Maa magnetväli on planeet Maad ümbritsev ligikaudu magnetdipooli ülesehitusega magnetväli, mis tuleneb planeedi seesmistest füüsikalistest protsessidest. Maa magnetvälja tähtsus on ulatuslik. Välja puudumise korral puhuks Päikesest lähtuv ioontuul planeedi atmosfääri avakosmosesse, ookeanid aurustuksid ja kahjulik UV-kiirgus hävitaks eluslooduse. Näiteks arvatakse, et planeet Marsil oli varem tugevam magnetväli, mis suutis hoida tihedamat atmosfääri kui on planeedil praegu. Magnetvälja kasutavad navigeerimiseks mitmed looma- ja linnuliigid. Maa magnetvälja teevad osaliselt nähtavaks virmalised, mis tekivad Päikese ioontuule mõjul Maa poolustel, millesse magnetväli koondub.\n3 Pooluste liikumine\n4 Pooluste vahetumine\n5 Välja tugevus\nMaa lõuna- ja põhjapoolus muudavad magnetvälja genereerivate protsesside tõttu asukohta. Kusjuures ei asu poolused Maa kujuteldava diameetri otspunktides (on ebasümmeetrilise paigutusega). Pooluste liikumine ei ole sünkroonitud ning toimub erinevas tempos ja suunas. Maa pöörlemistelje suhtes on magnetväli 11-kraadise nurga all. Magnetvälja ulatust mõjutab põhiliselt Päikeselt lähtuv ioontuul, aga ka päikesesüsteemi planeetide vaheline magnetväli. Lisaks on ookeanipõhja vulkaaniliste kivimite analüüsi alusel leitud, et Maa magnetväli vahetab keskmiselt iga paarisaja tuhande aasta järel poolusi, ehk lõunapoolusest saab põhjapoolus ja põhjapoolusest lõunapoolus. Magnetvälja ja päikesetuule kohtumise ja ionosfääri vahelist ruumi nimetatakse magnetosfääriks.\nPildil on näha spiraalse kujuga konvektsioonivoolud, mis on geodünamo-mudeli kohaselt Maa magnetvälja tekke põhjuseks\nMaa magnetvälja kirjeldavaid mudeleid on mitmeid. Varem arvati, et Maa sisemuses on suur püsimagnet. Hilisema ja populaarsema mudeli järgi toodab Maa magnetvälja nn geodünamo . Maa 5150–6360 kilomeetri sügavusel asuvat tahket sisetuuma ümbritseb 2890–5150 kilomeetri sügavusel asuv vedel välistuum, milles toimuvad sarnaselt vahevööga soojuse ülekandega seonduvad aine konvektsioonivoolud. Välistuuma moodustab suuremas osas sulaolekus raud, mis on hea elektrijuht. Maa pöörlemise ning johtuva konvektsiooni tõttu tekivad sularaua voolud, mis omakorda indutseerivad elektromagnetvälja. Lihtsustatuna on nähtus kirjeldatav Ampere'i tsirukaltsioonilausega. Tänu Lorenzi jõule ja Coriolisi efektile on välistuumas konvektsioonivoolud spiraalse kujuga. Spiraalselt liikuvad ioonid põhjustavad aga elektrivoolu, mis omakorda genereerib dipoolisarnase magnetvälja.\nPooluste liikumine[muuda | muuda lähteteksti]\nMaa põhjapooluse liikumine üle Kanada Arktika, 1831–2001\nPooluste liikumise kiiruseks on täheldatud kuni 40 kilomeetrit aastas. Pooluste rände põhjustavad arvatavalt välistuuma, milles magnetväli tekib, liikumise iseärasused. Välistuum pöörleb aastas kuni 0,2 kraadi rohkem kui tahke maakoor. Lisaks on välistuumasisesed protsessid ebakorrapärased. Mainitud mõjurite ja magnetvälja inklinatsiooniga pöörlemistelje suhtes selgitataksegi pooluste rännet.\nPooluste vahetumine[muuda | muuda lähteteksti]\nMaa magnetvälja ajalugu kajastub muu hulgas ookeanipõhja riftivööndites tardlaavas. Osad basaltkivimid säilitavad tardumisel välise magnetvälja suuna. Pooluste vahetumisel välja suund muutub. Korduvatel pooluste vahetumisel tekib miljonite aastate lõikes erisuunaliste magnetväljadega tardkivimite kihistik. Erinevate meetoditega on võimalik kihtide vanust määrata. Viimane vahetumine toimus ligikaudu 780 000 aastat tagasi. Vahetumine on ebaregulaarne, keskmiselt 300 000 aastase perioodiga, nähtus. Järgmist pooluste vahetumise sündmust ei osata seetõttu prognoosida. Tekkepõhjusteks arvatakse ühest küljest stohhastilisi protsesse. Teisest küljest võib vahetumist põhjustada näiteks laama subduktsioon, mis võib vahevöö konvektsiooni häirida ning pöördumisprotsessi algatada. Juhul kui magnetväli selles protsessis hajub, siis võtab see aega kuni paar tuhat aastat.\nVälja tugevus[muuda | muuda lähteteksti]\nMagnetvälja tugevus on suurim poolustel ja nõrgim ekvaatoril. Globaalselt jääb magnetvälja tugevus 0,25–0,65 gausi piiresse. Võrdlusena on keskmise külmkapimagneti tugevus ligikaudu 100 gaussi. Välja tugevuse miinimum on Lõuna Ameerika kohal, maksimum aga Põhja-Kanada, Siberi ja Austraaliast lõunasse jääval Antarktika ranniku kohal. Maa magnetvälja tugevus on alates 19. sajandist vähenenud kuni 10% võrra \n↑ NASA, http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Mars&Display=OverviewLong\n↑ Lee R. Kump, James F. Kasting, Robert G. Crane, The Earth System 2nd edition, Pearson Prentice Hall, 2004, lk. 125.\n↑ A. M. Soward, Geomagnetism and Palaeomagnetism, NATO ASI Series, 1988, lk. 298.\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 NASA, http://science.nasa.gov/science-news/science-at-nasa/2003/29dec_magneticfield/\n↑ NOAA, http://www.ngdc.noaa.gov/geomag/\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Maa magnetväli\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Maa_magnetväli&oldid=5798314"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 08:14, 16. jaanuar 2021.


