Põhikiri - Eesti Radioloogia Ühing\nEesti Radioloogia Ühing, edaspidi – Ühing, mis ühendab Eesti ja välisriikide füüsilistest isikutest kiirgusdiagnostika ja -ravi ning kiirgusohutuse spetsialiste, asutati 12. detsembril 1991.a.\n1.1 Ühingu nimi on Eesti Radioloogia Ühing.\n1.3 Ühing on vabatahtlik ühendus, mille põhitegevuseks ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine.\n1.4 Ühing juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, seadustest, sh mittetulundusühingute ja ametiühingute seadusest ja muudest õigusaktidest, käesolevast põhikirjast, edaspidi – põhikiri, ning juhtorganite otsustest.\n2 TEGEVUSE EESMÄRK, ÕIGUSED JA KOHUSTUSED\n2.1 Ühingu tegevuse eesmärgiks on rahaliste ja mitterahaliste vahendite kogumine ning nende jaotamine radioloogia edendamiseks ja oma liikmeskonna ametialaste huvide kaitseks, erialaste teadmiste tõstmine ja seltsielu arendamine. Selle saavutamiseks Ühing:\n2.1.1 osaleb tervishoiu ja kiirgusohutuspoliitika kujundamisel ja teostamisel;\n2.1.2 viib koostöös Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi, Tartu Ülikooli ja muude õppeasutustega radioloogia alase koolitussüsteemi vastavusse üldtunnustatud rahvusvaheliste nõuetega;\n2.1.3 korraldab kiirgusdiagnostika ja -ravi spetsialistide tasemekoolitust, tööalast koolitust, täiendõpet ja vabahariduskoolitust Eestis ning välisriikides, kaasates Eestis läbiviidavale täienduskoolitusele välisspetsialiste;\n2.1.4 osaleb kiirgusdiagnostika ja -ravi spetsialistide kutse- ja erialaste kvalifikatsiooninõuete väljatöötamisel, kvalifikatsiooni hindamisel; annab radioloogia alaste tegevuslubade taotluste hindamiseks vajalikke arvamusi;\n2.1.5 annab eksperthinnanguid radioloogiaalaste diagnostika- ja raviprotseduuride hinnapoliitika kujundamisel;\n2.1.6 loob suhteid ja suhtleb teiste kutse- ja ametiliitudega;\n2.1.7 arendab ja korraldab Ühingu seltsielu.\n2.2 Ühingul on õigus oma põhikirjalise eesmärgi saavutamiseks:\n2.2.1 kasutada Ühingu tulu;\n2.2.2 omandada enda nimel varalisi ja mittevaralisi õigusi, olla hagejaks ja/või kostjaks kohtus;\n2.2.3 ühineda teiste mittetulundusühingutega põhikirjas ettenähtud tingimustel;\n2.2.4 kirjastada ja välja anda Ühingu tegevuseks vajalikke ja tegevust propageerivaid trükiseid jms;\n2.2.5 omandada aktsiaid ja teisi väärtpabereid;\n2.2.6 asutada Ühingu siseseid sihtotstarbelisi kapitale;\n2.2.7 asutada juriidilisi isikuid ja moodustada komisjone;\n2.2.8 omandada, võõrandada ja rentida hooneid, rajatisi, seadmeid, transpordivahendeid, inventari, tooret ja muud vara;\n2.2.9 pöörduda Ühingu ja oma liikmete õiguste teostamiseks riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse organite ja kohtu poole;\n2.2.10 saada teavet seaduste, töölepingute täitmise, palga alammäära, tarbijahinnaindeksi ning töötajate majanduslikku ja sotsiaalset olukorda iseloomustavate näitajate kohta ning teistes Ühingu põhikirjalise tegevusega seotud küsimustes.\n2.3 Ühingul ei ole õigust:\n2.3.1 jaotada oma vara ega tulu liikmete ega juhtorganite liikmete ja nendega seotud isikute vahel;\n2.3.2 ennast ümber kujundada teist liiki juriidiliseks isikuks.\n2.4 Ühing kohustub suunama kogu tegevuse põhikirjalise eesmärgi saavutamiseks, järgides seaduseid ja põhikirja nõudeid.\n3 ÜHINGU LIIKMED, NENDE ÕIGUSED, KOHUSTUSED JA VASTUTUS\n3.1 Ühingul on vähemalt viis liiget. Ühingu liikmeteks võivad olla Eesti ja välisriikide füüsilised isikud: kiirgusdiagnostika ja -ravi spetsialistid või radioloogia alast haridust taotlevad isikud, kes tunnistavad Ühingu põhikirja ja vastavad selles toodud nõuetele.\n3.2 Ühingu liikmeks vastuvõtmise otsustab juhatus liikmeks astuda soovija kirjaliku avalduse alusel. Avaldus vaadatakse läbi ühe kuu jooksul avalduse saabumise päevast arvates. Liikmeks vastuvõtmise päevaks loetakse vastava otsuse tegemise päeva. Päevast, millal liikmeks astuja loetakse Ühingu liikmeks, tekivad temal Ühingu liikme õigused ja kohustused.\n3.3 Ühingu liikmele võidakse anda liikmekaart.\n3.4 Ühingu liikmeks astumisel tuleb tasuda sisseastumismaks, selle tasumisest on vabastatud asutajaliikmed. Sisseastumismaksu suuruse määrab kindlaks liikmete üldkoosolek.\n3.5 Ühingu liige tasub liikmemaksu üldkoosoleku poolt määratud suuruses ja tähtajaks.\n3.6 Juhatus võib keelduda Ühingu liikmeks vastuvõtmisest. Keeldumise otsus peab olema motiveeritud ning kolme päeva jooksul selle vastuvõtmisest arvates saadetud isikule, keda ei võetud Ühingu liikmeks. Taotlejal on sel juhul õigus nõuda, et tema liikmeks vastuvõtmise otsustab üldkoosolek.\n3.7 Ühingu liikmeks vastuvõtmisest võib keelduda, kui\n3.7.1 liikmeks astuja on varem samast Ühingust välja arvatud põhjusel, et ta ei täitnud põhikirja või kahjustas olulisel määral Ühingu huve ja/või mainet;\n3.7.2 liikmeks astumine on vastuolus mittetulundusühingu seadusega või põhikirjaga.\n3.8 Ühingu liige arvatakse Ühingust välja\n3.8.1 juhatuse otsusega põhikirja sätete täitmata jätmise või Ühingu olulisel määral kahjustamise tõttu;\n3.8.2 liikmemaksu mitteõigeaegsel tasumisel või tasumata jätmisel;\n3.8.3 oma soovil, tema kirjaliku avalduse alusel;\n3.8.4 füüsilise isiku surma korral.\n3.9 Väljaarvatud liikmele teatab juhatus väljaarvamise otsuse tegemisest ja selle põhjusest kolme päeva jooksul vastava otsuse vastuvõtmisest arvates kirjalikult.\n3.10 Liikmelisust ja liikmeõiguste teostamist ei saa üle anda ega pärandada.\n3.11 Ühingu liikmel on õigus:\n3.11.1 osaleda Ühingu tegevuses ja võtta osa kõigist korraldatavatest üritustest;\n3.11.2 osaleda ja hääletada Ühingu liikmete üldkoosolekul isiklikult või esindaja kaudu;\n3.11.3 valida ja olla valitud Ühingu juhtimis- ja kontrollorganitesse;\n3.11.4 taotleda täiendõpet soodustatud tingimustel;\n3.11.5 kasutada Ühingu põhikirjast tulenevaid muid õigusi;\n3.11.6 tutvuda juhtorganite dokumentidega, milles ei kajastu ärisaladused ja kui sellega ei kahjustata autoriõigusi.\n3.12 Ühingu liige on kohustatud:\n3.12.1 täitma Ühingu põhikirja ja juhtorganite otsuseid;\n3.12.2 järgima kutse-eetika nõudeid ja hoidma ametiau;\n3.12.3 mitte kahjustama Ühingu liikmete töö- ja erialaseid huve;\n3.12.4 täitma varalisi kohustusi ühise tegevuse kulutusteks.\n3.13 Ühingu ja tema liikmete vahelised ning Ühingu liikmete omavahelised vaidlused, sh varalised, lahendatakse Ühingu juhtorganites, kokkuleppe mittesaavutamisel kohtus.\n4 TÖÖKORRALDUS JA JUHTIMINE\n4.1 Ühingu kõrgeimaks organiks on selle liikmete üldkoosolek, edaspidi – üldkoosolek, mis kutsutakse juhatuse poolt kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord aastas. Üldkoosolekud on korralised ja erakorralised.\n4.2 Erakorralise üldkoosoleku kutsub kokku juhatus oma otsusel või kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/5 Ühingu liikmetest. Kui juhatus ei kutsu üldkoosolekut kokku, võivad seda teha taotlejad samas korras juhatusega.\n4.3 Üldkoosoleku kokkukutsumisest tuleb ette teatada vähemalt 15 päeva enne koosoleku toimumist. Kutses näidatakse koosoleku toimumise aeg, koht ning päevakord.\n4.4 Üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa või sellel on esindatud üle poole liikmetest. Esindajaks võib olla ainult teine Ühingu liige, kellele on antud lihtkirjalik volikiri.\n4.5 Kui üldkoosolekule ei ilmunud nõutav arv liikmeid, tuleb üldkoosolek uuesti kokku kutsuda sama päevakorraga hiljemalt ühe kuu jooksul. Teistkordselt kokku kutsutud üldkoosolek on otsustusvõimeline, sõltumata kokkutulnud liikmete arvust.\n4.6 Igal Ühingu liikmel on üldkoosolekul otsuse vastuvõtmisel üks hääl. Üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole üldkoosolekul osalenud Ühingu liikmetest või nende esindajatest ja seaduse või põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.\n4.7 Üldkoosoleku otsused võetakse vastu lahtisel hääletamisel, kui üldkoosolek ei otsusta teisiti.\n4.8 Ühingu ühinemise, jagunemise või tegevuse lõpetamise ja põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle 2/3 üldkoosolekul osalenud liikmetest või nende esindajatest. Põhikirjas ettenähtud eesmärgi muutmiseks on vajalik vähemalt 9/10 liikmete nõusolek. Muutmist otsustanud üldkoosolekul mitteosalenud liikmete nõusolek peab olema esitatud kirjalikult.\n4.9 Üldkoosoleku käik, sh hääletamise tulemused ja vastuvõetud otsused protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolli lahutamatuks lisaks on koosolekust osavõtnute nimekiri koos igaühe allkirjaga.\n4.10 Üldkoosolekut kokku kutsumata võib tema pädevuses olevates küsimustes otsust vastu võtta juhul, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik Ühingu liikmed. Selleks saadab juhatus kirjaliku otsuse projekti kõigile liikmetele. Ühingu liikmed peavad teatama kirjalikult oma otsusest juhatusele hiljemalt kolme päeva jooksul. Hääletamise tulemused, vastuvõetud otsus ja selle vastuvõtmise kuupäev tehakse liikmetele teatavaks 10 päeva jooksul viimase hääle saabumise päevast arvates. Juhul, kui kasvõi üks liige ei nõustu eelnimetatud hääletusmoodusega või täiendab otsuse projekti, vaadatakse see läbi järgmisel üldkoosolekul.\n4.11 Üldkoosoleku otsused on täitmiseks kohustuslikud kõikidele Ühingu liikmetele, ka neile, kes koosolekul ei osalenud.\n4.12 Üldkoosoleku pädevusse kuulub:\n4.12.3 majandusaasta aruande, tegevusplaani ja eelarve kinnitamine;\n4.12.4 juhatuse liikmete arvu kindlaksmääramine;\n4.12.5 juhatuse liikmete valimine volituste tähtajaga kuni kolm aastat;\n4.12.6 radioloogia arengu nõukogu liikmete arvu ja volituste tähtaja määramine ning liikmete valimine, arvestades juhatuse sellekohast ettepanekut;\n4.12.7 revisjonikomisjoni liikmete arvu määramine ja valimine ning audiitorkontrolli määramine;\n4.12.8 sisseastumis- ja liikmemaksu suuruse, tasumise korra ja tähtaegade kindlaksmääramine;\n4.12.9 Ühingu liikmeks astumise ja väljaarvamise otsusest tulenevate kaebuste lahendamine;\n4.12.10 Ühingu ühinemise, jagunemise ja/või tegevuse lõpetamise otsustamine;\n4.12.11 juhatuse liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine ja selles tehingus või nõudes Ühingu esindaja määramine;\n4.12.12 muude tähtsamate Ühingu tegevust puudutavate küsimuste lahendamine, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud teiste organite pädevusse.\n4.13 Juhatus on kolme- kuni seitsmeliikmeline, koosseisus vähemalt president, asepresident ja liige.\n4.14 Ühingu tegevuse järjepidevuse tagamiseks valitakse juhatus järgnevalt: iga kolme aasta järel saab asepresidendi ülesandeid täitnud isik presidendiks juhul, kui üldkoosolek ei otsusta senise presidendi ja asepresidendi ametiaja pikendamist järgmiseks volituste tähtajaks. Juhatuse liige, sh president ja asepresident, saab täita oma ülesandeid juhatuses konkreetsel ametikohal maksimaalselt kaks volituste tähtaega järjest. Lähtudes rotatsiooni printsiibist, ei ole kordade arv juhatuse siseselt ühelt ametikohalt teisele liikumisel piiratud. Juhul, kui president ei saa oma ülesandeid täita volituste tähtaja lõpuni, saab asepresident presidendiks ja määratakse uus asepresident. Valituks loetakse see, kes saab teistest enam hääli.\n4.15 Ühingu presidendil ja asepresidendil on õigus esindada Ühingut kõikides õigustoimingutes iseseisvalt, teised juhatuse liikmed võivad esindada Ühingut koos presidendi või asepresidendiga.\n4.16.1 juhib ja esindab Ühingut, viies ellu üldkoosoleku otsused põhikirjalise eesmärgi saavutamiseks;\n4.16.2 koostab raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande, arutab need läbi ja esitab üldkoosolekule kinnitamiseks hiljemalt kuue kuu jooksul, arvates majandusaasta lõppemisest. Juhatuse liikmed kirjutavad alla üldkoosolekule kinnitamiseks esitatavale majandustegevuse aastaaruandele;\n4.16.3 sõlmib lepinguid ning sooritab Ühingu nimel teisi eesmärgist tulenevaid tehinguid;\n4.16.4 korraldab Ühingu raamatupidamist ja asjaajamist ning peab liikmete arvestust;\n4.16.5 sõlmib lepinguid ning sooritab teisi Ühingu tegevuse eesmärgist tulenevaid tehinguid;\n4.16.6 koostab koosseisuliste töötajate nimekirja ja kinnitab palga maksmise põhitingimused;\n4.16.7 esitab üldkoosolekule radioloogia arengu nõukogu liikmete kandidaadid;\n4.16.8 võtab vastu otsuseid teistes Ühingu tegevust puudutavates küsimustes, mis ei kuulu üldkoosoleku pädevusse.\n4.17 Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt üks kord poolaasta jooksul, soovitavalt vähemalt üks kuu enne korralist üldkoosolekut.\n4.18 Juhatuse koosoleku kutsub kokku president.\n4.19 Juhatus on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole juhatuse liikmetest. Juhatuse otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega ja vormistatakse kirjalikult. Juhatus võib koosolekut kokkukutsumata otsuse vastu võtta, kui selle poolt hääletavad kirjalikult kõik juhatuse liikmed.\n4.20 Juhatuse liikmed peavad oma seadusest või põhikirjast tulenevaid kohustusi täitma juhtorgani liikmelt tavaliselt oodatava hoolega ja olema Ühingule lojaalsed. Juhatuse liikmed, kes on oma kohustuse rikkumisega tekitanud Ühingule kahju, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Nimetatud kahju hüvitamist Ühingule võib nõuda ka Ühingu võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada Ühingu vara arvel. Juhatuse või muu organi liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat kohustuse rikkumisest.\n4.21 Radioloogia arengu nõukogu on nõuandev organ, kelle põhiülesandeks on radioloogia arengu seisukohalt oluliste probleemide analüüs, selle põhjal rakendusettepanekute tegemine nii juhatusele kui ka üldkoosolekule. Radioloogia arengu nõukogu liikmed valivad esimehe. Nõukogu koosolekud kutsutakse kokku nõukogu esimehe poolt vastavalt vajadusele. Igal nõukogu liikmel on hääletamisel üks hääl. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.\n5 ÜHINGU VARA JA VAHENDID\n5.1 Ühingu vara tekib:\n5.1.1 sisseastumis- ja liikmemaksudest ning muudest maksetest;\n5.1.2 varalistest annetustest, kinkidest, eraldistest jms. Varalised annetused ja eraldised võivad olla kas sihtotstarbelised või sihtotstarvet määramata;\n5.1.3 tulust, mida võidakse saada Ühingu väljaannete kirjastamisest ja levitamisest või kultuurhariduslikest või muudest põhikirjalise eesmärgi saavutamiseks korraldatud tasulistest üritustest;\n5.1.4 muudest laekumistest, mis on vajalikud Ühingu põhikirjalise eesmärgi saavutamiseks.\n5.2 Ühingu omandis võib olla igasugune vara, mis on vajalik Ühingu põhikirjalise eesmärgi saavutamiseks ja mille omandamine ei ole vastuolus seadusega.\n5.3 Ühingu liikmel ei ole õigust Ühingu varale, Ühingul ei ole õigust Ühingu liikme varale.\n5.4 Ühing ei kanna varalist vastutust oma liikmete varaliste kohustuste eest, liikmed ei kanna varalist vastutust Ühingu varaliste kohustuste eest.\n5.5 Ühing vastutab oma varaliste kohustuste eest talle kuuluva varaga.\n5.6 Kui Ühingu liikmele on antud liikmekaart, tehakse Ühingu liikme soovil liikmekaardile sissekanne liikmeks vastuvõtmisel, liikmemaksu tasumisel, liikmeskonnast väljaastumisel ja muudel juhtudel.\n6 ARUANDLUS JA TEGEVUSE KONTROLLIMINE\n6.1 Ühingu raamatupidamist korraldab juhatus raamatupidamise seadust järgides.\n6.2 Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande seaduses sätestatud korras ja esitab selle üldkoosolekule kuue kuu jooksul, arvates majandusaasta lõppemisest.\n6.3 Ühingu tegevust kontrollib kolmeks aastaks valitud revisjonikomisjon.\n6.4 Revisjonikomisjon valib oma liikmete seast esimehe.\n6.5 Revisjon viiakse läbi vähemalt kord aastas, vahetult pärast majandusaasta aruande koostamist. Aruanne esitatakse juhatusele, kes esitab selle üldkoosolekule.\n7 ÜHINGU ÜHINEMINE, JAGUNEMINE. TEGEVUSE LÕPETAMINE\n7.1 Ühingu ühinemise, jagunemise ja tegevuse lõpetamise otsustab üldkoosolek.\n7.2 Ühingu ühinemisel läheb ühendatava Ühingu vara (õigused ja kohustused) üle ühendavale Ühingule.\n7.3 Jaotumisel annab jagunev Ühing oma vara üle omandatavatele Ühingutele. Jaotumisel loetakse jagunev Ühing lõppenuks.\n7.4 Ühingu tegevus lõpetatakse:\n7.4.1 üldkoosoleku otsusega;\n7.4.2 Ühingu pankroti väljakuulutamisega või pankrotimenetluse raugemisega enne pankroti väljakuulutamist;\n7.4.3 liikmete arvu vähenemisel alla viie;\n7.4.5 üldkoosoleku võimetuse korral määrata põhikirjaga ettenähtud organite liikmeid.\n7.5 Ühingu tegevuse lõpetamisel toimub selle likvideerimine. Likvideerijateks on juhatuse liikmed, kui üldkoosolek ei otsusta selle võimatusel teisiti. Likvideerijad lõpetavad Ühingu tegevuse, nõuavad sisse võlad, müüvad vara, rahuldavad võlausaldajate nõuded. Isikul, kelle liikmelisus Ühingus on lõppenud, ei ole õigusi Ühingu varale. Likvideerijad ei pea vara müüma, kui see ei ole vajalik võlausaldajate nõuete rahuldamiseks või järelejäänud vara jaotamiseks õigustatud isikute vahel ning kui üldkoosolek annab selleks nõusoleku. Likvideerijad võivad teha ainult neid tehinguid, mis on vajalikud Ühingu likvideerimiseks. Lõpetamisel allesjäänud vara antakse üle samalaadsete eesmärkidega ühingule või sihtasutusele või kasutatakse põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks avalikes huvides.\nEesti Radioloogia Ühingu põhikiri on kinnitatud 23.05.2008.a üldkoosoleku otsusega.


