pardale ma ei roniks. Aerofloti tehnilisel poolel pole ehk väga vigagi, ent Finnair ja Qatariga neid samasse patta panna ei saa, samuti mitte Lufthansaga. British ehk veidi nõrgem.\n18. dets 2018 00:21\nMe ilmselt võrdleme siin turistiklassi toodet, siis selge on see, et QR toode, toitlustus, koolitus ja teenindajate teenidusvalmidus on hoopis teisest puust kui SU. Lisaks tuleb arvestada üleöö IRROPSide puhul Moskvas seda, et ilma viisata pole suurt lootust riiki sisse ja hotelli pääseda. Qatari suhteline nõrk külg on küll ka just maapealne teenindus, ent siiski ei ole see võrreldav Aerofloti üldise taseme ja potentsiaalsete piirangute/probleemidega.\n18. dets 2018 03:03\nAeroflotil lühemad ootamisajad. 3 lennukit päevas lendab Tallinna ja Moskva vahet. Lisaks veel ainult 1 lennukivahetus.Ise olen mõlemaga lennanud. Kui Qatari lend Tallinnast algaks, siis valiks vist selle, sama hinna puhul muidugi.\n18. dets 2018 08:25\nOlin isegi sama dilemma ees mõned nädalad tagasi ja valisin pikema lennu Qatariga. Põhjuseks peamiselt see, et Aeroflot pani Moskva-Phuket ja tagasi otsa lendama oma sõsarfirma Rossya ja nende fleet tundub vähe vana olevat, mis Phuketi otsa opereerib. Täna veel peaks muidu saama Qatariga hea hinnaga pileteid (vähemalt mingi selline reklaammail tuli paar päeva tagasi).Kas muidu Venemaa lennundus on Lääne sanktsioonide alt väljas e Airbus ja Boeing ikka tarnivad oma varuosi/lennukeid sinna?\n18. dets 2018 09:01\nNo vaevalt Aeroflot remondib Boengeid enda toodetud koostisosadest. Need sanktsioonid pigem segavad rohkem tava kodanikke. Suured ettevõtted sellest end häirida ei lase. Algus aegadel imporditi ka Valgevenest krevette Venemaale.... Küll äärmisel juhul saadavad sealt lennukitele varuosi.Aga mis puutub lennufirma valikut, siis olin sama dilemma ees. Aeroflotil olid lühemad lennuajad, sinna minnes 17h ja tagasi tulles 18h. Hinnad 1070.- kahele edasi-tagasi. Lennuaeg 21 veebruar.Otsustasime Aerofloti kasuks.Kuid hiljem teatati, et sinna lend asendatakse Rossya-ga. Pakuti raha tagastust kogu segmendi eest. Kuid hindasi kontrollides enam sellist hinda enam saada ei olnud. Ikkagi nõustusin muudatusega. Samas hetkel Bangkoki suunal lendavad ka Rossya lennukid mis tulid üle Emirates-elt, mis on 12a vanad. Ehk ajab ühe suuna ära.\n18. dets 2018 11:42\nkolm asja:esiteks, mis sul Aeroflotiga garanteerib, et talveriideid vaja pole? Ega Moskvas ei ole välistatud bussitransfeer ja õues passimine -20 juures.Teiseks: Aeroflotiga lendamine on minu jaoks veidi nagu natsirezhiimi aktsepteerimine, sa lendad Eestil suhtes vaenuliku riigi firmaga, toetad neid rahaliselt ja kui neil peaks mingigi huvi olema sinu isiku vastu, on neil võimalik sulle kõvasti probleeme korraldada. Teadmiseks teile, et näiteks kapo ei soovita paljudel Eesti avaliku teenistuste töötajatel üldse Venemaa kaudu lennata.Kolmandaks: kui sul just häid mürasummutavaid klappe pole, siis ma eelistaks lakkamatust valjust venekeelsest mölast oma elus pääseda veidi pikema lennu najal. Sheremetjevos pead ikka seda taluma samas.\n18. dets 2018 12:07\nLennanud ka mõlemaga , Moskvas 6 tundi istuda oli ikka väga nüri. Doha on mõnusam koht :) ... ja kui nüüd lubatud Qatar hakkaks Tallinast lendama siis oleks puhas kuld Üldiselt eelistame võimalusel Finnairi siiskiAga hind ja pauside / lennuajad panevad asja paika.\n18. dets 2018 12:18\n@snoop. Ai nüüd sa hakkad "miinuseid" saama :). Avaldasin ka mingi aeg sarnaseid vaateid Aerofloti suhtes aga tundub, et inimesed valmis säästu nimel kannatama kehva teenindust ja toetama režiimi, kes jätkuvalt armastab teisi maid okupeerida.\n18. dets 2018 13:01\nAbsurdsemat põhjendust annab otsida! Parem siis toetada inimeste tükeldamist, lennates Lähis-Ida lennukitega?\n18. dets 2018 13:14\nKataar ja Saudi-Araabia, mida mdt ehk mõtles "inimeste tükeldajate" all, on omavahel juba mõnda aega korralikult nugade peal.Ei maksaks kõiki riike ühte "Lähis-Ida" patta ikkagi panna, see on sama hea kui keegi ütleks, et "Eesti, see on üks Venemaa kõik".Mitte, et Kataaris inimõigustega kõik korras oleks, aga see ei ole siiski kurjusekuningriik nagu Saudi-Araabia.\n18. dets 2018 13:36\nmõne kommenteerija arvamus kõlab üsna veidralt - kas ei ole natsistlik, kui lennukis inimesi üksnes rahvuse, väljanägemise vmt alusel lahterdatakse. Ometi lennatakse himuga just nende teiste põlatud rahvate maadele kohaliku eluolu nautima. No mille poolest on nt venelased lennukis halvemad/paremad kui hiinlased või mustanahalised või araablased? Või enamuses ülekaalulised ameeriklased? Või ka eestlased ise, joomise poolest ei jää eesti mees venelasele kuidagi alla. Teema algatajale soovituseks, et lennaku enda mõistuse ja arusaama kohaselt. Loogiline ju, et üks vahemaandumine on mugavam kui kaks, ennelõunasel ajal saabumine tuleb odavam, kui hilisõhtul, pikem lend väsitavam jne.\n18. dets 2018 13:48\nPigem vaataks lendude algusaegu. Parimad on õhtul või hommikul algavad lennud ja halvimad need, kus lennujaama tuleb minna vahemikus 00-06.00 öösel. Seda väsimust ei anna võrrelda ühe lisamaandumisega.Doha lennujaam on väga meeldiv ja seal 3-4 h läheb kiiresti.2015 Finnairiga Taist tagasi lennates oli nii vana lennuk, et telekat ei olnud võimalik vaadata, sest see ei mänginud lihtsalt ühtegi filmi välja. Vot see päevane lend oli küll paras piin.\n18. dets 2018 14:29\nSiin Reaper kirjutas, et Aeroflotil tihedamalt lende Tallinnasse - Qataril jälllegi tihedamalt Tai lende. Bangkokki sõites oli oht, et 50-minutilisest ümberistumisajast Dohas ei piisa ja siis selgus, et järgmine lend läheb tunni pärast ja kolmas lend oli ka veel tol päeval. Isiklikult ei tuleks mul üldse mõtetki eelistada Qatari kõrval Aerofloti. Argumendid (poliitiline neist olulisim) on juba eelpool kõlanud. Lisaks poolitab Doha selle pika sõidu mõnusalt ära. 6 tundi on just see aeg, mille ma suudan vaevlemata lennukis istuda. (Olles sõitnud Helsingi-Hongkong otselennu, siis ei iial enam, olgu lastega või ilma.) Ja kõik kokku oli eelmisel talvel samamoodi 17-18 tundi (minek isegi lühem, 15 tunni ringis). Nii Helsingi kui ka Doha lubavad lühikesi ümberistumisi ja need realiseeruvad enamasti edukalt :)\n18. dets 2018 14:34\nto mdt. Kui indiviidide tasemele minna, siis Venemaa paneb vast Saudidele pika puuga ära ebavajalike inimeste kõrvaldamiseks...võta või ajakirjanikud, kes on manalasse saadetud. Katar muidugi seda tükeldamist, mida mainid, pole teinud, et võiks natukene täpsem olla.Lisaks on Venemaa ikkagi ka otseselt meie ajalugu kehvas valguses mõjutanud ja vaadates nö. hiljutisi sündmusi, siis ei saa kahjuks öelda, et see riik paremuse poole pöördub. Eks läks natukene vist asi teemast eemale nii, et lennake millega tahate :)\n18. dets 2018 15:22\nEga ma ei mõista ka hukka ühtegi inimest, kes Aeroflotiga lendab, samas on see siiski võimalus oma rahakotiga hääletada ja mingis mõttes moraalseid valikuid teha, nagu ka poes iga päev - ostad eesti kaupa või välismaa oma, loodussõbralikku või loodusthävitavat jne. Lendamine on muidugi igal juhul ränk globaalse soojenemise levitamine :)


Barbi Pilvre: ajateenistus naistele kohustuslikuks? Sõda on näidanud, et tagala on sama oluline kui rinne - Eesti Päevaleht\nBarbi Pilvre: ajateenistus naistele kohustuslikuks? Sõda on näidanud, et tagala on sama oluline kui rinne\nKas Euroopa hapras julgeolekuolukorras tasuks Eestis muuta ehk naiste kaitseteenistus kohustuslikuks, nagu Iisraelis?\nFotod: Raigo Pajula / Randolf Reinla\nSeda võiks teha, kui kaitseväes arendada välja asendusteenistus, mille sisu oleks kodanikukaitse, sõjameditsiin, erinevad hooldusteenused, millele oleks rakendust erinevate kriiside ajal. Kui naine soovib relva kanda, ka see valik on Eesti kaitseväes naistele avatud ja on jäänud pigem kasarmute majutustingimuste taha toppama. Samas on mehi, kes ei soovi maailmavaatelistel veendumustel relva kanda, aga võiksid omandada kodanikukaitse või päästjate või kasvõi hooldustöötajate oskusi.\nKriiside ajal on riigil selliseid inimesi, kes on valmis suunduma kriiskoldesse, väga vaja.Meenutagem kasvõi hooldustöötajate puudust haiglates seoses koroonakriisiga. Või praegu näiteks sõjapõgenikega seotud probleemide haldamist. Abitusega kokkupuutumine avardab ka inimeste maailmast arusaamist.