Naftafirmad on kliimapoliitika mõjutamiseks kulutanud sadu miljoneid - Majandus\nNaftafirmad on kliimapoliitika mõjutamiseks kulutanud sadu miljoneid\n24. oktoober 2019, 18:10\nKliimaaktivistid piketeerimas New Yorgis.\nViis suurimat börsil olevat naftafirmat ja neid esindavad kaubandusühendused on alates 2010. aastast kulutanud Euroopa Liidu kliimapoliitika mõjutamiseks üle 250 miljoni euro, teatasid keskkonnagrupid neljapäeval.\nBP, Chevron, ExxonMobil, Shell ja Total ning nende nimel tegutsevad kaubandusühendused on alates 2014. aastast korraldanud vähemalt 327 kõrgetasemelist kohtumist Euroopa Komisjoni ametnikega. Keskmiselt teeb see üle ühe kohtumise nädalas.\nAndmed tuginevad avalikult kättesaadavatel dokumentidel. Andmeid kommenteerinud naftafirmade teatel ei kujuta nende tegevjuhtide kohtumised EL-i tippametnikega endas huvide konflikti.\nKeskkonnaühenduste sõnul paljastab kulutatud summa naftafirmade suunamispüüdluste ulatuse.\n«See on osa naftatööstuse pikaaegsetest katsetest hädavajalikke kliimameetmeid edasi lükata, nõrgendada ja ära hoida,» ütles lobigrupi Corporate Europe Observatory uurija Pascoe Sabido.\nEL-i peetakse kliimameetmete vallas eesrindlikuks. Teisalt aga kardetakse, et selle liikmesriigid ei loobu fossiilsetest kütustest piisavalt kiiresti, et täita 2015. aasta Pariisi kliimaleppe eesmärke.\nKomisjoni pressiesindaja ütles AFP-le, et on hea kui poliitikud ja ametnikud asjaosalistega kohtuvad.\nTa lisas, et osa kohtumisi nafta- ja gaasitööstuse esindajatega keskendusid taastuvenergiale ja majanduse süsinikuneutraalseks tegemisele.\nLobitööle üle 250 miljoni\nÜhenduste Corporate Europe Observatory, Food & Water Europe, Friends of the Earth Europe ja Greenpeace EU uuringus vaadati ettevõtete enda aruandlust ja EL-i lobitööd puudutavat läbipaistvusregistrit.\nUuringus leiti, et firmad teatasid vahemikus 2010-2018 123,3 miljoni euro kulutamisest lobitööle EL-is. Neid esindavad kaubandusühendused teatasid veel 128 miljoni euro kulutamisest.\nTotali kõneisik ütles AFP-le, et raportis avaldatud summa ei peegelda seda, mida kontsern lobitööle kulutab.\n«Total on veendunud, et kliimaprobleemile vastamiseks on vaja kollektiivset lähenemist,» ütles ta.\nExxonMobili kõneisiku sõnul vastab naftahiid täielikult EL-i läbipaistvusregistri nõuetele.\n«ExxonMobil usub, et kliimamuutus nõuab tegutsemist ja me kõik – firmad, valitsused ja tarbijad – peame tegema tähenduslikke edusamme,» ütles ta.\nShelli kõneisik tõrjus raporti eeldusi. «Meie toetus Pariisi leppele on täiesti selge. Kõik mis me teeme, on hea poliitika edendamine selle eesmärgi nimel,» ütles ta.\nKeskkonnagrupid tegid üleskutse luua «tulemüür», et kaitsta EL-i ametnikke naftatööstuse esindajate eest ja vältida nende sattumist huvide konflikti.\n«Kliimakriisi lahendamine tähendab suurema osa teadaolevate fossiilkütuste reservide jätmist maasse ja see pole kooskõlas nende firmade prognoosidega, mis näevad ette tohutut tootmise kasvu järgmisel 10-20 aastal,» ütles Sabido.\nFriends of the Earth Europe'i kõneisiku Myriam Douo sõnul ei saa kodanikud endale lubada naftatööstuse venitamistaktikat.\n«Me peame võtma kuulda miljoneid noori kliimaprotestijaid ja tõrjuma fossiilsed kütused oma poliitikast,» ütles ta.