Markus Soomets: Paide sai initsiatiivi, aga me ei kaotanud kordagi kontrolli - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n29. OKTOOBER 2020, 03:46 PREMIUM LIIGA\nKolmapäevase Premium liiga mängu FC Flora – Paide Linnameeskond avapoolajal omasid külalised kerget mängulist ülekaalu, aga läksid riietusruumi 0:1 kaotusseisus. Flora poolkaitsja Markus Soomets märkis, et kuigi Paidel oli initsiatiiv, siis kontrolli rohevalged kordagi ei kaotanud.\n"See oli kuue punkti mäng. Astusime meistritiitlile sammu lähemale. Esimesel poolajal läksime natuke pehmelt peale, aga vaheajal rääkisime ja oli näha, et mäng muutus. Tegutsesime tugevamalt ja kindlamalt ning väärisime võitu.\nKohtumise alguses tuli Paide päris agressiivselt peale ja me ei suutnud neid piisavalt hästi pressida, aga teiseks poolajaks muutsime pressingut kvaliteetsemaks. Võib-olla saime seepärast ka ise rohkem palliga olla. Paide on kahtlemata hea punt, au ja kiitus neile. Aga kontrolli alt välja see mäng meil kordagi ei läinud. Paide sai küll avapoolajal initsiatiivi, aga me ei kaotanud kontrolli," rääkis Soomets.\nKohtumise ainus värav sündis 39. minutil, kui Flora keskkaitsja Märten Kuusk lõi peaga võrku Konstantin Vassiljevi toimetatud nurgalöögi. Sellega saavutatud eduseisu kaitsmine õnnestus Floral kenasti, sest teisel poolajal oli nende esitus hoopis kvaliteetsem kui esimesel.\n"Pidime tegema palliga targemaid otsuseid. Kui olime kaitses tublid ja agressiivsed ning võitsime palli, siis ei tohtinud seda kohe vastasele tagasi anda, vaid seda vallates ise natuke puhkama ja taastuma, et siis kvaliteetsemaid otsuseid teha. Me kõik panime teisel poolajal juurde. Võtsime jõu ja tahte kokku ning mängisime julgelt ja kvaliteetset jalgpalli," sõnas Soomets.\nFlora ootab pühapäeval mängu Nõmme Kaljuga ja järgmisel kolmapäeval kohtutakse FCI Levadiaga. "Arvan, et mängime oma mängu. Tahame palli vallata. Kui me ei saa, siis kannatame, kuni saame. Meenutades hooaja esimest mängu Levadiaga, siis lõime kontrarünnakutest neli väravat. Seega võimalused tekivad. Kui oleme kannatlikud, targad ja ei tee lollusi, siis ei tohiks suuri probleeme olla," vaatas Soomets otsa kahele järgmisele mängule.\nPiirissaar • 29. okt\nSoomets näeb välja nagu tippjalgpallur – loodetavasti jõuab sisu järele.


Katrin Aedma koolitused ja noustamine\nUudiskiri ja RSS\n"Mina ja Mehed" uudne ja trendikas TV Ringvaate edetabelis ;)\nSul on esinemishirm? Tahad abi? Vaata siia: Avalik esinemine hirmuhigita!\nMina ja Mehed 2 netimüügis soodsamalt!\nMina ja mehed FB-s\n+47 4178 6999\n+372 5132 444\nkatrin.aedma (ät) gmail.com\nSiin võib olla Sinu reklaam.\nAga palun. Telli hinnapakkumine siit\nElu liigub nii kiiresti, et mina küll enam järele joosta ei jõua! Ei mäleta enam, mis millalgi toimus... Eile oli hullumaja st 20.9.2014 - Danske Banga jooks, midagi SEB jooksu sarnast - rahvas kimas mööda linna, liiklus oli osades kohtades suletud ja niigi kitsad parkimise võimalused kesklinnas veel enam raskendatud. Õnneks leidis mees mul autole koha ja ega me sealt seda enne homset ei liiguta ka :)\nIlm oli eile ja mitu nädalet anne seda, päris võrratu, kuid täna sajab nats. Siiski, sel aastal on imeline sügis ja ei saa millegi üle kurta. Õhtud ja ööd on jahedad ja meie majas juba vaikselt köetakse.\nEile jalutasime Tjuvholmenis ja Aker Bryggel. Käisime kunstigaleriis ja hea oli vaadata, et kunst ei ole mitte ainult vaatamiseks. Inimesed seisid lausa järjekorras, et hunte osta. Ülemisel korrusel oli huntideteemalise kunsti näitusmüük, alumisel veel endiselt paigas Mare lemmiku kunstni Pushwagneri sügavamõttelised pildid.\nEndiselt oli alumisel korrusel ka lahe köögimööblisse installeeritav kohviautomaat, mis igal moel annab valikud nii kohvi, piima, kui vee joomisel. Väga lahe ja igati lihtsalt seadistatav masin. Saab valida, kui palju soovid piima, millist kohvikangust eelistad jms. Kel huvi, siis kohvimehe saab kätte kas telefonitsi +47 9519 5665 või meilil: mfn ja siin on @ ja siis scanomat.no. Kohvi, mida kasutati, oli väga maitsev!\nPiim oli kenasti kapi sees külmikus! Mare vaatas ka selle kohe järele, kui esimesel korral galeriis käisime.\nÜhel ilusal päeval käisime Eesti filmi festivalil Oslo Cinematek-is. Huvitav kogemus. Sügisballi iial enam ei vaata. Midagi depressiivsemat annab luuga, kuid see-eest oli muud põnevat ja ootan huviga, millal algamas Balti filmi festival Oslos.\nTore, et on korraldajaid, tegijaid ja vaatajaid. Samal ajal astus ka Eesti president Ilves korra Oslost läbi, kaasas ligi 80 inimesest koosnev delegatsioon sh hulk ärimehi, keda Norra turg huvitab. Karl-Johansgate oli Eesti lippudega ehitud, kuningapere võttis presidendi uhkelt vastu ja kostitas õhtul delegatsiooni õhtusöögiga kuningalossis.\nFoto tehtud Cinematek-i ees.\nOo ja isiklik tähtpäev :) 2 aastat kohtumisest kalli elukaaslasega.\nKatrin Aedma koolitused ja noustamine, Powered by Joomla! valid xhtml valid css


Lambaribid ”Tuhande ja ühe öö” marinaadis\n1 tl sumahh (äädikapuu kuivatatud ja purustatud mari)\n10 tk piparmündilehed\nKeskmine hinne: 3.5 Autor: Sikke Sumari\nEsmalt eemalda lambakarreelt hoolikalt üleliigne rasv ja puhasta kondid väikese terava noaga kelmest. Lõika ribid tükkideks, nii et iga tüki külge jääb üks ribikont.\nLase safranil punaveiniäädikas liguneda. Rösti seemned kuival pannil, kuni nende aroomid avanevad. Sega kõik marinaadiained kokku. Pane lambakarreetükid marinaadi ja lase vähemalt tund aega maitsestuda. Seejärel nõruta ribitükid ja grilli need väligrillil või grillpannil.


