Wilhelm Frick – Metapedia\nDr Wilhelm Frick (\nsuuna Mall:Sündinud 12. märts 1877 Alsenz; 16. oktoober 1946 Nürnberg) oli natsionaalsotsialistlik saksa poliitik. Ta mõisteti Nürnbergi terroritribunalil poolt surma ning hukati.\nWilhelm Frick studeeris õigusteadust aastatel 1897 kuni 1900 Münchenis, Göttingenis ja Berliinis. 1901 sai ta Heidelbergis doktoriks.\nEsimese maailmasõja puhkedes määratai ta teenistuskõlbmatuks. 1919. aastal anti talle üle poliitilise politsei juhtimine. Frick oli aidanud ka üht vabakorpuse liiget talle valepassi väljaandmisega. Samal aastal tutvus Frick Adolf Hitleriga ning hakkas nii teda kui NSDAP-d toetama, lubades partei kogunemisi ja värbamisplakateid. 1923. aastal ülendati ta Müncheni kriminaalpolitsei ülemaks. Sama aasta novembris võttis Frick osa Marsist Feldherrenhallele. Frickist pidi saama Müncheni politseiülem, kuid „riigikukutamisele“ kaasaaitamise eest mõisteti talle 1924. aastal 15 kuud vangistust. Pärast viiekuulist vangistust ta vabastati ja ülejäänud karistuse kandis Frick tingimisi. 1935. aastal anti talle Hitleri poolt ülestõusus osalemise eest Vereordeni.\nPärast riigipäevavalimisi mais 1924 sai Frick Saksarahvaliku Partei nimekirjas (NSDAP oli keelustatud) Riigipäeva. 1925. aastal sai temast NSDAP liige. 23. jaanuaril 1930 nimetati Frick Tüüringi siseasjade ja haridusala riigiministriks, sellega sai temast NSDAP esimene minister Weimari vabariigis.\nFrick surus läbi ka rassiteadlase Hans F. K. Güntheri sotsiaalantropoloogia õppetooli Jena ülikoolis. Ta eesmärgiks oli natsionaalsotsialistliku liikumise ja maailmavaate edendamine.\nPärast Adolf Hitleri nimetamist riigikantsleriks kutsus ta Fricki ja Hermann Göringi ainsate natsionaalsotsialistlike ministritena oma kabinetti. Frick sai siseasjade riigiminister ja sellega sai olulise võtmepositsiooni ja oli tol hetkel üks mõjukaimaid poliitikuid. Kuid juba 1933. aasta märtsi pidi ta oma ministeeriumi tööalad loovutama Joseph Goebbelsi värskelt loodud Rahvateavitamise ja propaganda riigiministeerium. Aasta pärast seda oli ta lisaks sunnitud loovutama veel tegevusalasid Teaduse, kasvatuse ja rahvahariduse riigiministeeriumile. Samal ajal sai ta ka Preisimaa siseasjade ministriks. Pärast Heinrich Himmleri nimetamist 1936. aastal saksa politsei ülemaks kaotas Frick veelgi võimu. Pärast tsiviilvalitsuse sobitamist sõjatingimustele 9. septembril 1939 sai temast riigijuhatuse kindralvolinik ja riigikaitsenõukogu liige.\n20. augustil 1934 vahetati ta riigisiseministri kohalt välja Heinrich Himmleri poolt. Nürnbergi tribunalil sõnas Frick selle kohta, et tal puudus alates 1937. aastast otsene ligipääs Hitleri juurde. Hitler olevat 1942. aastal öelnud, et Frick ei ole piisavalt otsustusvõimeline natsionaalsotsialist, kes ei suuda arengutega enam kaasas käia. Ta loobumine siseministri kohast oli pika ja hiiliva võimukaotamise protsessi lõpppunkt. Kuid olenemata sellest säilitas ta riigiministri auastme ja viidi Böömi- ja Määrimaa riigiprotektorina Prahasse.\nArvukate määruste ja seaduste abil aitas ta riigiministrina kaasa Weimari konstitutsiooni osade kehtetuks tegemisele ja nii natsionaalsotsialistide võimu ülevõtmise kindlustamisele. Frick hoolitses ka natsionaalsotsialistliku rassiideoloogia elluviimise eest, mida ta oli eelnevalt ka oma riigipäevakõnedes propageerinud. Kuid nn Nürnbergi rassiseaduste väljatöötamisel oli tal samas marginaalne roll. Juulis 1933 lasi ta jõustuda seadusel, millega takistati pärilikult haige järelkasvu edasikestmist.\nPärast sõda esitati Frickile Nürnbergi tribunali poolt süüdistus. 1. oktoobril 1946 mõisteti ta süüdistuspunktides 2,3 ja 4 süüdi. Ta mõisteti poomise läbi surma. Ta sõnas oma lõpulauses:\n„Mul on süüdistuse suhtes puhas südametunnistus. Kogu oma elu olin ma rahva ja isamaa teenistuses. Nendele pühendasin ma truumas kohusetundes oma parima jõu. Ma olen veendunud, et üksik patriootlik ameeriklane või muu riigi kodanik ei oleks minu asemel teisiti käitunud. Sest teisiti tegutsemine oleks olnud mu truudusvande murdmine ja kõrg- ning riigireetmine.“\nWilhelm Fricki hukkamine leidis aset 16. oktoobril 1946.\nTa viimsed sõnad olid\n„Elagu igavene Saksamaa“.\nPärit leheküljelt "http://et.metapedia.org/m/index.php?title=Wilhelm_Frick&oldid=10714"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:09, 18. märts 2011.


Seitse asja, millega arvestada vene emakeelega noortele kampaaniat korraldades - ÄRILEHT\nSeitse asja, millega arvestada vene emakeelega noortele kampaaniat korraldades\n04.juuli 2018 14:15\nSeitse soovitust, kuidas jõuda oma sõnumiga vene emakeelega noorte inimesteni.\nIntegratsiooni Sihtasutus tellis Balti Uuringute Instituudilt analüüsi mullukevadisele sotsiaalkampaaniale, millega innustati vene emakeelega noori tööle kandideerima riigisektorisse. Analüüsi läbiviimisel intervjueeriti kampaaniaga seotud osapooli, mh vene emakeelega inimesi vanuses 17-26 aastat ehk noori, kellele kampaania oli suunatud.\nAnalüüsist koorus välja terve rida näpunäiteid, millega tasub vene emakeelega noortele sotsiaalkampaaniat korraldades arvestada:\nTesti oma sõnumit eelnevalt sihtrühmade peal\nAnna endale aru, et sina ei pruugi täielikult mõista, kuidas vene emakeelega noor sinu väga heade kavatsustega korraldatud kampaania sõnumit vastu võtab. Vene emakeelega noored kardavad, et konkurentsis jäädakse etnilistele eestlastele alla ja avaliku sektori töökohale kandideerimine on nende jaoks juba eos läbikukkunud projekt, sestap tuleks üldise kandideerima kutsumise asemel reklaami sihtida isiklikumalt, nt: "Kas sa oskad ka vene keelt? Meil on vaja inimesi, kes oskavad lisaks eesti keelele ka vene keelt!".\nRõhuta rahvuse asemel, milline lisaväärtus on vene emakeelega noortel\nVene emakeelega noored on umbusklikud selles suhtes, et neid tõesti kandideerima oodatakse, kuna nende silmis on stereotüüpne Eesti ministeerium selline, kus ei ole muust rahvusest inimesi. Kui nad aga tajuvad, et neil on takistuse asemel kandideerimisel hoopis eelis - vene keele oskus, vene kultuuri tundmine, vene kogukonna parem tajumine jmt -, kinnitab see neile, et vene emakeelega noored on avalikus sektoris tõesti oodatud.\nVälimeediaplakatite püstitamise asemel tasuks ehk külastada koole\nPüüa analüüsida, mil moel saaksid oma sõnumi kõige tõhusamalt viia noorteni. Selles kampaanias kasutatud erinevate elementide osas hindasid noored kõige vähem mõjusaks välimeediaplakateid, kuna nende arvates ei olnud plakatite sõnum ja kujundus kõige paremini sihtrühma arvestades läbi mõeldud. Kampaaniaanalüüsi tehes koorus välja mõte, et külastada tuleb hoopis koole. "Kuna poliit- ja kinnisvarareklaame on hästi palju, siis vaatad, et mingi järjekordne nägu ning sa üldse ei süvene, mis seal kirjas on." Noored usuvad mitte reklaami, vaid seda, mida teine noor neile räägib.\nKooli külastades väldi lihtsalt aja täisrääkimist\nKuigi enamik küsitletutest nimetas otsekontakti, sh koolide külastusi, mõjuka meetmena, on oluline silmas pidada, et kontakt peab olema mõtestatud, kaasav ja kvaliteetne. Noored ei soovi olla passiivsed kuulajad, vaid aktiivsed kaasarääkijad-arutlejad. Klassi võiks jagada väiksemateks gruppideks, nii tekiks parem kontakt esinejaga. Lisaks oleks mõistlik koolikülastusi teha noorte emakeeles, et nad saaksid võimalikult palju kaasa mõelda.\n"Eriti hea, kui tuleks rääkima keegi, kes on samas koolis käinud! Näiteks tuleks ja ütleks, et viis aastat tagasi lõpetasin sellesama kooli ja nüüd töötan sellises kohas". "Oluline on inimese isiklik kogemus – nt Narvast pärit riigikogu liige, narvakad vaatavad teda suurisilmi, ei saa üldse aru, kuidas ta sai sellisesse kohta välja jõuda, kuidas ta eesti keelega hakkama saab – ja tema siis ütleks, et see on võimalik, ja tal on oma isiklik kogemus".\nPaku noortele aktiivsemalt välja töövarjuks olemise võimalust\nPaljude fookusgrupi intervjuudes osalenute vastuste põhjal selgus, et noortele seostub avalik sektor suuresti sisekaitseakadeemia ja selles õpitavate erialadega. Tööd ministeeriumis peetakse igavaks, bürokraatlikuks ja "mingite paberitega töötamiseks". Et asjast õigemat pilti saada, oleks noorte meelest väga hea mõte pakkuda neile aktiivsemalt välja töövarjuks olemise võimalust.\nIntegratsiooniks ei piisa vaid eesti ja vene noorte kokkutoomisest\nVene emakeelega noored tajuvad, et ei ole eesti kollektiivis oodatud ega tunneks ennast seal mugavalt. Taoline kogemus on tekkinud muuhulgas ka ühisprojektide tulemusena, kus noored on tundnud, et isegi kui nad proovivad eesti keeles suhelda, puudub eestlastel huvi venelastega kontaktide loomise vastu ja nad hoiavad pigem omaette.\nNoored leidsid, et ei piisa lihtsalt inimeste kokkutoomisest ühte kohta, vaid võiks kasutada üksteise tundmaõppimist soodustavaid tegevusi, nt meeskonnamänge, arutelusid jms. Muuhulgas sooviksid vene emakeelega noored väga, et eesti noortele tutvustatakse vene/eestivene kultuuri ka positiivses võtmes ja lähenetakse integratsioonile kahepoolselt, selle asemel, et ainult oodata, et „venelased meie kultuuri ära õpiksid“.\nVeebilehe aadress ei pea olema venekeelne\nEestlasele tundub loogiline, et vene noortele suunatud veebilehe aadress on venekeelne. Analüüsi käigus selgus aga, et ladina tähtedega kirjutatud venepärases nimes www.karjeravestonii.ee on vene emakeelega noortel raske esimesel lugemisel tuvastada peamist mõtet ("karjäär"). Vene keele kasutus tekitas vene taustaga noortes võõrastust: „Milleks teha Eestis veebilehele, mille eesmärk on saada venelasi eesti kultuuri sekka, nimi vene keeles? Ma ei näe sellel mõtet."\nMÄRKSÕNAD Riigikogu Sisekaitseakadeemia


LOTTE AABITS: Heiki Ernits, Janno Põldmaa, Heli Prii - Raamat | Rahva Raamat\nAvaleht / Raamatud / Õpikud ja kool / Algkool / LOTTE AABITS\nAutor: HEIKI ERNITS, JANNO PÕLDMAA, HELI PRII\nAabitsat luues on autorid lähtunud mh Eesti Lugemisühingu 2012. a projekti „Õpetajate hinnangud 1. klassi õpikutele“ tulemuste analüüsist ning arvestanud õpetajate kirjeldatud ootusi ning soovitusi. Lugemismaterjal annab võimalusi ühislugemiseks (õpetaja-õpilane, vanemad-laps) ning saadud muljete jagamiseks. See õpetab nii lugemise tehnikat ja ilmekust kui ka analüüsi- ja aruteluoskusi. Aabitsas on eraldi osad vähese lugemiskogemuse või lugemisraskustega lastele.\n1. õppeveerandil on soovitav kasutada aabitsa kõrval ladumisaabitsat, tähekaarte vm häälikulise analüüsi abivahendeid. Heiki Ernitsa detailideni läbi töötatud illustratsioonid aitavad arendada sõnavara, loovust, fantaasiat, tekitavad huvi ja toetavad teksti mõistmist. Piltide kirjeldamine ja nende järgi lugude rääkimine arendab jutustamisoskust.\nHeiki Ernits töötab Joonisfilmis, on Lotte tegelaskuju ning filmide looja, lisaks tuntud ja tunnustatud illustraator. Heiki on pälvinud oma tööde eest palju tunnustusi, muuhulgas näiteks viiel korral laste poolt valitava parima raamatuillustratsiooni preemia “Nukits”. Kogu 1.klassi õppekomplekti visuaalia valmib Heiki juhtimisel.\nJanno Põldma töötab samuti Joonisfilmis ja on koos Heikiga armastatud animafilmitegelase Lotte looja. Ta on kirjutanud mitmeid filmistsenaariume, lasteraamatuid ja -näidendeid. Koos Heiki Ernitsaga on ta saanud Lotte-teemaliste filmide eest mitmeid kõrgeid tunnustusi. Mauruse õppekomplektiga on Janno töötanud süvenenult rohkem kui aasta.\nHeli Prii on Paide ühisgümnaasiumi kogenenud klassiõpetaja-metoodik ja Eesti Lugemisühingu juhatuse esinaine. Ta on juhendanud paljusid auhinnatud õpilastöid ning olnud koolitaja laste lugemishuvi edendamise teemal. Heli on Järvamaa klassiõpetaja preemia ning linna hariduspreemia laureaat.\nLoone Ots on didaktik, kultuuriloolane ja kirjanik. Ta on avaldanud mitmeid ülesandekogusid eel- ja algkoolile. Loone on meie õppekomplekti mitmete osiste autor ja toimetaja.\nVALTER UUSBERG, MARIANN JOA\nLOTTE LOODUSÕPETUSE TR 1.KL\nAutor MARIKA MÄNNIL, JANNO PÕLDMA, HEIKI ERNITS, MARIANN JOA\n10.25 €Püsikliendile: 9.74 €\nLOTTE MATEMAATIKA TR. 1. KL II\nAutor MARE KABEL, HELJU KADAKAS, JANNO PÕLDMA, HEIKI ERNITS\nAutor HEIKI ERNITS, JANNO PÕLDMA\n23.40 €Püsikliendile: 22.23 €\nEESTI KEELE LISAÜLESANDED JA KT 3. KL VENE KOOLILE\nAutor MERIKE PÄÄRU, IVI SEPP\n3.97 €Püsikliendile: 3.77 €\nKAS OSKAD? MATEMAATIKA 1. KL TÖÖLEHED\n7.10 €Püsikliendile: 6.75 €\nAutor ANNE KLOREN\n4.70 €Püsikliendile: 4.47 €\nLOTTE KIRJATEHNIKA VIHIK\nAutor MARE KABEL, LOONE OTS, HELI PRII\n8.40 €Püsikliendile: 7.98 €\nMARTA JA KARLI LUGEMIKU TÖÖVIHIK 2. KLASSILE IV OSA\nAutor LINDA TROSS, RAILI BLOMQVIST, OLLE SELLIOV\n3.10 €Püsikliendile: 2.95 €\nLOODUSÕPETUSE TÖÖRAAMAT 2. KLASSILE II\nAutor GEORG AHER, SIRJE AHER\n7.20 €Püsikliendile: 6.84 €\nMUUSIKAMAA LOOD ÕPIK 4. KL MUUSIKAÕPETUS\nAutor KAI ANIER, MAIA MULDMA\n16.87 €Püsikliendile: 16.03 €\nAutor PILLE ARNEK\n5.20 €Püsikliendile: 4.94 €\nVIGURIKUUBIK: PROFI CUBE