MXGP OF LATVIA, Solo Motocross World Championship 2020 (Pārcelts no 13.-14.06.20. un 11.-12.07.20.) - 08.08.2020 - Sporta un atpūtas komplekss Zelta Zirgs - Piletilevi.ee\nMXGP OF LATVIA, Solo Motocross World Championship 2020 (Pārcelts no 13.-14.06.20. un 11.-12.07.20.)\nL 8.8.2020 12:00 - P 9.8.2020 18:00\n20.90 - 250.90\nKoroonaviirusest tingitud eriolukorra tõttu lükkub edasi 13.06 – 14.06.2020 toimuma pidanud MXGP OF LATVIA, Solo Motocross World Championship. Üritus lükati edasi kuupäevadele 11.07.- 12.07.2020\nNüüd lükkub üritus edasi augustisse ja uued kuupäevad on 08.08.- 09.08.2020, asukoht jääb samaks.\nJuba üheteistkümnendat korda korraldab Läti mootorikeskus Zelta Zirgs maailmameistrivõistlusi Motokrossis. MXGP Motokrossi maailmameistrivõistlused on maailma kõige mainekamate seeriate hulka kuuluv sündmus, mis koondab kõige tugevamaid motokrossi sõitjad kõigilt maailmajagudelt 13. - 14. Juunil Kegumsisse, kuhu koguneb maailma motokrossi eliit, et võidelda Läti "Grand Prix" vastu.\n2020 aastal on pilgud pööratud eelkõige 2017. aasta MX2 maailmameistrile Pauls Jonasele, kes jätkab sõitmist elitaarses MXGP klassis, peale 6nda koha saavutamist 2019 aasta meistrivõistlustel. Pühendunud fännid saavad aktiivselt kaasa elada ka naaberriigist pärit Arminas Jasikonisele ja Tanel Leoki sõitudele. Pinge ja intriig on õhus MXGP klassis, kus tihe rebimine tiitli eest saab toimuma legendaarse Antonio Cairoli ja tema tiimikaaslase, kolmekordse maailmameistri Jeffrey Herlingsi vahel. Lisaks on rajal kogenud sõitjad nagu Tim Gajser, Gautier Paulin ja andekas uustulnuk hispaanlane Jorge Prado ja paljud teised, kes ei jäta favoriitidele just palju hingamisruumi.\nVeel leiab rajalt Euroopa meistrivõistlused EMXOPEN ja EMX250 klassis, kes võitlevad oma meistrivõistluste punktide eest. Need mehed teevad kõik endast sõltuva tiitli võitmise jaoks ja seejuures pole Kegums erand, sest tegemist on maailmatasemel võistlustega parimate motokrossisõitjate vahel.\nMXGP OF LATVIA, Solo Motocross World Championship 2020 (Pārcelts no 13.-14.06.20. un 11.-12.07.20.) L 8.8.2020 12:00 Sporta un atpūtas komplekss Zelta Zirgs 20.90 - 250.90\nNädalavahetuse pilet 16+ täiskasvanu 13.-14.06 2020\nkuni 31.12 - 39 EUR, 01.01 - 14.06 - 45 EUR.\nNädalavahetuse pilet 13.-14. Juuni 2020 alaealised (vanuses 10-16) ja Läti pensionärid\nAutoparkla KSM B krossiraja kõrval – 20 EUR\nüritusele eraldi sisse- ja väljapääsu;\nparkimist raja läheduses ja mugavat väljasõitu peale viimast võidusõitu;\nVIP passi ja ametlikku võistlusprogrammi;\njuurdepääsu MXGP paddockile;\nsuurepärast vaadet raja keskel;\nsõitude ja tulemuste jälgimise võimalust otseülekandes;\nvärskendavaid jooke ja suupisteid;\nsuurepärast vaadet stardile;\nsõitude ja tulemuste jälgimist otseülekandes;\nsõitude jälgimist suurel ekraanil raja kõrval;\nhommikusööki ja lõunat restoranis (saadaval ainult pühapäeval, 14. Juunil 2020. aastal).\nkuni 10-aastased lapsed ja puuetega inimesed (Läti vabariigi elanikud invaliidsustõendi esitamisel)\n1 kategooria invaliidsuspensioni isik koos ühe kaasasoleva isikuga\npuuetega inimestele mõeldud spetsiaalne autoparkla\nVanusepiirang üritusele: puudub\nÜrituse keel: läti/inglise\nTasuta sissepääs üritusele: lastele kuni 10 a koos täiskasvanud saatjaga\nÜrituse kestus: 13.-14.06.2020\nUksed avatakse: 07.00\nAsukoht ratastoolis erivajadustega kliendile: olemas\nSoodustus ratastoolis erivajadustega kliendile: olemas\nDzintaru iela 1 Ķegums Läti\nOsta pilet 1 DIENAS biļete / 1 DAY ticket MXGP OF RIGA VälismaalVälismaal1 DIENAS biļete / 1 DAY ticket MXGP OF RIGA T 11.8.2020T\naug10:00 - K 12.8.2020 Sporta un atpūtas komplekss Zelta Zirgs, Läti 20.90 - 40.90\nOsta pilet KSM Priority autostāvvieta / KSM Priority parking MXGP OF RIGA VälismaalVälismaalKSM Priority autostāvvieta / KSM Priority parking MXGP OF RIGA T 11.8.2020T\naug10:00 - K 12.8.2020 Sporta un atpūtas komplekss Zelta Zirgs, Läti 10.90\nOsta pilet KSM VIP 1 DIENAS biļetes / KSM VIP 1 DAY ticket MXGP OF RIGA VälismaalVälismaalKSM VIP 1 DIENAS biļetes / KSM VIP 1 DAY ticket MXGP OF RIGA T 11.8.2020T\naug10:00 - K 12.8.2020 Sporta un atpūtas komplekss Zelta Zirgs, Läti 100.90 - 200.90\nOsta pilet 1 DIENAS biļete / 1 DAY ticket MXGP OF ĶEGUMS VälismaalVälismaal1 DIENAS biļete / 1 DAY ticket MXGP OF ĶEGUMS L 15.8.2020L\naug10:00 - P 16.8.2020 Sporta un atpūtas komplekss Zelta Zirgs, Läti 20.90 - 40.90\nOsta pilet KSM Priority autostāvvieta / KSM Priority parking MXGP OF ĶEGUMS VälismaalVälismaalKSM Priority autostāvvieta / KSM Priority parking MXGP OF ĶEGUMS L 15.8.2020L\naug10:00 - P 16.8.2020 Sporta un atpūtas komplekss Zelta Zirgs, Läti 10.90


ramsamituss sugu XXX vestlus Video Porno toru veebikaamera nukk tasuta saidi Live veebikaamera\nViimase sisselogimise aeg: 26.01.21 20:50:46\nKlõpsates nupul, tõstad ramsamituss esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. ramsamituss hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja ramsamituss kohta\nKasutaja ramsamituss tööaeg\nEsmaspäev 19:00 – 14:00


Juhtkiri: riigi bussisüst - Arvamus\nJuhtkiri: riigi bussisüst\n9. august 2010, 13:45\nSada uut bussi: ühekordne žest või pikem plaan?\nAsjaolu, et valitsus kasutamata saastekvoodi ühikute müügi hoogsalt käima sai, väärib tunnustust. Saadud raha investeerimine viletsa soojustusega, ajahambast puretud nõukogudeaegsete korterelamute ajakohastamisse või tulevikku suunatud energiaprojektidesse on ju igati positiivsed uudised.\nAvalikkuses enim tähelepanu on pälvinud suurejooneline bussiostukava. Nimelt kavatseb valitsus kasutada 328 miljoni krooni ligi saja uhiuue bussi ostmiseks, mis peaksid juba tuleval aastal hakkama sõitma maakonna- ja linnalähiliinidel. Kõnealune plaan on tekitanud hulga seni vastuseta küsimusi, mis vajaksid täpsemat selgitamist kui praegu kõlavad eufoorilised hõisked dotatsioonide vähenemisest ja ühistransporditeenuse kvaliteedi märkimisväärsest paranemisest.\nBussipark, mis praegu Eesti teedel veereb, on sõna otseses mõttes kirev ning pole kahtlustki, et uuenduskuur marjaks ära kulub. Selles võib lihtsalt veenduda igaüks, kes mõnes bussijaamas aega parajaks tehes väljuvaid ja saabuvaid busse jälgib. Siin on bussid, kus saab kasutada pea kõiki mugavusi, millega reisija 21. sajandi Euroopas harjunud on. Samas kõrval lähevad liinile suitsevad, roostes, läbipaistmatute akende ja võidunud istmetega, kitsaste istmevahedega liikurid, mille puhul imestatakse, kuidas need küll ülevaatuselt läbi pääsesid.\nAsjatundjais on tekitanud muret ostetavate busside suurus, mis võib olla Eesti oludes ebaotstarbekas. Võimalik, et selle tehingu kontekstis oleks otstarbekas üle vaadata ka doteeritavate liinide võrk, lähenedes asjale mitte maakonna, vaid riigi tasandilt.\nÜks peamisi küsimusi uute busside puhul saab olema nende omandivorm ja hooldus. Keskkonnaminister Jaanus Tamkivi kirjeldas rendisuhet, kus poolteks liinioperaator ja riik. See tähendab, et liinikonkurssidel võivad hakata konkureerima täiesti uued ettevõtjad.\nKuid milliste lepingutega määratakse kindlaks busside remont? Kui see kohustus laieneb vedajale, võib keegi saada mõneks ajaks tulusa lepingu – seniks kui bussid on uued ja korras –, kuid mis saab tulevikus? Selline ühekordne bussisüst võib küll olukorda tublisti parandada ja korraks ka dotatsioone vähendada, kuid riigi ülesanne on siiski mõelda pikemas perspektiivis. Vastasel korral liigub mõte vägisi lähenevatele valimistele ja mõnusatele kohtadele mingi uue firma nõukogus.\nPeaminister Andrus Ansip on saastekvootide müüki kommenteerides öelnud, et Eesti pluss on väga läbipaistev vahendite kasutamine. Ootaks seda läbipaistvust siis ka bussiostu puudutavate aspektide lähemal valgustamisel.