SPORDI ajaveeb: Jõuluturniiri võrkpallis võitis 12.b klass\nJõuluturniiri võrkpallis võitis 12.b klass\nLaupäeval 11.dets. 2021 toimus taaskord meie kooli traditsiooniline võrkpalli jõuluturniir. Osa võtsid 9. – 12. klasside võistkonnad. Oli hästi nauditav jälgida, kuidas kõik mängijad toetasid üksteist, pealtvaatajad hõiskasid oma hääled kähedaks. Häälekamatele ergutajatele ja südikamatele mängijatele anti ka eriauhinnad.\nKokkuvõttes oli paremusjärjestus järgmine :\nI koht 12 b klass\nII koht 12 a klass\nIII koht 10 b klass\nIV koht 11 b klass\nV koht 9 a klass\nVI koht 9 c klass\nVII koht 11 a klass\nVIII koht 10 a klass\nIX koht 9 d klass\nX koht 9 b klass


Lauluvennalik pärastlõuna - Estonian World Review\nEestlased Kanadas 16 May 2008 Eerik PurjeEWR\nVist oleks kõige õigem selline nimetus anda sellele üritusele, mis Toronto Eesti Majas 10. mail aset leidis. Välja kuulutatud oli see küll kui Toronto Eesti Meeskoori kevadkontsert, kuid kontserdi atmosfäär puudus. Rahu, rahu, vennad kikilipslased, ma ei ole teie ründamise peal väljas, ei ole kriitiliselt üleolev, ammugi mitte pahatahtlik. Konstateerin vaid nukravõitu paratamatust, et meie ühiskonnas on kontsertide aeg ümber saanud või saamas, vähemalt koorilaulu osas. Et me seda sõna ikka veel kasutame, tuleneb nostalgiast ja mõnevõrra ka mugavusest: oleme selle väljendiga harjunud ja pole viitsinud sobivamat välja mõelda. Aitab targutusest, mingem kava juurde.\nKoori juhatas Charles Kipper, keda assisteeris klaverisaatjana Asta Ballstadt. Solistiks Sven Simm klassikalisel kitarril. Koori kava oli valdavalt eestilik, vanameistreist (Kunileid, Läte) pihta vana vabariigi aegsete suurusteni (Vettik, Karindi. Ernesaks, Tubin) ja sealt edasi „meie oma“ Toi järgi Alo Ritsinguni ning lõpetades „pesamuna“ Sirje Kaasikuga. Viimane ei pälvi seda hellitusnime niivõrd ealt kui muusikaliselt. Kavalehte silmitsedes võis Romberg mõjuda nende hulgas võõrkehana, kuid ometi oli just tema see, kelle laulu esitades mehed end kõige mehisemalt tundsid.\nEsimene osa algas patriootilise noodiga. Kunileidi „Sind surmani“ mõjus kui ärkamisaegne truudusvanne, mida see ju Koidula sõnastuses oligi. Kaasiku kaks järgnevat laulu kõlasid ootamatult värsketena ja tundus, et mitte vaid oma uudsuse tõttu. Eriti veenev oli Kalju Lepiku sõnadele loodud „Õiguse järele“. Ernesaksa „Sireli! Kas mul õnne?“ ja Vettiku „Sa oled nii armas mulle“ olid kevadiselt lüürilised, viimane lisaks veel emadepäevailmeline. Rombergi „Meeste laul“ Endel Loo meisterlikus tõlkes pani esimesele osale Asta Ballstadti klaveri toetusel jõulise punkti.\nEnne solisti etteastet kasutas koori esimees Heikki Paara juhust lillekimbuga tervitada dr Roman Toid, meenutades, et 42 aastat tagasi pandi viimase eestvedamisel alus Eesti Lauljate Liidule Põhja-Ameerikas ning et see sündmus oli seotud Torontos aset leidnud meeslaulupäevaga.\nKitarrist Sven Simm tõi oma instrumendiga kavasse veidi rahvusvahelist hõngu. Bach, Tarrega ja Merlin kõlasid noore muusiku sõrmede all nauditavalt ja veenvalt. Paari hetkelist takerdust mängutehnikas oleks liig pahaks panna, ainult – iga pisimgi takerdus katkestab elamuse ja selle taastamine võtab kauem aega kui mängijal järgmise akordi leidmine. Talenti on noormehel piisavalt ja kindlasti sooviks teda edaspidigi kuulda.\nTeine osa oli oma ilmelt värvikam ja vaheldusrikkam. Toi kahest palast oli Herk Visnapuu sõnadele loodud „Me tuleme tuhandest tuulest“ siinkirjutajale tundmatu ja mõjus seetõttu nagu ootamatu aastatetagune terekäsi. Tubina „Muhu tantsus“ olid koorisolistideks (e. ätsenoppijaiks) Kristoffer Hess ja Enn Kiilaspea. Karindi nõudliku kantaadi „Rändavad veed“ katkendis täitis solisti rolli Andres Raudsepp. Nende vahele oli lükitud iidse lauluisa Läte kulumatu (ja siiski pisut kulunud) „Kuldrannake“. Ritsing oli sedapuhku kahekordselt ulakas - nii „Eksimise lugu“ kui „Ecclesia“ on toredad laulumehelikud koerustükid. Kui keegi teab muusikalist vastet vemmalvärsile, siis kasutagu seda. Nii Karindi kantaat kui Toi vaata et igihaljaks lauldud „Uhti, uhti“ vajasid Asta Ballstadti klaveri kaasabi.\nKoor esines 25-liikmelises hästi tasakaalustatud koosseisus. Kahjuks jäi esimese tenori rühm vaatamata arvukusele veidi kahvatuks ja seda just pehmetes lüürilistes palades (Ernesaks, Vettik). Puudus vajalik tenoraalne sära. Jõulisemates oli koori häälevärv ühtlasem. Tunda andsid kohati ebatäpne dirigendi jälgimine ja häirivalt mugav hoiak, kus laulu alustab paari-kolmemeheline „eelsalk“ ning järelvägi liitub nendega teisel noodil.\nPärast õnnestunud kontserti. Vas.: pianist Asta Ballstadt, kitarrist Sven Simm, dirigent Charles Kipper. Foto: E. Purje\nKuulajaskond, mitte just napp (kuigi võinuks olla arvukam), suhtus ettekannetesse soojalt ning aplodeeris poolehoidvalt. Eks publik ole kahanenud koos koori endaga. Kuid meid jätkub veel, nii laulma kui kuulama. Jõudu ja vastupidavust mõlemale!