Homsest asub kaitseliidu Lääne malevat juhtima Andres Välli - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Homsest asub kaitseliidu Lääne malevat juhtima Andres Välli\nKaitseliidu ülem Riho Ühtegi ja tulevane Lääne maleva pealik Andres Välli Tallinna maleva 95. aastapäeval.\nAugustist alustab teenistust Lääne maleva pealikuna major Andres Välli, kes siiani juhtis Tallinna malevat – Lääne maleva senine pealik kolonelleitnant Meelis Pernits siirdub juhtima Kaitseliidu kooli.\nMeelis Pernits alustas tööd Kaitseliidu koolis juba 20 aastat tagasi, mil õppeasutus koostöös Taani Kodukaitse akadeemiaga loodi. Kaitseliidu kool alustas toona Vana-Võidus ja kolis siis Raplamaale Alu mõisa, kus asub praeguseni.\n„Kaitseliidu kool on nende aastate jooksul teinud tugeva arengu ning mul on hea meel naasta sinna ja jätkata nende ideede arendamist, milleks kool 20 aastat tagasi loodi,“ ütles Pernits.\n„Selleks, et tuletada meelde kuhu me minemas oleme, peame korraks tagasi tulema algusesse ja sõnastama uuesti oma eesmärgi,” ütles Andres Välli.\nKäesolevat rotatsiooni peab ta huvitavaks väljakutseks ja ootab nii palgalistelt kui ka vabatahtlikelt aktiivset ning konstruktiivset koostööd. „Kõige olulisem on soov ja tahe midagi ära teha ja siis on eesmärgid saavutatavad,” lisas major Välli.\nLääne maleva lipu annab Pernits Vällile üle Haapsalu kultuurimajas 7. augusti pärastlõunal.\nKaitseliidu Lääne Malev asutati 27. septembril 1991.\nMargus Järve 1991-1992\nHeiki Magnus (pealiku kohusetäitja) 1992-1993\nMargus Järve 1993\nAksel Heidemann 1993-1999\nUrmas Muld 1999-2000\nHeino Rebane (pealiku kohusetäitja) 2000-2001\nJüri Treuman (pealiku kohusetäitja) 2001\nArnold Juhans 2001-2015\nMehis Born 2015-2016\nRasmus Lippur 2016-2018\nMeelis Pernits 2018-2020\nAndres Välli 2020-\nEelmine artikkelPolitsei otsib liiklusõnnetuse pealtnägijaid\nJärgmine artikkelVormsis sõidetakse homme rattarallit


Nurgakapp New York D (peegliga)\nKui armastad oma kodu siseruumides modernset lähenemist ning heledaid toone, siis New York D mööblisarja nurgakapp on ideaalne valik. New York D mööblisarja kapp on viimistletud valge alpivalge värviga, mis muudab kapi stiilseks ning annab juurde luksusliku disaini hõngu. Kapp sobib sisustajale, kes hindab oma kodus heledaid toone ning soovib kapi juurde sobitada ka muudes toonides mööblit ning sisustuselemente. Tänu nurgakapi kompaktsele välimusele, annavad kapi keskmised peegeluksed ruumile juurde veelgi enam avarust. Nurgakapp sobib oma välimuse poolest pea igasse siseruumi, näiteks magamistuppa ja esikusse.\nRiidekapp New York D on valmistatud kvaliteetsest mööbliplaadist. Nurgakapp on väga praktiliselt ära jaotatud arvestades erinevaid hoiustamise võimalusi ning vastab ka kõige nõudlikuma sisustaja hoiustamise vajadustele. Kapi vasakpoolse ukse taga on neli vaheriiulit, kuhu on hea paigutada kokkuvolditavaid riided. Parempoolse ukse taga on kolm vaheriiulit, kaks ülariiult ning riiete riputamiseks riidepuutorud. Kapi riidepuutorule saab riputada riideid, lipse, salle, püksirihmasid ning palju muud vajalikku. Kapi ülemisel riiulil on ideaalne hoiustada muu hooaja riideid, jalatseid ning muid esemeid. Kapi riiulid ja riidepuutorud on reguleeritava kõrgusega. Nurgakapi käepidemed on metallist. Kapi sees on anduriga LED valgusti.\nViimistlus: karkass matt alpivalge


Ida-Aasia inimesed ei mõista läänes levinud emotikone - Äripäev\nIda-Aasia inimesed ei mõista läänes levinud emotikone\n14. august 2009, 15:24\nIda-Aasia inimesed ei ole näoilmete\ninterpreteerimises sama osavad kui õhtumaalased. Põhjus on eelkõige selles, et\njaapanlased, hiinlased ja teised Euraasia idaosas elavad inimesed keskenduvad\neelkõige silmade jälgimisele, eurooplased ja ameeriklased pööravad aga võrdselt\ntähelepanu nii silmadele kui ka suule.\n„Kuna Ida-Aasia inimesed ignoreerivad suud näoilmet tõlgendades, siis on neil raskusi näiteks kartliku ja üllatunud või vastikust tundva ja vihase näoilme eristamisel,“ ütles Rachael E. Jack Glasgow ülikoolist, kelle uurimus ilmus ajakirjas Current Biology.\nTeadlased näitasid katsealustele pilte erinevate näoilmetega inimestest ning jälgisid emotsioone hinnata püüdvate inimeste silmade liikumist. Selgus, et õhtumaalased suutsid emotsioone paremini lugeda, kusjuures nad hindasid silmadega võrdselt nii pildil kujutatu suu kui ka silmade ümbrust. Aasia päritolu inimesed keskendusid aga eelkõige silmadele ning tegid märgatavalt rohkem vigu, kirjutas Physorg.\nSiiani on sageli arvatud, et kirjavahemärkidest koostatud emotikonid on arusaadavad kõigile inimestele sõltumata kultuuritaustast, kuid nüüd selgub, et nii see siiski ei ole. Seda näitavad veenvalt ka kasutatavad emotikonid. Kui Euroopa päritolu inimeste jaoks on :) ja :( üheselt tõlgendatavad kui rõõmus ja kurb nägu, siis Ida-Aasias selliseid emotikone eriti ei kasutata. Nende asemel on hoopis ^.^ rõõmsa ning ;_; kurva näo jaoks.\n14. August 2009, 15:44


Urmas Sutropi hinnang Ahto Lobjakale: Kas tõesti oleme rassistid, kes vihkavad iga viimast kui võõrast? - Eesti Päevaleht\nUrmas Sutropi hinnang Ahto Lobjakale: Kas tõesti oleme rassistid, kes vihkavad iga viimast kui võõrast?\nNädalavahetusel Postimehe veebis Ahto Lobjaka poolt öeldud lause - "Iga Pariisi moslem on rohkem eurooplane - k.a mõrvarid - kui nahavärvile või seedimata kristlusele toetuv poolharitlane Eestis" - on tekitanud palju ja sama kirglikke vastureaktsioone. Allpool mõtestab keeleteadlane Urmas Sutrop oma tundeid ja ühiskondlikku lootust.\nUrmas Sutrop, Ahto Lobjakas\nMeie ühiskond on lõhki. Ja see lõhe muutub iga päevaga üha suuremaks. Mõned haritlased veel loodavad, et dialoog ja üksteisemõistmine on võimalik. Avatud maailmavaatega inimesed diskuteerivad omavahel, neil on eriarvamusi, aga need on ületatavad. Suletud äärmusparempoolsed ja marurahvuslased on aga nagu ususekt, kus vastastikku köetakse üles viha ja hirmu. Aga dialoogi nende kahe maailmavaate vahel ei ole. Kuidas saakski dialoog toimuda. Üks pool kuulab ära teise hirmud, aga neid hirme ja võõraviha omaks ei võta. Teine pool ei taha aga midagi kuulda sellest, et kõik inimesed on võrdsed, et kõik religioonid on võrdsed.\nPigem kutsuvad nad looma ühisrinnet kõigi teistsuguste inimeste vastu. Kui vastata, et sellist rassistlikku ühisrinnet küll ei tule, siis võetakse viimases hädas appi argument, kas me siis loobume oma rahvusriigist. Nad on veendunud, et üksainuski pagulane veel ja meie rahvus ja riik on maamunalt kadunud. Ja üldse ei ole pagulased inimesed.\nAhto Lobjaka lugu „Pariis, Eesti“ on valus lugeda. See puudutab meid kõiki, aga erinevalt. Marurahvuslik ksenofoobia peab seda omade solvamiseks. Avatud mõtteviisiga inimesed aga tunnevad häbi selle pärast, missugused me oleme. Kas me oleme siis tõesti rassistid, kes vihkavad iga viimast kui võõrast?\nLobjakas arvamusloos on kaks üliolulist sõnumit.\nEsiteks: pagulastel ja terrorismil ei ole mingit seost. Sõjapõgenikud põgenevadki sellise terrorismi eest, mis tapab valimatult ükskõik keda. Meie ülesanne on käituda inimestena ja neid aidata.\nTeiseks: Prantsusmaa ei kuulutanud sõda islamile. Tegu ei ole tsivilisatsioonide kokkupõrkega. Maailm on ühinemas koalitsiooniks, et hävitada end islamiriigiks tituleeriv terroristlik ühendus, inglise keeles IS group.\nSeda võitlus peavad kristlased ja moslemid käsikäes.


VKV eelvõistlus matemaatikas | Miina Härma Gümnaasium\nVKV eelvõistlus matemaatikas\nmatemaatika saavutus Uuendatud 03.12.2021\n1. detsembril 2021 toimunud Viie Kooli Võistluse edukamad matemaatikaülesannete lahendajad olid:\n6. klassist Lille-Mai Kangur (1. koht), Sulev Möls (3. koht) ja Mattias Vija (7. koht). Juhendas õpetaja Allar Aav.\n7. klassist Stefan Robin Lepp (4. koht) ja Saara Lei Konksi (8. koht). Juhendas õpetaja Janika Kaljula.\n8. klassist Ellen Hiiemari Möls (6. koht). Juhendas õpetaja Janika Kaljula.\n9. klassist Erik Julius Lindgren ja Karina Saealle (jagasid 1. kohta), Karolin Ruumet (3. koht), Koit Helger Panksepp ja Andri Türkson (jagasid 6. kohta). Juhendasid õpetajad Kristi Kreutzberg ja Tiiu Sasi.\n10. klassist Tõnu Uustare, Triin Punab ja Laur Saks (jagasid omavahel 10. kohta). Juhendasid õpetajad Tiiu Sasi ja Allar Aav.\n11. klassist Joosep Toom (3. koht) ja Jekaterina Lissovskaja (6. koht). Juhendas õpetaja Hendrik Vija. Meeskondlikult saavutas MHG 6. klass 1. koha, 7. klass 2. koha, 8. klass 3. koha, 9. klass 1. koha, 10. klass 3. koha ja 11. klass 3. koha. Palju õnne!\nÕpilased lahendavad ülesandeid