Samuti on selline liikumine võimalik silmadel. Esitule harjutused Kõiki õlgadele vajutavaid liigutusi tuleks nimetada esitala põhilisteks. Sellisel juhul määrab liikumistrajektoori simulaator, mis vähendab aktiveeritud stabiliseerivate lihaste arvu. Parim teostus on aeglane ja tehniline.\nAbductio ehk eemaldamine on liikumine, mille puhul kehaosa viiakse keskjoonest kaugemale. Parim näide on kõrvalesirutatud käte liikumine keha külgedelt kõrvale.\nOsa harjutustest tuleb sooritada väikeste hantlitega. Alternatiiviks võib kasutada veepudeleid. Soovitatakse valida raskus, millega treenimine muutub keeruliseks harjutuse viimaste korduste ajal. Harjutuste nimekirjast võiks valida neli või viis harjutust ning teha treeningut mõned korrad iga nädal. Korda harjutusi 10—15 korda.\nSõrmede ja varvaste korral on samaks liigutuseks nende üksteisest eemaldamine käe või jala keskjoonest eemale. Randme puhul nimetatakse seda radiaalseks deviatsiooniks, sel korral on käelaba kallutatud pöidla poole.\nVastandtähendusega on adductio. Adductio ehk lähendamine on vastupidine eemaldamisele ja seisneb kehaosa toomises keha keskjoonele lähemale.\nNäiteks on käte surumine vastu külgi või põlvede kokkusurumine. Samuti sõrmede või varvaste kokku surumine.\nRandme osas on võimalik ulnaarne deviatsioon, kus käelaba on kallutatud väikese sõrme poole. Vastandtähendusega liikumist näitav termin on abductio. Circumductio on kooniline liikumine, mida võimaldab keratüüpi liiges õla- või puusaliiges. Näiteks võib olla kätega "veski" tegemine.\nSamuti on selline Katted ola kaed võimalik silmadel. Depressio ehk allapoole liikumine.\nNäiteks õla tõmbamine allapoole. Vastupidine on ülespoole liikumine ehk elevatio. Elevatio ehk ülespoole liikumine. Näiteks õla kergitamine.\nVastassuunaline on allapoole liikumine ehk depressio. Extensio ehk sirutus on vastandmõiste painutusele. Sirutusel viiakse kaks kehaosa teineteisest kaugemale, nii et nurk nende vahel suureneb.\nKäe triitsepsi sunniviisiline venitamine partneri abiga Partner toetab küünarnukki ja hoiab teise käega randmest kinni.\nNäiteks on põlv seistes sirutatud säär ja reis teineteisest kaugeimas asendis, moodustades sirge. Vastassuunaline liikumine on painutus ehk flexio. Flexio ehk painutus, see on liikumine, mille korral nurk kahe kehaosa vahel väheneb.\nEriti leiab termin kasutamist jäsemete distaalsema ja proksimaalsema osa omavahelise liikumise kirjeldamisel. Näiteks on istuvas asendis põlv painutatud nurk sääre ja reie vahel vähenenud.\nVastatndsuunalist liikumist tähistab termin extensio ehk sirutus. Oppositio on suhteliselt piiratud kasutusega mõiste, milleks on vastandamine, pöidla ja sõrmede ühendamine. Pronatio on käelaba ja küünarvarre eriliikumine, kus anatoomilises asendis olev peopesa pööratud ettepoole käelaba pööratakse peopesaga tahapoole või allapoole, kui käsi on painutatud.\nKodarluu liigub üle küünarluu ulnaarsele liikumine. Seda liikumist ei tohi segi ajada mediaalse rotatsiooniga vaata rotatiokus liigub kaasa ka õlavars. Vastassuunaliseks liigutuseks on supinatio. Protrusio ehk ettepoole liikumine.\nSageli kasutatakse alalõua liikumise kirjeldamiseks. Vastandtermin on retrusio. Retrusio ehk tahapoole liikumine on vastupidine ettepoole liikumisele, kehaosa liigub tahapoole. Vastandtermin on protrusio. Pöördliikumine toimub näiteks jäsemetes kus suhteliselt fikseeritud on õlg ja puus ning liikuvad jäseme distaalsed osad.\nSupinatio - küünarvarre ja käelaba rotatsioon toimub asendist, kus peopesa on suunatud tahapoole, asendisse, kus peopesa on suunatud ettepoole või painutataud käe puhul peopesaga ülespoole. Kodarluu pööratakse tagasi küünarluu kõrvale Katted ola kaed liikumine.\nKäsi on supinatsioonis anatoomilises positsioonis. Vastassuunaline liikumine on pronatio.


Professor John Whitehall. Lapsepõlve sooline düsfooria. 12 Videokomplekt koos ärakirjadega. | PÕHJUS (ohtliku seksuaalhariduse vastane koalitsioon)\nLapsepõlve sooline düsfooria / Kõrval põhjustatud\nKlõpsake ja Vaadake videoid professor John Whitehall räägib (ainult inglise keeles) või kerige lehte alla ja klõpsake nuppu ja Lugege ärakirju sellest, mida tal on teie keeles selle lehe ülaosas oleva Google'i tõlke abil öelda. Igast ärakirjast saab alla laadida pdf-faili. Need on kirjutatud inglise keeles, kuid oleme lisanud lingi veebisaidile, kuhu saate pdf-failid üles laadida ja need tõlgitakse teie keelde.\nVaadake lapseea soolise düsfooria videoid siit.\n1. video - seksuaalse segaduse määratlus - (1. osa).\n2. video - seksuaalse segaduse määratlus - (2. osa).\nVideo 3 - meditsiiniline tee seksi muutmiseks - (1. osa).\nVideo 4 - meditsiiniline tee seksi muutmiseks - (2. osa).\n5. video - seksuaalne segasus ja vaimsed häired.\nVideo 6 - hormoonide blokaatorid ja limbiline süsteem.\nVideo 7 - hormooniblokaatorid - seksualiseeriv efekt.\nVideo 8 - suguhormoonid.\n9. video - seksi muutmise operatsioon.\n10. video - turvaliste koolide soolised ideoloogiad - põhimõtted.\nVideo 11 - Turvaliste koolide soolised ideoloogiad - tagajärjed.\nVideo 12 - sooline düsfooria - psühholoogiline nõustamine.\nLapsepõlve soolise düsfooria videote ärakirju saate lugeda siit.\nVõite ärakirju PDF-id alla laadida. Seejärel saate PDF-ide oma keelde tõlkimiseks kasutada veebipõhist pdf-tõlkijat.\nVeebitõlgi juurde pääseb siit: -


Välk 494 valmistub Continental Cupiks — Eesti Jäähokiliit\nVälk 494 valmistub Continental Cupiks\nJärgmisel nädalal, 24. septembril kõlab avavile IIHF Continental Cupil (rahvusvahelise jäähokiliidu korraldataval klubide turniiril, kus osalevad Euroopa riikide meistrid). 12-kordne Eesti meister Tartu Välk 494 võistleb ühes alagrupis Leedu esindaja Vilnius Hockey Punksi ning Islandi 22-kordse meistri Skautafelag Akureyrariga. Kohtumised leiavad aset 24. - 26. septembrini Vilniuses.\nRündaja Harri Koll: ''Võrreldes tavalise Eesti meistriliiga mänguga on Continental Cupil natukene pingelisem mängida. Kindlasti lisab pinget see, et mõlemad mängud on vaja kindlasti võita, et tagada edasipääs järgmisesse ringi. Inviduaalselt nägin terve suve vältel vaeva aeroobsete ja üldfüüsiliste võimete arendamisega ja üritasin viia ennast parimasse vormi just Continental Cupi ajaks. Meeskondlikult alustasime jäätreeningutega septembri algusest. Augusti lõpus treenisime paar nädalat koos staadionil ning jõusaalis. Nädalavahetusel peame ka kontrollmängu Viru-Sputniku meeskonnaga. Oleme ühes alagrupis Leedu ja Islandi klubiga. Arvan, et selle kes edasi pääseb otsustab meie ja leedukate omavaheline mäng. Islandi klubide vastu mängukogemus puudub.''\nRündaja Fedor Gusynin: ''Loomulikult on pingelisem osaleda Continental Cupil kui mängida Eesti liigas, sest sealsetes mängudes eksimisruumi ei ole: iga vahetus, minut ja sekund jääl loevad. Ühe kohtumise kaotamine tähendaks alagrupist väljalangemist, Eesti meistriliigas aga on hooaeg pikk ning ühe kaotuse järel saab end koguda ning järgmistest kohtumistest punkte korjata. Ettevalmistused turniiriks lähevad hästi, katsetame uusi asju ja taktikaid ning vajame hädasti fännide toetust! Loomulikult oleme kursis, kelle vastu mängime ning paljudele mängijatele on turniiril osalemine heaks kogemuseks kuna mitmed ei ole rahvusvahelisel tasemel veel mänginud. Ootame huvitavaid mänge!''