Kommentaarid - Teleõppejõud Hagi Šein ERR-i kriisist: hea, et see praegu tuli - Eesti Päevaleht\nTeleõppejõud Hagi Šein ERR-i kriisist: hea, et see praegu tuli - kommentaare 1-7\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "ETV on kriisis" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nNagu kakas tilka vett.\nERR-i kriis on vaid üks sümptom\nhaigus enda nimi on riikliku iseseisvuse puudumine.\nMinu meelest pole sellel AK-l häda midagi. Ilmselt häirib teatud kodanikke AK uudisteankrute teravad ja otsekohesed küsimused, millele nad vastata ei suuda või ei taha. No ja eks nüüd siis kotitaksegi, kuniks neist kas lahti saadakse või siis oma pilli järgi tantsima suudetakse õpetama. Kas Napoleoni sündroomiga mees on ikka see õige, kes ERR-i juhtima sobib on iseküsimus.\nAK-d kuulates ...heliseb mu mõttes alati...et huvitav, kui hästi need marionetid suudavad ajupesta rahvast...\nAK ei ole juba ammu usaldusväärne uudiste allikas. Jutustab ainult seda, mida toompeal õigeks peetakse. Väga palju olulisi sündmusi meie ümber vaikitakse maha sest see ei meeldi Brüsseli bürokraatidele või veel kellelegi... Olen juba pikemat aega samaaegselt jälginud mitmeid uudiste kanaleid ja veendumus meie AK halvas maines suhtes aina süveneb.\nPeavoolumeedia, sealhulgas eriti AK ei ole veel tänaseks aru saanud, et pea aasta ei juhi Eesti Vabariigi Valitsust enam Reformierakond.\nJääb / Jäetakse mulje, et kohe-kohe tuleb tagasi "armastatud" partei ja valitsus ja - näete, ka mina uskusin / usun ning ei ole kunagi omaksvõetud Reformierakonna kursist kõrvale kaldunud ... Foorumis laiutab endistviisi esimese viiulina Ligi, või keegi teine sest seltskonnast.\nParatamatult tõusetub valitsusvõimu vahetumise korral päevakorda poliitilise positsiooni noodiseade teatava muutmise vajaduse küsimus.\nKas just mitte sellest tulenev dissonants ei ole ERR / AK pahanduste ajendiks saanud?\nKüsimus on tsensuuris. Kas Samost hakkab nüüd ainuisikuliselt valima ja otsustama, mida eesti rahvas õhtul uudistes näeb? Kust tuleb see inimeste ring, kes uudseid valib, hiearhiasse paneb? Kui selle kõige otsustajaks saab Samost, siis panen teleka parem kinni. Tulla uude ametisse ning alustada AK töötajaid ähvardamisega.. A.Samost unustab ära, et nõukogude aeg lõppes 22 aastat tagasi. ET tema ei ole see ilmeksimatu, kes keelab, käseb, poob ja laseb. Lootsin, et R.Veidemanni tulekuga ERR Nõukogu etteotsa muutub ERR demokraatia lipulaevaks.Aga näen, et eksisin. ERR juhitakse täpselt samamoodi, nagu tehti seda nõukogude ajal. Hirm, ähvardamine, võimul olevate erakondade eelistamine uudiste valikul, omadele jopedele soojade kohtade andmine jne jne ..


ESTONIAN BEER GUIDE: May 2011\n24. mail lõppes EBG ajaveebi esimene lugejaküsitlus (poll). Küsisime, mis on meie lugejate/õllesõprade arust parim uudistoode meie turul.\nVõistles 8 toodet, nende hulgas ka õlle sugulasjoogid mõdu ning kali. Hääletajaid oli tervelt 22 ja tulemused olid järgmised:\nA. Le Coq Tume Kali\nSaku Kuld - Kultuuriaasta mahe eripruul\nNB! Nüüd üleval uus küsitlus, milles palume viiepallisüsteemis hinnata EBG ajaveebi. Lisakommentaarid võib kirjutada käesoleva uudise juurde.\nA. Le Coq alustas Pilsi tootmist\n| Labels: 2011 uus, E B G, test | 0 comments Links to this post\nTuborg Lime Cut puuviljaõlu\nJuba mõnda aega ringleb meie kaubandusvõrgus Saku Õlletehase poolt maale toodava Tuborgi sõsarõlu Tuborg Lime Cut.\nKuna Saku Õlletehas oma kodulehel mingil põhjusel antud toote kohta infot ei edasta, leiad kirjelduse siit\nÄsjalõppenud EBG lugejaküsitlusel jagas antud laimiõlu uute toodete hulgas koos A. Le Coq I-ga 4-ndat kohta, saades 1 hääle.\n| Labels: 2011 uus, E B G, lime cut, saku, taani, tuborg | 0 comments Links to this post\nPiltuudis: Edgar Savisaar 61\nTäna tähistab oma 61. sünnipäeva Keskerakonna juht ja Tallinna linnapea Edgar Savisaar.\nSünnipäeva puhul toimus linnavalitsuse majas täna kella 14-16 õnnitluste vastuvõtt. Kohal olid Tallinna abilinnapead, linnaosavanemad ja muud linnaametnikud.\nAbilinnapead kinkisid Savisaarele portfelli. Üleandmisel lausus abilinnapea Kalle Klandorf, et vabal ajal mahub portfelli kuus õlut ja saunaviht. Peamiselt kingiti Tallinna juhile aga raamatuid ja lilli.\n| Labels: huumor, kogus, pilt, poliitika, tallinn, üritus | 0 comments Links to this post\nUudistoode Puls Ice\nViru Õlu on Pulsi kaubamärgi all turule toonud uue jääõlle Puls Ice.\nPuls Ice on 2011. aasta kevade uudistoode. Pehmema maitsega ja madalama alkoholisisaldusega karge jääõlu. Hea tarbida kuumal suvepäeval, kui hing ihkab midagi mõnusalt värskendavat. Tõeline õllenauding pehmemas vormis!\nVaata andmeid ja ülesvõtteid ka siit\n| Labels: 2011 uus, E B G, kangus, puls ice, viru | 0 comments Links to this post\nUued protsendiõlled Virult\nViru Õlu on elu enesele (ja väidetavalt ka tarbijale) lihtsaks teinud.