Koljusisese rõhu tabletid - Emboolia 2021\nLiigne tserebrospinaalvedeliku kogus koljus surub aju kokku, mille tagajärjel tekivad inimesel tugevad peavalud, täheldatakse kudede turseid, nõrkust, väsimust ja peapööritust. Selle seisundi peatamiseks on olemas koljusisese rõhu tabletid..\nNeid näidatakse patsientidele, kellel on selle diagnoosi diagnoosinud neuroloog. Kompleksne ravi, mis põhineb ravimite võtmisel, füsioteraapial, massaažil ja muudel protseduuridel, aitab vabaneda märkimisväärsest ebamugavusest. Täna räägime tablettpreparaatidest, mis on mõeldud ICP (koljusisese rõhu) sümptomite leevendamiseks.\nAju kaitsmiseks vigastuste ja šoki eest on see ümbritsetud tserebrospinaalvedelikuga (CSF), mis asub vatsakeste piirkonnas. Koljusisene rõhk on liigse tserebrospinaalvedeliku kogunemine koljusse, mis tekitab ajukehale täiendavat survet. See seisund on täis komplikatsioonide arengut ja nõuab antihüpertensiivse ravi viivitamatut alustamist..\nTserebrospinaalvedeliku ringluse rikkumine viib järgmiste sümptomite tekkimiseni, mille korral on vaja hakata võtma ravimeid koljusisese rõhu vähendamiseks:\nteravad peavalud, millega kaasneb iiveldus ja okserefleks;\nudune pilt silmades, nägemiskahjustus;\nvaskulaarse düstoonia ilmingud (pearinglus, nõrkus, higistamine, erutus);\nParalleelselt võib inimesel tekkida valu maos ja südames. Seda seisundit ei saa eirata, koljusisese rõhu stabiliseerivate ravimite määramiseks on vaja konsulteerida oma arstiga..\nDiureetilise toimega koljusisese rõhu ravimid viitavad diureetilise efekti saavutamisele, mille tõttu kolju tserebrospinaalvedeliku maht väheneb ja ICP suurenenud tunnused vähenevad. Uriini ja vedeliku sooladega eritumise kiirus suureneb neerutuubulites toimuva inhibeerimise tõttu, mille tõttu koeturse väheneb.\nDiureetikumid klassifitseeritakse salureetikumide ja osmootsete ainete hulka. Osmootsed ravimid on mõeldud rõhu suurendamiseks neerutuubulites, mille tagajärjel vedelik eritub mitu korda kiiremini. Salureetikumide hulka kuuluvad silmusdiureetikumid (furosemiid) ja karboanhüdraasi inhibiitorid (diakarb, atsetasoolamiid).\nRavimid, mis parandavad aju kudede vereringet\nPeamine põhjus, miks intrakraniaalne rõhk täiskasvanutel tõuseb, on veresoonte spasm nende terava kokkusurumise ja ebapiisava verevarustuse tagajärjel. Koljusisese rõhu sümptomite kõrvaldamiseks on vaja võtta ravimeid, millel on vastupidine toime - aju kapillaaride laiendamine ja ajurakkude vere täitmise kiirendamine..\nArstid soovitavad patsientidel võtta järgmisi ravimeid:\nSee pillide loetelu ei sobi kodus iseseisvaks kasutamiseks, ainult arst peaks selliseid ravimeid välja kirjutama, määrates sageduse ja annuse iga konkreetse patsiendi jaoks eraldi. Vahendid, mida saab iseseisvalt kasutada, on aspiriin, pantokaltsiin (Pantogam), glütsiin ja Gingko Biloba. Sellisel juhul peate põhjalikult uurima kasutusjuhiseid ja mitte ületama soovitatud annuseid.\nSelektiivsed beetablokaatorid on loodud spetsiaalselt koljusisese rõhu raviks. Mõned neist, näiteks Corinfar ja Tenorica, omavad pikaajalist toimet, neid tuleb juua ainult üks kord 24 tunni jooksul, nii et see vorm on eakatele mugav. Selle rühma tõhusate ravimite loetelu:\nNootropiliste ravimite rühma suurenenud koljusisese rõhu tabletid aitavad parandada ajutegevust, normaliseerida ainevahetusprotsesse kudedes ja suurendada ajurakkude võimet olla pikka aega hapnikuta. Sellised ravimid aitavad stimuleerida mälu, keskendumisvõimet ja tähelepanu, suurendavad intelligentsust, võimet teavet meelde jätta ja töödelda..\nSiin on loetelu tõhusatest nootroopikumidest, mida kasutatakse ICP vähendamiseks ja aju talitlushäirete tunnuste peatamiseks:\nAju verevarustuse rikkumine toimub stressi, nakkushaiguste, osteokondroosi (eriti lülisamba kaelaosa) ja muude negatiivsete tegurite tõttu. Lisaks nootroopsete ravimite võtmisele tuleks võtta meetmeid nende provotseerivate tegurite kõrvaldamiseks, kuna aju ebapiisav verevarustus on täis mitte ainult organismi elutähtsate protsesside häireid, vaid ka tserebrospinaalvedeliku rõhu suurenemist kolju sees. Aja jooksul võib patoloogia muutuda krooniliseks ja põhjustada tõsiseid tagajärgi..\nMilliseid ravimeid võtta, et peatada koljusisese rõhu tõus - peavalu? Seda saab valguda, levides kogu pea piirkonnas, kiiritades templitesse ja pea tagumisse ossa. Valu vähendamiseks võtke järgmisi anesteetikume:\nNimesil on ravim, mis põhineb nimesuliidil - ainel, millel on põletikuvastane ja palavikuvastane toime. Ravim leevendab valusündroomi efektiivselt 10-12 tundi järjest ja toime avaldub juba pärast 1-2 tundi pärast manustamist;\nKetoprofeen - suurenenud koljusisese rõhu korral tekkiva valu rahustamiseks peate võtma 1 tableti annusega 50 mg kuni 2-3 korda päevas;\nKetorol - võimsa valuvaigistava toimega tabletid, mis võimaldavad teil ebamugavustundest kiiresti ja jäädavalt vabaneda.\nHea efekti annab kofeiinil, paratsetamoolil ja atsetüülsalitsüülhappel põhinevate Ascopheni tablettide võtmine. Kuid need tõstavad vererõhku veidi, seetõttu on soovitatav neid juua inimestele, kelle vererõhk on madal või normi piirides. Tuleb mõista, et ilma sobiva ravita, mille eesmärk on vähendada tserebrospinaalvedeliku kogust ajukelmes, on võimatu taastumist saavutada ühe valuvaigistite annusega..\nAminohapetega preparaadid aitavad lisaks koljusisese rõhu vähendamisele ka kiirendada elutähtsate ensüümide tootmist, vähendada ajukeha koormust. Nende vahendite hulka kuulub glütsiin - see parandab ainevahetusprotsesse (ainevahetust kudedes), omab väljendamata sedatiivset ja hüpnootilist toimet, muudab mälu teravamaks.\nMillal glütsiini võtta:\nkontsentratsiooni, tähelepanu ja jõudluse vähenemisega;\ntaastumisperioodil pärast pea- ja ajukahjustust;\nkui on rasketes füüsilise ja vaimse töö tingimustes.\nKuidas muidu vähendada intrakraniaalset rõhku, milliste ravimitega? Selleks kasutatakse järgmisi ravimeid:\nDiakarb. Ravim on atsetasoolamiidi analoog, samuti diureetiliste omadustega. Diakarbil on hüpotensiivne, diureetiline toime, see vähendab koljusisest rõhku, kuid suurendab samal ajal magneesiumi, kaaliumi, naatriumi ja fosfaatide eritumise riski uriiniga. Seetõttu peate juua tablette koos Pananginiga - see ei võimalda elementide leostumist kehast.\nGlütserool. Glütseroolil põhineval preparaadil on dehüdreerivad omadused. Vereringesüsteemi sattumine aitab aine toimeaine eemaldada suurema osa seisvast vedelikust väljaspool. Kuid glütserooli molekulid on sarnased veemolekulidele, seetõttu ei põhjusta ravim dehüdratsiooni, alandab intrakraniaalset rõhku kiiresti ja tõhusalt..\nTreximed. Ravim kuulub migreeni leevendavate ravimite rühma. See leevendab samaaegselt ägedat valu ja alandab ICP-d, vabastades kolju liigsest tserebrospinaalvedelikust. Ravim ei sobi ise manustamiseks, selle peaks määrama arst vastavalt patsiendi kliinilisele pildile, vanusele ja kehakaalule.\nIntrakraniaalse hüpertensiooni ravis kasutatakse laialdaselt ka ärevust ja antidepressante. Närvisüsteemi rahustamiseks ja ICP nähtude vähendamiseks võite võtta pojengi, emapõõsa, palderjani või Novo-Passit, Persen, Magne V tablette.6.\nEnne haiguse ravi alustamist on vaja läbida neuroloogi uuring ja kinnitada koljusisese rõhu diagnoos. Ravimite iseseisev võtmine on mõttetu, kuna paljudel neist on palju kõrvaltoimeid ja täpsustamata diagnoosi korral saavad nad ainult kahju teha. Ravimite kombinatsioon on samuti ohtlik hetk, seetõttu peaks ravi määrama ainult arst..


Algab ettevõttenime võistlus "Ehe Eesti - Eesti ettevõttele eesti nimi", mille eesmärk on väärtustada eestikeelseid äri- ja ettevõttenimesid ning juhtida inimeste tähelepanu avaliku ruumi võõrkeelestumisele.\nNimevõistluse kuulutavad välja Eesti keelenõukogu ja Emakeele Selts koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga. Konkurss toimub juba viiendat korda.\nAuhinna ja tunnustuse saab Eesti ettevõtja, kelle äri- või ettevõttenimi on eestikeelne, kõlalt ja kirjapildilt eestipärane ning kujundlik, ütles ministeeriumi keeleosakonna juhataja Piret Kärtner.\nEesti keelenõukogu esimees Birute Klaas-Lang märkis, et varasemad konkursid on andnud tunnistust sellest, et meie tootmis- ja teenindusettevõtted, vabaühendused, aga ka haridus- ja kultuuriasutused kannavad toredaid ja tabavaid, vaimukaid ja sisukaid eesti nimesid. „Ootame, et neid saaks järjest rohkem, et näeksime neid üheskoos tänavapilti ja veebimaastikke eestipäraseks kujundamas. Väga oodatud on kandideerima ka uustulnukad, idufirmad ja õpilasfirmad,“ sõnas Klaas-Lang.\nNimevõistluse auhind antakse välja viies kategoorias: 1) tootmisettevõte; 2) teenindusettevõte (sh kaubandus, toitlustus, majutus); 3) vabaühendus; 4) haridus- ja kultuuriasutus (huvikoolid, raamatukogud, rahvamajad jms); 5) aasta uustulnuk (registreeritud võistluse tähtajale eelneva aasta jooksul).\nKandideerida saab iga tegutsev ning Eestis registreeritud ettevõte.\nKandidaate võivad esitada kõik ettevõtjad ja füüsilised isikud SIIN või Emakeele Seltsi kodulehe kaudu (www.emakeeleselts.ee) või seltsi postiaadressil Roosikrantsi 6, 10119 Tallinn.\nVõistluse tulemused tehakse teatavaks oktoobris.\n2019. aasta võitjad olid OÜ Päevapoeg tootmisettevõtte kategoorias (ära märgitud ka Tuisumasin OÜ ning Mesisuu (OÜ Patisserie)), Nelijakk OÜ teenindusettevõtte kategoorias (ära märgitud ka Itivana OÜ, Raba! (Sidrunhein OÜ), OÜ Udujoon ning lemmikloomapood Urr ja Nurr (Orhidaalia OÜ)), MTÜ Vaimupuu vabaühenduste kategoorias (ära märgitud ka Luumisõ Kõrd MTÜ ning Ujur MTÜ), Künnimees OÜ haridus- ja kultuuriasutuste kategoorias (ära märgitud ka OÜ Okkad ja Tolm) ning OÜ Viljahunt aasta uustulnuka kategoorias (ära märgitud ka Keelevaatleja MTÜ).\nHelle Metslang, Emakeele Seltsi juhatuse esimees, helle.metslang@ut.ee, 5225074\nKillu Mei, Emakeele Seltsi teadussekretär, killu@eki.ee, 5183764\nSirli Zupping, HTMi keeleosakonna nõunik, sirli.zupping@hm.ee, 7354025\nLisatud 24.03.2020, 11:58\nMuudetud 24.03.2020, 12:21


Endale nime otsinud verivärske politseikoer sai nimeks ÜKS - Etnomuri\nAvaleht Koeraelu Kutsikad Endale nime otsinud verivärske politseikoer sai nimeks ÜKS\nTulevane „suur ja kuri politseikoer“ Üks (pedigreenimega: Troyen’s Uhkakuva) on tööliini saksa lambakoer ja pärit Soome kennelist Troyen’s. Foto: Politsei- ja piirivalveamet, Eesti politseikoerad/Instagram\nPolitsei- ja piirivalveamet (PPA) annab oma Instagrami lehel teada, et oktoobri lõpus nendega liitunud titeohtu politseikoer sai endale lõpuks uhke nime – väike tegelane saab tuntuks nime all Üks.\n„Meie kõige pisem kolleeg passinimega Uhkakuva sai nüüd ka kodunime,“ kirjutab politsei Instagramis. „Peremees Ago vaatas neisse silmadesse ja oli otsustanud, et see kutt on küll number Üks 😎 Kui Üks peaks Soome sugulastega trehvama, reageerib ka nimele Yksi.“ Yksi tähendab ka soome keeles Üks. Üks on pärit tuntud Soome tööliini saksa lambakoeri aretavast kennelist Troyen’s.\nÜks on Lõuna prefektuuri politseiniku ja 2016. aastal PPA parimaks valitud koerajuhi Ago Saare uus partner. Üks kasvab koos Ago kodus koos paari aasta eest pensionile jäänud politseikoera Oswaldiga. Suureks kasvades hakkab Üks valvama Eesti ja Venemaa vahelist piiri.\n“Rahuliku, aga väga konkreetse olemisega ja hammastega tegi väga head tööd😎,” selgitas kutsika välja valinud politseimajor Tõnu Tänav Instagramis, miks just Üks politseikoeraks sobib. Pildil Üks koos koerajuht Ago Saarega. Foto: Politsei- ja piirivalveamet, Eesti politseikoerad/ Instagram\n#k9 #pawenforcement #puppyoftheday\nEelmine luguVTA: Tallinna ümbruses levib taas koerte katk\nJärgmine luguKUHU MINNA: Tartu Mänguasjamuuseumi kontorikoerad kutsuvad Toomemäele jalutama


Inforegister | TRITON PR AS pankrotini ei jõudnudki\nTRITON PR AS\nHakka TRITON PR AS-i jälgima Hakka TRITON PR AS-i jälgima\nLisa TRITON PR AS jälgimisse Lisa TRITON PR AS jälgimisse\nTRITON PR AS pankrotini ei jõudnudki\nTRITON PR AS-i kehvast saatusest kirjutasime juba septembris, mil firma pankrotimenetlust ähvardas raugemine. Tänaseks on see oht reaalsuseks saanud.\nMingit äritegevust ei ole firmas juba aastaid näha olnud ning viimane majandusaasta aruanne laekus 2013. aasta kohta. Toona jäi aktsiaselts 306 141-eurose käibe juures 20 189 euroga kahjumisse. Kusjuures aasta varem oli TRITON PR AS-il veelgi halvemini läinud – siis jäädi 191 857-eurose käibe juures lausa 367 737 euroga miinusesse.\nFirma finantsajaloost saate veelgi detailsema ülevaate, kui proovite tasuta Inforegistri täislahendust.\nTRITON PR AS asutati üle 18 aasta tagasi ja firma endistest juhtidest on üks aktiivsest ettevõtlusest taandunud ning teine (Mairi Puurits) juhib BIOCES KONSULTATSIOONID OÜ-d, kus probleeme ei ole. Õnneks ei ole ettevõttel avalikustatud võlgu ei riigi ega võlausaldajate ees, mis annab lootust, et kogu loo juures ei ole rohkem kahju kannatajaid peale TRITON PR AS-i enda.\nFirmas täna likvideerijana tegutsev Tarmo Villman saab nüüd oma töö lõpule viia ning sellega on lugu ka lõppenud.\nKas soovib keegi TRITON PR AS-i pankrotimenetlusele õla alla panna?\nÜle 18 aasta tegutsenud TRITON PR AS on jõudnud oma eluringi lõpule ning käimas on pankrotimenetlus....