Teenused - SkyTehnika Solutions\nAvaleht Tehtud tööd Teenused Kontaktinfo\nVeebipõhiste lahenduste suurim eelis on see, et andmed asuvad kõik veebiserveris, millele ligipääs on kõikidest internetiühendusega arvutitest, mobiilsetest ja puutetundlike ekraanidega seadmetest kasutajatunnuse ja parooli olemasolu korral (juhul, kui tegemist ettevõtte sisemiseks kasutamiseks loodud lahendusega).\nMicrosofti rakenduste arendamine\nMeie arendusmeeskond koosneb kogenud Microsofti sertifitseeritud spetsialistidest, kellel on suur rakenduste arendamise kogemus. Meil on suured .NET arenduse oskused ja põhjalik arusaamine integratsiooni võimalustest kõigi Microsoft tehnoloogiatega ning selle tulemusena on valminud suur hulk kvaliteetseid ja efektiivseid lahendusi .NET platvormil erinevates tööstuse valdkondades.\nLisaks muudele teenustele pakume ka laia valikut infotehnoloogilisi nõustamisteenuseid, milleks on näiteks nõuete analüüs, disaini kohaldamine, internetiturundus, üldised tehnoloogia alased konsultatsioonid (arendada vs osta analüüs, müüja hankimine ja valik). Tegemist on kõigest pisikese valikuga meie poolt pakutavatest teenustest. Täpsema info ja ülevaate saamiseks võta meiega ühendust ja üheskoos vaatame täpsemalt, kuidas ma saame just Sind aidata.\nAitame täita Sinu lubadused\nKui oled hätta jäänud oskustega, ajaga või ressurssidega, siis võta meiega ühendust ja aitame täita Sinu lubadused, mis sa oled kliendile andnud. Oleme avatud kõigile koostööpartneritele ja pakkumistele. Jääme neutraalseks ja konfidentsiaalseks.\nNigul ja Orn Hambaravi kodulehekülg\nVõnnu Mahetalu kodulehekülg\nCopyright © 2021 SkyTehnika, LLC


See on keerukas projekt. Tal on palju eri tahke, millega tuleb tegutseda õigeaegselt ja korralikult. Hoiame jätkuvalt kõiki toimuvate protsessidega kursis. Lisateabe saamiseks külastage www.estoniancentre.ca. Kõik e-kirjad on teretulnud aadressilinfo@estoniancentre.ca


Töölepingu seaduse eelnõu võeti menetlusse - Maksumaksja Portaal\nTöölepingu seaduse eelnõu võeti menetlusse\nAvaleht » Maksu-uudised » Töölepingu seaduse eelnõu võeti menetlusse\nEnne jaanipäeva – 18. juunil 2008. a võttis Riigikogu menetlusse kauaoodatud töölepingu seaduse eelnõu, mille edenemine jäi aasta alguses toppama, kuna tööandjad ja ametiühingud ei jõudnud mõningates valuküsimustes kokkuleppele.\nEelnõu seletuskirja kohaselt on kehtiv Eesti Vabariigi töölepingu seadus pärit 1992. aastast ning vajab oluliselt muutmist ja täiendamist, kuivõrd see ei vasta enam nüüdisaegse tööturu vajadustele. Uus eelnõu on töötatud välja arvestades töölepingu kuulumist võlaõiguslike lepingute hulka, mistõttu tuleb töölepingule kohaldada võlaõigusseaduse põhimõtteid. Lisaks töölepingu normistikule koondab eelnõu endas individuaalset töösuhet reguleeriva ja kehtivas õiguses eriseadustes paikneva töö- ja puhkeaja, puhkuse, palga ning varalise vastutuse regulatsiooni.Kehtiv tööõigus on oma põhiolemuselt nõukogude tööõiguse edasiarendus. Töölepingu seadus võeti vastu üleminekuseadusena 1992. aastal ENSV tsiviilkoodeksi kehtimise ajal. Kuna majanduslik, õiguslik ja sotsiaalne keskkond on vahepeal oluliselt muutunud, on selge, et kehtiv tööõigus vajab terviklikku kaasajastamist. Viimase viieteistkümne aasta jooksul on kehtivasse õigusesse tehtud küll hulgaliselt muudatusi, kuid need on jäänud enamjaolt kehtiva kontseptsiooni täpsustamise-parandamise tasemele. Riigikogus kannab eelnõu numbrit 299 SE ja huvilistel on seaduseelnõu ning seletuskirjaga võimalik tutvuda Riigikogu kodulehel: http://www.riigikogu.ee/?page=en_vaade&op=ems&eid=353198&u=20080621185448


Just nüüd on aeg: Reim ja Rüütli koos ametisse - Sport\nJust nüüd on aeg: Reim ja Rüütli koos ametisse\n6. oktoober 2016, Zenica – kas Magnus Pehrssoni luigelaul?Foto: REUTERS/SCANPIX\nEesti jalgpallikoondis on jõudnud seisu, kus enam ei aita midagi muud kui restart.\nMu hea õpetaja Gunnar Press kirjutas kunagi: „Eesti ründas innukalt, aga unustas palli rünnakule kaasa võtta.” See oli üle kahe aastakümne tagasi. Jah, lauses peitus omajagu irooniat, aga ka sügav sisu, sest olematute oskustega käis kaasas ründesoovi jutt.\nPraegune koondis on märksa hullemas seisus. Mängijate oskustepagas on suurem, aga puudub tahe. Ma ei väida, et ei taheta sinisärki kanda, kaugel sellest. Aga ei ole kirge, nälga, sära, võitlejainstinkti. Selle asemel peegeldub platsilt näotu ja kiretu sunnitöö, käegalöömine, vahest isegi hirm.