\nNagu ta ise oma kodulehel uute õllede kohta kirjutab:\nSelle suve uudistooted! Nii lihtne ja selge see ongi! Kerge leida kaupluseriiulilt oma lemmik! Madalam alkoholisisaldus on eelis, kui soovid hoida alkoholiga madalamat profiili.\n| Labels: 2011 uus, E B G, kangus, protsendi 3.5, protsendi 5.3, viru | 0 comments Links to this post\nTarmo Kruusimäe ehk Kojamees rääkis Linnalehele antud intervjuus, et ta joob hea meelega õlut - alkoholivaba õlut.\n"Mina joon õlut küll ja küll, aga ma joon alkoholivaba. Vahet pole, kas õlu on alkoholiga või ilma, peaasi, et see soe poleks, soe õlu on solk," jutustas Kojamees.\n"Paljud teavad, kui hea on alkoholivaba õlu, kas või grillipeol näiteks, kui tahad tunda õlle maitset, siis saad juua ega pea mitu tundi ootama, kuni alkomeeter rooli lubab. Alkoholivaba õlle jooja on oma aja peremees," rääks Kojamees ning lisas, et üldiselt on Eestis alkoholi tarvitamise poolelt olukord paranenud, kuigi sageli korraldatakse üritusi, kus keset päeva pakutakse ainult viina ja veini.\n"Igaüks ei taha keset päeva kärssa likku panna!" usub Kojamees.\nVaata lisaks: Nime järgi alkoholita joogid ahvatlevad noori\n| Labels: kainus, kangus, poliitika, tarbimine, toit, üritus | 0 comments Links to this post\nSuvehooaeg on alanud ning Tallinna kesklinnas on võimalikesse ja võimatutesse kohtadesse januste meelitamiseks terrassid kokku klopsitud.\nPublik uuris, kas vaadiõlle eest mahlast raha küsivad platsikesed hinnalist kraami ausalt valavad.\nTõenäoliselt eestlaste nigela palga tõttu eksivad kallitele terrassidele peamiselt turistid. Ka meie kehastusime hõlptulu pakkuvateks välismaalasteks ja nõudsime lihtsalt õlut ("One beer please!").\nSeejärel kallasime kesvamärjukese mõõtekannu ning lasime vahul taanduda, et ausat joogikogust mõõta ...\nVaata eksperimendi tulemusi siit\nVaata lisaks: Raekoja Platsi kallieim õlletoop maksab 6 eurot\n| Labels: hind, kogus, originaal, premium, pubi, reisimine, tallinn, test, viru | 0 comments Links to this post\n| Labels: ajalugu, kogumine, lääne-virumaa, pakend, sinebrychoff, soome | 0 comments Links to this post\nKuldmunal riisusid koore reklaamibüroo Utopia ja üritusturundusagentuur Broadline.events.\nReede õhtul KUMUs toimunud Kuldmuna rahvusliku reklaami- ja kommunikatsioonikonkursi galal selgusid Eesti aasta parimad reklaamid, üritusturundusteod, meedialahendused ja PR-projektid. Aasta Reklaamiagentuuri tiitli sai Utopia, Aasta Üritusturundusagentuuriks valiti Broadline.events, mis nimetati ka oma valdkonna Aasta agentuuriks. Aasta reklaamiklient 2011 tiitli pälvis Saku Õlletehas.\nKõiki tänavusi parimaid töid koos kirjeldustega näed siin.\nKõiki finalistid leiad siit.\n| Labels: pilt, reklaam, saku, tallinn, turundus, üritus | 0 comments Links to this post\nIlusad ilmad veavad inimesi vägisi tänavakohvikutesse aega veetma, seda tajuvad kõrtsmikud on keeranud õllehinnad aga lakke. Raekoja platsil on õllehinnad tõusnud juba viie euroni toobilt. Tavapärane hind vanalinnas jääb aga nelja euro piirimaile õlletoobilt.\nHinnad erinevad vanalinnas ning selle piiril nagu aastaajad. Kui Raekojaplatsi kohvikutes küsitakse pooleliitrise õlletoobi eest enamasti kuni viis eurot, siis vaid paarisaja meetri kaugusel Kullassepa tänava kõrtsis saab klaasi õlut 2,55 euroga.\nRaekoja platsi kalleimas kõrtsiks küündiv Castro Vinotheque küsib Saku originaali 0,4liitrise toobi eest suisa kuus eurot.\nSamas Teatri väljakul asuvast Istanbuli kohvikust saab õlletoobi vaid kahe euroga.\nVaata lisaks: Ettevõtlus raeplatsil on kui karu elu, Välikohvikutes maksab õlletoop kuni 5 eurot\nMees kasutab kinga mobiiltelefonina\nÕpi, kuidas tavalist kinga kasutada telefonina! Õllesummeri pidune külastaja pole loll - kui pole mobiili, siis on king abiks. Huvitav, millest mees kõneles ja kas keegi ka vastas talle?\n| Labels: ajalugu, festival, huumor, purjus, summer, tallinn, üritus | 0 comments Links to this post\nÕllekontsern SABMiller käivitas reklaamikampaania oma ühe tuntuima õllebrändi - Tšehhi heleda õlle Pilsner Urquelli reklaamimiseks sotsiaalvõrgustikus Facebook ja mikroblogis Twitter. Sellega tahetakse tutvustada pilsneri ajalugu.\nVideos The Legends of Pilsner Urquell (Pilsner Urquelli legendid) räägib kaadritagune hääl selle õlle saamisloo legendi. Vanas raamatus näidatakse ka pildikesi Plzeňi linnast, kus esmakordselt keedetigi valmis „kuldne õlu“, kirjutab Campaign.\nPilsner Urquelli peakontori müügidirektori Petr Dvořáki sõnul jutustataks reklaamis, kuidas suurepäraste koostisainete segamisel kire ja oskustega sünnib „maailma esimene kuldne õlu“.\nSABMiller kavatseb laiendada seda kampaaniat tervele maailmale, kuid esimesena algab see Suurbritannias, Itaalias, Poolas ja Tšehhi Vabariigis. Reklaamiagentuuri The Bank teatel hakkab see regulaarselt aset leidma Facebookis, Twitter aga ka videokeskonnas YouTube.\nHeledat pilsen-tüüpi õlut Pilsner Urquell keedeti esimest korda aastal 1842. Seda marki toodetakse ka Poolas. 