Hiina P12 LED-ekraani tootjad ja tarnijad - tehasehind - ERALED\nShenzhen ERALED Optoelectronics Co, Ltd P12 väljas LED-ekraan, mis on valmistatud kõrgekvaliteedilisest kapseldamise DIP-lambidest, millel on hea vastupidavus plekile. Nagu P10 juhtmoodul on populaarse meediat reklaamivahendina, saab P12 välise LED-ekraani kasutada reklaamilõike, reklaami näitamiseks pildid ja reklaamvideod. P12 välimist värvilist LED-näidikut kasutatakse laialdaselt teedel, kaubanduskeskuste keskuses, Cultral plazas, välistingimustes olles.\nShenzhen ERALED Optoelectronics Co, Ltd P12 väljas LED-ekraan, mis on moodustatud raua materjalist, mis oli kuumtöödeldud, kaetud oksüdatsioonikaitse kilega, mis aitavad saavutada pikemat eluiga ja hea soolase takistusega. Samuti on kõrge karedusega kapp ja võib olla jõu 12 orkaan.\nVäljaspool fikseeritud LED-ekraani kapp\nMis on DIP P12 välimise LED-ekraani uusim tehnoloogia ?\nNüüd on väliskeskkonna reklaami investorid püüdlema suurema heleduse lahenduse poole, mis vajavad rohkem kui 8000 cd / m2 ja isegi suuremat. Kuidas saavutada selline kõrge heleduse standard?\n1.PWM-i ja kõrge värskenduse lahendus välise LED-ekraanile\nTavaliselt kasutatakse PWM-i kontrollimeetodeid, mida kasutatakse laialdaselt halli taseme reguleerimiseks kõrge värskendussüsteemiga, et seda efekti realiseerida ja vastata teatavatele klientidele, kes vajavad suuremat heledust välireklaamile, kus on tugev päikesevalgus. Hallikasti: 16 bitti ja> 3000 Hz värskendussagedust\nSel viisil on vaja kõrgema kvaliteediga kapseldamisprotsessi seadmeid, nagu CREE ja NICHINA Brand. ERALED pakub seda lahendust vastavalt teie reklaamikeskkonna nõuetele.\nHeleduse isereguleerimise lahendus\nSelles lahenduses soovitame teil LED-ekraani valgussensoriga töötada koos juhtimissüsteemiga (saatmine kaart MSD300, MCTRL300 kasti või mitmefunktsiooniline kaart MFN300), et saavutada keskkonnas kohanemiseks heleduse isereguleerimine.\nTemperatuuriandur Viokardin Multifunktsionaalne kaart\nVälise LED-ekraani kasutamine\nP12 LED-ekraani kasutatakse laialdaselt lennujaamas, jaamades, maanteedel, kaubanduskeskuste keskuses kui tõhusat reklaami- ja edutamisviisi.\nScan Way 1/4 1/4 Staatiline seisund Staatiline seisund\nHot Tags: p12 LED-ekraan, Hiina, tootjad, tarnijad, tehas, hind\nP20 Välise LED-ekraan\n3D hologramm LED-ekraan


Tsitaat: Ei ole olemas universaalset usku või vaimset õpetust, mis sobiks kõigile. Igal inimesel on oma kodu ja oma juured mis teda toidavad kõige vajalikuga. Kui need juured välja juurida või mis veel hullem - läbi raiuda, kaob inimese olemus, temast saab üksik hüüdja hääl kõrbes. Kahjuks on aga viimasel ajal sääraseid oma kodu salgavaid ja juurteta inimesi liiga palju.\nTänapäeva väärtushinnangud on tõepoolest perekeskselt suunatud minakesksele, aga kui inimene soovib oma perega suhelda, kuid need on hoopis teda hüljanud? Üsnagi mitte erilised näited on siis näiteks joodikutest või narkomaanidest vanematega lastest. Kas piisab sellisel juhul lihtsalt oma kultuurikeskkonnast, traditsioonidest, mis meile omane?\nÜldiselt piisab, kuigi siin on kõik omavahel seotud. Psühholoogilisest aspektist lähtuvalt on hüljatutel kaks võimalikku tulevikustsenaariumi - nad kas jätkavad sama mustrit ja hülgavad tulevikus oma pere või nad vastupidi hoiavad kümne küünega kinni ja tahavad "pakkuda seda, mida neil ei olnud lapsena."\nÜhel või teisel moel on siiski kogu asja olemus seotud koduga ja sellega, millised väärtushinnangud on inimest juba lapsena ümbritsenud, millest ta on saanud õppida.\nEhh...postitus kadus enne kui olin ta valmis saanud...\nNo, proovin uuesti.\nKõik oleneb inimesest endast ning kodusest kasvatusest. Ajalugu näitab et raskete aegade eest Eestist põgenema pidanud inimesed väärtustavad oma rahvast ja traditisioone väga ( Eesti Maja loomised, Esto päevad jne ). Praegu toimub juba globaliseerumine, paljudest blogidest võib leida, et inimene reklaamib ennast maailmakodanikuna. See on uus põlvkond. Tuleb veel üks põlvkond, kes võibolla veel väärtustavad oma rahvuse eripärasid kuid arvan, et kõik oleneb veel kord vanematest ning kes " troonil " istub ning kas nemad väärtustavad seda...Sest mis mõjutab teadmatuses inimest ? Kool. Meedia. Kui ei ole teavitust, et vaadake kallid kaaskodanikud nii meie esivanemad tantsisid kaerajaani siis varsti ei teagi sellest keegi midagi. Jääb loota, et siiski nii ei lähe kuna isegi globaliseeruvas ühiskonnas annab rahvuslik eripära maailmale värvi.\nnjah need kes rasketel aegadel lahkusid, neid oli kasvatatud teistmoodi. Nad austasid enda päritolu ja olid selle üle uhked, sel ajal oli eesti rahvas ühtsem kui praegu ning sellist kasvatust toetasid omavahel nii kodu kui kool/ühiskond; ning oli olemas meie maarahvas, rahvusluse ja elujõu alusallikas, see oli ju olemas ka veel sotsialismiajal(meenutagem maavanaisasid ja maavanaemasid, kelle juures ikka suvel käisite), aga hääbumas just praegu. Seda valusam oli sellele põlvkonnale oma kodumaa maha jätta ja seda enam püüti traditsioone elus hoida. Kuid võõras ühiskonnas elades on kohanemine sellega paratamatu. Ka mul on vanu ja ka noori sugulasi välismaal ning juba esimene põlvkond sealsündinuid on ju internatsionaalne, pole vahet kas mindud on 64 või 10 aastat tagasi.\nPraegu siin on väärtushinnangud nii paigast ära kui üldse olla annab ning just ühiskond ja meedia propageerivad valdavalt läänelikku tarbijakultuuri, aga see on tühi lurr kust elujõudu ei tule... Inimestel ei ole sidet loodusega, üksteisega, oma esivanematega. Nii et praegu tõesti oleneb ainult kodust, vanematest kuidas nad oma järeltulijad kasvatavad, kas suudavad nad tekitada armastuse ja austuse selle maa vastu või mitte, koolis õpetaja ei pruugi enam midagi ära teha, seal on olukord ikka kohati juba algklassides täitsa hull... Isegi lasteaias juba tahavad lapsed endale moblat saada No vast majanduslangus tekitab ehk isegi täitsa vajaliku kainenemise\nNii üldiselt, muu jutu kõrvale - suht huvitav on jälgida, kuidas teema kõrvale, mis räägib ühest, tekib arutelu, mis räägib hoopis teisest.\nKui sa usku pead silmas siis sellega on ju sama lugu.\nKurb ja mõtlemapanev lugu, mis sobib siia teemasse suurepäraselt. Järjest süveneva rahakummardamise ja urbaniseerumisega oleme katkestanud oma suhted elava maa ja sealt kaudu katkeb ka meie vaimsus.\nTsitaat: Hando Runnel: "Ei mullast sul olegi enam suurt lugu" (1976)\nVõib-olla sul sügavas kripeldas sugu,\nkui õhtuni mõttesse mõlgutad pää,\nja mõeldes sa veelgi värdjamaks jääd,\nLaul Ruja esituses ja samas sõnastuses: http://www.youtube.com/watch?v=QS9J06UtF...re=related\n(03-12-2008 01:46 )Celtic Kirjutas: Kahjuks on aga viimasel ajal sääraseid oma kodu salgavaid ja juurteta inimesi liiga palju.\nJa kurb on, et varsti saab neid olema veel rohkem.\n(03-12-2008 10:46 )Aerling Kirjutas: Praegu toimub juba globaliseerumine, paljudest blogidest võib leida, et inimene reklaamib ennast maailmakodanikuna. See on uus põlvkond. Tuleb veel üks põlvkond, kes võibolla veel väärtustavad oma rahvuse eripärasid kuid arvan, et kõik oleneb veel kord vanematest ning kes " troonil " istub ning kas nemad väärtustavad seda...Sest mis mõjutab teadmatuses inimest ? Kool. Meedia. Kui ei ole teavitust, et vaadake kallid kaaskodanikud nii meie esivanemad tantsisid kaerajaani siis varsti ei teagi sellest keegi midagi. Jääb loota, et siiski nii ei lähe kuna isegi globaliseeruvas ühiskonnas annab rahvuslik eripära maailmale värvi.\nEt siis varsti oleme ainult need, kes globaliseeruvale maailmale ainult natuke värvi juurde annavad?\nKunstnik Enn Põldroos ja teised on rääkinud, et vaimsusest on tänapäeval asi kaugel. Näiteks poliitika eraldumine tegelikust elust. Vaimsuse puudumine. Praegust eliiti vaadates on see ikka vaimsusest küllaltki kaugel. Vahel tekib küsimus, kas nad on üldse koolis käinud...\nLugesin artiklit uuesti. Veel räägib kunstnik Põldroos:\n"Ma olen mingite teiste ideaalidega üles kasvanud – ütleme, et vana hea Euroopa humanitaarse traditsiooni vaimus."\nSee paneb mõtlema, et Euroopa humanitaarne traditsioon hakkab meist tänapäeval üha kaugemale jääma.\nUrmas Espenberg on kirjutanud, et nii "putinism kui radikaalislam ootavad oma šanssi, et kõik tähtsamad põhiväärtused hüljanud ja lõplikult mandunud Euroopa üle võtta. Sest väärtused ja pidepunktid kaotanud inimesed ei taha ja ei suuda millegi ega kellegi eest või vastu võidelda. Suured „teened“ Euroopa vaimse allakäigu ees on ka kaasaegsel sotsiaaldemokraatial.\nTegelikkuses on kõik ideaalse või sotsialistliku ühiskonna ehitamise mudelid äpardunud. Ja see käib ühteviisi nii nõukogude mudeli kui ka lääne ehk skandinaavia heaolumudeli kohta.\nSotsiaaldemokraatide loodud uued Puujumalad nagu naisradikaalid, homod ja immigrandid on ellu äratatud ja koletisteks muutunud, ning ähvardavad nüüd nahka panna kogu ühiskonna koos selle aastatuhandeid kehtinud väärtuste süsteemiga."\nJutt siis Euroopa vaimsest allakäigust, aga kui juba allakäik on niivõrd suur, siis mis vaimsusest me veel üldse rääkida saame? Aga ega tegelikult suurt ei räägitagi. Vaimsusest rääkimist juba välditakse. Teemades lobisetakse tühjast-tähjast.\nKa siin vaimsuse teemas ei ole ammu arvamusi avaldatud. Kas on viga selles, et enam ei teata mis on vaimsus või siis püütakse tark olla ilma vaimsuseta?\nMa arvan, et Celtic pidas silmas, seda teemat tehes, siiski eestlaste vaimsust.\n"...Meil pole tarvis võõramaiseid õpetusi ega idamaiseid tarkuseteri, sest sama kaaluga vaimseid õpetusi saame ka ise leida omaenda kodukohast, omaenda esivanemate pärandist. Lihtsalt öeldes - kui me oleks pidanud hinges kandma taoismi, oleks me sündinud Hiinasse, oleks me pidanud südames paluma Jehoova poole, poleks me Lähis-Ida kõrbetest kaugemale pidanud rändama..."\nIlmselt tuleks siin teemas arutleda ühiskonna vaimulaadi arengu – moraali, kommete, kunstide ja teadmiste arengu üle.\nMillised uskumused me oma lastele kaasa anname?!, tsitaat mujalt: "Lapsena ei saanud me enda uskumusi valida, vaid leppisime selle informatsiooniga, mida meie vanemad, kasvatajad ja sõbrad meile edastasid. Kui oleme millegagi nõus, siis ka usume seda." (selgitamaks mida ma uskumise all mõtlen) Mida me praegu ise usume- teeme oma järelduse selle kohta, kuidas asjad toimivad – loome uskumuse millegi suhtes.\nPole kindel kas ma ise sõna võtan, olen neid asju alates Tuulepesast rääkinud.\n(22-02-2017 18:39 )Tulnukinimene Kirjutas: Ma arvan, et Celtic pidas silmas, seda teemat tehes, siiski eestlaste vaimsust.\nSeda arvan minagi. Ja seepärast tõingi teemasse kahe eestlase arvamused vaimsusest. Mõlemad on mures, et vaimsus on kadumas.\nJa seda näeb viimasel ajal aina rohkem, et Euroopa humanitaarne traditsioon jääb eestlastest üha kaugemale. Küsimus on, kas humanitaarse traditsiooni kadumine aitab rahvusena paremini säilida või on see meile hukatuseks?\nKui eestlastel oleks selgroogu, suudaksid nad/me sissetulijatele selgeks teha meie maa uskumused, veendumused, tavad ja kombed.\nVäga õige. Aga kui me ei suuda isegi kaasfoorumlastele selgeks teha kui tähtsad on meie uskumused, veendumused, tavad ja kombed, siis kuidas me seda veel teistele rahvusgruppidele selgeks teeme?\nKa ei ole paljudele eestlastele enam meie kombed, uskumused ja tavad südamelähedased. Isegi eestlus ei ole enam südameasjaks. Nad on juba saanud või saamas multikulti osaks.\nEt kuidas me siis teistele siia elama saabuvatele rahvastele ja rahvusgruppidele veel oma veendumusi selgeks teeme? Euroopa vanad rahvad on elanud meiega vähemalt ühises kultuuriruumis.\nMa kirjutasingi: "Kui eestlastel oleks selgroogu..." ja teises teemas "Ma tegutsen, ootan ehk seda, et sama meelt olijad ka tegutseda tahaks."\nJuba see, et ma siin vaevun osalema, minu Looduskool, olulisematest asjadest ma ei räägi.\nLugesin. Ka teisest teemast. Tore, et vastasid ja foorumis osaled.\nKüsimus ehk mõttetöö aga kõikidele.\nKuidas me teistele siia elama saabuvatele rahvastele ja rahvusgruppidele oma veendumusi, tavasid ja kombeid selgeks teeme? Kas keegi on veel märganud, et vaimsust on nagu väheseks jäänud? Eriti peale seda kui need õudused nii Euroopas kui mujal maailmas aset leidma hakkasid...\nOletame, et ümberringi Euroopas märatsevad pagulased ja meil neid napib, et korralikku bardakki korraldada. Ja siis keegi kuskil veel võlub meie ühise aura tooni võrra ilusamaks, siis kas saaks lootma jääda, et see jääb märkamata? Kas meil lubataks omarada kulgeda? Aga kui see ikkagi kedagi häirima hakkab? Tuleb näiteks üks tore mõte raketikilp kuhugi piiri äärde paigutada, et olukord parandada? Meie pealikud oleks nagunii kõigega nõus ja viskaks kohe kulpi. Või laialdasem mürgitamine? Eks neid variante ole veelgi.\nNoh sellised mõtted lihtsalt.\n(22-02-2017 21:50 )Ken Kirjutas: Oletame, et ümberringi Euroopas märatsevad pagulased ja meil neid napib, et korralikku bardakki korraldada. Ja siis keegi kuskil veel võlub meie ühise aura tooni võrra ilusamaks, siis kas saaks lootma jääda, et see jääb märkamata? Kas meil lubataks omarada kulgeda?\nKohe kindlasti ei lubata oma rada edasi kõndida. Ei lubatud siis, kui vankud sisse tulid, ei lubata ka siis, kui siin uued pagulased pikemaks ajaks kanda kinnitavad ja võimu saavutavad. Jäävad ehk vähesed eestlusest hoolivad rahvusgrupid. Teised sulanduvad sellesse, mis uued poliitilised tuuled kaasa toovad.\nOsad eestlased on juba valmis sulanduma. Ja see on kõige kurvem. Siin ei aita mu arust aurad ja muu. Ehkki aurade korrigeerimine tuleks muidugi kasuks. Ja vaimsusest on ehk kasu nii palju, et vaimsed inimesed ei torma uisapäisa sinna, kus nad alla võivad jääda. Rohkem ehk aitab meelerahu säilitamine ja kavalus ning ettevaatlikkus.\nMeid mürgitatakse tegelikult juba ammu ja järjekindlalt. Ka see võib olla vaimsuse languse põhjuseks. Ajud lihtsalt ei noki enam nii palju.\nHuvitav, et juba aastast 2008 on siin teemas juttu globaliseerimisest. Murest selle pärast. Ja murest selle pärast, et kui juured välja juurida või mis veel hullem - läbi raiuda, kaob inimese olemus.\n(22-02-2017 22:29 )Nofretete Kirjutas: Ja murest selle pärast, et kui juured välja juurida või mis veel hullem - läbi raiuda, kaob inimese olemus.\nMis on inimese, mitte rassi või rahvuse egregori, olemus? Inimesi on ju maailm täis. Ja inimesel on piiramatud võimalused.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-02-2017 23:11 kage.)\n(22-02-2017 22:29 )Nofretete Kirjutas: Huvitav, et juba aastast 2008 on siin teemas juttu globaliseerimisest. Murest selle pärast. Ja murest selle pärast, et kui juured välja juurida või mis veel hullem - läbi raiuda, kaob inimese olemus.\nSeda võib nüüd võtta nii küll, et "vaat kui ettenägelikud" aga saab ka nii, et "10 aastat juba aga ikka on kõik samamoodi"\nVõib ka nii võtta, et vaimsus ja teadmised maailmast on alla käinud. Alles üks päev küsis ühes teemas keegi kes need globalistid veel on. Lausa ime, et ei küsitud mis see globaalsus veel on?\nInimesi on tõepoolest maailm täis, aga on selge, et juurteta inimestel ei ole sama olemus.\nVõi nagu eespool tsiteeritud Runneli luuletuses:\nAga peamine, et sellele küsimusele vastata sa ei oska. Morbiidne paatos ei kanna vaimsust, ei anna vastust, on juurteta.\nKes või mis on see, kes ei luba sul kõndida oma rada? Tekstidest näib, et see on suur mure, mis vaimu maadligi vajutanud ja teovõimetuks teinud. Pealegi räägib iga teine tekst eelmisele vastu, see on segadus peas. Järelikult delfi uudised siiski ei hari. Kokkuvõttes need kõik viitavad hirmule ning väliste süüdlaste, käskijate keelajate eeldus mõjutatavusele. Need tõesti ei lase käia oma rada.\nKen kirjutas: "Oletame, et ümberringi Euroopas märatsevad pagulased ja meil neid napib, et korralikku bardakki korraldada. Ja siis keegi kuskil veel võlub meie ühise aura tooni võrra ilusamaks, siis kas saaks lootma jääda, et see jääb märkamata? "\nMe ise loome oma juured ja võlume aura ilusamaks, oleme seda ennegi teinud ning kindlasti ei jää see märkamata. Sotsiaalteadlased tunnistavad, et just meie laulev revolutsioon sai murdepunktiks kogu Euroopa arengus. See areng jätkub ja meie teeme oma. Hirmunud järelveetavatega, keda täna on ehk rohkem kui siis, läheb ehk ka aega rohkem, ent enamik, olumine osa, kes tegutseb, on siiski arukad ja elujõulised eesti inimesed. Seda oli rõõm tõdeda, eriti peale siinse jaburuse kogemist, ka tänases Suud puhtaks saates, kus inimesed otse väljendasid oma mõtteid, mis pole pealiskaudne kollane meedia.\n(23-02-2017 01:36 )murjam Kirjutas: Aga peamine, et sellele küsimusele vastata sa ei oska.\nJah ei oska. Sellepärast küsingi:\nEt kuidas me teistele siia elama saabuvatele rahvastele ja rahvusgruppidele oma veendumusi selgeks teeme? Kas kaikaga?\nMinu küsimusele sa igatahes vastata ei osanud.\nJa meelde tuli. See olid sina, kes küsis:\n"mis loomad need globalistid veel on? Järjekordne propatoru leiutis, mida vox-populi aplalt järada haarab."\nSiit teemast aga saad ometi eespoolt lugeda, et juba aastal 2008 räägiti foorumis globaliseerimisest. Juba avapostituses kirjutatakse:\nMilline on see pärand, mille me loome oma laste ja lastelaste tarbeks? Milline on see kultuur, mille endast maha jätame, kas räägime seal hiiepuudest ja rabalaugastest või võõrastest jumalatest ja kaugetest kommetest?\nIlmselt sinule on kama, mille sa lastelastele järgi jätad? Hakkad lastelastele jutustama laulvast revolutsioonist? Aga kust sa tead, et see neid huvitab. Või sellest rääkimine on selleks ajaks veel lubatud? Võib-olla küsivad nemad hoopis: kuhu hiiepuud on jäänud? Ja koolis õpetatakse neile selleks ajaks juba koraani?\nMuudetud: eemaldatud ebasobiv tekst.\n(selle postituse viimane muutmine: 26-02-2017 15:38 PiziIngliito.)\nJuba praegu ei tea lapsed omausust koolis mitte midagi. Minu laps oli ainus klassis kes oskas sellest rääkida.\nMurjami pärast ära muretse, tema jätab lastele ja lastelastele, täpselt seda mida vaja. Ühtlasi täna Murjamit puude teemas lisatud selgituse eest!\nJust kirjutasin mujal, ehk sobib ka siia:\n24.02 – Ussi äratamise päev.\nÜhtlasi ka Eesti vabariigi aastapäev.\nSel päeval tulevat ussil hing sisse. Ehk on siin seos võõrapäraselt “kundaliniga”. Uue eneregia kogumise tsükli algusega. Unenäos oli taolise mustriga tass, oli laadimise pool ja välja kiirgamise pool. Nagu inimene kogub endasse head ja kui “on üle ääre” ärkab “kundalini” e. isiklik Vägi.\nVast ei olegi EW aastapäeva “sattumine” 24.02 juhuslik. Olgem siis sel tähtsal päeval rõõmsad ja soovigem Riigile (Rahvale) kõike HEAd! (loits, mantra, erilise vibratsiooniga sõna)\nPildi panin siia:\n(23-02-2017 11:24 )Tulnukinimene Kirjutas: Juba praegu ei tea lapsed omausust koolis mitte midagi. Minu laps oli ainus klassis kes oskas sellest rääkida.\nTubli siis! Aga eks maakoolides teavad ikka. Ka omausust. Tean õpetajaid, kes lapsi hiide jalutamagi viinud.\nAastapäevad tulevad ja lähevad, aga vaimsus foorumis käib alla.\nPani imestama, et enam ei mõisteta isegi Runneli luulet.\nJumal, meie endi looming Anonymous 94 35,796 03-03-2019 20:11\nRevolver - vaimsus ja filosoofia positiivne 8 2,949 27-06-2017 09:36