Kui kaua peaks koera käima Mitu korda koera jalutamiseks võtaks? - Koolitus May\nKui palju aega koeraga käia on?\nMa käisin oma koeraga kolm tundi päevas. Greyhounds armastavad sõita, nii et ma tõusis igal hommikul üles ja käisime jalutama. Õnneks on mul oma leiba kõrval asuv lehtpuu mets, kus ma võin ohutult tõmmata mu kallis jalutusrihma. Ta jooksis nii palju kui ta tahtsid ja ta kõndis piisavalt, et näidata maja suunas, nagu näiteks, et ta läheb koju.\nNüüd on ta 11-aastane ja ta ei saa enam kõndida enam kui ühe tunni jooksul. Ta väsib kiiresti, tema padjad ja palju vanu haigusi haiget.\nMa tean ühte asja, jalgsi koer on kõike. Ära jäta neid tähelepanuta. Mida kauem see koer on õhus, seda kauem see elab. Liikumine, õhk ja päike pikendavad elu.\nMinu ilus tüdruk, lehtpuu mets maja lähedal\nKui teil on koer, siis on tema jalutuskäik tohutu kingitus teie küljest. Iga koer magab ja näeb, kuidas seda lõpuks kõndida, nii et peate kõndima nii kaua kui võimalik, nii et koer jõuab palju, hõõgub, ulatub, läks tualetti ja mitu korda. Ja kui te nimetate konkreetset numbrit, siis väljenda armastust oma lemmiklooma eest, kui korraldate vähemalt ühe tunni jalutamiseks. Kui see on rohkem, siis ainult parem.\nMa nägin inimesi, kes panid lemmiklooma tänavani 5-10 minutit ja kohe tõmmake koer koju. Miks oli vaja looma alustada? See ja ainult see viib teid (ja mitte vastupidi) kõndida ja hingata värsket õhku, liikuda, mõtlema mõnele oma vaba aja veetmisele, mida koer loob teie elus teie kohalolekuga.\nSageli parkides, väljakutel, staadionidel ja paljud teised avalikes kohtades võib kohata daam armas miniatuurne koer (tavaliselt Spitz või Chihuahua), abielupaar koos väärikas lambakoer, tõsine sportlane Rottweiler või Dobermann... nimekiri on lõputu. Millisel kellaajal pole parki jõudnud - niikuinii lase keegi koeraga käia.\nAinult inimene, kes on loomaailmast väga kaugel, ei saa aru, miks iga päev ta näeb seda lemmikloomade näitust. Õnneks või kahjuks, kuid koeraga jalutamine on eluliselt vajalik, ei ole harjunud, et aega ja koer, ja siis saate ise aastaid kohanud korter "üllatusi" on neljajalgse sõbra.\nArtiklis ütleme teile, kuidas koer korrektselt ja millal kellaajal käia, samuti antakse põhireeglid, mida tuleks järgida. Lõppude lõpuks on koolitamine jalutuskäikude jaoks üks peamisi tõekspidamisi noorte hariduses.\nNäpunäited algajatele koerte kasvatajatele\nKahjuks juhtub sageli, et koera pereliikmete ostmisel võideldakse peaaegu võimalusega käia äsja omandatud Rexi või Jackiga. Mõne aja pärast väheneb entusiasm üsna vähe. Mitte igaüks ei ole valmis oma päeva režiimi üles ehitama väikseima vendi pärast: alusta varem, minna hiljem voodisse, veetma mitu tundi päevas nende parvade ja väljakutega kõnniteel.\nFotod aadressilt www.vseodetyah.com\nSugulased hakkavad sagedamini kaebama, kui tihti nad peavad koera kõndima, ja nad tõenäoliselt ei suuda seda regulaarselt teha. Seetõttu ei ole neil lubatud oma lemmiklooma oma lastele tuua, teades, et koer ei saa mingil juhul mõistlikku hooldust. Kuid kui te ikkagi usute, et võite saada vastutustundlikuks, aitab meie nõu teile.\nEnne jalutuskäigu tegemist pane koerale krae, jalutusrihma ja koon. Aja jooksul hakkab loom mõistma, et kui te võtate rihma käes - on aeg kõndima. Muide, ka iseloomulike fraaside kasutamine mängib oma rolli, nii et tõmmake jalutusrihma ise ja kõneta valjult ja selgelt: "Jaluta!".\nJätkake oma lemmiklooma rääkimist kogu marsruudil. Kui koer kasutab või käitub agressiivselt, kasutage ranget ja juhitavat häält. Kui koer on sõnakuulelik ja sõbralik, ära lohutage kiitust: "hästi tehtud", "hea" jne\nPidage meeles, et krae tuleb tihedalt kinni, kuid mitte tihedalt kinni. Toote ja koera kaela vahel peaks olema 1-2 sõrme.\nKindlaks eelnevalt, kas koer on paremal või vasakul. Muutumine jalutuskäigust kõndima ei ole soovitatav. Peate otsustama, milline külg on teil mugav ja mugav olla, sel juhul koer viivitada. Kui lemmikloom on küljelt pidevalt kobestunud, peate õppima temaga käsku: "Järgmine!", Kui rihma tõmmata nii, et koer oli selles kohas.\nKui õpeta noor koer igapäevast jalutuskäiku, ärge unustage seda aegajalt julgustada. Kuid tegema seda nii, et lemmikloom mõistab, et ta on saanud delikaatselt, sest see käitus hästi, näiteks ei tõmbanud jalutusrihma enda peale ja sai koheselt raviks. Kui teiega pole midagi maitset, siis lihtsalt väiket koerat lööb, nii et ta tunneb teie armastust.\nFotod aadressilt www.yaplakal.com\nProovige regulaarselt marsruuti muuta. Esiteks avastate uusi kohti ise. Teiseks, koer suudab meeles pidada nii palju võimalusi kui võimalik, ja kui see on äkki kaotatud, on tal rohkem võimalusi leida kodu. Aga tehke seda alles siis, kui koer on õppinud peamise marsruudi. Vastasel juhul on ta närvis ja muretse, et midagi on valesti läinud.\nÄrge kõndige kuuma ilmaga. Suvel hakkab asfalt väga kuumaks ja teie lemmiku jalad on kuumad. Enne jalutuskäigule minekut kontrollige asfalt palmiga. Nii et salvestate oma sõbra põletustest. Koerad on ka sooja šokid, nii et peate olema suvel kõnnib väga ettevaatlik.\nVäga aktiivsete koerte omanikud kannavad alati pihustust veega. Mõnikord on teie lemmiklooma soojust lihtne jahtuda.\nFoto alates tsamax.su\nKus ja kuidas koerat käia\nAjad, kui ükskõik millise tõu ja suurusega koduloomasid võis kõndida ükskõik kus, unustasid nad kaduma. Nüüd on riigi territooriumil koerte hooldamise ja käimise seadus. See reguleerib omanike ja loomade kõiki õigusi ja kohustusi.\nSeadus võeti vastu 2009. aastal. Ja selle eri artiklid föderatsiooni eri teemade territooriumil on mõnevõrra muudetud. Nagu ka trahvide arv rikkumiste eest.\nEksperimentaalsed omanikud ei tea, kas koer ilma koonuta saab käia.\nKoos sõna kooniga on tavaliselt kombinatsioon "suur koer" (räägime valvurist, võitlusest tõugudest). Või mis tahes liigi esindaja, kelle turjakõrgus on üle 45 cm.\nFotod alates archytector.livejournal.com\nKes ei koera koeraga käes - see maksab trahvi. Veelgi enam, tavalised kodanikud, kes seda reeglit rikuvad, maksavad 1000 rubla ja riigiametnikud on kohustatud maksma sama kuriteo eest 3 000.\nAga isegi riides koer kaitsekulutuste - ei ilmu nendega mänguväljakul või rannas ja kalmistul ja valdkonnas koolis (lasteaed, kool) või meditsiiniasutustes, see hõlmab siseõuede korterelamute ja tööstuspargid. Sellised on peamised kohad, kus koeri ei saa jalutada.\nKuid ikkagi on mitmes kohas, kus suured koerad võivad ilma koonuta tuulutada. Nendel eesmärkidel on spetsiaalselt varustatud aiaga varustatud maa-alad, samuti tühjad alad, kui omanik tagab kõigile tema ümbruse ohutuse.\nspetsialiseeritud kohad ehitati ainult suurimates linnades riigis: Moskva ja Peterburi, samuti mõned miljonit-plus linnad. Ülejäänud koera kasvatajad peavad proovima väga kõvasti koera käimist meie riigis vastavalt seadusele.\nJääb kõndima ruutu ja pargis, kuid seda teha väga hoolikalt, sest neil on sageli mänguväljakud, ja isegi kui mitte, siis on igas pargis veel piisavalt lapsi.\nKoer peab trahvi maksma ka siis, kui te ei korista eksekette. Selline õigusrikkumine on hinnanguliselt 500-1000 rubla.\nMitu korda päevas, kui peate koerat käima:\nSellele küsimusele vastamine sõltub teie lemmiklooma tõust ja vanusest. Kutsikad peavad kõndima nii tihti kui võimalik, et neid harjumusi tuua. Vähemalt 3-4 korda päevas: pärast söötmist ja pärast magamist võimaluse korral suurendage seda 7 korda päevas. Noored koerad (kuni 1 aasta) on soovitav umbes 3 korda päevas kõndida. Täiskasvanud (vanuses 1 aasta) on võimelised nõudma vaid kaks korda päevas.\nSuvel peab iga jalutuskäik olema vähemalt 20 minutit, nii et lemmikloomal oleks piisavalt aega, et lõbutseda ja vestelda teiste koertega. Talvel peaks jalutuskorda pikendama 10-15 minutiga, see aeg on piisav, et loom täidaks oma peamist ülesannet ja külmutaks külma.\nKoerile kõndides mõelge paljude algajate koerte austajatele: enne või pärast sööki. Sellel teemal puudub üksmeel. Lõppude lõpuks sõltub see kõik teie koera metabolismist. Mõni näidis vajab toitu sageli paar tundi ja keegi vajab umbes päeva. Järk-järgult saate liikuda oma lemmiklooma bioloogilise kellaga ja arendada talle päevavalgust. Aga kõigepealt peate kõige tõenäolisemalt proovima ja viga tegema.\nSellegipoolest kipuvad paljud koera kasvatajad tegema õiget koera, kes kõnnivad 3-4 tundi pärast seda, kui nad söövad. Peale selle peaks eine olema eelistatavalt ainuke. Koerat ei tohiks sööta mitu korda päevas, mao on organiseeritud teisiti ja piisav toitumine üks kord päevas.\nKui söödite koerit pärast tööpäeva ajavahemikus 17.00-19.00, siis lisades 4 tundi, saate ühe jalutuskäigu (öö) kella: vastavalt kell 21.00 või 23.00. Pärast seda võib koera keha taluda tungi öösel tühjaks - kuni hommikuni kõndida kell 7.00 või 8.00. Ja noor koer (kuni aastani) on soovitav lõunal jalutada (kella 14.00-16.00). Siin on vastus küsimusele: mitu korda koera käimine.\nKui te ei soovi nädalavahetustel varakult üles tõusta, proovige seda koerat esimesel võimalusel käia varem. Kuid keegi ei saa garanteerida, et pühapäeva hommikul ei hakka ta magama sügavalt valetama või rünnakuma: ristama ja sõitma korteri ümber.\nFoto alates dogdiary.ru\nKui teil ei ole aega koos koeraga jalutada koos vajaliku arvu kordi päevas - "jalutaja" teeb seda teie jaoks. Selle elukutse esindajate tariifid ja hinnad on erinevad. Näiteks vastavalt saidi dog-walk.ru 45 minutiga kõndides oma koera teenindaja maksab 490 rubla. Teie lemmikloomaga käimine on keegi koerakäitlejate, veterinaararstide, fotograafide jne professionaalsest meeskonnast.\nMilliseid koeri ei pea kõndima\nJah, lugesite kõike õigesti. Seal on tõug koeri, kes ei vaja igapäevaseid jalutuskäike. Ei ole raske arvata, et need hõlmavad väikeste või isegi kääbuskarjade esindajaid. Chihuahuas, Pommeri špits, Jaapani Hin, Shih Tzu ja Mug selles nimekirjas on kõik suutelised kandma salve. Noh, loomulikult on parem õpetada neid seda kutsikas lapsepõlvest.\nPugs on nii laiskad, et nad lahkuvad oma voodist ainult kahel juhul: süüa ja vabaneda sellest, mida nad on söönud. Püssiroos esindajad on aktiivsemad, kuid nende suguvõs janu sooritab, samas kui omanikud korteris. Mõne ringi ümbritseva ruumi väljalaske 5-palli spits ja ei pea minema koos temaga igapäevaselt. Nende tõugude käimine on vabatahtlik.\nIsegi väikseim ja kõige laiskam koer vajab füüsilist tegevust looduses, suhtlemisel teiste "sabadega", nii et külasta oma lemmiklooma paar korda nädalas. Peale selle on ümbritsevad inimesed väikeste koertega väga lojaalsed, neil on suhteliselt positiivsed tunded. Jah, ja muretse, et väikeste tõugude koidomanikud ei pea seda tegema.\nFoto alates club.xdogs.ru\nSõltumata koera tõust ja suurusest, sõltuvalt teie meeleolust ja meeleolust, võib teie koeraga igapäevane või iganädalane kõnnib väga erksate, lõbusate ja positiivsete sündmustega. Teie soov oma neljajalgse sõbraga õppida kannab vilja ja kindlasti loob ideaalse lahenduse teie lemmikloomaga jalutamiseks.\nNäpunäiteid koerte koolitamiseks, hooldamiseks, raviks, hooldamiseks ja harimiseks kodus\nKui palju peaksite koos koeraga kõndima\nKujutage ette, et sul on võimalus osta väike koer. See ei ole kutsikas, vaid vaid väike koer. See võib olla chihuahua, toy terjer või isegi kääbuspits.\nNii et peate mõistma, et need koerad on mingi mänguasjad. Ja kõik aga Chihuahua.\nNagu selgus, on koer tõug üks enimmüüdudest. Seega ei olnud see kunstlikult kasvatatud. Kui palju peaksite koos koeraga kõndima\nVarasemates faraonide registrites leiti tõendeid, et neid koeri kasutati kütteplokkide kujul. Vaatamata väikesele suurusele on neil koertel suur süda.\nKujutluses, muidugi. Seega, veterinaararstid ütlevad sageli, et sellised koeratõugud ei küsi alati väljapoole minna. Neid on lihtne õpetada, et minna tualettruumiga kodus mähkmetega.\nJah, see ei ole lihtne, kuid võite proovida. Sellise tualeti ainsaks puuduseks on see, et mähkmed muutuvad iga päev kallimaks. Selgub, et see on täiendav kuluartikkel.\nKuid pidage meeles, et koerad harjuvad kõike. See tähendab, et kui teete neid tualettruumi paar korda, siis mõne aja pärast peatus kodus mähkmete juurde.\nMehed peaksid jalutama kaks korda päevas, kuna neil on seda vaja.\nNad peaksid tähistama territooriumi ja lõhnama, kes kõndis oma teed mööda. Vastupidi, naised on kinnitatud maja ja omaniku juurde. Nad ei pruugi üldse välja minna, kuna neid pole vaja.\nTõenäoliselt, nagu ka kõigi teiste kutsikate puhul, tuleb kääbuskoeratõugude kutsikat kohelda võrdselt. Esimest korda saate temaga umbes ühe tunni või isegi rohkem jalutada.\nSamal ajal tuleks seda aega järk-järgult vähendada. Alguses näib sulle, et saate koerat tundide jooksul jalutada. Kuid tulevikus on teil palju muret, sest peate oma lemmikloomaga jalutama vaid mõne minutiga. Seetõttu vähendage jalutuskäike miinimumini. Kui palju peaksite koos koeraga kõndima\nKoer peab mõistma, et tänav on tõenäoliselt koht, kus saab tualetti minna. Kuid looduses pikki jalutuskäike saab teha üks kord nädalas või kaks, nii et koer võiks südames käia.\nKui kaua kulub koeraga jalutuskäik, et tal oleks aega tualetti minna\nKui teil pole võimalust pikka aega mitu korda päevas käia, tee harjumus oma koera käimiseks üks kord iga kahe tunni tagant, et tal oleks võimalus jalutada ja suhelda ning veel kaks korda, et ta saaks tualetti minna.\nKaks lühikest kõnnist peaksid kesta vähemalt kakskümmend minutit, hoolimata asjaolust, et protsess ise ei võta tavaliselt palju aega. Naissoost koertel on tavaliselt peaaegu kohe pärast väljalülitamist vähe vaja. Meestele on peamine ülesanne haarata kõik ümbritsevad sambad, kus teised koerad jätavad oma märgid ära ja registreerivad end seal. Kui kõik uudised on välja leitud ja teie lemmikkohti on uuritud, saab koer rahulikult oma vajadusi rahuldada igas sobivas kohas. See protsess võtab palju aega, kuid pidage meeles, et selline käitumine on üsna loomulik koerale, kes on kogu päeva linna korterisse lukustatud. Mis puudutab soolte liikumist, siis peab mõne soo koer olema enne seda tegema natuke, ja seejärel vali tähelepanelikult välja eraldatud koht. Ärge kiirustage, lase oma lemmiklooma vaiksel kõndimisel leida sobiva silmapilgu. Ärge mingil juhul tõmmake koera rihma, kui ta on protsessi juba alustanud. Las ta lõpetab oma äri, matab oma elu tooted ja läheb edasi. Kui koer on kogu töö teinud, võite minna maja külje poole, kuid ära jäta kohe pärast seda. Vastasel juhul võib järgmine koer kohe hakata teadlikult kahtlema, et kauem jääks tänavale.\nMitu tundi peate koera käima?\n15 minutiga koeril ei pruugi olla aega tuppa ja siis tualett muutub korteriks. Väikseim äärmuslikel juhtudel on pool tundi. Kuid isegi seda ei piisa. Kui teil on tund aega, on see juba hea, kuid rohkem on parem. Kõndimise kestus sõltub ka konkreetsest tõust. Näiteks Jack Russell vajab palju aega, tõug on väga aktiivne. Kui te käia koos temaga 15 minutit. ta purustab korteri teie puudumisel.\nParem on jalutada vähemalt 40 minutit või 1 tund. Koer tahab ka kõndida ja hõiskama, mitte lihtsalt istuda neljas seinas. Jah, ja see on teile kasulik. On tõsi talvel, kui algavad rasked külmad, tuleb jalutuskäiku paremini vähendada poole tunni võrra. Ja muidugi peate koerat käima rohkem kui üks kord päevas.\n15 minuti pärast võib koeril muidugi aega tualeti minna. Kuid loomulikult ei suuda ta oma energiat välja visata ja saada vajalikku treeningut. Lisaks lihtsalt kõndimisele koos koeraga peate kasutama: sörkimist, aportirovkojat, hüpamist, kaupade transportimist. Kuid see kõik on individuaalne ja sõltub koera vanusest ja tõust. Usun, et koera saab tualetit hommikuti 15-30 minutit. Õhtul peate lihtsalt vähemalt 1 tund aktiivselt kõndima. Kahe tunni jalutuskäik on optimaalne.\nVõimsus Keegi pole saladus, et inimese alateadvusel on piiramatud võimalused. Selle asemel, et otseselt suhtleda meie teadvuses ja pakkuda meile oma tähelepanekuid, on tihti aktiivselt seotud ainult öösel, kui me magame.\nAretus Kui teie peres on väikesi lapsi, peate enne Pomeranian Pomeranian spitsi ostmist selgelt ja rahva seletama, kuidas käituda väikese kutsikaga. Lõppude lõpuks, et tagada oma kodus kutsika turvaline viibimine, ei piisa ainult teda kaitsmiseks.\nVõimsus Koer on tõesti parim mees, kes elas temaga kõrvuti, töötas ja aitas igat liiki tegevust. Tänapäeval on nende loomade arv palju - mõned neist on loodusliku valiku tulemus, teised - inimeste ajutine loomakasvatuse tulemus, kuid kõik need on tõelised olendid, kes on valmis näitama oma lojaalsust inimesele ikka ja jälle.\nKoolitus "Igaüks tahab armastada: nii sõdur kui meremees" lauldakse kuulsas lauses. Meie neljajalgsed sõbrad pole erandiks. Ainult neid juhivad mitte vaimsed impulsid, vaid kasvatamise instinkt.\nTualett koerte jaoks korteris\nKoolitus Kui koerad vajavad kodus tualettruumi? Me kõik oleme harjunud mõtlema, et koht koerte vajaduste rahuldamiseks on ainult tänav. Kuid ikkagi on olukordi, kus kodus peab koera jaoks olema tualettruum.\nRavi Tõug iseloomulik\nVõimsus Taks on Saksamaalt pärinev koerte jahiradu. Vaatamata keha ebatavalisele struktuurile on see koer suurepäraseks jahimeesks erinevatele mängudele: küülikud, noorkalad, rebased. Saksa keele ja heli "Taksimaal" sõnasõnaline tõlge, taks, "mägerkoer".\nKasside ja koerte silmade värv. Silmahaiguste ravi\nkoeril on punased kõrvad sees ja sügelus\nKoertel on allergiaViimastel aastatel on koertel üha enam toiduallergia diagnoositud. Koer ei sütti mingit põhjust, krooniline konjunktiviit ja keskkõrvapõletik püsivad ravile reageerimata.