Kommentaarid: Milliseid maailma muutvaid sündmuseid nägi selgeltnägija Vanga ette 2018. aastaks? | Õhtuleht\nMilliseid maailma muutvaid sündmuseid nägi selgeltnägija Vanga ette 2018. aastaks?\nOhtuleht.ee, 26. detsember 2017, 15:09\nHunt / 00:46, 27. dets 2017\nSee tädi olla ju ennustanud ka maailma lõppu (mis jäi järjekordselt tulemata)....\nNoh / 01:29, 27. dets 2017\nÕL-i tavalugeja IQ on nii väike, et ta ei jaga sedagi, et iga manipuleerija keerab Vanga tekste endale meelepäraseks.\nmk / 23:46, 26. dets 2017\nkuna ta oli pime siis oli tal aega moelda. selleks pole voimeid vaja. igayks voib pmst loogilisi jareldui teha\nPriit / 22:55, 26. dets 2017\nPildilt on näha, et asi põeb rämedalt pohmakat nagu, mida ta siin ennustab ei tea !\nusun / 21:32, 26. dets 2017\net maakera on lapik\nvat / 23:41, 26. dets 2017\nNo vat ei usu, sest tòendusmaterjal puudub.\nVladimir / 21:30, 26. dets 2017\nKummaline, et neist tarkadest kommijatest kõige targematest,\non eesti keele grammatika vähe mööda käinud. Mõtlemise koht?!\nladimirile / 22:05, 26. dets 2017\nÄra oma grammatikaga nii väga uhkusta. Kahjuks on meie tsensormoderaatorid liialt aktiivsed, püüdlikud ja ju vist ka preemianäljas, Keelatud tabusõnade loetelu aga täiesti mõistusevastaselt kokku pandud, täiesti äraarvamatu. Nii et iga põhjalikum kommentaar ?riskib tsenseerimisprügikasti sattumsega. Üks abinõu on kirjavigade sisse pikkimine, et tsenseerimisavuti tabusõnu lihtsalt ära ei tunneks.\nKas sa ise pole sellegasiis kokku puutunud? Või on sul moderaatorite juures käsi sees, omad poisid\nEdgar / 17:34, 27. dets 2017\nKõik need kirjaoskamatud kommijad on sinu kaasmaalased.\nJaak / 21:27, 26. dets 2017\nSiin pole ennustamine, vaid tegu on olemasoleva infokildude sobitamisega.\nEnnustamist pole olemas.\nMitte kunagi pole võimalik ette teada asja või sündmust, mis pole veel toimund, on võimalik paljude infokildude ja ajaloo põhjal teha loogilisi järeldusi.\nKui ennustamine oleks võimalik, siis poleks Maal enam ammu ühtegi häda ega viletsust olemas.\nJUHAN / 21:24, 26. dets 2017\nKahjuks ei saa Vanga antud daatumeid päris täpselt võtta, Või on ehk tema interpreteerijad ja tõlgendajad ehk veidi vussinud? Näiteks pidi m0slemite rünnak Euroopale algama juba 2011. Kusjuures pidi kasutatama ka keemiarelvi. Kolmas maailmasõda pidanuks algama juba 2010 novembris ning kõppema aastaks 2014. Ka sõja lahtipuhkemise koht on erinev, ühe ennustuse järgi Põhja-Koreast, teise järgi Süüriast.\n2011 pidavad põhjapoolkeral radioaktiivsete sademete tõttu hukkuma suur osa inimesi, loomi ning taimi. 2014 haigestuvat väga palju inimesi nahavähki, seda radioaktiivse kiirguse tõttu. mille nad said eelnenud, selleks ajaks äsjalõppenud sõjas. aastaks 2016 olevat Euroopa peaaegu inimtühi.\nMulle näib, et kui sündustega Vanga vahest ehk puusse ei pannudki, siis vähemasti ennustatud tähtaegadega küll. Sest kui see kõik ehk uhtubki, siis nähtavasti märksa hiljem.\n!!! / 21:08, 26. dets 2017\nSee mõisusevendade jutt on muidugi väga kena. ees ootav kaugem tulevik, mida meie ise kahjuks enam ei näe. Aga lähitulevik? Kahjuks ei ole aga ajakirjanikud pidanud vajalikuks ära märkida mõningad Vanga poolt mainitud meid ees ootavad tuleviku pahupooli. Kas või seda, et m0slemid hõivavad Euroopa ning kehtestavad siin oma võimu. Lisaks Vangale on sellest m0slemivõimu ning meie vallutamisest kirjutanud ka üks teine läbi aegade suur ennustaja, Nostradamus, kes elas Prantsusmaal XVI sajandil. Väike lohutus on see, et nii üks kui ka teine on märkinud, et lõpuks see võim siiski murtakse ning Euroopa vabastatakse.\nvennad helmed / 21:03, 26. dets 2017\nVanga ennustas EKRE valimisedu ja kõlvarti suurt häältesaaki! Vot see on mutt!\n21:03 / 02:01, 27. dets 2017\nEKRE ei ületa uutel Riigikogu valimistel valimiskünnist ja ei pääse Riigikokku!\nmuig / 12:45, 27. dets 2017\nNo, nutame koos. Tegelikult võtab EKRE järgmistel valimistel päris olulise osa kohtadest. Nii et võite nutupilli valla päästa, ajaloo prügikasti tulevased elanikud.\nNimi.... / 20:53, 26. dets 2017\nMind huvitavad rohkem tema eelmiste aastate ennustused, et nende üle irvitada saaks.\nLauri / 20:31, 26. dets 2017\nKurat!Kurjaks ajab! Lõpetage ükskord igasuguste soolapuhujate promomine!!! Võeti üks napakas slaavi vanaeit ja "juttu jätkub aastateks"! Sama, nagu need "ilmavanad" meil Eestis ja nõiad! T-R-A vihastasin ennast hiljuti seaks,kui mu noorem vend oli viinud mu 80 aastase vanaema liigesepõletiku ja muude vanainimese hädadega "nõia juurde"! Maksis mingi napaka rituaali eest 500€ ja sisendas veel vanaemale ka,et see aitab! Vihastasin nii südamest, et ostsin endale ja1 vanaemale septembriks kuuajalise puhkuse Vahemere ääres Itaalias. Ja see tõesti AITAS vanaemat, sai palju parem, tervis oli korras ja liigesevalud kadunud.\naRTIKLI LÕPP LÄHEB MÖÖDA / 20:17, 26. dets 2017\nKui teised tsivilisatsioonid tahaksid meie omaga kontakteeruda, oleksid nad seda juba ammu teinud! Aga meist ei olda huvitatud.\nennustaja maalt / 20:12, 26. dets 2017\n2018 algab kolmas maailmasõda.\nJa mis oleks selle sõja mõte? / 20:23, 26. dets 2017\nKõik viskavad üksteisele korraga aatompommid.\nJumal Olgu Kiidetud / 20:26, 26. dets 2017\nongi kiiresti vaja Suurpuhastust teha Maakeral\n/ 20:26, 26. dets 2017\nIII maailmasõda ( Külm sõda )lõppes 1991 . IV maailasõda algas Krimmi okupeerimisega .\nMuide / 20:53, 26. dets 2017\nKrimmi elanikest 99% soovisid ühineda Venemaaga, sest kohalikud oligarhid olid seal elu nii väljakannatamatuks muutnud.\nMuide / 21:14, 26. dets 2017\nTeil sm. tiblogorskist on suur häda mõistuse pärast ! Miks mitte 99, 5 % ?\nMuide / 21:16, 26. dets 2017\nValetad ! 98,9 % ! Kas teil sm. Muide ei ole mitte kunagi tulnud mõte pähe , et aju teid koormab iga tühja tähjaga ?\n/ 22:41, 26. dets 2017\nparem siis juba nagu venemaal kombeks 103,4%\nWCP / 23:21, 26. dets 2017\nNälg, arstiabi olematus, lapsed olid sunnitud koolis käima naaberriigis. Samas elas eliit otseses mõttes kullas.\nkolla / 23:45, 26. dets 2017\nNeed "Krimmi" elanikud olid roheliste mundritega nagu eestis 1940.99 näitab,et suurem osa Krimmi tatarlasi pidid ka poolt hääletama.Sõida si a le pestud ajudega ven e la se pu nn!\nMida toob aasta 2018? / 19:58, 26. dets 2017\nVanga ennustuste järgi läksid osad sündmused täide! Tuleval aasta esimesel poolel tulevad pingelised ajad.Aga teine pool aasta tuleb veidike kergemad ajad.Aga peame olema kõigeks valmis.\n.... / 19:40, 26. dets 2017\nja kus on artikkel, mille pealkirjaks oleks: Milliseid maailma muutvaid sündmuseid EI NÄINUD selgeltnägija Vanga ette 2018. aastaks? Kui pikk see loetelu veel võiks olla...\nkamarasuutra / 18:02, 26. dets 2017\nMingi slaavlaste stammhaip ja sealjuures täiesti mõõdutundetu. Brexiti ennustamisest oli asi minu arvates kaugel. Euroopa kohta ennustas Vanga ju hoopis nii: " According to Baba Vanga, the continent will cease to exist by 2016, and all that would remain will be empty spaces and wasteland, nearly devoid of any form of life."\nmina / 17:53, 26. dets 2017\nEi jäänud ju Obama viimaseks presidendiks .\nkas jutt / 18:06, 26. dets 2017\nei olnud mitte viimasest mustanahalisest presidendist? Mõtleme veel.\nkas igat / 20:14, 26. dets 2017\nklouni saab presidendiks pidada?\nMees / 17:48, 26. dets 2017\nSeda Veenuse värki ei taha ma eriti uskuda. Meie targad teadlased uurivad igat kivi kosmoses aga Veenust miskipärast välditakse. Ja nüüd äkki avastatakse midagi.\nVanga järgi.... / 19:24, 26. dets 2017\nAastaks 2020 peabsiis Venemaa lõpeta nafta ammutamise...!\n19:24 / 19:38, 26. dets 2017\nSee on küll hea uudis! Millest Venemaa siis elama hakkab...?\nkolla / 22:45, 26. dets 2017\nHakkavad Hiinlastelt Siberi naftat ostma ja seda edasi müüma.\nx2 / 21:48, 26. dets 2017\nMilles see "Veenuse vältimine" seisneb? Alates 60-ndatest on Veenuse juurde saadetud üle 40 kosmoseaparaaadi, kõigist planeetidest on ainult Marsi juurde on neid veel rohkem saadetud.\nMees / 01:24, 27. dets 2017\nJa kui palju on Veenuselt teaduslikke andmeid tulnud? Praktiliselt mitte kui midagi. Praegu loetakse telliskivid ka üle mis kosmoses lendavad aga Veenusest ei räägita õieti midagi.\nx2 / 03:47, 28. dets 2017\nMis mõttes ei tule andmeid? Et kui Õhtulehes ei kirjutata, siis järelikult pole olemas või? :D Üllatus-üllatus, aga Eesti laiatarbemeedia ongi astronoomia- ja muude teadusteemade kajastamisel äärmiselt amatöörlik - pole ajakirjanikke, kes teemat valdaks ja vigadeta kirjutada suudaks ning klikkide arvu järgi lugedes pole lugejate nõudlust ka eriti mitte.\nNäiteks Venus Expressi nimeline sond tiirutas planeedi ümber 8 aastat kuni 2014. aastani. 10 sekundit läks aega, et lühiülevaade tulemustest Google otsinguga leida: http://sci.esa.int/venus-express/39432-results-from-venus-express/\nPraegu on Veenuse orbiidil jaapanlaste Akatsuki, mille kohta leidsin paari minuti otsimise järel kogu avaldatud teadusartiklite ja toorandmete arhiivi: http://akatsuki.isas.jaxa.jp/en/researchers/\nLühidalt - miks arvad, et keegi sulle kõike seda infot kandikul ette kandma peaks? Kui asja vastu huvi on, uuri ise. Meie meedial sellist pädevust teatavasti ju ei ole :)\n/ 16:57, 27. dets 2017\nOli kunagi selline raamat:\nMõelge / 17:20, 26. dets 2017\nloogiliselt!Kuidas saab mingi kogu elu pimedana elanud ja hariduseta naine mingeid selliseid asju teada või ennustada?See on kõik tõlgendamise küsimus ja selle ennustaja kõige agaramad tõlgendajad on venelased,kellede järgi läheb just neil ülihästi,teistel aga mitte niiväga!Mingi pime poolearuline võis mõistagi mingeid võimeid omada,kuid mitte nii ennustada,nagu tema kohta kirjutatakse,sest selliste asjade kohta peab olema haridus ja laialdased teadmised....,\nkas venelased / 20:15, 26. dets 2017\npeavad ennast siis hiinlasteks?\nmari / 17:15, 26. dets 2017\nOot, oot viimati pidi maailm ja inimkond ikka kiire lõpu saama. Vanga ütles!\nto mari / 18:03, 26. dets 2017\nmitte ainult vanga, vaid isegi piibel on mitu korda maailmalõppu kuulutanud.\n...ja kollanerass pidi tulema / 20:54, 26. dets 2017\nju ilma valitsejaks ,aga asi just sinna tüüribki ,et need P. Korealased seda taotlevadki ja asi päris tõsine ...\nTaat / 16:59, 26. dets 2017\nEi ole mõtet tühja haukuda,Vanga oli väga suure Jumala andega inimene!\nQ / 20:08, 26. dets 2017\nmiks see anne just Suur oli? Ennustusi pilduda, mille tõlgendamisel võib mida iganes seletada. Ja jumal?...\nmetsjeesus 58 / 16:20, 26. dets 2017\nmina olin noorest peast ka selgelt nägija, nüüd on juba prille vaja.\n+75 -20 • Vasta • Teata ebasobivast kommentaarist\n/ 16:06, 26. dets 2017\nÕige sõna lauses on VÄIDETAVALT !\nWikipedia / 15:52, 26. dets 2017\nNoh, peaasi et ta Soomes kerjust ei tee.\neks inimesed ole ikka skeptilised / 15:42, 26. dets 2017\nja ega me veel 25a. tagasi ei osanudki arvatas, mida tähendab mobiiltelefon ja näete nüüd mis toimub. Ei hakka pikalt kirjutama, igal oma arvamus, aga minu arvates on need ennustused küllaltki täpsed. Ja seda, et maaväline elu on olemas, usun ka mina, aga kuna seda on esialgu veel raske tõestada, siis ärgu olgu.\negipti pauk / 16:08, 26. dets 2017\nKas sa kuulsid neid ennustusi ISIKLIKULT tema käest ?\nkas pole kuulnud, / 18:13, 26. dets 2017\net ka telepaatilisel teel saab teise inimesega ISIKLIKULT sidet luua.\nehh / 18:04, 26. dets 2017\nväga paljud on ette näinud asju.. juba j.verne kui nemo kirjutas, polnud ju allveelaevadest isegi õhkõrna aimdust.\nsee / 15:42, 26. dets 2017\nmutt ennustas ju ka seltsimees Zhivkovile pikka iga. Kuhu see siis jäi, vana oli võimul vaid veidi kauem kui tema kumiir Prsku suri. Ei ole saladus, et Vanga oli kommunistliku Bulgaaria salateenistustega seotud ja meelsasti võttis vastu hüved, mida võimud pakkusid.\nEino Taruk / 15:25, 26. dets 2017\nHiinaga lasi juhuslikult lähedale, aga kõik muu oli iba.\nEdgar / 15:36, 26. dets 2017\nKindlasti leidub veel selliseid imelisi ennustajaid!\nummikui / 16:24, 26. dets 2017\nkui hommikul, ükskõik millisel,aknast välja vaatad ja taevas pole pilves, siis paistab päike. selleks pole küll vangat või eestimaist mangat vaja , Päike tõuseb ja loojub\nEdgar / 17:50, 26. dets 2017\nAinult,et nende ime seisneb selles,kuidas seda vaja tõlgendada parasjagu.\nOli? / 15:37, 26. dets 2017\nKas sa oled tulevikust?\nr / 15:18, 26. dets 2017\nsöör... / 17:46, 26. dets 2017\nvalijad / 19:40, 26. dets 2017\nEKRE ja IRL ei ületa valimiskünnist uutel Riigikogu valimistel ja Riigikokku ei pääse!\nKohtunik: "Ma näen, et olete jälle süüaluste pingis. Kas eelmised karistused ei tulnud teile kasuks?"\nKohtualune: "Miks ei tulnud, ma tahan lihtsalt lõplikult paraneda."