2004 hakati Pilsner Urquelli tootma ka Venemaal. Seda õlut toodetakse vaid ühest Böömimaal kasvavast humalast.\nSABMiller on maailma tuntuimaid õllekontserne, millele kuuluvad sellised brändid nagu Grolsch, Velkopopovický Kozel, Radegast, Nastro Azzurro, Lech, Holsten ja Miller. Lisaks toodetakse idanaabri juures õlut Zolotaja Botška ja Tri Bogatõrja.\nVaata videot siit ja lisa siit\n| Labels: ajalugu, arvuti, itaalia, koostis, miller, poola, reklaam, suurbritannia, tshehhi, varia õlu, varia tehas, velkopopovicky kozel, venemaa, video | 0 comments Links to this post\nKui masu kõige pessimistlikumal perioodil muutusid inimeste hinnangud peaaegu kõikidele ettevõtetele kriitilisemaks, siis nüüd on inimeste hinnangud ettevõtete tegevusele teist aastat järjest paranenud – positiivne muutus leidis aset kuuekümne äriühingu puhul.\nVõrdluses eelmise perioodiga andsid tarbijad vaid neljale suurfirmale negatiivsema hinnangu. Viis enim paranenud maineindeksiga firmat on: AS Skanska EMV, AS Nordecon International, AS Eesti Talleks, AS Eesti Raudtee ja AS Toyota Baltic.\nEelmise aasta tulemustega võrreldes on tõusnud jaekaubanduse ettevõtete, sealhulgas ka toiduainete müüjate, kohad edetabelis.\nÜldises pingereas langesid aga kohti allapoole mitmed toiduainete tootjad ning suured infrastruktuuri ettevõtted, nende puhul on hinnangute mõjutajaks nähtavasti kõige enam olnud hinnatõus antud sektorites.\nAS Swedbank on maineliidrite tipus juba neljandat aastat (2008. a Hansapanga nime all) ning EMT, Rakvere LK ja Saku Õlletehas on esiviisikus olnud juba üle kuue aasta.\nTipule on lähemale jõudnud Statoil, tõustes viiendale kohale. TOP 10’s on sees uue tulijana A-Selver.\nSaku Õlletehas suurettevõtete maineuuringu esikolmikus\n| Labels: a. le coq, ajalugu, hind, müük, pood, saku, tarbimine | 0 comments Links to this post\nMis on naistejooksul parim?\nMida peab tegema üks õnnetu meheraas, kui ta on teisepoole toonud naiste- ja võsukesed lastejooksule? Väljapääsu pakub õllekorkide põrgatamine.\nImekaunil laupäeval silkas ligi 10 000 naist Maijooksul seitsme kilomeetri ja 2002 last 220 meetri pikkusel distantsil. Gerd Kanter andis prouadele-preilidele ja muidu daamidele stardipauku, lõviosa perepäid veetis samal ajal aega meestehoius – ja neil polnud õrnemast soost põrmugi igavam.\n«Siin kehtib reegel: naised ei saa iial teadma, mida teie tegite, kui nemad jooksid,» kostus mikrofoni julgustav hõige. Tuleb tunnistada: siinkohal siiski natuke saavad.\nEelmistel kordadel kavas olnud korvpalli vabavisked ja jalgpalli penaltid eemaldati kavast, et teha ruumi eksootilisematele harrastustele. Väljavõte programmist: õlleklaaside ladumine, õllekorkide põrgatamine, naelalöömine (üks vennike lõi pika naela sisse kuue löögiga, ehkki pooled neist sihtmärki ei tabanud!), rodeo, lauajalgpall, saagimine, autovedamine, käesurumine automaadiga, Maijooksu võitja aja ennustus…\n| Labels: huumor, naine, sport, tallinn, üritus, veider | 0 comments Links to this post\nKäesoleva aasta alguses kehtima hakanud euro on andnud tagasilöögi Lõuna-Eesti kaupmeestele, kuna euroga kaasnenud hinnatõus on lõpetanud lätlaste osturetked.\nVõrumaa Teataja rääkis Lätimaal asuva Ape linna inimestega, kelle sõnul nad enam Eestimaale ostma ei tiku, sest pärast euro tulekut on Eestis enamik hindu tõusnud ja nende oma kaup on odavam.\nAjalehega rääkinud Edgars ütles, et tema poeg ikka juhtub äriasjus Eestisse, kuid näiteks toidukraami pole sealt enam mõtet osta. "Teie käite küll siin ostmas. Õlut ja suitsu viiakse kohe hulgi kaasa," seletas Edgars.\nLäti poemüüjate sõnul ostavadki eestlased kaasa eelkõige sigarette, mis on Läti kümmekond krooni odavamad kui Eestis.\nOstetakse ka õlut ja toidukraamist on minev kaup piim, munad, marineeritud kurgid-tomatid, mis ei pidavat nii võimatult magusad olema nagu Eestis.\n| Labels: euro, hind, läti, pood, raha, toit, võrumaa | 0 comments Links to this post\nPõrgulikud naudingud otse kiriku kõrval\nPõrgu asub täpselt üheksa ja poole sammu kaugusel Niguliste kirikust. Ega seda keeruline leida ole, torni vastast kangi alt sisse ja kurakätt trepist alla. Ongi Põrgu oma aus ja uhkuses koos taevaliku õllemenüüga.\nVürst ja tema käsilane on viisakad ja ütlevad kõva selge häälega tere, et külalisel olemine eos koduseks muuta. Või hubaseks, sest esmapilgul mõjub põrgu napp sisekujundus külmana. Raudjalgadega lauad-toolid-pingid, rasked võlvid toetavad söögisaali liigendavaid sambaid ja ukseava, mis viib lõõskavate seintega sakstekambrisse. Sinna komando suundubki.\nSakstekambris püüavad pilku kõrgete seljatugedega toolid, igale üks ammune aastaarv sisse lõigatud. Menüü – täna päevapraeks paneeritud patuseid ei pakuta, muidu küll – isiklikult lauda toov põrguvürst teab öelda, et sepp mõistab nende numbrite tähendusi. Kui nad üldse midagi tähendavad… Tähendavad ikka, sest näiteks 1238 läks Põhja-Eesti Stensby lepinguga lõplikult Taanile. Ning 1219. aastal toimus täpselt siinsamas Põrgu kohal lahing taanlaste ja eestlaste vahel. Seesama, mille käigus Taani lipp taevast alla sadas.