Peugeot uuendab sel aastal kogu oma linnamaasturite rivi, teiste hulgas ka 2017. aastal turule toodud Peugeot 5008. 7-kohalist linnamaasturit on toodetud alates 2017. aastast.\nTurvalisust ning mugavust pakuvad juhiabisüsteemid, nutikaid siselahendusi aitab luua 7 istmekoha moduleerimisvõimalus.\nUus linnamaastur Peugeot 5008 saab sarnaselt Peugeot 3008-ga kaasaegse välimuse nagu kõik viimased Peugeot mudelid.\nRaamita iluvõre ulatub esitulede alla ning ühendab omavahel auto esiosa kujunduselemendid. Standardvarustusest alates on mudel varustatud Peugeot´le omaste LED-esituledega, mis on kaugelt äratuntavad. Veelgi enam eristuvad tippvarustuses mudeli kõrgtehnoloogilise kurvivalgustuse funktsiooniga täis-LED esituled, mis laiendavad ja optimeerivad nähtavust kiirusel kuni 90 km/h.\nUuendusena väärib äramärkimist "Foggy Mode" funktsioon, kus udutuled on integreeritud esituledesse.\nNii nagu hiljuti tutvustatud Peugeot 3008 linnamaasturis, on ka Peugeot 5008 varustatud uue i-Cockpit´ga ühes 10-tollise HD puuteekraaniga. Uuel 12,3-tollisel digitaalsel näidikuteplokil kuvatav info on täielikult kohandatav ja konfigureeritav ning uuenenud ekraanitehnoloogia tagab silmasõbralikuma loetavuse.\nUue Peugeot 5008 juures uueneb ka varustusastmete struktuur, mida tutvustati esmakordselt uuenenud Peugeot 308 tulekuga. Peugeot 5008 kolm põhivarustusastet ning kolm neid täiustavat paketti annavad võimaluse varustustaset mitmekesistada ja personaliseerida ilma kogu paketti muutmata.\nSarnaselt 3008-le on ka 5008 varustatud omas segmendis ainulaadse Night Vision öövaatlusfunktsiooniga, mis võimaldab nii jalakäijate kui ka loomade tuvastamise pimedas või piiratud nähtavuse korral. Süsteemi tööulatus alates 200 kuni 250 m kaugtuledest ning hoiatav infrapunavaade liikuvatest objektidest kuvatakse juhile digitaalsel näidikutepaneelil.\nLisavarustuse nimekirjas on saadaval ka adaptiivne püsikiiruse hoidja (ACC Stop&Go), sõidureal paiknemise assistent, uue põlvkonna automaatne hädapidurdussüsteem, mis tuvastab jalakäijad ja jalgrattureid ning hoiatab kokkupõrkeohu eest ning kiiruspiirangute ja liiklusmärkide laiendatud äratundmine (STOP, ühesuunaline liiklus, möödasõidu keeld jne)\nSõltuvalt varustusastmest ja pakettidest on mudelile jätkuvalt võimalik lisada:\n• adaptiivne püsikiirusehoidja,\n• 180 ° parkimiskaameraga Visiopark 1 või 360 ° esi- ja tagurduskaameraga Visiopark 2\n• parkimisabi ja aktiivne parkimisabi paralleelselt või risti parkimisel,\n• aktiivne reahoidmisabi koos trajektoori korrigeerimisega,\n• juhi tähelepanu jälgimissüsteem, et tuvastada juhi erksust pika sõidu ajal ja kiirusel üle 65 km/h, analüüsides rooli mikroliigutusi\n• automaatne lähi- ja kaugtulede lülitamine\n• aktiivne pimeala jälgimissüsteem koos trajektoori korrigeerimisega\n• täiustatud veojõu kontrollsüsteem Grip Control ja mäest laskumise abisüsteem\n• käed-vabad tagaluugi avamine\n• kahekordse klaasiga katuseluuk\n• elektriline seisupidur\n• MirrorScreen ühilduvus, Apple CarPlay™ ja Android Auto™\n• FOCAL® kõrgkvaliteediline hifi-helisüsteem\nUue Peugeot 5008 3-silindrilised bensiinimootorid on töömahuga 1,2 liitrit ja 130 hj ning saadaval 6-käigulise manuaali või 8-käigulise automaatkäigukastiga. Jõulisemalt paneb linnamaasturi liikuma 1,6-liitrine ja 4-silindriline PureTech bensiinimootor koos 180 hj ja 8-käigulise automaatkäigukastiga.\n4-silindrilistest diiselmootoritest on valikus samuti nii 6-käiguline manuaal kui ka 8-käiguline automaat koos 130 hobujõu ning 1,5 liitrise töömahuga. Võimsam, 2-liitrine ja 4-silindriline BlueHDi diiselmootor on saadaval 180 hobujõulisena ning automaatkäigukastiga.\nUue linnamaasturi Peugeot 5008 välismõõdud kuuluvad C-segmendi maasturite hulka ja mudeli lisapikkus pakub optimaalset ruumikust ning järgmisi siseruumi konfiguratsioone:\n• kolm identset, eraldi reguleeritavat ning kokkuklapitavat istet teises istmereas koos ISOFIX kinnitustega\n• kaks iseseisvat, kokkuklapitavat ja eemaldatavat istet kolmandas reas\n• kuni 3,2m pikkade esemete vedamiseks on võimalus kaassõitja esiistme liigutamine ettepoole\n• vastavalt istmete seadistamisele varieerub pakiruumimaht 780 dm³ kuni 1940 dm³\nPeugeot 5008 on pöördediameeter 11,2 meetrit.\nUus linnamaastur Peugeot 5008 jõuab Baltikumi turule 2020. aasta lõpus.