Tartus kontrollis politsei nutinäppimist roolis - DELFI\nTartus kontrollis politsei nutinäppimist roolis\nPolitsei tuvastas täna hommikul Tartus korraldatud kahetunnise kontrollaktsiooni käigus kümmekond liiklusrikkumist, vahendas Lõuna prefektuuri pressiesindaja.\nKontrollpunkt pandi püsti Valga maantee alguses enne sissesõitu linna. Politsei eesmärk oli tuvastada sõidu ajal telefoni kasutavaid autojuhte.\nAktsiooni käigus tabasid politseinikud kaheksa juhti, kes kasutasid sõidu ajal mobiiltelefoni ning lisaks kaks autojuhti, kes ei olnud nõuetekohaselt turvavööga kinnitatud.\nTartu politseijaoskonna välijuht Vallo Tõnuvere ütles, et auto juhtimine on tegevus, mis nõuab igal sekundil juhi kogu tähelepanu. "Kui autojuhi käed ei ole roolil ja silmad sõiduteel, tehakse sisuliselt pimesõitu ning oht avariisse sattuda on suur," märkis Tõnuvere. Ta lisas, et kui vältimatult vaja, tuleb sõiduk kõrvaltegevuse ajaks turvaliselt peatada või anda telefonikõnede tegemine, sihtpunkti otsimine navigatsioonisüsteemist või muu sarnane tegevus näiteks mõne kaasreisija korraldada.\nSel aastal on politsei Tartumaal tuvastanud 369 autojuhti, kes tegelesid autoroolis kõrvalise tegevusega. Mullu samal ajaperioodil oli selliseid rikkumisi 188 ehk poole vähem. Kuna rikkumiste arv on hüppeliselt kasvanud, ei piirdunud politsei täna enam suuliste hoiatustega, vaid alustatakse väärteomenetlust ning tehakse rahatrahv, mis võib ulatuda kuni 80 euroni.\nEile käisid Delfi fotograafid vaatlemas liiklust Tartu sõlmpunktides, kus nad nägid kahe tunni vältel kokku umbes 60 juhti, kes roolis istudes telefoni näppisid.


Õhukompressor: tehke oma kätega külmikust - Retseptid May\nKülmkappil on usaldusväärne kompressor, nii et saate sellega koos töötada ilma hirmuta. See on ühekolbpump, mis loob ülemäärase rõhu. Ta pressis, liigutas kuuma külmaaine auru, kui seda kasutatakse ettenähtud otstarbel.\nSelleks vajame vanu külmikut, ligikaudu tuhat rubla tarnete, kohanduste, vähe teadmiste ja soovide eest.\nSelf-made kompressori eelised ja puudused\nIga inimene otsustab ise, mida ta teeb: osta valmis või teha seda ise.\nSerial kompressor töötab rihmülekandele, mis võimaldab töötada suurel kiirusel, ei nõua määrimine, on kõrge eraldusvõimega. Turvavöö peab olema kaitstud õlireostuse eest. Isegi kõikide kasutustingimuste korral lukustuvad rihmad kiiresti. Kodu - ei ole turvavööd.\nSeadmel on rõhu vähendamise süsteem, mis võimaldab teil töötada 4-10 tundi päevas sõltuvalt seadmeklassist. Süsteem on hõre, õhurõhu püsivaks hooldamiseks on vaja liiga palju õhku, kuna see võib kaotada torujuhtmele või filtrid saastada. Torujuhe peab olema suure läbimõõduga, vastasel juhul suureneb rõhulangus. See muudab süsteemi tülikaks.\nKallimates mudelites reguleerib rõhu tase ja selle tarne peatamine rõhureletiga, milles tootja on rõhu erinevus juba seadnud. Eelarvevalikutes on automatiseerimine minimaalne, seega peate seadme sisselülitamisel ja välja lülitamisel kontrollima tunde.\nKülmkapp sisaldab kompressorit ilma regulaatorita, nii et koduvõrgus peavad nad ise kaitserelee tegema, mis töötab ainult siis, kui tekib ülekuumenemise oht.\nIseseisvate seadmete maksumus on tunduvalt madalam, see töötab palju vaiksemalt. Koduseadme multifunktsionaalsus on ilmne: rehvide pumpamine, värvimine, õhuribreerimine, pneumaatiliste seadmete ühendamine sai kättesaadavaks.\nNagu kogemused näitavad, ei ole võimalik seadmeid muuta ja täiendada. Kui seade on mõeldud ainult rehvide pumpamiseks, siis suurendage võimsust, mida te ei saa. Homemade jaoks saate paigaldada suure vastuvõtja, mis toob kaasa suurema võimsuse, varustatud käepidemega, mis on hõlpsasti transporditav, varustatud jahutamiseks mõeldud välise ventilaatoriga.\nAutopomp töötab 12 V ja kodukompressor 220 V\nTehke kompressor külmikust oma kätega - järgige sammude jada:\nVõtke tangid, võtmega 12, 2 kruvikeerajat - pluss-miinus. Tagakülje allosas asetage topsid, mis ühendavad kompressori jahutussüsteemiga. Keerake käivitusrelee lahti, kõigepealt märgistage ülemised ja alumised küljed. Ühendage relee pistikust lahti. Me võtame kõik kinnitused koos meiega.\nJõudluskontroll: ühendage relee tagasi, pakkige õhuvoolu läbi kompressori torude kaudu, ühendage võrk. Kui kõik on õigesti tehtud, töötab seade. Üks toru saab õhku ja teine välja tulema. Märgi neid torusid.\nKinnitage kompressori kruvid puidust plaadile.\nVõtame vana tulekustutit, 600 mm pikkust voolikut, 2 muud - 100 mm, kütusefilter, klambrid, manomeeter, hermeetik. Drill, kruvikeeraja, tangid on meil juba olemas.\nKui tulekustuti pole, siis teeme plastnõu. Selleks võtke mahuti mahuga üle 3 liitri. Tee 2 auku. Paigaldage sisselasketoru 1 ava vahele 2 cm kaugusel anuma põhja. Väljalaske torujuhtme sügavus on langetatud 10 cm võrra. Manomeetrit pole plastikust paagist võimalik paigaldada.\nKui on olemas rauavann, siis saab torusid keevitada. Raua vastuvõtjal paigaldame manomeetri.\nMe kinnitame vastuvõtja ja kompressori üksteisele.\nPange 10 cm pikkune voolik sisse filtri, kinnitage toru vaba ots ette nähtud seadme sisendisse. Ühendage teine voolik vastuvõtja sisendiga kompressori väljundisse. Fikseerime dokkimispunktid. Viimase vooliku külge on kinnitatud diislikütusefilter ja selle vaba ots sisestatakse vastuvõtja väljalaskeavasse. Toru ülejäänud otsa saab vajaduse korral varustada, et oleks võimalik kasutada õhuvärvi ja värvimist.\nVaatame videot "Kuidas teha kompressorit oma küljest vana külmkapist".\nKui loote kompressori külmikust oma käte värvimiseks, peate arvestama kõigi nüanssidega. Õli tuleb muuta. Tehas oli täidetud mineraaliga, mis vajab kodumajapidamist külmikut. See ei sobi meile. See ei sisalda lisandeid, kuna külmik on isoleeritud välismaailmast. Kui õhu pääseb, on kompositsioon oksüdeerunud, ummistunud, seade ülekuumenenud ja puruneb müraga. Kuidas see asendatakse?\nToimivuse skeem: leida toru suletud aukuga, avage see, eemaldades vooliku joodetud otsa. Me ühendame õli sobivasse anumasse, valage süstlaga pool liitrit uut. Protsessi lõpus peab auk olema suletud.\nMõistsime, milline on vana külmkapp, me mõistame oma kätega oma tegevust. On vaja arutada võimalikke tüsistusi ja tõrkeid meie loodud üksuse töös. Kaitske seadet ülekuumenemise eest, kuna see võib seda kahjustada.\nKui sagedus on 1 kord aastas, peate filtrite, õlide vahetama.\nKompressori laadimine rohkem kui 75% võimsusest on vastunäidustatud. Kuid see on keeruline mõista, kus on joon, mille jaoks on võimatu sisse minna, et prognoosida, millist survet kompressor näitab. See sõltub sellest, millal külmkapp vabastati, milline kaubamärk see on. Vanemate mudelite puhul on see näitaja parem. Siis mugavaks kvaliteetseks tööks peame ainult tarbitavad filtrid asendama.\nVana külmkapp on kasulik, kui soovite kompressorist välja võtta vaakumpumba.\nPeamine meeles pidada, et seadmeid tuleb kasutada ettenähtud otstarbel. 95% kaasaegse külmutuskompressoriga kolbil pole rõngaid, ilma freoonita ja suletud süsteemiga 24 tunni pärast. Selle töökord on selline, et nõrkade ventiilide tõttu on see võimeline vastu pidama rõhule 12-24 bar. Kuid võite kasutada nõukogude malmist kompressorite vanu mudeleid. Ohutusabinõusid tuleb meeles pidada.\nMa tulin külla mu sõbrannale ja nägin raadioside S30 kolonni seisvat. Kõlarid on tõesti lahedad, kuigi GDN-25 kõlarit tuleks parandada, kuid see on teine lugu.