\nKui saad, loe edasi siit\n| Labels: ajalugu, pubi, tallinn, toit | 0 comments Links to this post\nRootsi paar elustab Laterna baari\nVastukaaluks eestlaste mujale elama ja tööle kolimisele leidub mere taga väliskodanikke, kes liiguvad vastupidises suunas ja seavad end sisse Eestis.\nÜks selliseid näiteid on kahe ja poole kuu eest Pärnusse elama asunud Rootsi abielupaar Håkan (54) ja Madelén (48) Karlsson.\nNimelt kiindusid meretagused naabrid külaskäikudel Eestisse sedavõrd pöördumatult, et otsustasid müüa oma maja ning tulla siia alaliselt.\nEestisse kolimise mõtte pani Karlssonite peas idanema Madeléni ema, kes on pärit Läänemaalt Osmussaarelt ja põgenes siit Teise ilmasõja aegu nelja-aastase tirtsuna perega koos Rootsi.\n“Juba mitu aastat on ema minu käest küsinud, miks ma ei võiks Eestisse kolida. See mõte ja Eesti riik hakkasid meile Håkanile nii meeldima, et otsustasimegi ema nõu kuulda võtta,” meenutab Madelén.\nPärnu kõrval kaaluti tulevase kodulinnana Tartut, ent mõningase vaagimise järel jäi peale Pärnu. Pärnakas sai ka paari kaheaastasest Aafrika lõvikoera tõugu lemmikust, kel igati eestipärane nimi Kitsas.\nKarlssonid pajatavad, et otsust ei mõjutanud siinne suvine melu ega ilu, sest paar on Pärnut väisanud mitu korda talvelgi ja linn olevat igal aastaajal kena.\n“Kuidas saab Pärnusse mitte armuda? See on armas koht ja meile just meeldib, et ta väike linn on. Rootsis elasime Uppsalast 50 kilomeetri kaugusel samuti pisemas linnas, seega, meile sobib siin igati,” jutustab paar, kes oma meelispaikadeks Pärnus nimetab randa ja parke.\nLaterna baari, kunagise Gambrinuse õllekeldri avastasid Karlssonid oma varasematel reisidel. Koht meeldis neile ja kui selgus, et pind on vaba, ei mõelnud uuspärnakad kaua, asudes baari uuele elule äratama. Abiks ja teejuhiks kohalikes seadustes ja oludes orienteerumisel on neile siin olnud sõbrad.\nPäris omaks Karlssonid Laternat osta ei tahtnud. Rentida on parem, usuvad nad. “Sest kui midagi lähebki nihu, kannatame majanduslikult vähem. Loodame muidugi parimat, aga kui baaripidamine ei õnnestu, ei kavatse me tagasi Rootsi minna,” on paar kindel.\nRootsis Karlssonid baaribisnist ei ajanud, ent toitlustusvaldkond pole neile täiesti tundmatu. Håkan töötas kodumaal tosin aastat oma pagariäris. “Nii et tean, millesse ma end siin baaris mässin,” naerab mees.\nIse ta Laternas kööki asuda ei tahaks, ent juhul, kui koka koht esialgu täitmata jääb, tuleb seda teha. Nimelt on Karlssonid kimpus inglise keelt oskava koka leidmisega, aga loodavad, et lähipäevil kohtavad sobivat kandidaati. Kahe-kolme nädala pärast peaks Latern külastajatele avatud olema.\nMadelén Rootsis pagariäris ei tegutsenud, vaid juhendas puuetega lapsi.\nKüsimusele, miks Pärnus võeti nõuks just Laterna baari haldama hakata, vastab Madelén, et miks mitte, kui paigal on iseloomu, koht on mõnusalt väike ja eriline.\nRootsi ja Eesti toidud\nBaari menüü koostatakse Eesti ja Rootsi roogadest. Eeskätt lihtsatest ja kodustest toitudest, mida nii ülemere kuningriigi kui Eesti rahvas iga päev süüa armastab. “Eks ajaga loksu valik ise paika,” arvab Madelén. “Vaatame, mida kliendid tahavad, küsime nende arvamust ja oleme vastutulelikud ning paindlikud.”\nKarlssonite jutu järgi seatakse baari algusperioodil sisse küsitluslehed, mille kaudu kunded saavad omanikele tagasisidet anda ja ettepanekuid esitada.\nKüsides, mida Håkan ja Madelén Eesti köögist arvavad ja mis neil kohalikest roogadest keele alla viib, vastavad nad kui ühest suust, et seljanka. Kuulnud, et seljanka on küll Eesti söögikohtades üldlevinud supp, kuid hoopis Vene köögist, naeravad rootslased, et olgu selle leeme päritoluga, kuidas on, nemad peavad seljankat Eesti rahvusroaks. Seda on meile siin kõikjal serveeritud, ütleb Madelen.\nKa verivorsti on Karlssonid proovinud ja maitses küll.\nRootsi toitudest, mida Laternaski võiks pakkuda, toob paar välja kartulitest, sibulast, anšoovistest ja vahukoorest koosneva Janssoni kiusatuse. Too rootslaste rahvustoit sai nime kuulsalt Rootsi bassilt Pelle Janzonilt (1844–1889), kes armastas kartuli-anšoovisevormi niivõrd, et seda hakati tema järgi kutsuma.\nVõi perekond Karlssoni propelleriga nimekaimu lemmiktoit lihapallid, mis Astrid Lindgren kogu maailmas tuntuks kirjutas.\nKesvamärjukesest kavatsevad Karlssonid pakkuda ainult Eesti õlut. “Kui üldse Rootsi õlut Laternasse sisse võtta, siis ainult ühe pisikese Põhja-Rootsi õlletehase oma. Aga see pole kuigi lihtne ning Rootsi õlle mekk pole võrreldavgi teie Pulsi omaga,” ei tee Håkan saladust, et on oma hinge Eesti õllele müünud.\nHåkan armastab ka meie musta leiba. Madelén eelistab heledamat. Naine meenutab, et tema Eesti vanaemagi küpsetas just heledat leiba, ent õnnetuseks endast retsepti maha ei jätnud. “Mu ema püüdis tulutult mitu korda seda leiba teha, aga tal õnnestus see vaid korra. Pärast seda ta loobus Eesti leiva küpsetamisest,” tõdeb ta.