6 ILLINOISI TAGATISRAHA SEADUSE ALUSED - LEGAALSED PROBLEEMID\nPõhiline Legaalsed probleemid\n6 Illinoisi tagatisraha seaduse alused\nÜürileandja / üürniku seadused võivad osariigiti pisut erineda. Üks konkreetne üürnike jaoks murettekitav valdkond hõlmab sageli tagatisdeposiidi suuniseid.\nIllinoisi üürileandja / üürniku kood sisaldab kuut hoiustamise põhireeglit ja need on mõnevõrra helded võrreldes teistes jurisdiktsioonides kehtivate reeglitega - vähemalt üürileandjate jaoks.\nIllinoisi tagatisraha piirmäär\nIllinoisi osariik ei sea piirmäära maksimaalsele summale, mida üürileandja võib üürnikult tagatisrahana koguda, isegi subsideeritud eluaseme puhul.\nValla- ja maakondlikud seadused võivad siiski erineda. Kontrollige kindlasti oma kohalikke seadusi ja võrrelge neid riigi seadustega. Mõnes piirkonnas on nad rentnikusõbralikumad.\nHoiuste hoidmise reeglid\nIllinoisi mõisnikud, kellele kuuluvad vähem kui 25 ühikut ei pea üürniku tagatisraha hoiustamise ajal järgima mingeid konkreetseid seadusi.\nIllinoisi mõisnikud, kes omavad 25 rentimisühikut või rohkem peab rentnikelt maksma üürnikele hoiustelt intressi kahel juhul: 25 üürimisüksust asuvad ühes hoones või kompleksis ja üürileandja hoiab üürnike tagatisraha kauem kui kuus kuud.\nIntressimäär peab olema võrdne intressiga, mida maksavad Illinoisi suurim kommertspank minimaalsetel hoiusekontodel. Intress tuleb maksta üürnikule30 päeva jooksul 12-kuulise rendiperioodi lõppemisest. Üürileandja saab selle summa üürnikule maksta või krediteerida üürniku järgmise kuu üürisumma ulatuses.\nÜürileandja ei pea üürniku intressi maksma, kui üürnik on mingil viisil jätnud üürilepingu täitmata.\nSelle seaduse rikkumisel võib üürileandja maksta üürnikule tagasi kogu tagatisraha, millele lisanduvad kohaldatavad kohtukulud ja advokaaditasud.\nKirjalik teatis pärast kättesaamist\nPärast tagatisraha laekumist ei pea Illinoisi üürileandja üürnikule kirjalikku teatist esitama.\nÜürniku tagatisraha pidamise põhjused\nÜürileandjad võivad teatud kulude katteks säilitada kogu üürniku tagatisraha või selle osa:\nKahjustused, mis ületavad tavapärase kulumise\nÜürilepingu rikkumisega seotud lisakulud\nKommunaalmaksed ei ole üürnik tasunud, kuid vastutasid üürilepingu tingimuste kohaselt\nKulud kinnisvara puhastamiseks, kui üürnik pole seda teinud\nÜürileandjatel, kellel on viis või enam ühikut, on Illinoisi seaduste kohaselt üürniku tagatisraha tagastamiseks kaks võimalust.\nMajutajal on 30 päeva alates kuupäevast, mil üürnik kolib sissemakse tagastamiseks, kui tagatisrahast tehakse mahaarvamisi. Üürileandja peab üürnikule posti teel või isikliku kättetoimetamisega kirjalikult teatama oma kavatsusest kogu üürniku tagatisraha kinni pidada.\nSee teatis peab sisaldama üksikasjalikku mahaarvamiste aruannet, kahju tegelikku või ligikaudset maksumust ja kõigi kviitungite või arvete koopiaid.\nMajutajal on täiendavad 30 päeva pärast kirjaliku teate esitamist rentnikule kviitungi koopia kättesaamisest, milles näidatakse töö tegelikud kulud, kui töö ei ole teatise väljastamise ajal veel lõpule viidud, põhineb teatis eeldatavatel kuludel.\nMõisnikul on 45 päeva alates kuupäevast, mil üürnik üksuse üüriline vabastab, kui ta kavatseb selle täies ulatuses tagastada. Üürnikule ei ole vaja kirjalikult teatada, et see juhtub.\nVõimalik, et üürileandja peab maksma üürnikule kahekordse tagatisraha, millele lisanduvad kõik kohaldatavad kohtukulud ja advokaaditasud, kui kohus leiab, et nad ei järginud neid kohtumenetlusi.\nTurvahoiuste ülekandmine müügi ajal\nÜürileandja vastutab kõigi tagatisdeposiidi ja kogunenud intresside uuele üürileandjale ülekandmise eest, kui kinnisvara muutub omaniku omandisse. Sellest reeglist tehakse erand, kui omandiõigus läheb üle osapoolele, kellel on kinnisasi pandiõigus.\nUus omanik peab saatma teate iga üürniku ühiskasutusse, millelt nad on sissemakse saanud, esmase sissepääsu juurde. Omanikul on 21 päeva pärast raha laekumist seda tegema. Teates tuleks üürnikule teada anda, et uuel omanikul on nüüd üürniku tagatisraha koos kõigi kogunenud intressidega.\nKust seadusi leida\nIllinoisi tagatisraha seadust saab riigi koodidest 735 ILCS 5 / 9-201 kuni 321 ja 765 ILCS 705 kuni 715. Osa neist seadustest nimetatakse tavaliselt tagatisraha tagastamise seaduseks (765 ILCS 710) ja tagatise hoiuse intressiseaduseks (765 ILCS 715).\nVaata videot: Calling All Cars: A Child Shall Lead Them Weather Clear Track Fast Day Stakeout (Märts 2020).\nhttps://vayongroup.com et.vayongroup.com © Legaalsed probleemid 2020


Teisenda Gon mõõtühikuks Ttunninurk (Nurk)\nGon to Ttunninurk\nLähteühik: Angular mil (NATO)Detsiradiaan [drad]GonKaareminutKaaresekundKompassi punktKraadMikrokaaresekundMikroradiaan [µrad]MillikaaresekundMilliradiaan [mrad]Nanoradiaan [nrad]Pikoradiaan [prad]Radiaan [rad]Sentiradiaan [crad]TtunninurkTäisring\nSihtühik: Angular mil (NATO)Detsiradiaan [drad]GonKaareminutKaaresekundKompassi punktKraadMikrokaaresekundMikroradiaan [µrad]MillikaaresekundMilliradiaan [mrad]Nanoradiaan [nrad]Pikoradiaan [prad]Radiaan [rad]Sentiradiaan [crad]TtunninurkTäisring\nKui palju on Ttunninurk ühes Gon?\n1 Gon = 0,06 Ttunninurk - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Gon mõõtühikuks Ttunninurk teisendamiseks.\nTeisenda Gon mõõtühikuks Ttunninurk:\nValikute loendist vali üksus, mis vastab väärtusele, mida soovite teisendada, näiteks 'Gon'.\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Ttunninurk'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '720 Gon'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Nurk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '81 Gon na Ttunninurk' või '25 Gon to Ttunninurk' või '33 Gon -> Ttunninurk' või '39 Gon = Ttunninurk'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(78 * 61) Gon'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '720 Gon + 2160 Ttunninurk' või '43mm x 83cm x 53dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


NEED ON KÕIK NETFLIXI FILMIS BRIDGERTONIS KASUTATUD VÕTTEPAIGAD - PRÜGIKAST\nBridgerton langes Netflixi jõulupühal ning tonni jõukate perekondade uhked ballisaalid, riietusruumid ja kodud panevad kõik mõtlema, kus maa peal need kaunid Bridgertoni võttepaigad aset leidsid. Viie miljoni naelase eelarvega võiks selliselt ekstravagantselt saatelt nagu Bridgerton vähemat oodata.\nFilmimine toimus üles ja alla mööda riiki, Yorki tänavatelt kuni RAF-i baasideni Buckinghamshire'is. Enamik filmimist toimub Salisburys, Gloucestershire'is ja Yorkis asuvates uhketes kodudes, kus stseenid on Bridgertonite, Featheringtonide ja Lady Danbury kodudes.\nMõnda maju saab näha ka teistes saadetes ja filmides, nagu The Crown, Emma ja The Young Victoria.\ntee #Bridgerton näeb välja nagu maal ✨ pic.twitter.com/WjovR3MkPQ\n- francesca (@_its_francesca) 29. detsember 2020\nNeed on peamised Bridgertoni võttepaigad:\nBridgertoni maja on enamiku Bridgertoni perekonnaga sündmuste toimumise koht Londoni seltskonnahooaja alguses. See on koduks Daphne ja Anthony Bridgertonile ning nende veel kuuele õele-vennale ning nende emale Lady Violetile.\nMaja välisilme on Greenwichis asuv Rangeri maja, kus varem elasid aristokraadid ja kuninglikud perekonnad ning tänapäeval on seal kunst, mida avalikkusel on lubatud külastada.\nmis ma sulle meem olen\nBridgertoni kodu interjöör filmiti RAF Haltonis Buckinghamshire'is, seda kasutati suure saali, treppide, esiku ja suitsuruumi loomisel.\nHastingi maja Londonis\nMaja on koht, kus Hastingsi hertsog elas seltskondliku hooaja alguses Londonis.\nRikkaliku kodu välisilme filmiti Salisburys asuvas Wilton House'is ning osa interjöörist, sealhulgas esik ja esik, filmiti Wilton House'is. Praegu on see koduks 18. Earl of Pembroke'ile ja tema perele. Wilton House'i on kasutatud ka filmide ja telesaadete jaoks, sealhulgas Pride and Prejudice ja The Crown.\nMuud Hastingsi maja interjöörid filmiti Londonis Syon House'is ja Gloucestershire'is asuvas Badminton House'is.\nClyvedoni lossist saavad pärast abiellumist Hastingsi hertsog ja hertsoginna kodu ning minu kurvastuseks pole seda päriselus olemas.\nLossi välisilme filmiti Yorkis Castle Howardis ning osa interjööre Wilton House'is, Badminton House'is ja North Mymms Parkis.\nKüla, mida nii Simon kui ka Daphne kuuendas osas külastasid, filmiti Yorkis Coneysthope Village'is.\nSarja ajal aset leidnud ekstsentrilised pallid pole midagi muud kui hämmastavad. Neid on liiga palju, et lugeda, kuid paljude pallide jaoks toimus üks võtmekoht Bristolis Leigh Courtis. See oli paljude etenduse ballisaalide, sealhulgas Crawfordi ja Princesi ballisaalide asukoht.\nBathi gildhalli kasutati ka Rambury ballisaali jaoks.\nLondoni tänavad ja pargid\nPole üllatav, et enamik Bridgertoni võtteplatse Londoni tänavatel ei toimunud tegelikult Londonis. See on tegelikult Bathi tänavad, mis moodustavad enamiku Regency Londoni stseenidest.\nmilline näeb välja suur vagiina\nBath Street, Beauford ja Alfred Street Yorkis määrati Mayfairi tänavateks ning Pall Malli stseenid leidsid aset Trim Streetil. Abbey Streeti kasutatakse ka Modiste poe välisilme jaoks.\nBathis asuvat Royal Crescenti kasutatakse ka Grosvenori väljaku jaoks ja seda kasutatakse ka Featheringtoni maja välisuste jaoks.\nBridgertonis kuvatavad pargid ja aiad, nagu Hyde Park, loodi Wilton House'i territooriumi ja Hampstead Heathi Hampshire'i Somerley maja territooriumi abil. Windsor Great Parki kasutatakse ka Battersea Fieldsi ja Rotten Row'i eraldiseisvana.\nFeatheringtoni maja filmiti nii RAF Haltonis Buckinghamshire'is kui ka Hatfieldi majas.\nLeedi Danbury maja\nDanbury majas elab lesk leedi Danbury ja maja välisilme on Holburne'i kunstimuuseum, mis asub Bathis.\nTema kodu interjöörideks on sulgpallimaja koridori ja vannitoa jaoks ning Wiltoni maja suure saali ja elutoa jaoks.\nKuninganna Charlotte, kuningas George III naine, elab St Jamesi palees, mis asub Londonis. Palee välisilme on Hampton Courti palee Richmondis, Suur-Londonis.\nPalee interjöörid filmiti Lancaster House'is, mis on häärber St Jamesi linnaosas Londoni West Endis.\nThe Coaching Inn, kus Daphne ja Simon oma abielu lõpetavad, filmiti Dorney Courtis Buckinghamshire'is. Need Bridgertoni võttepaigad on loetletud varajase Tudori mõisana ja asub Dorney külas.\nSelle kirjaniku soovitatud seotud Bridgertoni lood:\n• Viktoriin: millisesse Bridgertoni venda sa armuksid?\n• Kõik Netflixi filmi Bridgertoni näitlejad ja koht, kust nad ära tunnete\nmida sa teed, kui mees sind näpustab\n• Kes jutustab Bridgertonit? Elegantne ja skandaalne hääl, mis jutustab Netflixi uuest saatest