Eesti Moskvich Klubi :: Vaata teemat - liiklusõnnetus\nhttp://mosseklubi.planet.ee/foorum/viewtopic.php?f=3&t=1503 1. leht 1-st\nAutor: vootele [ 31 Dets 2010 15:25 ]\nTeema pealkiri: liiklusõnnetus\nTäna juhtus väike kõks. Hakkasin ristmikul parempööret sooritama, kui vasakult tuli mingi punane masin (ei jäänd meelde vaadata automarki isegi), ning olidki autode esiotsad külgepidi koos. Tulemuseks temal parema esiratta koopa serval kaks valget värvilaiku (ca 2cm pikad), minul vasak esiots punase jutiga. Asja point oli selles, et minul oli sisuliselt peatee, sest ristmikul puudusid "anna teed" märgid, mis tähendab, et loeb parema käe reegel.\nAutor: stern100 [ 31 Dets 2010 15:34 ]\nTeema pealkiri: Re: liiklusõnnetus\nMilles point on? Kindlustus peaks asja ära klaarima ju. Või sõitis punase sõiduki juht peale kõksu minema siis?\nAutor: Jossu [ 31 Dets 2010 16:15 ]\nteine juht süüdi, kui märke pole ja kui sina kuskilt hoovist välja ei sutsand...\nAutor: moskiito [ 31 Dets 2010 16:27 ]\nkui sõitsid hoovist välja, siis jääd sina süüdi, kui sõitsid samaliigi sõiduteelt välja, pean silmas et mõlemad teed kaetud asfaldiga, siis jääb teine süüdi. siin on mitmed nüanssid mida vaja selgemaks teha.\nAutor: vootele [ 31 Dets 2010 16:36 ]\nJah, ta kadus kuhugi, kuna sinna tekkis ummik, pidime tee vabastamiseks eemale manööverdama.\nTema kandis õnneks suuremat kahju, mul läheb mosse niikuinii varsti värvimisse.\nKüsin lihtsalt sellepärast, et see tüüp hakkas seal puhevile minema, alguses kippus lõuga andma (selline 150-kilone taat ), pärast rahunes veidi. Kui ma vihjasin, et seal on parema käe reegel, siis hakkas tal naine kaagutama...\nAutor: marek [ 01 Jaan 2011 19:09 ]\nNo kui ära sõitis siis suht. 100% tema süüdi, sest muidu oleks seni seal seinud kuni sina oma süüd tunnistad vms. Mina kunagi pärast avariid ei liiguta masinaid enne kui ment kohal, kes asja ära fikseerib, sest pärast vb. õnnetusjuhtumi paber valesti täidetud ja kes sul pärast antud olukorda taastab, mis kohapeal oli. Pärast igaühel 100 eri versiooni.\nAusaltöeldes kui isegi autonumbrit üles ei kirjutanud siis ei saa aru üldse antud teema mõttest, mida nagu tõestada tahetakse ja kellele?\nAutor: stern100 [ 01 Jaan 2011 19:20 ]\nEnam ei saa keegi mitte midagi teha. Endalgi kogemused olemas. Suvel sai ühe oma mossega kogemata mingile ralli subarule tagant sisse surgatud. Kohe lükkasin autod eemale, pilti ega midagi ei tehtud. See et mind tagantjärgi politseisse anti, ei loe midagi. Ka politsei ütles et nad ei saa enam midagi teha ja tõestada. Subarule jäi lömmis tagaluuk ja mina sain oma lisatuledest lahti. Subaruvenna nõutud raha ma ei maksnud. Asi lõpetatud.\nNiiet siis veab sul et väiksed kahjustused.\nAutor: SanderV [ 01 Jaan 2011 21:21 ]\njutt või asi... selle loogika j2rgi ma võin minna linna peale ja k6ik autot l2bi l6mmida ja minema rahuliku sydamega s6ita kuna "keegi mulle midagi teha ei saa"... absurd\nAutor: stern100 [ 01 Jaan 2011 22:36 ]\nMinu matsu ajal oli omanik kohal. Ta ise ütles et aja praegu eemale, hiljem klaarime. Ning pärast hakkas raha nõudma, mille peale ma koha pealt ära sõitsin.\nAutor: stupiduser [ 03 Jaan 2011 22:02 ]\nÄra sõitmine oli viga.\nOleks pidanud ilma pikema jututa politsei kutsuma, kes oleks puhevil taadist õhu välja lasknud.


Tallinna Botaanikaaed kutsub eksootilisi orhideesid imetlema - Kodustiil\nOrhideepäevad Tallinna Botaanikaaias 1.—10. märtsini\n1.-10. märtsini toimub Tallinna Botaanikaaias aastatepikkuse traditsiooniga orhideenäitus, kus saab imetleda haruldasi lilleliike ning küsida nõu kogemustega asjatundjatelt.\n«Eksootilised orhideed pole siiski vaid kättesaamatud imetlusobjektid. Vaatamata nende eksootilisusele on troopilistest orhideedest saanud tänapäeval ühed armastatumad toalilled, tuleb vaid teada, kuidas nendega käituda,» rääkis näituse kuraator Eevi Siibak. Selleks, et kooselu orhideedega kujuneks meeldivaks ja valmistaks rõõmu mõlemale poolele, tuleb tema sõnul leida paljude poodides pakutavate taimede seast just see õige ja tema eest hästi hoolitseda.\nKülastajatel on võimalik kahel näituse nädalavahetusel, 1.-3. märtsil ja 8.-10. märtsil, põnevaid orhideesid muuseas ka kaasa osta ning küsida nõuandeid kogenud spetsialistidelt. Lisaks eksootilistele orhideedele saab orhideepäevade ajal palmimajas näha Eesti Orhideekaitse Klubi fotonäitust Eesti looduslikest orhideedest.\nNäitus on avatud botaanikaaia kasvuhoonetes esmaspäevast pühapäevani kell 11.00-16.00. Sissepääs tavahinnaga.


k2 frutti mandarin õhuvärskendaja - Autokaubad24.ee\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. K2 Frutti seeria õhuvärskendaja omab värsket ja meeldivat puuvilja naturaalset aroomi. Kaualõhnav.K2 Frutti seeria õhuvärskendaja omab värsket ja meeldivat puuvilja naturaalset aroomi. Kaualõhnav.Lõhnaainega immutatud graanulid riputuskotis annavad värske ja kauakestva lõhna.


IITTALA lauanõude sooduskampaania Oriens sisustussalongis! - Sisustusweb.ee\nUudisena pakub Oriens sisustussalong nüüd lisaks tammepuidust mööblile, valgustitele, vaipadele ja sisustusaksessuaaridele ka kvaliteetseid Iittala lauanõusid.\nKvaliteetsed, aegumatu disainiga ja omavahel kombineeritavad iittala lauanõud muudavad iga argipäeva peoks. Taldrikud, kausid, kruusid, veini- ja joogiklaasid ning küünlaklaasid.\nValik Iittala tooteid Oriens sisustussalongis kuni novembri lõpuni -20% soodsamalt.\nVaata ka allolevat Iittala lauanõude galeriid:


Looge isikupärane fotoalbum - Canon Eesti\nLooge endale ise isikupärane perealbum\nJärgige meie sammsammulist juhendit ja looge endale mälestusterohke fotoalbum.\nSuhete hoidmine pole kunagi varem olnud nii oluline kui praegu. Sõprade ja perega koos veedetud aeg on piiratud, mistõttu on oluline väärtustada iga ühist hetke. Selle juures tuleb abiks perekonnaalbum, mis on iga leibkonna uhkuseks ja väärib seega kindlasti taaselustamist. Lisaks albumi ostmisele on teil võimalik ka ise isikupärane mälestusteraamat luua. Isetegemisel saate keskenduda sellele, mis just teie perekonna eriliseks teeb.\nMälestusteraamat on ka hea viis oma loomingulise poole avastamiseks, kuna lisaks fotodele tuleb seal ka dekoratsioonide peale mõelda. Tänu Creative Parki rakenduses ja veebisaidil olevatele kümnetele mallidele, Canoni PIXMA juhtmevabadesse printeritesse sisseehitatud nutikatele tehnoloogiatele ning kasutajasõbralike funktsioonidega SELPHY Photo Layouti rakendusele, mis töötab koos SELPHY mudelitega, saate luua endale väga põneva loomingulise stuudio.\nLugege seda sammsammulist juhendit, mis on mõeldud isikupärase fotoalbumi loomiseks.\nKoguge kokku kõik ülesandeks vajalikud asjad ja alustage lõbusa peretegevusega.\nCanoni PIXMA ja/või SELPHY printer\nCreative Parki rakendus või veebisait\nCanoni fotopaber ja loominguliste tööde paber (soovitame dekoratiivsete elementide jaoks kasutada Canoni kahepoolset matti fotopaberit MP-101D)\nSoovitud fotod ja disainielemendid\nKäärid, nuga, liim, papp ja mis tahes soovitud dekoratiivsed elemendid, mida soovite oma albumisse lisada\n1. Valige dekoratiivsed elemendid\nValige kümnete mälestusraamatu jaoks mõeldud dekoratsioonide seast, mis on olemas nii Creative Parki veebisaidis kui ka rakenduses, ning looge endale eriline album.\nCreative Parki veebisaidil on suur valik mälestusteraamatusse sobivaid kujunduselemente, nagu väljalõigatavad mustrid, mälestusteraamatu komplektid, originaalsed fotoraamid ja palju muud.\nLisaks saate App Store’ist või Google Playst alla laadida kasutajasõbraliku Creative Parki rakenduse. Te vajate vaid Canon ID-d ja toetatud Canoni printerit. Rakenduses saadaolevad mallid on jagatud erinevatesse kategooriatesse. Rakenduse kasutajasõbralik disain võimaldab teil kergesti sobiva kategooria leida.\nMeie kasutasime fotoalbumis nelja mustrilist paberit, kuid Creative Parkis on veel valikuid. Lisage lilledega 3D efekt või leidke mõni teie teemaga kokkusobiv kleeps ja printige see oma PIXMA printeri abil välja. Soovitame dekoratiivsete elementide jaoks kasutada Canoni matti fotopaberit.\n2. Looge albumi pildilehed\nCreative Park ja rakendus SELPHY Photo Layout pakuvad isikupärase albumi loomiseks erinevaid foto- ja disainielemente, nihutades teie loomingulisuse piire.\nPrintige erinevas suuruses fotosid, et muuta oma albumit veidi põnevamaks. PIXMA printeritele sobiv fotopaber on saadaval erinevates formaatides ja viimistlusvalikutega. Kui otsustate kasutada printimiseks SELPHY printerit, proovige SELPHY Photo Layouti rakendust, kus saate luua erinevate kuvasuhetega fotodest kollaaže.\nMeie printisime oma fotod Canoni SELPHY Square QX10 ja SELPHY CP1300 printeriga. SELPHY Photo Layouti rakenduses saate lisada piltidele templeid, filtreid, ääriseid, tekste ja ülekatteid. Lisaks saab SELPHY Square QX10 printeri abil printida isekleepuva tagaosaga väljatrükke, mille albumisse lisamine on eriti lihtne.\nKui kõik fotod on välja prinditud, lõigake need välja ja lisage erinevaid elemente, järgides rakenduses olevat malli või iseenda kujundust.\n3. Looge albumi kaanelehed\nLisage SELPHY Photo Layouti rakenduse abil raame ja templeid ning printige oma fotod Canoni SELPHY CP1300 või SELPHY Square QX10 printeri abil.\nNüüd jõuame järgmise olulise osani – albumikaante loomiseni.\nSelleks sai valitud Creative Parki veebisaidil olev algajale mõeldud perekomplekt (Beginner's Kit (Family)), mille printimiseks kasutasime Canoni PIXMA TS5350 seeria printerit. Albumikaante aluse jaoks kasutasime nii painduvat pappi (nt hommikusöögihelveste karp) kui ka jäigemat pappi (nt kingakarp), nuga ja liimi/teipi.\nAlbumi kaunistamiseks võite kasutada kõiki kodus leiduvad asju, nagu traat, paelajupid või muud albumi teemaga kokkusobivad objektid. Kleepige valitud elemendid mustrilisele paberile ja viige oma meistriteos lõpuni.\n4. Pange oma isikupärane fotoalbum kokku\nVõite luua ka väiksemaid erinevate teemadega albumeid.\nSeejärel tuleb albumi loomiseks kõik siselehed ja albumi kaanelehed kokku „köita“. Ja see on imelihtne! Lihtsalt keerake osa lehe äärest teistpidi ja kleepige lehed albumikaante raamatuselja külge, alustades võimalikult vasakult küljelt.\nTulemuseks on album, mis koondab hinnalisi mälestusi ning mida saate nii sõpradele kui ka perele kinkida. See sobib ideaalselt nii emadepäeva, vanavanemate päeva kui ka sünnipäeva kingituseks.\nKui soovite parandada oma perefotode tegemise oskuseid, lugege neid Canoni saadiku Helen Bartleti nõuandeid.\nInspiratsiooni leiate meie Pinteresti lehelt ja lisaks saate oma loomingut ka teistega jagada, kasutades teemaviidet #MadeWithPixma.\nAutorid: Claire Kaleta ja Agi Wojcik\nKoondage Canoni fotoprinteriga Zoemini S2 tehtud puhkusepildid personaalsesse reisipäevikusse.


Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal – Lehekülg 1061 – Artiklid, arvamused, kommentaarid\nKorterihinnad võivad aastaga kosuda kuni kümnendiku\nOptimistlikumad eksperdid ennustavad Tallinna äärelinnade korterihindadele järgmise aasta jooksul tõusu kuni kümnendiku võrra, hinnatõus võib alata kolme kuu jooksul.\n“Usun, et mägede korterite hinnad võivad järgmiseks suveks tõusta umbes kümnendiku võrra, see on muidugi küllalt optimistlik prognoos,” ütles ERI Kinnisvara analüütik Tõnu Toompark. “See tähendab siis, et näiteks kolmetoaline korter Mustamäel võib järgmisel suvel maksta 50 000 krooni rohkem kui praegu,” selgitas ta.\nHINNARALLI ALGAB SÜGISEL. Kinnisvarabüroo Uus Maa analüütik Ain Kivisaar on pessimistlikum, kuid kinnitab korterihindade tõusu sügiskuudel.\n“Mingit väga kõrget hüpet ma korterihindadest ei ootaks, tõus aasta jooksul võib jääda 5 protsendi juurde,” märkis Kivisaar. “Igal juhul olen kindel, et tõus tuleb, ja ilmselt sügise poole,” lisas ta. “Korterite hinnad sõltuvad ju suuresti sellest, millistel tingimustel pangad laenu annavad, ja praegu on näha, et eluasemelaenud on iga suurema panga prioriteediks,” lisas ta.\nKivisaare sõnul on Eesti keskmised eluasemelaenu intressid umbes 7-8 protsenti, Skandinaavias aga tublisti madalamad – 4-5 protsenti. “Võttes arvesse, et pankade omanikud on ju samad, ja raha tuleb ikka ühest august, on intressidel veel kõvasti ruumi langeda,” kinnitas ta.\nSeega ei ole ka põhjust oodata kevadel mitmelt poolt ennustatud äärelinnade getostumist lähima kümne aasta jooksul, lisas Kivisaar.\n“Arvutuste järgi umbes 60 protsenti laenuvõimelisi linlasi saavad endale lubada kuni 300 000 krooni suurust laenu, see jääb üsna täpselt mägede korterite hinnapiirile,” selgitas ta.\nPRAEGU ON KORTERIOSTUKS SOBIV AEG. Praegu korterimüüki plaanivad inimesed peaksid Kivisaare hinnangul ootama sellega vähemalt paar kuud, sest siis on ilmselt juba veidi paremat hinda oodata. Korteri ostmiseks on tema sõnul aga praegu väga õige aeg.\n“Ega ilmselt äärelinnade turg kuigi kaua nii madalal ei püsi,” nentis Kivisaar. Praegu seisavad mägede korterihinnad paigal peamiselt emotsioonide tõttu, kevadel tõsteti vanade korterite omafinantseeringu määra ja räägiti palju nende piirkondade tahaplaanile jäämisest. “Ilmselt sügisel läheb see emotsionaalne seisak üle, ja hinnad hakkavad jälle ülespoole minema,” märkis Kivisaar.\nAnalüütik hoiatab võimaliku intressitõusu eest\nTrigon Marketsi analüütiku Toomas Reisenbuki hinnangul võib Eesti ekspordi vähesus lähitulevikus kaasa tuua intresside tõusu ja seeläbi ka kinnisvarahindade languse.\n“See ei ole mingi konkreetne ennustus, lihtsalt mõnedel näitajatel tasub hoolega silma peal pidada,” ütles Reisenbuk. Praegu on majandus tasakaalust väljas, see tähendab, et sisse tuuakse rohkem kaupu ja teenuseid kui välja viiakse. Kohe praegu ei tee see riigile midagi halba, kuid varem või hiljem jääb see silma maailma suurematele reitinguagentuuridele, kes võivad Eesti suhtes võtta uued, senisest halvemad seisukohad. Siis pidurduks ka investeeringute ja laenuraha sissevool Eestisse ning lõpuks avalduks see intresside tõusus.\nReisenbuki hinnangul üritaks aga Eesti Pank sellist olukorda ära hoida, piirates pankade võimalusi laenuandmiseks. Kui pangad annaksid vähem laenu, saaksid inimesed vähem tarbida ja majandus oleks paremini tasakaalus. Laenuandmise raskendamine tooks aga kaasa intresside tõusu.\nArtikli autor on Kristjan Jõevere. Artikkel on avaldatud 31.07.2002 väljaandes Eesti Päevaleht – http://www.epl.ee/artikkel.php?ID=210977\nSildid: Eesti, Eesti Päevaleht, elamu, ERI Kinnisvara, Harjumaa, hinnatõus, Ida-Virumaa, kinnisvara, Kirde-Eesti, korter, krunt, kvartal, leping, linn, maa, maakond, müüja, omandireform, ostja, Pärnu, RE Kinnisvara, sektor, Tallinn, Tartu, tehing, väärtus, vahendus\nSildid: Eesti, elamu, ERI Kinnisvara, Harjumaa, hinnatõus, Ida-Virumaa, kinnisvara, Kirde-Eesti, korter, krunt, kvartal, leping, linn, maa, maakond, müüja, omandireform, ostja, Pärnu, RE Kinnisvara, sektor, Tallinn, Tartu, tehing, väärtus, vahendus\nSildid: Äripäev, Eesti, elamu, ERI Kinnisvara, Harjumaa, Heidit Kaio, hinnatõus, Ida-Virumaa, kinnisvara, Kirde-Eesti, korter, krunt, kvartal, leping, linn, maa, maakond, müüja, omandireform, ostja, Pärnu, RE Kinnisvara, sektor, Tallinn, Tartu, tehing, väärtus, vahendus\nSildid: Eesti, elamu, ERI Kinnisvara, Harjumaa, hinnatõus, Ida-Virumaa, kinnisvara, Kirde-Eesti, korter, krunt, kvartal, leping, linn, maa, maakond, müüja, omandireform, ostja, Pärnu, Postimees, prognoos, riik, sektor, Tallinn, Tartu, tehing, Tõnu Toompark, väärtus, vahendus\n‹‹ Uuemad uudised 1 2 3 … 1,060 1,061 1,062 … 1,071 1,072 1,073 Vanemad uudised ››


Toidukoolitus: Kreeka köök - Kopli taluköök\nMöödunud suve ja puhkust meenutame Kopli taluköögis laupäeval, 3. oktoobril koos päikselise Kreeka köögi ja söögiga. Sedapuhku juhib maitserännakut Pille Petersoo, kes on valinud kooskokkamiseks Kreeka köögi ehedaimad palad. Mekime parimaid oliive ja fetat koos omavalmistatud dipikastmetega, teeme koos dolmadakia‘sid ehk täidetud viinapuulehti, Santorini tomatikotlette ning kuulsaid Kreeka pirukaid kotopitakia‘t ja alevropita‘t. Loomulikult ei puudu menüüst mõnus vormiroog moussaka ja tõeline Kreeka salat. Magusaks ampsuks valmistame pähklitäidisega Baklava-sigareid ning Metaxa brändi ploome.\nPille Petersoo on toidublogija ja Nami-Nami toiduportaali asutaja ning peatoimetaja.Tema sulest või hoopis kulbist on ilmunud mitmed kokaraamatud, kus kõik retseptid on nii täpsed, et õnnestuvad ka esmakatsel. “Nami-Nami.Maailma maitsed″ raamatusse on kogutud muuhulgas Rootsi, Toscana, Liibanoni, Inglise ning loomulikult Kreeka köögi retseptid, millest meie koolitus on inspiratsiooni saanud.\nKreeka köögi koolitus toimub laupäeval, 3. oktoobril algusega kell 11.00 Kopli taluköögis.\nKoguneme ja saame üksteise ning menüüga tuttavaks. Siis seome põlled ette ja siirdume kööki, et ise käed külge panna ja seekordsed suviselt maitsvad road valmistada. Ühiselt tehtud toite sööme ja kiidame samuti ühiselt pika laua taga, naudime Kreeka muusikat ning meenutame päikselisi puhkusepäevi. Kaasa uued oskused ja head retseptid.\nKursusetasu 42 €, kokaklubi liikmetel soodustus


Sõitke minikruiisiga Rootsi, Göteborgi\nHubase väikese Skandinaavia linna võluga suurlinn on tõenäoliselt parim viis Göteborgi kirjeldamiseks. Kogege Rootsi kõige hubasemat suurlinna! Stena Line viib teid Kielilst otse Göteborgi kestva minikruiisiga. Teil on terve päev, et linna avastada, poodlemas käia, kogeda uut põhjamaist kööki ja näha kohalikke vaatamisväärsusi. Teise päeva õhtul naasete kruiisilaeva pardale, pea muljetest pakatamas, kui me öö läbi kestval laevasõidul tagasi Kieli suundume. Pardal on teil piisavalt aega joogiklaasi ääres lõõgastumiseks, meie restoranides einestamiseks või laevapoes Bordershop soodushinnaga poodlemiseks.\n1. päev:sisseregistreerimine mitte hiljem kui 30 minutit enne laeva väljumist. Väljumine sadamast kell 17.45 või 18.45. Tundke mõnu heast toidust TASTE buffee-lauas ja veetke rahulik öö kajutis või nautige meelelahutust ja erinevaid teenuseid laevas.\n2. päev: saabumine ilusasse Göteborgi kell 9.15. Nautige imelist väljasõitu linna ümbruses või veetke unustamatu päev linnasüdames. Kell 17.45 või 18.45 väljub laev Kieli.\n3. päev: jõuate Kieli lõõgastununa ja värskena kell 9.15.\nNõuanne: tulge oma autoga (lisatasu u 100€), et Göteborgi jõudes saaksite võimalikult paindlikult ringi liikuda.\nStena Line teenusetingimused kehtivad kõigile broneeringutele ja reisidele:\nSõitke Kielist Göteborgi\n2 ööd pardal ja üks päev Göteborgi avastamiseks\nAlates 49 €/inimene\nKogege kõike, mida Göteborg pakub!\nVälju Belfast – Cairnryan Belfast – Liverpool Cherbourg – Rosslare Cairnryan – Belfast Dublin – Holyhead Fishguard – Rosslare Frederikshavn – Gothenburg Gdynia – Karlskrona Gothenburg – Frederikshavn Gothenburg – Kiel Grenaa – Halmstad Halmstad – Grenaa Hanko – Nynäshamn Harwich – Hook of Holland Holyhead – Dublin Hook of Holland - Harwich Karlskrona – Gdynia Kiel – Gothenburg Liepaja – Travemünde Liverpool – Belfast Nynäshamn – Hanko Nynäshamn – Ventspils Rosslare – Cherbourg Rosslare – Fishguard Rostock – Trelleborg Trelleborg – Rostock Travemünde – Liepaja Ventspils – Nynäshamn\nTagasi Belfast – Cairnryan Belfast – Liverpool Cherbourg – Rosslare Cairnryan – Belfast Dublin – Holyhead Fishguard – Rosslare Frederikshavn – Gothenburg Gdynia – Karlskrona Gothenburg – Frederikshavn Gothenburg – Kiel Grenaa – Halmstad Halmstad – Grenaa Hanko – Nynäshamn Harwich – Hook of Holland Holyhead – Dublin Hook of Holland - Harwich Karlskrona – Gdynia Kiel – Gothenburg Liepaja – Travemünde Liverpool – Belfast Nynäshamn – Hanko Nynäshamn – Ventspils Rosslare – Cherbourg Rosslare – Fishguard Rostock – Trelleborg Trelleborg – Rostock Travemünde – Liepaja Ventspils – Nynäshamn\nPeagi saate siin meie uudiskirjaga liituda.


Isa Pedro võtab vastu pihti esmaspäeviti kella 17-18 katedraalis.\nErinevaid katoliiklike raamatuid ja infotrükiseid saab osta Peeter-Pauli kantseleist.\n23.05: Lugemine püha Johannese Evangeeliumist\nJeesus ütles jüngritele: „Nõnda nagu Isa on armastanud mind, olen minagi armastanud teid. Jääge minu armastusse! Kui teie peate minu käske, siis te jääte minu armastusse, nõnda nagu mina olen pidanud oma Isa käske ja jään tema armastusse. Seda ma olen teile rääkinud, et minu rõõm oleks teis ja teie rõõm saaks täielikuks.”\nKoguduse filmiõhtu: "Paavst Johannes Paulus II"\nAPOSTELLIK KIRI MOTU PROPRIO “VOS ESTIS LUX MUNDI"10 Mai 2019 12:32\nPaavst Franciscus andis välja uue apostelliku kirja “VOS ESTIS LUX MUNDI”, millega ta on teinud roomakatoliku vaimulikele kohustuslikuks teatada kirikule seksuaalse kuritarvitamise juhtumitest ja nende varjamisest. See dokument on Vatikani alaealiste kaitset käsitleva kohtumise tulem, mis leidis aset 2019. aasta veebruaris. Sellega kehtestatakse uued menetlusnormid seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlemiseks ja selle tagamiseks, et piiskopid omaks kontrolli kuritegevuse [ ... ]\nPaavsti kokkuvõte toimunud tippkohtumisest Vatikanis28 Veebr 2019 13:22\n„Kätte on nüüd jõudnud aeg koos töötada, et kaotada laste kuritarvitamise kurjus,“ ütles Paavst Franciscus oma kõnes, mille ta pidas alaealiste kaitset Kirikus käsitleva kohtumise lõpus. „Kätte on jõudnud aeg leida kõigi mängusolevate väärtuste õige tasakaal ja anda ühtsed juhised Kirikule, vältides kaht äärmust: 'õiglust', mille on esile kutsunud süü [ ... ]\nKardinal Tagle: tervendada kuritarvitatude haavu\nPaavst avas Vatikanis piiskoppide kongressi\nPaavsti Missa Araabia Ühendemiraatides\nPaavst Franciscus Araabia Ühendemiraatides 3.-5. veebruarini 2019\nKatoliku kirikut rünnati Filipiinidel