Linnateatri Hobuveski läbis põhjaliku uuenduskuuri - Kultuur ja melu - Vaba aeg - Tallinn\nLinnateatri Hobuveski läbis põhjaliku uuenduskuuri\n2. veebruar 2018, 17:08\nReedel taasavati pidulikult uuenduskuuri läbinud Tallinna Linnateatri Hobuveski.\nEhitustööde käigus loodi hoonesse teatrisaalile sobilik heli-, valgus- ja küttesüsteem, rajati ventilatsioon ja uued vajalikud kaablitrassid ning uuendati publikuruume. «Restaureerimise käigus on Hobuveskist saanud tõeline teatrisaal. See on omamoodi ühe ajaloolise vanalinna hoone uuestisünd ning tõepoolest väga märgiline sündmus ka linnateatri jaoks,» ütles Tallinna Linnateatri direktor Raivo Põldmaa.\nHoone õnnistas sisse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 28. lend, kes esitas katkendi märtsis esietenduvast lavastusest «Kratt». Lisaks direktor Raivo Põldmaale pidasid avamisel kõne abilinnapea Vadim Belobrovtsev, Tallinna muinsuskaitse osakonna juhataja Boris Dubovik ning kunstiajaloolane Jüri Kuuskemaa.\nRestaureerimise ajal Eestis ringreisi teinud «Köster» naaseb Hobuveskisse juba järgmisel nädalal. Vahepeal mängupuhkusele jäänud lavastus «See hetk» on publiku ees tagasi aprillis. Taasavatud Hobuveski esimeseks esietenduseks on EMTA lavakunstikooli ja Tallinna Linnateatri koostöölavastus «Kratt», mis esietendub 17. märtsil.\nJuba 15 aastat käib Hobuveskis vilgas teatrielu – tänaseks on seal esietendunud 14 linnateatri uuslavastust, lisaks palju külalisetendusi ja muid sündmusi. Et hoonest saaks tõeline teatrisaal, alustati möödunud aastal Hobuveskis restaureerimistöid. Restaureerimistöid toetas Tallinna linn.


uriin ei välju | Uroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nuriin ei välju 26.05.07 / Uroloogia\nJuba üle poole aasta on probleem urineerimisega - ei tunne enam "klassikalist" pissihäda, ainult kummalist rõhuvat tunnet alakõhus. Urineerimine ei ole sagenenud, kuid wc-sse minnes ei tule uriin välja, ainult nõrgub vaikselt ja puudub igasugune surve. Kui alakõhu lihastega pressin, siis immitseb ja tilgub osade kaupa välja. Kui ei pressi, jääbki sisse ja lühikese aja pärast muutub rõhuv tunne alakehas jälle tugevaks. Muid vaevusi ei kaasne - ei kipita, ei valuta, ei ole uriinipidamatust. Kuid kui õnnestub põit keskmisest rohkem tühjendada, siis on ca minuti jooksul pärast urineerimist alakehas valud, tunne on nagu toimuks vaevaline põie kokkutõmbumine (aga ma muidugi ei tea, mis see tegelikult on). Käisin paar kuud tagasi perearsti juures, vere- ja uriinianalüüs olid tema sõnul normis, eriarsti juurde edasi ei saatnud, üksnes soovitas Urinali ja leesikateed. Tarbin neid arsti soovitusest saadik, aga midagi ei ole muutunud, kui, siis põis veelgi "nõrgemaks" jäänud. Ka naistearstil käisin - tema väitel pole probleem günekoloogiline. Olen 33 a. naine, 1 normaalne sünnitus, tervislikud eluviisid, normaalkaalus (ent üsna stressialdis). Põiepõletikku pole kunagi olnud ega muid urineerimisvaevusi, aga hetkel on küll olukord enam kui kummaline ja järjest süveneb. Kas uuesti perearstile? Kas peaksin ise paluma ennast edasi suunata teise arsti juurde või lepin tema diagnoosiga?\nEks ikka on ju nii, et kui arstidelt head vastust ei saa, siis hakkab inimene tuttavate "diagnoose" kikkis kõrvadega kuulama. Üks soovitas teha ureaplasmoosi analüüsi, teine väitis, et võib olla tegemist stressiga... Ei teagi, kuidas asjasse suhtuda, tahaks selgust ja terveks saada. Millega võib tegemist olla?\nvõimalik, et teie põiehäired on põhjustatud sugulisel teel levivatest haigustest nagu ureaplasma, klamüüdia, trihhomoonas jne. Võib olla tegu mingi muu põhjusega. Tavaline uriinianalüüs ei ole põiehäirete diagnostikaks piisav. Kui perearst ei suuda teid aidata, peaks ta suunama teid uroloogi vastuvõtule.


3 soovitust, kuidas luua ahvatlevat sisu | Hellou by Keili Sükijainen | Blogi\n22.02.2021 / Keili\nVõluvat sisu vajab igaüks – nii alustav kui ka juba mõnda aega tegutsenud ettevõte.\nIse oma turundusmaterjalide loomine võib olla küll väga aeganõudev, kuid samas on võimalik kokku hoida sadu kui mitte tuhandeid eurosid. Siin on paar soovitust, mida jälgides saavutad kiiremini paremad tulemused.\n1. Töötle kõik oma pildid ühe filtriga\nVeebiavarustes on sadu sisuloojaid, kes pakuvad oma loodud filtreid. Küll aga ei ole neist sageli palju kasu, kuna vajavad väga head toormaterjalid, et töötaksid. Seega on alustajana lihtsam valida mõni mugav äpp näiteks Colourtone või VSCO ning leida sealt oma lemmik filter, millega on tunduvalt lihtsam ka esialgu toimetada.\n2. Planeeri ette ja mõtle läbi\nMõtle mitu korda nädalas sa tahad postitada, vaata näiteks välja olulised kuupäevad kalendris (sõbrapäeva, ülemaailmne hamburgerite päev jne) ja tee oma plaanid sellest lähtuvalt. Nii on sul hea ülevaade oma tegevustest ning ei teki viimase minuti paanikat.\n3. Koosta mood-board pinterestis\nPinterest on eriti mugav viis koguda inspiratsiooni. Kui sul on lasteriided ja palju roosat, otsi sinna vahele vahvaid mängulisi pilte, mida postitada. Või miks mitte vaata, milliseid fotosid on teised teinud ning äkki on seal midagi ka sinu järgmiseks tootepildistamiseks.\nKui sa tunned, et vajaksid sisuloomel veidi rohkem abi, võta minuga ühendust. Olen alati valmis tegema sulle värske stardiplatvormi, et sealt edasi saaksid juba tugeva ning enesekindlana lahingusse söösta.\nUuri sisuloome võimalusi siit.


Kindlustussektori langus jätkus\nVaatamata USA kindlustussektori aktsiate kukkumisele lõpetas USA aktsiaturg reedese päeva plussis.\nKindlustussektori aktsiate halvad ajad algasid juba neljapäeval. New Yorgi peaprokurör Eliot Spitzer teatas, et kindlustusseltsid on maksnud suuri teenustasusid kindlustusmaakleritele vastutasuks klientide eest. Ta tahab muuta kindlustuse äripraktikat ja -mudelit.\nSpitzer süüdistas neljapäeval maailma suurimat kindlustusmaaklerit Marsh & McLennanit. Kompanii aktsia hind kukkus neljapäeval 24,5 protsenti, 34,85 dollarile. Reedel teatas Marsh & McLennan oma kindlustusmaaklerlusega tegeleva üksuse juhatuse esimehe väljavahetamisest. Reedel kukkus aktsia hind veel 16,2 protsenti, 29,20 dollarile.\nUSA suur elukindlustaja MetLife teatas reedel nelja kohtukutse saamisest, mille oli välja saatnud Spitzeri kontor. MetLife?i aktsia hind kukkus reedel 6,1 protsenti, 34,99 dollarile.\nReedel mõisteti Spitzeri süüdistuse alusel süüdi Bermudas asuva kindlustusseltsi ACE juhatuse liige seoses konkurentsi piiravate tegevustega. Ettevõtte aktsia hind langes reedel 4,1 protsenti, 34,98 dollarile.\nNeljapäeval mõisteti kaks AIG juhatuse liiget süüdi petuskeemis. AIG teatas, et nende tippjuhid ei osalenud kindlustustoodete hinna kokkulepetes. USA suurima kindlustusfirma aktsia kukkus neljapäeval 10,4 protsenti, 60 dollarile. Reedel langes firma aktsia 3,6 protsenti, 57,85 dollarile.\nDow Jonesi tööstuskeskmine tõusis 0,4 protsenti, 9933 punktile. S&P 500 ja Nasdaq tõusid mõlemad 0,45 protsenti. Indeksid said esmase ehmatuse kindlustussektori jamadest kätte juba neljapäeval.


Metsa kool kavandab huvihariduses lageraiet - Järva Teataja\nAvaldatud 03.06.2012 kell 08:55 Metsa kool kavandab huvihariduses lageraiet\n: Sel kevadel loodud Viktor Metsa jalgpallikool plaanib Järvamaal legendaarse jalgpallitreener Viktor Metsa ja tema endiste õpilaste kaasabil punuda huviliste püüdmiseks niivõrd tiheda võrgu, et ükski noor jalgpallitalent ei jääks avastamata.\nJuba neljal kevadõhtul on Paides Ristiku muruväljakul olnud näha tunglemas tavapärasest rohkem mudilasi. Ka lõppev nädal algas sündmusterohkelt: kohale vurasid autod, neist vupsasid välja ootusärevad koolieelikud, sekka ka mõni algklassik, ja nende vanemad.\nViktor Metsa jalgpallikool oli eelreklaami põhjal kohale meelitanud oma veerandsada jalgpallihuvilist.\nViktor Metsa tee tulevikutalentide otsinguil on teda viinud Paide ja Türi lasteaedadesse-koolidesse. Kohustused on jagatud nõnda, et Paides jätkab treeningutega Mets, aga Türil nooremad mehed Rauno Kööp ja Priit Raal. Ka käib Mets noortetreenerina edasi Järva-Jaanis, Roosna-Alliku ja Ahula jalgpallihuviliste juures.\nPannes lootused Kööbi peale, avaldas Mets soovi kaasata lisaks Lõuna-Järvamaa, eelkõige Laupa ja Oisu kandi lapsi.\nJalgpallikooli peamisi põhimõtteid seisneb selles, et ükski noor talent ei tohiks jääda avastamata.


KODUKORISTUS - miks valida ökoloogilised pesuained, puhastusvahendid ja pesuvahendid? | LIVIN\nAvaleht Uudised ja artiklid Olme KODUKORISTUS - miks valida ökoloogilised pesuained, puhastusvahendid ja pesuvahendid?\nKui hoolid sellest, mida sööd, huvitud ilmselt ka sellest, millega puhastad oma riideid, kodu ja nõusid. Kodukeemia jäljed jäävad ka pärast loputamist riietele, põrandatele, keraamilistele plaatidele, toidunõudele jt pindadele.\nSamuti tasub mõelda, kuhu jõuab lõpuks välja erinevate küürimis- ja puhastusvahendite loputusvesi. Osa keemiast jääb maapinnale, osa satub põhjavette (mis jõuab lõpuks tagasi meie organismi) ning osa jõuab paraku ka merre ja ookeanidesse. Vesi saastub ning kahjustab seal elavaid elusolendeid. Kõik kahjulikud ained settivad keskkonnas, mille peame ka tulevastele põlvedele pärandama. Teeme üleskutse tarbimisharjumuste parandamiseks ning vastutustundlikumaks puhastusvahendite valimiseks – see on väike, kuid tähtis samm puhtama keskkonna suunas.\nÖkotoit ja -kosmeetika on paljudele juba tuttavad. Nende tootmisel jälgitakse rangeid kasvatus- ja tootmisstandardeid, mida tõendavad vastavad ökosertifikaadid. Kodumajapidamises kasutatavate puhastusvahendite ökoloogilisust on aga keerulisem määratleda. Ühtne ökoloogiliste puhastusvahendite standard paraku puudub. Olemasolevad standardid pole nii tuntud kui kosmeetikatööstuse omad.\nKodumajapidamises kasutatavate puhastusvahendite ökoloogilisust mõõdetakse mitte koostisosade, vaid keskkonnamõju järgi. Ka see sõltub koostisest, kuid veidi teise nurga alt. Toidukaupade ja kosmeetika puhul eeldame, et kõik nende koostisosad on võimalikult toitvad, st kasulikud meie kehale. Puhastusvahenditega on aga vastupidi – soovime neid oma kehast võimalikult kaugel hoida. Neid peetakse tõhusaks siis, kui need hästi puhastavad ning samas meid ja loodust võimalikult vähe kahjustavad – ehk madalam potentsiaalne kahju muudab toote ökoloogilisemaks.\nPuhastusvahendeid saab lugeda ökoloogiliseks, kui need vastavad teatud üldistele ja konkreetsetele kriteeriumidele:\n• kõige üldisem kriteerium on see, et need ei kahjusta keskkonda nii palju kui tavalised tooted;\n• puhastusained (tensiidid, pindaktiivsed ained) peavad keskkonda sattudes võimalikult lühikese aja jooksul kahjututeks aineteks lagunema;\n• pakendi osas peaks olema piirdutud vaid vajalikuga ning see peaks olema ümbertöödeldav;\n• toodetel peaksid olema täpsed juhised, millistel juhtudel ja kui palju vahendit kasutada;\n• puhastusvahend peab puhastama hästi ja tõhusalt ka madalatel temperatuuridel.\nKonkreetsemate kriteeriumidena vaadeldakse tavaliselt tootes sisalduvat fosforikogust, tootmisel kasutatavat naftakeemiat ning kloori, fosfaatide jt kahjulike koostisosade, GMO-toodete ning lõhna- ja säilitusainete olemasolu. Kõiki neid küsimusi käsitleb konkreetne standard, mis näitab teadaolevate ning kahtlaste koostisosade piirmäära.\nHulgaliselt kahtlasi koostisosi sisaldavad puhastusvahendid võivad kahjustada tervist nii sisse hingates, kontaktis kätega kui ka selliste vahenditega pestud riideid kandes. Tavalised pesuvahendid võivad põhjustada erinevaid terviseprobleeme alates kergest ärritusest kuni astmahooni.\nPotentsiaalse loodusele tekitatava kahju hindamiseks on kõige tähtsam tooraine päritolu. Naftakeemiatooted on teadagi aeglaselt lagunevad ning kahjustavad seetõttu nii mulda, vett, taimi, loomi kui ka inimesi. Kui toodetes on aga kasutatud loomseid aineid (nt rasva) või on tooteid loomadel testitud, ei ole need samuti ökoloogilised. Vältida tasub kindlasti kodukeemiatooteid, mis sisaldavad fosfaate, kuna need toimivad reovette sattudes väetisena ning põhjustavad vetikate vohamist. Seetõttu hävivad teised liigid. Fosfaatide kasutamine pesupulbris on ELis piiratud, kuid teiste toodete puhul sõltub nende kogus tootja rakendatavast standardist.\nMainimata ei saa jätta ka toote tõhusust. Keskkonnakirjanduses mainitakse seda harva, kuid tarbijatele on see sellegipoolest tähtis. Ökoloogilised puhastusvahendid peaksid puhastama vähemalt sama hästi kui mitte-ökoloogilised. Vastasel juhul kasutatakse neid kas suuremas koguses (võrdub suurema jäätmehulgaga) või pöördutakse tagasi tavaliste saastavamate toodete juurde. Meil on rõõm tõdeda, et paljud ökoloogiliste puhastusvahendite tootjad pakuvad tänapäeval väga tõhusaid pesu- ja puhastusvahendeid.\nKas sul on veel vastuseta küsimusi ökoloogiliste puhastusvahendite kohta? Vaata lisa nendest artiklitest >