NUTIKUS: 7 OMADUST, MIS MUUDAVAD OLENDI JUMALIKUKS - TEADUS - 2021\nNutikus: 7 omadust, mis muudavad olendi jumalikuks\nInimesed sulavad tavaliselt kokku kõigi olenditega, keda nad armasteks peavad. Mega Curiosos avaldame siin sageli Interneti-ühenduse katkestavaid juhtumeid "rahule". Headeks näideteks on Hiinas asuv panda lasteaed või känguru kutsikas ja tema mängukaru. Mis aga teeb olendi jumalikuks?\nHiljuti puhkes Twitteris kampaania teemaga „cuteness“ (milles osalejad kasutasid hashtag #CuteOff ja postitasid fotosid nunnudest loomadest), mille eesmärk oli teadvustada metsloomade kaitset. Selle põhjal otsustas Live Science'i sait loetleda seitse määravat punkti olendile, mida võib pidada armsaks või jumalikuks.\nJärgige allolevat loendit ja saate aru, miks need 19 armsat loomapilti soojendavad teie südant, kui klõpsate siin.\n1. Suured silmad\nTwitteri kampaanias jagatud loomapiltide üks levinumaid omadusi on suured silmad. Seda tegurit saab hõlpsasti seletada 1979. aasta uuringuga, milles mõistetakse, et suure silmaga omadus toob inimestele ette imikute imidži.\nUuringust selgub, et isegi imikud ja väikesed lapsed leiavad, et teised lapsed on lapselikumad. Uuringute kohaselt oleksid need tunnused suured silmad, lai otsmik, õhuke nägu, kuid kohevate põskedega, väikese nina ja suuga.\nSeega järeldab Live Science, et kui need tunnused on inimestele atraktiivsed, kuna nad sarnanevad nende imikutele, mängivad nad loomades sama rolli. Seetõttu on suured silmad näo muude tunnuste suhtes armsad.\nInimeste suhted oma imikutega on jällegi seotud nende võluvuse kontseptsiooniga. 2013. aasta uuringu kohaselt reageerivad inimesed loomadele samamoodi nagu nende beebide armsad hetked.\nUuringute kohaselt reageerivad naised loomse imetluse võludele siiski tundlikumalt kui mehed. Lisaks kipuvad suurema empaatiavõimega inimesed sulama vastsündinud loomade jaoks rohkem kui madalama empaatiavõimega inimesed.\nSeejärel väidavad teadlased, et seda loomade imikute ligimeelitamist peegeldab evolutsiooniline küsimus: meie oma liigi imikute kaitseinstinkt. Kuid teadlased leiavad ka, et seos loomadega on seotud heaoluga. Ehk siis beebiloomade rabedus on iseenesest.\n3. Väike suurus\nSellel punktil pole selle tõestamiseks ühtegi teaduslikku uurimistööd, kuid Live Science veebisaidi andmetel tõstab Twitteri kampaanias jagatud äärmiselt väikeste olendite piltide hulk seda probleemi esile. Nagu see: kui sa pole beebi, siis ole vähemalt üks, et armas välja näha. Noh, miski ei kinnita väikeuse ja rabeduse suhet imikute tunnustega, nagu juhtus eelmistes artiklites, kuid me ei saa eitada, et väiksus on iseloomulik ka vastsündinud või väikelastele.\nKas see eristab ponid hobustest?\nLive Science mainib 2012. aasta artiklit, kus soovitatakse olendite väikeste mõõtmete ligimeelitamiseks mänguasjade nukkude tagasivõtmisega. Kuna nad on ka väikesed ja miniatuursete asjade üle on tunda võimu, võib see selgitada väiksemate loomade ümbritsevat tunnet.\nImetajatel on käes ja see on Live Sciencei andmetel leitud ka Twitteris asuva hashtag-kampaania #CuteOff kaudu. Ehkki kampaania algatasid herpetoloogid, võeti võrgust peagi imetajate fotod. Ja sellel on väga lihtne seletus: inimesed on imetajad, nii et neil oleks teiste karusnahaga kaetud olendite ja karusnaha jaoks suurem jumaldus.\nSee punkt tutvustab ja selgitab järgmist.\nTeiste loomaklassidega oli palju postitusi. Ühel hetkel toimus entomoloogide rühma juhitud kampaania, mis püüdis postitada ebaharilike omadustega putukate juhtumeid. Üks on hägusus, mis mõnedel liikidel on, nagu eduka mesilaseliigi puhul.\nKohevad mesilasliigid ... armas? Võite öelda\nSeetõttu, kui inimesed kipuvad tundma end oma klassile sarnaste omaduste järgi, on juuste omamine üks neist punktidest, mis paneb meid midagi või midagi armsat leidma. Mitte juuksed ise, vaid midagi, mis tundub meie silmadele hägune, nagu teatud mesilasliigid ja muud putukad.\nNagu ütleks üks laulja Armandinho laul, "võib mõnikord naeratuse rahu sõda relvastada". Mis saab nendest väikestest loomadest, kes näivad meile kogu aeg naeratavat? Deboistid, kes seda ütlevad, kas pole? Noh, uuringud näitavad, et naeratus võib inimesi lähendada ja naeratavaid inimesi peetakse nutikamaks ja arukamaks.\nKahtlemata laieneb naeratav välimus atraktiivsuse ja ilukuse allikana ka loomadele. Twitteri kampaanias on herpetoloogid levitanud paljusid konna-, mao- ja sisalikuliike lihtsa ja kütkestava naeratusega, näidates, et see on üks esemeid, mis põhjustab rangust.\nMõne liigi kodustamise võimalus on nende jaoks armas erinevus kindlasti erinev. Live Science'i andmetel käivad käepärasus majaloomadega käsikäes, sest neil on inimestega suhete parandamiseks suured füüsilised ja isiksuse erinevused. Koduloomad loodi kõige kuulekamate ja sõbralikemate liikide seast, võimaldades seega suurt kooselu inimestega.\nShih Tzu: üks kodustatud koerte seas kõige populaarsemaid liike\nLisaks püüti Venemaal läbiviidud eksperimendis rebaseid harida elama kodudes koos inimestega. Sündinud ja kodustatud isikud esitasid seda tüüpi kooseksisteerimisele paremini kohandatud omadusi, näiteks väiksema ja vähem tugeva füüsilise suuruse kui nende esivanemad.\n#Cuteoff kampaaniaga liitusid ühel hetkel tuhanded inimesed, postitades veebis pilte oma lemmikloomadest, näidates, kui armsad ja jumalikud nad võivad olla.\nMilline toode on teie olendil kõige armsam? Kas loendis pole veel teisi? Kommenteerige Mega uudishimulikku foorumit