ÄRILEHE KOMMENTAAR: RKAS kui järjekordne riik riigis? - ÄRILEHT\nÄRILEHE KOMMENTAAR: RKAS kui järjekordne riik riigis?\n28.aprill 2016 12:30\nTänases Ärilehes avaldatud Riigi Kinnisvara aktsiaseltsi juhi Urmas Somelari intervjuu võiks olla õppematerjal iga asutuse (mitte ainult riigifirma) juhile, kuidas mitte lahendada probleeme, mis on seotud klientide teenindamisega.\nEsiteks tahab RKAS igal sammul rõhutada oma asutuse eraõiguslikku vormi ehk et 100% riigile kuuluv ettevõte on täpselt samamoodi erafirma kui seda oleks eraisikust omaniku puhul.\nSee võikski nii olla, kui RKAS-i loomise mõte ei oleks väga kitsalt määratletud ja selleks ei oleks riigiasutuste kinnisvaraga tegelemine. Aga nii just see on. See tähendab, et tegelikult ei ole ministeeriumitel, koolidel, vanglatel ja muudel riigiasutustel valikut, kes neile haldusteenust osutab – riik on võtnud eesmärgi, et riikliku kinnisvaraga tegelemine peab järk-järgult jõudma tervenisti RKAS-i kätte. Üks riigigümnaasium ei saa otsustada, kellelt ta koristusteenust ostab, ta peab valima Riigi Kinnisvara aktsiaseltsi. Kas siin saab siis rääkida võrdsest konkurentsist? Et kui riigiasutusele, näiteks politseile RKAS-i pakutav ei meeldi, saavad nad teenusepakkujat vahetada?\nMärkimisväärne on ka Somelari loogika, et „meie sõlmime riigiasutusega lepingu ega saa raha otse riigieelarvest, meile maksab see konkreetne asutus“. Aga asutuste raha tuleb ju justnimelt riigieelarvest.\nEriti küüniliseks teeb asja see, et kui enne RKAS-ile üleandmist said asutused oma tööd tehtud koheselt – kui sadas lund, lükkas „oma“ kojamees selle ära, kui keegi ajas tõesti hommikul kohvi maha, siis see ka hommikul koristati. Nüüd peab aga iga asutus väga täpselt kaaluma, kui palju on ta nõus RKAS-ile maksma – kas maksta jõutakse iga lumelükkamise ja iga kohvitilga koristamise eest või mitte. Iga liigutus maksab ja nähtavasti ajab RKAS näpuga hoolsalt järge.\nSomelar ütleb ju selgelt – kui maksta ei jõua, pole mõtet piiksuda. „Meie põhifunktsioon on korraldada teenuste osutamine objektil ja me korraldame selle vastavalt kliendi võimalusele teenuse eest maksta.“ Mugavalt jätab ta ka mulje justkui PPA ei maksagi piisavalt, et kvaliteetset teenust saada. Tegelikkuses on aga PPA kulud RKAS-i teenustele üle minnes ainult kasvanud - viimaste aastatega lausa 70% ehk 8 miljoni võrra.\nRKAS-i juhi intervjuust paistab selgelt välja, et loodud on järjekordne riik riigis, kus organisatsiooni juht justkui ei adu oma õigusi ja kohustusi. Muidugi on hea olla üleolev, süüdistada politsei- ja piirivalve asejuhti jauramises ja ajakirjanikku tellimusartikli kirjutamises, sest Somelar teab, et mida ta ka ei ütleks, ükski klient ju nende juurest ei lahku. Nad lihtsalt ei saa seda teha.\nKui rääkida nüüd sellest TRI*M indeksist, mille järgi konkreetne rahulolu-uuring läbi viidi, siis muidugi võib palle ja punkte ja protsente vaadelda erinevatel viisidel ja erinevates kontekstides. Kui aga konkreetse numbri sisustab seesama klient, kes teenusepakkujat madalalt hindas ja kinnitab, et tõepoolest ei olda teenusega rahul, siis mida on siin üldse vaielda? Fakt on ka see, et vastava indeksi põhjal on võimalik anda ka 70-80 punktiseid hindeid.\nKui Somelar demagoogitseb intervjuus, et kliendid, kes annavad madalaid hinnanguid ei ole kuidagi olulisemad kui teised, siis tegelikult teeb ta oma jutuga kõigile selgeks, et asi taandub rahale – kui sul ikka pole raha, siis sul pole ka õigust rahulolematuseks! Vot nii, mu kulla sõber*.\n*viidates Somelari intervjuule, kus ta ütleb, et RKASi kehvadest tulemustest rääkiv artikkel „on tellimusartikkel, mu kulla sõber“.\nMÄRKSÕNAD RKAS Urmas Somelar\nRiigiasutused annavad RKAS-i tööle hävitavaid hinnanguid (111) 27.04.2016\nRKASi juht:"Te olete valesti aru saanud!" (11) 28.04.2016\nRKAS-i juht rahuloluküsitlusest paljastunud probleemidest: need olid üksikud tööõnnetused (41) 28.04.2016\nANNA TEADA: Jaga oma kogemusi riigiasutustelt hävitava hinnangu saanud RKASi objektide ja haldusteenuste kohta? (15) 27.04.2016\nRiigikontroll tegi riikliku kinnisvaramajandamise maatasa: aeglane, prognoosimatu, koordineerimatu (24) 26.10.2016\nRKAS-i juht Urmas Somelar nimetas Mailis Repsi peast rasedaks ja kantslerit kurjaks tädiks (336) 19.06.2017\nSkandaaliga lahkunud RKASi juht sai kaasa 10 000 eurose hüvitise, teise juhatuse liikme palka tõsteti 2000 euro võrra (82) 09.08.2017\nPrantsusmaa hakkab trahvima firmasid, kes maksavad naistele vähem palka (15)


Metanet – Vikipeedia\nMetanet on ilma keskse serverita arvutivõrk, sarnase eesmärgiga nagu Freenet, ehituselt siiski väga erinev. Metanet töötab nii, et selle kasutajad saaksid anonüümselt kasutada kõiki IPv4 või IPv6 võrgu võimalusi.\n4 Sarnased võrgud\nAnonüümse võrgu ehitamine internetiprotokollide kaupa nõuab aega ja tekitab probleeme (uuri Freeneti või sarnaseid). Tihti vaieldakse, kas sellist võrku tasub üldse luua erinevate arvutiprogrammidega. Tunduvalt lihtsam on luua IPv4/IPv6 võrk, millel on vajalikud anonüümsust tagavad parameetrid olemas. Sellist võrku luues ei ole vaja kirjutada uusi programme ja protokolle, vaid võib kasutada olemasolevaid (smtp, http, irc, ftp, usenet jne). Siiski selliseid IPv4/IPv6 võrke ei esine, pigem arendatakse uusi protokolle ja programme. Seda auku üritabki täita Metanet ja on üks väheseid, kui mitte ainus selline võrk.\nKuna kaabli vedamine iga liikme juurde on sellise vabatahtlike arendatava võrgu puhul väga kallis, on kõige õigem moodus kasutada VPN lahendusi üle interneti nii ruuterist ruuterini kui ka ruuterist kasutajani. Selline teguviis hoiab ära välise pealtkuulamise, samas ei võimalda tuntud tarkvara kasutamine teha statistikat võrgu kohta.\nEt ära hoida internetiga konflikti sattumist (Metaneti teatud arvuti IP on sama mõne tuntud interneti serveri omaga), kasutatakse Metanetis kohaliku võrgu jaoks eraldatud IP-klasse, näiteks 10.0.0.0/8, 172.12.0.0/12 või 192.168.0.0./16. Eelistatuim on 10.0.0.0/8, kuna sellel on kõige suurem adresseeritav vahemik, teoorias kuni 16 miljonit kasutajat. Et võrku veelgi suuremaks teha, tuleb kasutusse võtta juba IPv6.\nVõrk on ideaalis jagatud regulaarselt korduvate ruuterite jadana. See teeb võrgu rohkem detsentraliseerituks, vähendab koormuspunkte ning suurendab võrgu läbilaskevõimet.\nSellest võrgust osavõtmiseks sobib praktiliselt iga IPsec-lahendusega programm. Näited: FreeSwan või Greenbow. Ka mitte-IPsec lahendused sobivad, näiteks OpenVPN ja SSH tunnelid. Millist tarkvara kasutada, ei oma tähtsust, iga ühendus võib kasutada erinevat VPN lahendust.\nLiikmeks saamine ainult kutsega. (Vaata linke)\nSarnased võrgud[muuda | muuda lähteteksti]\nInvisible Internet Project (IIP)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Metanet&oldid=4567961"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:42, 23. jaanuar 2017.


Kuidas mõjutab 10 kilo ülekaal teie elu? - 10 naela kaalulangus ekvivalent\nSalendage oma hommikust sööki\n10 naela kaalulangus ekvivalent, Mitu naela on 1/2 nokki virsikuid? - Wikipedikia entsüklopeedia 💡\nArvutage oma kaal kilogrammides Kui olete harjunud oma kaalu kilodes arvutama, siis on teie arv lihtne kilogrammideks teisendada. Üks muna maksab teile 70 kalorit, mis ei pruugi tunduda kuigi palju, kuid kui omlett võib sisaldada kolme või nelja, vaatate enne juustu ja röstsaia lisamist kalorit ülespoole. Tervisliku toiduvalmistamise põhimõtete valdamine aitab teil valmistada roogasid, mis pakuvad maitset ilma igasuguste kalorite ja rasvadeta. Valige inglise muffin üle Bageli Getty Images; iStocki foto Jätke bagel buffet-lauale ja võtke selle asemel inglise muffin. Mis kaal on puks?\nMitu pinti teeb puks virsikuid? Enamik aprikoosi- ja nektariinisorte See on sobib konserveeritud ja külmutatud toodete jaoks. A puks nektariinide või virsikud kaalub 48 naela ja annab 16—24 liitrit.\nKeskmiselt 17½ naela teeb 7-kvartsine purgikoormus; 11 naela teeb 9 pinti. Kui palju kaalub Bartletti pirn?\nÜldine tunne Kaotades vaid 10 naela. Ülekaal suurendab diabeedi, vähi ja kõrge vererõhu käes haigestumise riski. Ülekaalulised inimesed kannatavad sagedamini seksuaalse düsfunktsiooni all ja neil võivad olla madalad enesehinnangu probleemid. Kas see on hädaolukord?\nMõnes retseptis a nokitse offlour tähendab 2 galloni mahumõõtmist, mis kaaluks ainult 8—10 naela. Kuidas hoiate virsikuautode virsikuid? Kartul Kott lbs.\nBushel 60lbs. Suudlema 15 lbs.\nMitu on võssa? Mitu virsikut teeb kvartsi?\nKui palju kaalub kartul?\nSee võtab umbes 5 head suurust 10 naela kaalulangus ekvivalent või nektariinid või umbes 10 ploomi ühe täitmiseks kvartal purk. Keskmiselt on vaja naela ühe purgikoormuse kohta liitrit; 11 pinti mahuti koormaks on vaja 9 naela.\nKui suur on pekk-kott õunu? A suudlema on imperiaalne ja Ameerika Ühendriikide tavapärane kuivmahuühik, mis võrdub 2 kuiva galloni või 8 kuiva kvartsi või 16 kuiva pintiga 9. Kaks peckit teevad akenningu vananenud ja neli peckit teevad apuks.\nKui raske on virsik grammides? Keskmiselt toores virsik, kaaluga g 3. Mis on Pecki suudlus?\nViska mahla 1 sidrunist iga kohta virsikud ja ½ tl suhkrut igaühe kohta virsik lisatud. Sidrunimahl aitab vältida pruunistumist ja suhkur vabastab mahlast virsikud, aita vältida õhutaskud, kui külmutamine.\nPärast sidruni ja suhkruga viskamist pange galloni suurune tõmblukuga sügavkülmikukott. Mida kaalub bushh virsikuid? Näiteks a puks virsikuid kaalub umbes 48 naela, a puks maisist kaalub umbes 35 naela ja a puks tomatite kaal umbes 53 naela. Kui palju on puks ja nokitsus? A suudlema on keiserlik ja Ameerika Ühendriikide tavapärane kuivmahuühik, mis võrdub 2 kuiva galloni või 8 kuiva kvartsi või 16 kuiva pintiga 9.\nKaks peckit teevad kenningu vananenud ja neli peckit teevad a puks. Sel hetkel on nad oodatud paar päeva veel teie leti äärde jääma või kuni nädalaks külmkappi. Parima maitse saamiseks külmkapis virsikud, laske neil toatemperatuurini jõuda, enne kui haarate oma paberrätiku ja näksite.\nMis on virsikuveok?\n10 lihtsat vahetust, et säästa hommikusöögil 100 kalorit\nPeach Truck on lihtne, kuid erakordne armastuslugu: äsja abiellunud paar, kes kasutas uue äri ja kooselu võimalust - ja see töötas suurepäraselt. Mis on Peach Truck Tour? Need sobivad ideaalselt söömiseks, küpsetamiseks, konserveerimiseks ja külmutamiseks! Mis kaal on puks? Bushels kui Kaal Meede Sest inimestel võib olla erinevaid ideid selle kohta, kui palju neid on puks peaks valitsus korvama, valitsus on kindel võsakaalud iga puuvilja- köögivilja- pähkli- ja teraviljatüübi jaoks.\nA puks näiteks tomatite puhul eeldatakse kaaluge 56 10 naela kaalulangus ekvivalent, nagu ka a puks kooritud mais. Mitu naela on võsas? Maisile määrati a puks kaal 56naela, samas määrati sojaoad ja nisu pukskaal 60 naela.\nMõned muud näited on: Rukk aastaseltnaela kohta puks, oder 48, kaer ja aruheit 32, jne.\n10 lihtsat vahetust, et säästa hommikusöögil kalorit - Healths -\nKuidas hoida virsikud sügavkülmas pruuniks muutumast? Suurte koguste rõhutamiseks kasutatakse seda väljendit. Tavaliselt ütlevad inimesed, et armastavad kedagi väga. Mõnikord ilmub see pikematena: a puks ja nokitsus ja mõned kõrvitsas ja apuks ja nokitsus ja kallistus ümber kaela. Mitu õuna on naelas?