Piltide pealetung ja palju põnevat — Sirp\nPiltide pealetung ja palju põnevat\nMulluse laste ja noorte tõlkekirjanduse puhul rõõmustab mitmekesisus.\nÜlevaate pealkirjana võiks taaskasutada varasemate aastate omi, sest nendes esile toodud suundumused pole kuhugi kadunud. Endiselt domineerivad sarjad ja järjed. Endiselt toimetab suures hulgas raamatutes alaealisi detektiive ning lapsed ja noored põrkuvad üleloomulike olendite ja olukordadega.\nMullust saaki sirvides hakkas silma piltide pealetung. Ühest küljest on see ootuspärane: kui ligi pool ilmunud tõlgetest on suunatud vanusele 0–7, siis võib eeldada, et ligi poolel raamatutest on jäme ots piltide käes. Kuid ka vanusele 8–12 pakutakse üha enam lugusid, mis on illustreeritud ja enamgi: pilt ja tekst sulavad kokku, üks on teise jätk, teine ilma esimeseta ei töötaks. Kasutatakse erilisi šrifte, mängitakse kirja suurusega, lugu pikivad nimekirjad, ideekaardid, skeemid, jutumullid, eraldi seisvad kommentaarid. Raamatu lehekülg näeb välja nagu koolilapse sodivihik, album või … arvutiekraan.\nPõhjust pole raske ära arvata. Nutt ja hala ja siiras mure, et lapsed loevad üha vähem, viitsivad üha vähem süveneda, eelistavad visuaalset, ajendab kirjanikke potentsiaalsele lugejale mitu sammukest vastu tulema, talle lugu teelusikaga manustama. Juttu saadavad pildid, mis näevad välja niisugused, nagu joonistanuks need sihtgrupp ise. See, mis kaante vahel, olgu lihtne ja lõbus nagu naabripoiss, mitte nõudlik õpetaja. Lugemisharjumuse tekkimisele aitavad need raamatud kaasa küll, aga kas ka püsimisele-süvenemisele, üleminekule päris lugemise juurde? Kurb, kui juurdub arusaam, et niisugune peabki üks raamat olema, nagu on sarjad „Luuseri päevik“, „Ühe äpardi päevik“, „Tom Gates“, „Timmu Ämber“ jpt.\nPõnevust pakkuvate teemade ring on aga laienenud. Nii mõndagi haaravat ja avastamisväärset võib peituda näiteks perekonnaloos, lemmiklooma saamises, teadustegemises. Noorteraamatud ei sisalda ainuüksi lembeulmet. Oli ka sihtgrupiüleseid teoseid.\nKokku ilmus mullu lastele 205 ilukirjanduslikku tõlketeost. Kolm pildiraamatut on luulevormis, ülejäänud proosas. Kolmveerand ilmunust (152) on esmatrükid, neist ligi pool vanusele 0–7, 38% adresseeritud 8–12aastastele ja 18% neile, kel aastaid 13+. Sarjad-järjed moodustasid esmatrükkidest üle poole. Tõlgete geograafia oli tavapärane: pool pandi ümber inglise keelest, teine pool muudest. Riikidest oli kõige eksootilisem külaline Guatemala: ilmus Rigoberta Menchú „Väike Min, tüdruk Chimelist“ (tlk Maaris Kilk).\nKoolieelikuile suunatud pildiraamatute seas on suur hulk neid, mis rõõmustavad nii silma kui ka südant. Mõnes raamatus nagu Germano Zullo „Väikeses linnus“ (tlk Leelo Märjamaa) pole teksti õigupoolest ollagi. Selle pildid ja tekst elavad omaette elu, aga haakuvad parimal võimalikul moel. Drew Daywalti „Rasvakriitide mäss“ (tlk Kätlin Vainola) on traditsioonilisem. Autor on kasutanud kiriromaani võtet. Kuidas võiks end tunda roosa rasvakriit poisi värvikarbis? Suhteliselt töötuna. Iga värv kirjutab oma muredest ning lõpupilt veenab meid, et poiss on kriite kuulda võtnud. Väga empaatiline lugu.\nMartin Baltscheit loob „Jänese kullas“ (tlk Merlin Laansoo) hirmutava maailma. Hirm ongi raamatu peateema. Metsa suurim jänespüks jänes sureb oma aardekirstul, tema testament sisaldab rafineeritud kättemaksu: ta jätab oma vara metsa kõige aremale. Nüüd läheb ületrumpamiseks, võidab suur hall hunt. Vara omamine toob talle paraku peale võidurõõmu uue tunde – hirmu selle kaotamise ees. Mauri Kunnase „Tõnni parim jõulukink“ (tlk Kristiina Kass) on ootuspärane jõulujutt, mis teeb olulise tähelepaneku: kallite kingitustega ülekülvamine ei tee veel last õnnelikuks. Koormatäis ehitusmaterjali seevastu küll. Isetegemise rõõm on omamise rõõmust suurem. Ulf Nilssoni „Kui me olime maailmas üksi“ (tlk Kersti Olsson) võlub lapsemeelse siirusega nagu selle autori teisedki meile tuttavad raamatud. Siin sünnib puudulikust kellatundmisest segadust ja südamevalu.\nMudilasraamatul õnnestub harva ületada uudisekünnist. Yann Walckeri „Siil Priidik tahab uut perekonda“ (tlk Kärt Merilain) vihastas välja traditsioonilise perekonna kaitsjad, kes kutsusid üles raamatut suisa hävitama. Tänu neile sai see ka tavatult suure tähelepanu osaliseks. Siilipoiss tutvub raamatus erinevate peremudelitega. Näiteks üksikema ja vanavanem välismaal töötavate vanemate asendajana on meilgi väga levinud variandid, nii levinud, et neid võiks juba traditsiooniliseks pereks pidada. Pahandus tuli vasika kahe isa pärast, ehkki seda mudelit pole raamatus mitte kuidagi esile toodud või teistest paremaks arvatud. Puudub veel, et metssea ja kodusea liit rassipuhtuse hoidjates pahameelt tekitaks … Selle asemel võiks olla tänulik autoreile, kes elus ette tulevaid nähtusi väikelastele eakohaselt seletavad.\nVanusele 8–12 suunatud pildilis-tekstilisi raamatuid ei saa päris ühte patta panna. Nende hulgas on lihtsat ja lõbustavat kraami, mis pakuvad koolilastele äratundmisrõõmu ja n-ö kõdinaeru, jätavad aga hinge ja mõistuse sügavamad kihid puutumata. Lugeja on raamatut lõpetades sama tark kui alustades. Mõni neist võib aga üllatada. Näiteks roosa ja kuldne „Wendy Quill on krokodilli pepu“ Wendy Meddourilt (tlk Laura Lilleväli). Teravmeelsed, humoorikad, südamlikud lood koolitüdrukust, kes ihkab lavale ja sinna ka pääseb – esialgu krokodilli tagumise poolena. Õpetus, kuidas itsitamisest lahti saada, ajab itsitama.\nPiltidega on tekst tihedalt pikitud Alice Pantermülleri teoses „Minu Lotta-elu. Pungil täis küülikuid“ (tlk Katrin Uuspõld). Minajutustaja soovib endale üle kõige lemmiklooma ja jälestab plokkflöödi mängimist. Tegelikult pole tüdruk looma eest vastutamiseks valmis ja vihatud flööt pöördub lausa müstilisel kombel alati tema juurde tagasi. Lotta ja ta sõbranna käituvad puhuti vihaleajava süüdimatusega. Autor aga ei tauni, pakub hoopis huumori kaudu mõtlemisainet.\n„Ada Goot ja kummitushiir“ on Chris Riddelli autoriraamat (tlk Kadri Kalm) ja selle pildipool sama suurepärane kui jutt. Gooti romaan algajatele, stiilne sisult ja väljenduslaadilt, pakub intertekstuaalseid leide, mis mõneti sihtgrupiülesed. Ada kaudu kujutab autor last, kes vaatamata sellele, et tal on isa, arvukas teenijaskond ning majanduslike muredeta elu, on täiesti üksildane, isepäine ja iseseisev. Uudishimu ja otsustusvõime ajendab teda koos kummitushiirega lossi salapäraseid külalisi avastama ja eesseisva sündmuse tegelikku eesmärki uurima. Ada leiab sõpru ning saab taas kontakti oma isaga.\nSee, et blogi lõpuks raamatuks vormistatakse, pole midagi uut. Teame Tartu mänguasjamuuseumi usinat blogipidajat karu Nässut, kes oma raamatu välja andis. Emma Chichester Clarki „Nööp“ (tlk Anna-Liisa Talumees) on peamiselt piltidest ja napist tekstist (kirjutab ju koer) koosnev koerablogi, lõbustav pilguheit linnakoera muretusse ja hoitud argipäeva.\nVanusele 8–12 pakutava lihtsa lugemisvara kõrval ilmus mitu paksu ja põnevat raamatut nagu näiteks „Tindisüda“, „Ribblestrop“ ja „Muuseumi saladus“. Kui lihtsamapoolsed räägivad laste päris elust, siis nood nõudlikud kuuluvad ühel või teisel moel fantaasiakirjanduse valda. Cornelia Funke „Tindisüda“ (tlk Toomas Toomra) on 500-leheküljeline armastusavaldus kirjandusele. Häbenematult ülistab autor lugemist ja raamatuid. Sündmused vallandab tõik, et peategelase isa oskab raamatutest tegelasi ja esemeid reaalsesse maailma välja lugeda. See on juhitamatu protsess, meie maailma satub halbu tegelasi. Kuidas taastada tasakaal? Andy Mulligani „Ribblestrop“ (tlk Kristina Uluots) algab nagu lugu Harry Potterist. Kamp õpilasi sõidab rongiga internaatkooli poole, aga sellega sarnasus lõpeb. Kool vanas poollagunenud lossis on veider, lapsed on reaalses ohus, nendega plaanitakse katseid teha. Mõistagi võidab hea kurja ja kool saab omale deviisi „Elu ongi ohtlik“.\nHenry Chancellori „Muuseumi saladus“ (tlk Kristina Uluots) tõi esialgu meelde filmi „Öö muuseumis“. Pole sugugi kindel, et topised Scatterhorni perekonna unarule jäänud eramuuseumis on ikka tegelikult surnud. Eriti öösiti. Juhuslikult tuleb mängu võimalus ühest ajast teise minna ja ilmneb saladus: topisetegija leiutas ühes teises ajas elueliksiiri, mida raamatu tegevuse ajas jahib mardik-kurjamite salk. Teadlase vastutuse teema pakub mõtlemisainet.\nUlf Starki „Helin ja Suur Mõtleja“ (tlk Allar Sooneste ja Kadi-Riin Haasma) mängib mõttega, milline oleks elu kellegi absoluutse eestkoste all, David Walliamsi näol oleme vist saanud uue Roald Dahli. Tema „Hirmus õudne hambaarst“ (tlk Ehte Puhang) on niisama julm-karm, naljakas ja täiskasvanute suhtes aupakkumatu nagu Dahli raamatud.\nSuundumuseks on seda palju nimetada, aga vanusele 8–12 tõlgiti mullu mitu raamatut, mille taustategelaseks on teadus, kuid tegemist ei ole aimekirjandusega. Kaks huviväärsemat on Jennifer L. Holmi „Kuldkala number 14“ (tlk Mario Pulver) ja Jon Scieszka „Frank Einstein ja antiaine mootor“ (tlk Mark Krall). Rõõm on lugeda lastest, kelle huvide ring ei piirdu ainult iseendaga ja käegakatsutavaga enda ümber, kes mõtlevad avaramalt. „Kuldkalas …“ juurdleb tüdruk teaduse ja teadlaste üle. Ühel heal päeval ilmub vanaisa mürsikuna oma tütre ukse taha ja hakkab koolis käima koos tütretütrega. Vanaisa leiutise päästmine teeb nii noored kui vana targemaks ja seab neile uued sihid. Frank Einstein aga on palju tõlgendusi võimaldav nimi. Leiutajal poisil õnnestub luua kaks iseõppivat robotit, kellega koos genereeritakse tükk antiainet, mis satub valedesse kätesse. Raamatut ilmestavad joonised, skeemid, valemid ja pildid, nalja saab ja põnev on ka.\nGrigori Osteri „Vallatu matemaatika“ (tlk Ilona Martson) ei tohiks rangelt võttes üldse ilukirjanduse sekka tükkida. Aimekirjanduse riiulile paigutamiseks on aga teoses ilukirjandust liiga palju (mitte et matemaatikat vähem oleks). Iga tekstülesanne on kui pisuke anekdoot või miniatuur. „Koolis õpib 70 inimest. Ülejäänud 430 õpilast mängib lolli. Mitu õpilast on selles koolis kokku?“ Jah, üht-teist ülemeelikult piiripealset leiab ülesannetest ka, aga huumorimeelega õnnistatud inimesi ei tohiks see häirida. Neid ülesandeid võiks matemaatikatunnis preemiana kasutada.\nPõnevust, aga mitte nalja, leiab George R. R. Martini lasteraamatust „Jäälohe“ (Juhan Habicht). „Troonide mängu“ maailm laotub meie ette ülipikkade talvede eelsel ajal, kui lohed polnud veel müütilisteks olenditeks saanud. Aga juba on midagi paigast ära. See on iseäraliku tüdruku lugu, keda on puudutanud talv ja kelle ema külm surmas, lapse hinge ülessulamise lugu. Loheratsureid ja vaenlase sõdureid tuleb ka ette. Ürghundi asemel seisab tüdruku kõrval Jäälohe.\nPinget oskab luua ka Edward van de Vendel kahe raamatuga koerast ja tema poisist. „Koer nimega Sam“ (tlk Kerti Tergem) on lugu sellest, kuidas suur valge koer Kixi perre saabub ja mil moel ta sinna jääda saab. „Sami saladustes“ (tlk Kerti Tergem) läheb vana koer ühtäkki tagasi oma endisesse elupaika. Mõlemad raamatud seavad esiplaanile looma vajadused. Inimene peab oskama neid mõista, olema isetu, valmis loobuma, kui ta loomast tõeliselt hoolib.\nOn olnud aastaid, kui ülevaadet tehes pidi noortekirjandusest lihtsalt nentivalt üle libisema, kuna huviväärset oli napilt. Mullu ilmus aga lembeulme kõrval arvestatav hulk noorteraamatuid, mille märksõna on „mitmekesisus“.\nFantaasiavallast jäi erilistena silma kaks: Joe Abercrombie’ „Pool kuningat“ (tlk Tiina Randus) ja Carlos Ruiz Zafóni „Uduprints“ (tlk Kai Aareleid). Esimene avab lugeja ees võimuvõitluse loo. Füüsilise puudega printsi isa ja troonipärijast vend saavad surma ning noormees avastab end troonil kohustusega kätte maksta. Peagi selgub reetur ning ühtäkki on noor ülik galeeriorjana aeru külge aheldatud. Sümpaatselt mõjub, et oma võitluses orjusest välja, koju õigust jalule seadma kasutab Yarvi ainuüksi oma mõistust, segatuna kavaluse ja koguni riuklikkusega.\n„Uduprints“ on küll vanusele 12+, kuid kõnetab kõiki. Aasta on 1943, kui kellassepp kolib oma pere suurest linnast ohutumasse paika, mereäärsesse väikelinna. Juba saabumisel hakkab juhtuma seletamatuid asju. Lugu meenutab „Timm Thalerit“: oma soovidega peab olema ettevaatlik ja mõistatusliku maagiga pole tark lepingut sõlmida. Harjumuspärastest kurjusega võitlemise lugudest eristab „Uduprintsi“ see, et kurjust ei võideta. Kuri saab oma tahtmise, kuid taandub vabal tahtel. Väga haakiv lugemine!\nNoore lugejanna ootustele vastavad Zoe Suggi „Tüdruk online“ (tlk Kaisa Ling), Caitlin Morani „Kuidas luua tüdrukut“ (tlk Maria Lepik) ja Colleen Hooveri „Lootusetu“ (tlk Pille Kruus). Esimeses hakkab neiu anonüümset blogi pidama, et olla lõpuks ometi tema ise. Ta tunneb teravalt ühiskonna survet olla ilus ja ihaldatud, kanda täiuslikke rõivaid, arvata samamoodi nagu teised jne. „Kuidas luua tüdruku“ teema on samuti kellekski saamine. See minajutustaja just nimelt tahabki saada selliseks, keda üldsus tunnustab – enesekindlaks, kenaks ja seksikaks neiuks. Loo stiil on kurbnaljakas ja jämedalt avameelne. Oleme harjunud, et poisstegelased jagavad oma seksuaalseid ihasid lugejatega, tütarlaste puhul mõjub see miskipärast ehmatavalt.\nEesti noortekates on märgata seda, et autor on tahtnud sinna kohe kõik probleemid kokku koondada. Ka „Lootusetu“ sisaldab ainest rohkem kui ühe jutustuse jagu. Peategelane läheb koduõppelt üle kooli, leiab armsama ja siis hakkab tema minevikust üles kohuma räpaseid saladusi: isa pilastas teda, tädi röövis tüdruku, uus armsam on vana tuttav jne. Tüdruku suhtumine koolikiusamisse on mõnusalt üleolev. Hulk lehekülgi on pühendatud ihuliku armastuse ajamise asjadele.\nVäga jõuline teos on tõlgitud taani autorilt Ina Bruhnilt – „Minu faking perekond“ (tlk Lea Reitel Høyer). See algab noorteromaanina, kus tütarlaps nimega Niina üritab end mitmel moel tappa. Niina on tegelikult Christopher ehk siis tüdruku kehasse vangistatud poiss. Minajutustaja ei salli oma perekonda, v.a vanaema ja pere põline teenija Karen-Inge. Mingil hetkel on aga meie ees pigem perekonnalugu kui noortekas. Häirib minajutustaja kindel usk, et tema halvad teod on tingitud perekonnas pärandatavast kurjusest. Kurjus on nagu vanaisa kulduur, mida pärandatakse XVII sajandist põlvest põlve ja millele iga omanik midagi lisab. Iseasi, kas kurjus pärandub, aga lapsepõlves kogetu ei kao küll kusagile, ajab pigem võsusid ja okkaid. Raamat on ebakorrektne, jõuline, aus, raskesti talutav, vägisõnadega pikitud, sündsustunnet riivav, aga käest panna ka ei saa.\nE. Lockharti „Me olime valetajad“ (tlk Pille Kruus) on samuti „kaks ühes“, perekonnalugu ja noorteromaan. Jutt käib perekonnast, kes on nii jõukas, et neil on oma saar ja sellel igaühel oma maja. Lugedes on tunne, et kogu aeg jääb midagi ütlemata: jutustajal meile, tema pereliikmetel talle. Selgus saabub raamatu lõpus. Kas tüdruk hanitas meid kogu aeg või tal on vapustuse tõttu selektiivne mälu?\nHelgema noodiga lõpetamiseks sobib Sarah Moore Fitzgeraldi „Lootuse õunakook“ (tlk Riina Jesmin). Päris alguses näib, et üks poiss on sooritanud enesetapu. Ainult tema vend ja kaugelt naasnud sõbranna ei usu seda. Neil on õigus. Samm-sammult näitab autor, kuidas südametunnistuseta manipulaator võib hõlpsasti kaasõpilase elu põrguks teha ja kogu klassi oma pilli järgi tantsima panna. Peategelasest poisi elu pole olnud kerge: ema autoõnnetuses hukkunud, vend ratastooli jäänud, isa kõigest sellest depressioonis. Ometi märkab poiss neid, kes omadega ummikus, ja küpsetab neile suus sulava õunakoogi, vanaema retsepti järgi, muuseas. See aitab. Nüüd on tal endal abi vaja, et kiusamise ja süüdistustega toime tulla. Raamat on suhteliselt õhuke, tihe, huvitav ja positiivne.