23. mai - Howling Pixel\n1915 – New York Times avaldas foto trikoloori kandvast Aleksander Abergist, kes osales New Yorgi Manhattan Opera House'is toimunud suurel maadlusturniiril. See oli esimene kord, kui Eesti sportlane kandis spordivõistlustel sinimustvalget.\n1930 – kinnitati Eesti Jahtklubide Liidu (asutatud 1928) põhikiri.\n1949 – Eesti NSV Ministrite Nõukogu keelas taludes kasutada palgalist tööjõudu.\n1618 – ligi 200 protestantide seisuse esindajat Heinrich Matthias von Thurni, Albrecht Jan Smiřický von Smiřice, Joachim Andreas von Schlicki ning Leonhard Colonna von Felsi juhtimisel läksid Praha linnusesse ning viskasid peale improviseeritud "kohtuistungit" 17 meetri kõrguselt aknast välja keiserlikud valitsejad Jaroslav Borsita ja Wilhelm Slavata ning kirjutaja Philip Fabriciuse. Teine Praha defenestratsioon tähistas Böömimaa ülestõusu algust, mis omakorda viis Kolmekümneaastase sõja puhkemiseni.\n1842 – Briti põllumajanduskeemik John Bennet Lawes esitas kunstväetise superfosfaadi patendi taotluse.\n1934 – tulevahetuses politseiga hukkus Ameerika gängsteripaar Bonnie Parker ja Clyde Barrow.\n1949 – Lääne-Saksamaa parlamentaarne nõukogu võttis vastu Saksa põhiseaduse. Sellega loodi Saksamaa Liitvabariik.\nPikemalt artiklis Sündinud 23. mail\n1902 – Rudolf Sepp, eesti maalikunstnik\n1912 – Artur Ranne, eesti helilooja\n1933 – Joan Collins, Briti näitleja\n1943 – John Newcombe, Austraalia tennisist\n1944 – Lena Nyman, rootsi teatri- ja filminäitleja\n1949 – Alan García, Peruu poliitik\n1965 – Liina Tennosaar, eesti näitleja\n1965 – Nancy Himma-Mantsik (Nancy), eesti laulja\n1966 – Heidi Rohi, eesti vehkleja\n1972 – Rubens Barrichello, Brasiilia vormel 1 piloot\n1974 – Jewel, ameerika laulja\n1977 – Eka Tkešelašvili, Gruusia jurist ja poliitik\nPikemalt artiklis Surnud 23. mail\n1906 – Henrik Ibsen, norra kirjanik\n1934 – Mihkel Martna, Eesti poliitik ja ajakirjanik\n1944 – Thomas Curtis, USA kergejõustiklane\n1945 – Heinrich Himmler, Saksamaa poliitik ja riigitegelane, SS-i juht\n1956 – Gustav Suits, eesti luuletaja\n1963 – Ferdinand Ilves, endine Kursi vallavanem\n1963 – August Jakobson, eesti kirjanik, riigi- ja ühiskonnategelane\n1974 – Jaan Aleksius, eesti motosportlane\n1977 – Johannes Hüsse, eesti keemik\n1991 – Boris Indre, eesti korvpallur\n2013 – Moritz, Hesseni maakrahv\n2018 – Vello Park, eesti Antarktika-uurija ja alpinist\n↑ Riigivanemat ei lastud kõneleda. Vaba Maa, 25. mai 1933, nr. 121, lk. 5.\n↑ Tiit Made. Ükskord niikuinii. Tallinn, 2006, lk. 146-148\n↑ 1915. Italy declares war on Austria-Hungary history.com\n↑ Was war am 23. Mai 1945 chroniknet.de\nAugust Jakobson (ametlikult Augustin Jakobson; 2. september 1904 Pärnu – 23. mai 1963 Tallinn) oli eesti kirjanik, riigi- ja ühiskonnategelane.\nEesti NSV SM oli liidulis-vabariiklik ministeerium, mis allus nii NSV Liidu Siseministeeriumile kui ka Eesti NSV Ministrite Nõukogule.\nEesti NSV Siseministeerium ülesandeks oli avaliku korra tagamine, võitlus kriminaalkuritegevuse vastu, tuleohutuseeskirjade täitmise jälgimine ning tuletõrje ja kinnipidamisasutuste valve. Eesti NSV sisejulgeolekuametkond moodustati algselt 1940. aastal Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadina ning pärast NSV Liidus toimunud haldusreformi reorganiseeriti 1946. aastal Eesti NSV Siseministeeriumiks.\nGustav Suits (30. november 1883 Kurista – 23. mai 1956 Stockholm) oli eesti luuletaja ja kirjandusteadlane.\nAastast 1921 oli ta Tartu Ülikooli eesti ja üldise kirjanduse professori kohusetäitja, aastast 1924 erakorraline ja aastast 1931 korraline professor.Oli üks nooreestlaste liikumise juhte ja sõnastas selle lipukirja "Olgem eestlased, aga saagem ka eurooplasteks".\nHenrik Ibsen (20. märts 1828 Skien – 23. mai 1906 Kristiania) oli norra näitekirjanik, kes seisis ka Norra Rahvusteatri rajamise juures.\nJohn Bardeen (/bɑːrˈdiːn/; 23. mai 1908 Madison – 30. jaanuar 1991 Boston) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja elektriinsener. Ta on ainus inimene, kes on saanud Nobeli füüsikaauhinna kaks korda: 1956. aastal koos William Shockley ja Walter Brattainiga transistori leiutamise eest ning 1972. aastal koos Leon N Cooperi ja John Robert Schriefferiga fundamentaalse panuse eest ülijuhtivuse teooriasse.\nTransistori leiutamine oli suur läbimurre elektroonikatööstuses – see võimaldas infoajastu tekkimise ning andis tõuke pea iga elektroonikavidina arengule – alates telefonidest ja lõpetades rakettidega. Bardeen pälvis ülijuhtimise arenduse eest teise Nobeli auhinna. Ülijuhtivuse teooriat kasutatakse tänapäeval tuumamagnetresonantsis ja magnetresonantstomograafias (MRT). 1990. aastal võis John Bardeeni leida ajakirja Life nimekirjast “100 selle sajandi mõjukaimat ameeriklast”.\nMai 2003, kroonika\nPär Fabian Lagerkvist (23. mai 1891 Växjö – 11. juuli 1974 Stockholm) oli rootsi kirjanik. 1951. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.\nTa valiti 1940. aastal Rootsi Akadeemia liikmeks.


Juustumeistrid võitsid pühendudes\nEttevõtte juhataja Ago Tederi sõnul on ettevõte jõudnud oma tänasele tasemele tänu sellele, et on alati pühendunult tööd teinud. "Oleme tähtsustanud ettevõtte arengut, töötajate heaolu ning töökohtade juurdeloomist," kinnitab Teder. "Nüüd näeme, et meie arengut jälgitakse kõrvalt ning ka märgitakse ära."\nTeder märgib, et tagantjärele on võimalik öelda, et ettevõte on teinud õigel ajal õigeid otsuseid ning hinnanud väärtusi, mis on kasu toonud nii ettevõttele, töötajatele kui klientidele. "Seda suunda on plaanis kindlasti ka jätkata," ütleb ta. "Kuid meie tegevuse eeldus on see, et oleme kahe jalaga maa peal - anname endale aru, et oleme tegelikult tavaline väikese Eesti ettevõte."\nTeder lisab, et kuigi ettevõte areneb väga konservatiivselt, on Põltsamaa Meierei Juustutööstuse OÜ eesmärgiks kindlasti saada Eesti suurimaks juustutootjaks, säilitades seejuures kõrge toodangu kvaliteedi.\n2009. aasta on juustutööstusele toonud nii mõndagi uut. "Oleme käiku lasknud uue puhastusseadme, uue külmajaama ja uue valmistoodangu lao," loetleb Teder. "Käesoleva aasta lõppu ja uue aasta algusesse mahuvad veel meie jaoks sellised suured sündmused nagu uue juustutootmisliini käikulaskmine, juustu soolamise täisautomatiseerimise käivitamine ning laialdased uuendused meie tooteportfellis, sealhulgas nii sortimendis kui ka pakendamises."\nTänapäeva ärimaailmas ja toiduainetööstuses on Põltsamaa juustutööstuse näol tegemist innovatiivse ettevõttega. Ainukese juustutööstusena Eestis on nad suutnud väärtustada inimeste jaoks niivõrd vajalikku toodet nagu vadak. Meile on koostööpartnerina oluline, et nad suudavad oma otsuseid kiiresti vastu võtta ja neid sama kiirelt ka ellu viia.


Doktor Rahu: Kelly Sildarul on vasaku põlve eesmise ristatisideme venitus - Delfi Sport\nDoktor Rahu: Kelly Sildarul on vasaku põlve eesmise ristatisideme venitus\nPärast Austrias toimuvat MK-etappi ootavad Kelly Sildaru järgmisena X-Mängud.\nAspenis peetud X-mängude soojendusel vigastada saanud freestyle-suusataja Kelly Sildaru käis Eestisse jõudes uuringutel ning selgus, et tema põlvel on eesmise ristatisideme venitus.\n„Eile läbiviidud uuringute tulemusena saame öelda, et tegemist on vasaku põlve eesmise ristatisideme venitusega,“ ütles doktor Madis Rahu. „MRT uuringul on 2017. aastal taastatud eesmine ristatiside terviklikult nähtav. Küll esineb osade sidemekiudude turset, mis viitab, et vigastuse mehhanismina tekkis eesmisele ristatisidemele ülepinge. Samas põlve eesmise ristatisideme vigastusega kaasuvaid tüüpilisi luureaktsioone, mida MRT näitab, Kellyl ei esine ja liigeses pole ka lisavedelikku. Ilmselt päästis hullemast ka põlve kaitseks kasutatud põlvetugi, mida Kelly on kasutanud peale eelmist vigastust,“ selgitas Rahu.\nSildaru võistluspausi pikkus on Rahu sõnul orienteeruvalt kolm kuud, eeldusel, et lihasjõudlus, koordinatsioon ja vaimne valmisolek on 100%. „Raviks on eelkõige füsioteraapia liigese liikuvuse ja lihasjõudluse taastamiseks, mis iga vigastuse korral teatud määral häirub,“ ütles Rahu.\nSildaru enda jaoks on olulisim täielik paranemine. Sel hooajal on freestyle-suusatamise MK-programmi jäänud ainult Silvaplana (25.–27. märts) pargisõidu etapp. Kõik ülejäänud võistlused (sealhulgas MM) on praeguse seisuga koroonaviiruse tõttu tühistatud. Seega ei jää Sildaru paljudest võistlustest ilma.\n„Mul on väga hea meel, et vigastus osutus kardetust kergemaks. Ma ei saa küll täiskoormusel treenida, ent saan teha erinevaid harjutusi ning oma keha toonuses hoida!“ ütles Sildaru.\n"Võistlusstarte mul sel hooajal küll eriti palju ei olnud, aga nõlvadel veedetud aeg kinnitas, et hiljuti sportlasteel tehtud põhimõttelised muudatused on ennast täielikult õigustanud. Ootan innuga Pekingi taliolümpiamänge, mille suunas teeme igapäevaselt, metoodiliselt ja usinalt tööd.".