Tartu ülikool reformib õpetajakoolitust : Õpetajate Leht\n9. nov. 2012 Sirje Pärismaa - Kommenteeri artiklit\nEelmise aasta lõpust on Tartu ülikooli lektorid elanud teadmises, et 2018. aastast peab neil ametisse jäämiseks olema doktorikraad, nii nagu teistelgi õppejõududel − dotsentidel ja professoritel. Õppeprorektor Martin Halliku sõnul on kuueaastane üleminekuaeg piisav. Kes tõesti tahab, jõuab kraadi ära kaitsta.\n„Õpetajakoolituse puhul loodan, et see parandab kogu õppetöö efektiivsust,” lausub Hallik. Tulemas on ka õppejõudude järelkasvu. Praegu on haridusteaduste doktoriõppes 34 üliõpilast (lisaks viis eksterni) ja loodusteadusliku hariduse doktoriõppes 14 üliõpilast. Kokku 53 inimest. Järgmisest õppeaastast need õppekavad ühendatakse.\n„See on piisav hulk, oluline on muidugi, et ka õpingutega lõpule jõutaks,” lisas Hallik.\nLootust annab viimaste aastate statistika – aastail 2000−2011 on haridusteadustes kaitstud 17 kraadi, neist kaheksa aastail 2010−2011. Seega on efektiivsus tõusnud.\n„Senine kaitsmise ja värbamise kogemus ei kinnita hirmu, et meie instituut jääb mõne aastaga akadeemiliseks mustaks auguks,” tõdeb sotsiaal- ja haridusteaduskonna haridusteaduste instituudi juhataja professor Jaan Kõrgesaar ja avaldab lootust, et enamik rivis püsivatest kraadita lektoritest jõuab 2018. aastaks kaitsmiseni. Ta oletab, et mõni võib siiski kraadita jääda ning peab valima teistsuguse ametinimetuse või õpetaja ja õppejõu staatuse vahel.\nKasvamine dotsendiks professori vaimse pärija ja „hauakaevajana” pole Kõrgesaare sõnul juba mõnda aega eelisskeem, nooremad õppejõud tajuvad seda ajaloolise nähtusena. Õppejõuks tullakse ka teistest ülikoolidest.\n„Tartu ja Tallinna vahetus on kohati vilgas, kuid kaugeltki mitte ammendav, samuti naabererialadelt ja praktikast,” ütleb ta.\nKõrgesaare arvates on õpetajakoolituses vaja nii noori ja säravaid uurijaid kui ka õpetajakogemusega inimesi. Ideaalis võiksid nad olla lausa ühes isikus, kui aga ideaalseid ei piisa, vajatakse mõlemaid.\nKordushindamine ukse ees\nÕpetajakoolitus on ülikoolis võetud luubi alla, kuna 2011. aastal andis kõrghariduse kvaliteediagentuur TÜ õpetajakoolitusele tähtajalise loa ja määras kordushindamise 2014. aastal. Nüüd tehakse muudatusi valdkonna tegevuse ja vastutuse koondamiseks ning kompetentsuste lõimimiseks, kuna õpetajakoolitus on eri üksuste all. Haridusteaduste instituut koondab endas kümmet programmi ehk neid õpetajakavasid, kus rõhk ei ole ühe aine õpetamisel põhikooli kolmandas ja gümnaasiumiastmes. Lisaks õpetajatele koolitatakse instituudis koolijuhte ja haridusteadlasi. Õpetajakoolitajaid on teisteski teaduskondades-kolledžites. Ülikool panustab õpetajakoolitusse varasemast rohkem raha.\n„Üleminekuhindamisel märgitud puudustega teeme tõsist tööd,” lausub õppeprorektor Hallik. „Pole lihtne leida kompromisse teaduskondade ainedidaktika õppejõudude ja üldpedagoogika õppejõudude vahel. Ülikool on suur, inimesi palju, enda arusaam igaühele kallis.”\nJaan Kõrgesaare sõnul lähendab õpetajakoolituse reformimine haridusteaduste instituuti teistele sotsiaalteadustele, soodusteguriks on ühine teaduskond psühholoogide, sotsioloogide ja ajakirjanikega, aga lähenetakse ka teiste teaduskondade valdkonna- ja ainespetsialistidele.\n„Kompromiss pole lähenemise kirjeldamiseks seejuures kõige õigem sõna,” arvab Kõrgesaar. „Pigem hakkab see mõnegi õpetajakutse aine raames välja nägema õppejõudude tiimitööna ning seminarirühmad ja -käsitused on valdkondlikud. Sotsiaalteaduste ühisosa tõstab taset uurimismeetodite õppes, laiemalt võttes tõenduspõhise mõtlemise juurutamises.”\nEnam praktikat ja praktikuid\nÕppekavasid tuleb muuta juba järgmise aasta aprilliks, et detsembriks jõuaks kokku kirjutada kordushindamise dokumentatsiooni.\nÕpetajakoolituse üks muudatus on senisest suurem praktikute kaasamine. Martin Halliku sõnul ei tähenda see parimate tegevõpetajate koolist äratoomist. Pigem võiks õpetaja koormusest kolmandik tulla ülikoolist ja kaks kolmandikku koolist. Ülikooliosa ei tohiks olla suurem, muidu kaob õpetaja side kooliga.\n„Kui mõni ainedidaktik on õpetanud koolis 20 aastat tagasi, pole see kogemus, mida vajab tänapäeva kool,” lausus Hallik.\nSuurendada tahetakse praktika osatähtsust ja õpetajate juhendamise tasu. Lisaks juhendamisele näeb ülikool neid õpetajaid ka aktiivsete loengulugejatena ning soovib kaasata neid akadeemilistesse uurimisgruppidesse, et vähendada teoreetikute ja praktikute vastuolu.\nÜlikool ootab juhendajailt senisest tõhusamat tagasisidet. „See on praktikantidele oluliselt tähtsam, kui õpetaja arvata oskab,” märgib Hallik. „Tagasiside peab olema kompromissitu, aus. Kui see on ilustatud, ei saa teha muudatusi õppekavades ega õpetavas seltskonnas. Praktika mõõdab seda, kui hea õpetaja me kooli saadame.”\nJaan Kõrgesaare sõnul on õpetajakoolitus sisuliselt sarnane arstide väljaõppe ja probleemidega ning see toob lähiaastail loodetavasti kaasa ka välise sarnasuse kasvu. Juurutatakse praegusest suuremas mahus vaatlus- ja töövarjupraktikat, salvestatud õppeepisoodide ühisanalüüse alates koolituse esimestest nädalatest.\nVanas anatoomikumis sisustatakse näidisklassid, kus saab õppida, kuidas parimal moel lapsi õpetada.\n„Loodame anda mõnele koolile staatuse, mispuhul seal töötab õpetajaid-õppejõude, niisama kui kliinikust leiame arste-õppejõude,” toob Kõrgesaar näite. „Niisiis kujuneb ülikooli ja kooli, lasteaia või kutseõppeasutuse vahel välja senisest tihedam tööjaotus. See soodustab ülikoolil keskendumist akadeemilistele rolliootustele, et saaks edendada nii tõenduspõhise mõtlemise levi kui ka heal tasemel teadust.”


Teel parimate ülikoolide sekka | ajakiri.ut.ee\nSõna areng vajab enda kõrvale üldjuhul ajamäärust. Selleks, et hinnata liikumist, muutumist, õppimist, on vaja teada, kust alustati ja kuhu on jõutud. Ka ülikooli uue arengukava loomise valguses tahame üle vaadata, kust ülikoolina tuleme, kus oleme ja kuhu suundume.\nSamas tuleb silmas pidada, et ülikoolid on paljuski ajatud. Ülikoolide tähendus ja vastutus, aated ja eesmärgid ei muutu ajas kuigi palju. Lisaks on ülikool piirideta. Teadus on piiriülene ja hariduse kvaliteeti mõjutab järjest enam see, kui palju on meie üliõpilased saanud kogeda õppimist teistsuguses kultuuriruumis.\nProfessor Marlon Dumas osutas ühel hiljutisel rektori ideehommikul, et rahvusvahelistumine ei ole mitte ülikooli eesmärk, vaid vahend tippu jõudmiseks. Ambitsioonikas pealkiri «Tartu Ülikool maailma saja parima ülikooli hulka» ei ole uitmõte, vaid tegelik liikumissuund. Riigi ja ühiskonna toel on see teostatav. Mitte ehk järgmise arengukava viieaastase välba jooksul, aga see on siht, kuhu jõudmiseks on meil eeldused olemas.\nMe vajame läbivat muutust hoiakutes: kui mitte ainult Haridus- ja Teadusministeerium, vaid kõik ministeeriumid tugineksid riiklikes strateegiadokumentides arusaamale, et Eesti vajab edukas olemiseks maailmatasemel teadusülikooli, siis oleks üsna tõenäoline, et ühel päeval on Eestis vähemalt üks ülikool, mis kuulub maailma saja parima hulka. Üks, mitte null.\nTõsi, sellist ühiskondlikku kokkulepet peab toetama ka vastav finantsraamistik. Kas möödunud jõulude ajal sõlmitud riigimehelik teaduslepe ikka peab või tõdetakse riigieelarvestrateegiat kokku leppides, et raha ei ole ehk noorte doktorikraadi taotlevate ja doktorikraadiga tippude kõrgharidussüsteemi toomine ja seal hoidmine ei ole prioriteet? Kui poeme rahapuuduse taha, siis valime tee, kus meil on küll kuus avalik-õiguslikku ülikooli, aga andekad noored lähevad laia maailma ning eri põhjustel kohale jäävaid tippe survestame ise konkurentsipõhist raha otsima.\nTahame või mitte, aga me peame alustama arutelu selle üle, kas Eesti riik ikka suudab tasuta kõrghariduse ise kinni maksta. Samamoodi tuleb lõpetada meie teadlaste ja õpetajate järelkasvu toetamisel rahapuuduse ettekäändeks toomine, sest nende kätesse peame usaldama tuleviku Eesti. Kui me seda praegu ei tee, ei ole meil üsna pea ka tarka ja rikast majandust, mis suudaks üht tõelist klassikalist ülikooli üldse ülal pidada.\nVäljavõte rektor Toomas Asseri kõnest ülikooli arengukonverentsil


RAAMATUBLOGI: „Külla türannosaurusele, türannosaurusele!” - Eesti Päevaleht\nRAAMATUBLOGI: „Külla türannosaurusele, türannosaurusele!”\nJodi Taylor, „Üks neetud jama teise otsa”, tõlkinud Tõnis Värnik, Varrak, 374 lk.\nÜks neetud jama teise otsa.\nVaat siis, kuidas üks pealtnäha suvaline raamat võib sind kaasa vedada. Autori nimi, raamatu pealkiri, kaas... Kõik mittemidagiütlevad. Aga kui lugema hakkad...\nJu peab inimeses olema pisut lapsemeelsust, huvi ulme, ajaloo, avastusretkede ja seikluste vastu, et „Üks neetud jama...” käima tõmbaks. Või mine tea...\nÜhesõnaga... Saint Mary ajaloouuringute instituut. Nagu iga teinegi sarnane. Aga ei ole. Ajalugu uuritakse küll, aga mitte kaude, vaid otseselt, sündmusi vahetult jälgides ja salvestades ja dokumenteerides. Istud ajakapslisse ehk kookonisse ja saabud õigel hetkel kohale, olles põhjalikult ettevalmistunud – ajakohased riided seljas, maneerid selged ja muu säärane. Ehk siis oled toimunus osaline.\nAjalugu, nagu selgub, on justkui organism. Tervik algusest lõpuni. Seda muuta ei saa. Kui üritad, võtab Ajalugu tarvitusele meetmed – näiteks võib langev kiviplokk sind puruks muljuda. Aga sekkumine...\n„Saint Marys hoiatati alati sekkumise eest. Te ei ole seal, et sekkuda. Vaadelge, dokumenteerige ja pange kirja. Ärge sekkuge. Asi polnud üksnes tahtmatus ajaloo muutmises, vaid ka selle emotsionaalses hinnas. Kui palju täna inimesi surma sai? Ülemõde? Pime poiss? Minu töö oli jälgida sündmuste kulgu. Jäädvustada ja dokumenteerida. Vaadelda. Jääda kõrvalseisjaks. Mitte sekkuda.”\nNii räägib Saint Mary kroonikte kangelanna Madeleine Maxwell, ajaloolane, oma esimesest missioonist. Oli vaja selgeks teha, miks hävis esimese ilmasõja ajal vanas prantsuse chateau’s asunud laatsaret. Maxwell viibis paiga peal kaks nädalat ja lõpuks muidugi sekkus. Aga pääses. Napilt. Sest sa oled ajaloos tagasi minnes kaitsetu, nagu kõik teised. Kui naased, siis sul vedas, kui mitte, raiutakse su nimi mälestuskivisse.\nMissioonid lõpevad harva täiuslikult, kuid Maxwell satub ühte neetud jamasse teise otsa. Sest ajalood ei ole kaasaegseski maailmas sellised, nagu paistavad ja ka Saint Marys mitte. On teisigi, kes minevikus käivad.\nJärgmisena reisib Maxwell koos kaaslastega ajas tagasi miljoneid aastaid, dinosauruste manu. „Ja siis tantsisime Sussmaniga jälle puntratantsu nagu kaks idiooti ning jäimegi korrutama: „Külla türannosaurusele, türannosaurusele!”\nParaku lähevad kriidiajastul asjad lootusetult käest. Ent samaga pööravad Saint Mary uues suunas.\nNiisiis üks suurepärane ulmeaction, kus lahinguid ehk pisut palju, aga las tema olla. Raamat on igati lahe sellegipoolest. Ent mis veelgi lahedam – ilmunud on tosin Saint Mary kroonikat. Ehk siis ootaks maakeeles järgmist.


21.05.2021 - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo 24. – 30. maini\nEuroopa Liidu asjade komisjoni videoistungil – kell 13.30: Eesti seisukohtadest 20. mail toimunud Euroopa Liidu välisasjade nõukogu kaubandusministrite istungil, kutsutud ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt; Eesti seisukohad 27.–28 mail toimuval Euroopa Liidu konkurentsivõime nõukogu kohtumisel (ühisturg, tööstus, teadus ja kosmos), kutsutud ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt ning haridus- ja teadusminister Liina Kersna; Eesti seisukohad 27. mail toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu mitteametlikul kohtumisel (nn Gymnich), kutsutud välisminister Eva-Maria Liimets; Eesti seisukohad 28. mail toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu mitteametlikul kaitseministrite kohtumisel, kutsutud välisminister Kalle Laanet; Eesti seisukohad 26.–27. mail toimuval Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalandusnõukogu istungil, kutsutud maaeluminister Urmas Kruuse;\nväliskomisjoni videoistungil – kell 11: Eesti seisukohad 27. mail Lissabonis toimuval Euroopa Liidu välisministrite mitteametlikul kohtumisel (Gymnich), kutsutud välisminister Eva-Maria Liimets; Iisraeli ja palestiinlaste konfliktist, kutsutud Eesti suursaadik Iisraelis Sulev Kannike; Eesti seisukohad 28. mail Lissabonis toimuval Euroopa Liidu kaitseministrite mitteametlikul kohtumisel, kutsutud kaitseminister Kalle Laanet.\nKell 9.30 – Riigikogu esimees Jüri Ratas külastab põlevkivituha väärindamise teemal ettevõtet AS Ragn-Sells.\nKell 13 – väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtub Ameerika Ühendriikide saatkonna ajutise asjuri Brian Roraffiga.\nKell 14 – Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Sven Sester osaleb videosilla vahendusel OSCE PA NB8 kohtumisel.\nKell 14.30 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub põlevkivi kasutamise teemal teadlaste, ettevõtjate ja ministeeriumide esindajatega (ruum L333 ja videosild).\nParlamentidevahelise Liidu (IPU) Eesti rühma president Aivar Kokk ning asepresidendid Helle-Moonika Helme, Marika Tuus-Laul ja Toomas Kivimägi osalevad videosilla vahendusel IPU 142. assamblee ja 207. nõukogu istungitel.\nKell 12 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Rootsi suursaadiku Mikael Erikssoniga.\nKell 13.30 – riigikaitsekomisjoni esimees Enn Eesmaa kohtub Ameerika Ühendriikide saatkonna ajutise asjuri Brian Roraffiga.\nKell 14.15 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Taani suursaadiku Kristina Miskowiak Beckvardiga.\nKell 14.30 – riigikaitsekomisjoni esimees Enn Eesmaa osaleb Põhjamaade ja Baltimaade parlamentide riigikaitsekomisjonide esimeeste videokohtumisel.\nKell 10 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja esindajatega.\nKell 15.30 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Ameerika Ühendriikide saatkonna ajutise asjuri Brian Roraffiga.\nRiigikogu esimees Jüri Ratas külastab Eesti kodukandi aasta küla konkursi raames koos hindamiskomisjoniga Nasva küla Saaremaal ja Muhvi küla Hiiumaal.\nKell 10 – Balti Assamblee (BA) Eesti delegatsiooni liikmed Signe Kivi ja Helle-Moonika Helme osalevad videosilla vahendusel BA haridus-, teadus- ja kultuurikomisjoni istungil.\nRiigikogu liige Martin Helme esineb konverentsil „Another project for Europe“ Portugalis.\nKelle 10 osalevad riigikaitsekomisjoni esimees Enn Eesmaa, aseesimees Leo Kunnas ja liige Raivo Tamm Balti Assamblee, Põhjamaade Nõukogu ja Beneluxi parlamendi videokonverentsil “Kõikehõlmav julgeoleku ja kaitsealane koostöö”. Konverentsil tulevad arutuse alla julgeoleku- ja kaitsekoostöö tulevikuväljavaated ning arengud küberturvalisuse maastikul.