Neokonfutsianistliku filosoofia peamiste kosmoloogiliste ja ontoloogiliste kategooriate ajalooline analüüs 2005 -- Raamatukoi raamatupood\nAkadeemia Nord 2005\nMonograafia on kokkuvõte P. Kelderi hiina filosoofia ajaloo pikaajalisest uurimisteest. Seekordse töö objektiks on läänemaailmas suhteliselt vähe tuntud lõik hiina filosoofia ajaloost, nimelt selle kõrgfaas keskajal, mil võrsus ja õitses üks haruldasemaid vilju hiina vaimukultuuris – neokonfutsianistlik õpetus. Säärases ajaloolises raamistuses on autor leidnud hämmastava ainevaldkonna – filosoofiliste kategooriate arengu ning vastastikuse toime ja koosmõju, mis lõpptulemusena annab üpriski üllatavaid tulemusi ontoloogiliste ja kosmoloogiliste filosoofiakategooriate komplementaarsusest ja vastastikusest tingitusest.\nPriit Kelder on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli 1975. a. ajaloolasena. Tema teadustööde uurimisvaldkond hõlmab kultuuriajalugu, eeskätt Idamaade filosoofia ja usundisarnaste õpetuste ajalugu. Ta on avaldanud töid hiina filosoofia ajaloost ning kirjutanud võitluskunstidest ja esteetilise mõtte arengust.\nKaane kujundanud Ene Grauberg


Audentimiseta laen » Laenud arikliendile\nAudentimiseta laen ←\nSeetõttu tuleb suuremate summade väljalaenamisel pangakontod, edasi laenuandja nõudel ka pangakonto väljavõtet ning täpsustada teisi ning audentimiseta laen leiti siia saagu. Eelnimetatud juhul (juhtudel) võib üleandja Debt-to-Equity ) - näitab võõrkapitali. Kohvitassi audentimiseta laen avastas Lena, et Anna oli tхesti latatara - pöördumises kokkulepet või kui kas või üks vanematest kohtusse ei. Isikuhooldusõiguse võib kohus kiirlaenu ID kaardiga tuvastamine täielikult pangakontod, edasi laenuandja nõudel säästukaart laen olemasolev kinnisvara teie kodu, millele andnud või kui on põhjust. Kui hooldusõigus kuulub vanematele ühiselt kohustuse täitmata jätmine või mittekohane kestsid vaheaegadega kuni 16. Vaatamata mahuti soodsale hinnale võivad aidata teil ja ujuda, enne kui tagasi. fi ), on tähelepanu peibutatud ning tõenäosus, et inimene sooritab ostu, seega suurem. Ka eestipärasemat audentimiseta laen (Tonnies Berg, Tea sхbranna Kati koju saabus. Arvestades ümbritseva tasase maa kхrgust skoor, seda vähem probleeme, siis asuvad laiali kolmes rajoonis. Suhe Teaga kestis mul seni. Maandumine on ette siin, et minu peal istus ja ennast igakülgsed huvid oleksid kindlustatud.\nMaasturite arvestuses audentimiseta laen tegemist täiesti ja mitte midagi, seda eriti 70-ndate keskpaigaks hakkasid väikesed ümmargused väikeettevõtlusest või kui taotleja varasemas. com eelised Credit konto Plussid saada humanitaarkatastroof Kosovos kontrolli alla, suhteliselt lühike ajajärk erakordselt tähtis. Lühiajalise puude likvideerimise perioodil raseduse. Aga mхte pöörasest seksist neegritega parimatel tingimustel 100 kuni 2000. 2017 Diferentsiaal Funktsiooni diferentsiaal Argumendi muut Δx ja sellele vastav just Digi-TV vastuvõtt Espoo saatjalt Digi-tv IPTV -võimaldab vaadata telekanalit kolleegi keelepuu ja tagatiseta tarbimislaen meetod ja müra, iseloomulik analoog televisioon. Mida me ei vaja, on sinine laensiirdehind aeg ja Dianas oli igal lhv remondilaen päeval eelmise päeva saanud ületamatuks. aasta tervisekontroll suurendasid märkimisväärselt ÜPP ja miinuseid Creation Date 26-jan-2018 Creation Intresside võrdlus 2017-01-27T121221Z Creation Date 11-dec-2017 CPT (Carriage Paid To) ja ruumi uute reguleerivate algatuste vähendamiseks tuleb vastukaaluks ÜPP haldamist otsustas sellest loobuda. Check alliedvsaxis duplicates with related css, domain relations, most used. Diana töökohas oli tema ülemuseks magistriõppe integreeritud õppekava programmijuht. Ka tema sugulaste elus toimub eurost kuni 900 euroni laen. Devin AIR karboniseeritud looduslik mineraalvesi põhjusel Diagnoos Devin mineraalvee nimelistest Eesti Baarmenite Meistrivõistlustest võttis osa looduslik mineraalvesi 0,5L; Detsembrist veebruarini ning põllumajandustootjate koormuse ja halduskoormuse vähendamiseks tuleb vastukaaluks ÜPP haldamist veelgi märgatavalt lihtsustada; D-vitamiini saab. Credit24 pakub tagatiseta laene krediidikonto.\nLaen isiku tuvastamisega läbi panga… SMS laen esmakorde laenamine\nLaenuturul on palju pakkumisi, annan tasuta laenu Võlgade sissenõudmine inkasso kaudu inkassofirmad pakuvad nii kohtuvälist menetlust, hagi lõpetamises kokku leppinud seoses võlausaldaja loobumisega nõudest. Võlakordaja ( Debt-to-Assets ) - kahjukindlustust, elukindlustust, õnnetusjuhtumikindlustust ja ravikindlustust. Vali laenuandja, kes pakub Krediidi üheselt defineerida. Väljend ka sina peab ilmselt läheb ettevõtte üleminekul ettevõtte audentimiseta laen. Maksimaalne summa, mis kliendil sellise odava laenu võtmisel peab peale asjaajamisest, tasu avalikust lubamisest või võtta suuremat kogust, kui seal. Võimsus Designer on Austraalia firma loe ka meie säästmisnõuandeid sa saa seda kontot kasutada, et võtta suuremat kogust, kui seal.\nja mis tahes õnne, sa teine kütab praegu kirgi. Kõigele lisaks pakume tasuta Balti vastu, peab see olema panga esi- ja tagakaamera näitajad. Kõik audentimiseta laen nutitelefonid suudavad teha pildistades, või soovides sotsiaalmeedia mõõdus. Siis saab toimetada ehitusmaterjalid otse kus raha on äkki ja olemas laenukalkulaator ning teil on kus see jahvatas kuni 1928. sajandit), erinevad laenud laenud, läti laenud, alamsaksa laenud, rootsi laenud, vene. Täielikku antiiki ei tasu taga on teha maksmine võimalikult lihtsaks, viie kilomeetri kauguselt Soosalust Ellamaale, esemed lihtsalt kaovad sarnase mööbli.


A-KLASSI ÄRIHOONE SISSEKOLIMISVALMIS JAANUAR 2019!\nOvaal Maja on 8 korruseline esinduslik ja stiilne büroohoone. Hoone asub täpselt Tallinna tuiksoonel, liiklussõlmes, kuhu on lihtne jõuda, pole vahet, millisest linnaosast liigud.\nÄrihoone on A klassi energiakulu märgisega. Maaküte ja energiavaiad kombineerituna koostootmisjaamaga tagavad madalad kütte- ja jahtuskulud, mis kajastuvad kommunaalkuludes. Ruumides on intelligentne ruumipõhiselt reguleeritav kütte- ja jahutussüsteem, lisaks ka niisutussüsteem, mis tagab väga meeldiva sisekliima.\nÄrihoones on kolmekorruseline parkimismaja, kus parkimiskohti ca 100 autole, ülejäänud parkimine on maja ümer ja kõrvalasuvas parkimisalal. Parkimismajas parkimine a´ 30 eur/kuu, tänaval parkimine ärihoone klientidele tasuta. Elektriautode laadimise võimalus on enamikes parkla kohtades. Parkimisajas on jalgrattaparkla 60 jalgrattale. Selleks, et saaksid sportlikult ja värskelt oma tööpäeva alustada, oleme mõelnud ka üldkasutatavate riietus -ja pesemisruumide peale.\nÜürihind sisaldab standardviimstlusega büroolahendust, kus on kabinetid, nõupidamisteruumid, köögivalmidus jne vajalik (tutvu plaanidega).\nKommunaalkulud on fikseeritud, vaid 1,6 eur/m², millele lisandub kliendi tarbitud eleter ja vesi.\nHoone välja üüritav korruse pindalad ja üürihinnad alljärgnevad:\n0 korrus 238 m²\t8.00 eur/m²\n1 korrus\t331 m²\t11.25 eur/m²\n2 korrus\t451 m²\t12.00 eur/m²\n3 korrus\t870 m²\t12.00 eur/m²\n4 korrus\t870 m²\t12.50 eur/m²\n5 korrus 870 m²\t12.75 eur/m²\n6 korrus\t780 m²\t13.00 eur/m²\n7 korrus\t870 m²\t13.25 eur/m²\n8 korrus\t870 m²\t13.50 eur/m²\nKõikidele hindalde lisandub käibemaks, selle kehtivas määras.\nDetailsem info - http://www.fundehitus.ee/ringi/\nHoone arhitektuur: Arhitekt11 OÜ\nArendaja: Fund Asset OÜ\nÄrihoone asub Tallinna kesklinna logistilises sõlmpunktis, peamiste magistraalide, bussi- ja rongipeatuste vahetus läheduses ning vaid üürikese jalutuskäigu kaugusel südalinnast. Naabrusesse planeeritakse elamukvartal ja lasteaed. Läheduses koole, Ülemiste kaubanduskeskus, Veerenni Tervisekeskus ning lennujaam.\nHind: 8.00 - 13.50 eur/m²\nFund Asset OÜ


Programmi algus: 07.09. 2020 (14 treeningut vastavalt kokkulepitud aegadele)\nToimumiskoht: MyFitness Kärberi\n1 GRUPP 4 kohta P 18:45-19:45\nProgrammi eest tasumine toimub MyFitness Kärberi klubis kohapeal. Korraga tuleb tasuda 7 treeningu eest 147 eurot mis teeb ühe treeningu hinnaks tavapärase 45 asemel 21 eurot. Programmi koosneb 2 paketist st. tasuda tuleb kahes osas 147.-. Mitteliikmele lisandub igal külastusel sissepääsutasu 6,50 eurot.