\nEesti igati eeskujuks\nLaterna baari kavandab paar elava muusika õhtuid ja kui leitakse sobivad esinejad, siis stand-up komöödia etendusi. Et oleks midagi teistsugust. Håkan räägib, et luges kuskilt, et eestlased armastavat head nalja ega pelgaks ise rahvuskaaslaste ees pilalugudega üles astuda. Julgetel lõuapoolikutel avaneb peagi Pärnus see võimalus.\nKultuurišokki pole Karlssonid Eesti eluga harjudes kogenud. Pigem toovad nad oma uut kodumaad mitmel puhul Rootsile eeskujuks. Ilmaolud on Eestis ja Rootsis ühtmoodi. Talvel, kui Madelén ja Håkan hakkasid end Pärnus sisse seadma ja müüsid samal ajal oma Rootsi kodu, tuli neil pidevalt kahe riigi vahet sõeluda. Lumerohke talv oli mõlemas riigis Karlssonite meelest kohutav, kuid neid üllatas, et Eesti suuremad maanteed olid lumeküllusest hoolimata heas korras, puhtad ja läbitavad.\n“Rootsis ei pääse suurte lumesadude ajal kuhugi liikuma, sest teehooldajad ei tule sahkamisega toime. Nad peaksid siia õppima tulema, kuidas teid lumest puhtaks lükata,” sõnab Håkan.\nInimesedki polevat siin- ja sealpool merd kuigi sarnased. Eestlasi iseloomustades määrivad Håkan ja Madelén meile mett mokale, sest loevad meid oma rahvuskaaslastest suhtlemisaltimaks, avatumaks ja sõbralikumaks. “Ja nii palju kui Rootsis, me Pärnus küll öisel ajal purjus inimesi liikumas ei näe,” lisavad nad.\nEesti keelt Karlssonid nii raskeks ei pea, et seda õppida ei suudaks. Tönkavad nad juba praegu. Keerulisim lugu olevat Håkani jutu järgi eestikeelsete nädalapäevadega. Neljapäevani valitseb nimetustes loogika, alates reedest kiskuvat asi segaseks.\nOma Osmussaarest põgenenud vanavanemaid Madelén lapsepõlves eesti keelt kõnelemas ei kuulnud. Naine ütleb, et pagenud Eesti pered hoidusid tihti teadlikult järeltulijatega emakeeles suhtlemast, et nood kergemini Rootsi ühiskonda lõimuksid.\nMõlemal on varasematest kooseludest täiskasvanud lapsed: Madelénil kaks tütart ja Håkanil poeg. Paari sõnutsi heietavad nooredki mõtteid kolida Eestisse.\nKahe põlvkonna Karlssonite armastusest Eesti vastu annab tunnistust seegi, et nii Håkan kui Madeléni noorem tütar kannavad ihul eestikeelset tätoveeringut “Tahan elada”. Madeléni tütrel lisandub kirjale väike Eesti trikoloor. “Mina tegin tätoveeringu kaks aastat tagasi ja Madeléni tütrele hakkas see kiri ja sisu nii meeldima, et ta lasi teha täpselt samasuguse koos lipuga oma pahkluule. Need sõnad on pärit Tanel Padari samanimelisest laulust,” selgitab Håkan.\nLehe kohvikus astub huumor hea toiduga ühte jalga\n| Labels: läänemaa, pärnu, pubi, puls, rootsi, toit | 0 comments Links to this post\nVäiksema alkoholisisalduse ja pehmema maitse taga on õlletehaste soov meelitada naisi ja noori rohkem õlut jooma.\n“See on ülemaailmne trend. Õlle maitse on muutumas mahedamaks ja õlu lihtsamini joodavaks. Üldiselt tähendab see, et õlles on vähem humalakibedust. Ühiskond tervikuna nõuab väiksema alkoholisisaldusega tooteid,” räägib Saku Õlletehase juht Veli Pekka Tennilä.\n“Enamik tootearendust on Eestis väiksema alkoholisisalduse poole liikunud. Trend keskmise kanguse alanemise suunas jätkub ka edaspidi, sest noorem põlvkond tarbib enam lahjat,” ütleb A. Le Coqi pealik Tarmo Noop.\nViru Õlle juht Ott Licht toob lahjemate õllede võidukäigu põhjuseks ka selle, et neid reklaamitakse rohkem. “Noored ostavad seda, mis on neile soodsam ja trendikam. Loomulikult on lahjemad õlled odavamad,” ütles ta.\nMöödunud aastal märgatavaks muutunud trend jätkub ka edaspidi ning “süüdi” on selles eelkõige noored ja naised. Õlletootjad noolivad pealekasvavat põlvkonda, püüdes selle maitse-eelistusi ära aimata, ning samuti püüavad nad populariseerida õllejoomist nende hulgas, kes seda seni vähe teevad.\nKonjunktuuriinstituudi uuringu kohaselt vähenes mullu kange alkoholi tarbimine 2009. aastaga võrreldes 11 protsenti, õlut tarbiti aga 5 protsenti rohkem. Instituudi andmeil alanes samas õlle keskmine kangus.\nNii lahjat õlut pole varem olnud\nPopulaarsemad õlled on Eestis olnud umbes 4,6–4,7protsendise alkoholisisaldusega, kuid tänavu märtsis tuli A. Le Coq turule 2,9protsendise õllega A. Le Coq I, mis pani aluse lahjade õllede kategooriale Eesti turul. Sellest lahjemad on olnud vaid alkoholivabad õlled. Samal ajal tutvustas Saku Õlletehas 4protsendist Mõdu kui uue “õllelähedase” joogikategooria alust ja tänavust uudisjooki, mida kavatsetakse suvekuudel müüa kuni pool miljonit liitrit. Viru Õlu tuli tänavu turule uue klaaspudelis 3,5% heleda õllega.\nNoobi sõnul ei tohi 2,9protsendist õlut loomulikult autoroolis juua, kuid tehase korraldatud katsetused eri kaalus ja vanuses katseisikutega näitavad, et pool tundi pärast ühe toobi 2,9protsendise õlle tarvitamist on alkoholipromill veres null (seda peaks igaüks ise enda puhul üle mõõtma). Selliste õllede puhul proovivad tootjad populariseerida õllejoomist olukorras, kus seda muidu teha ei saanud.\nNing samal ajal kui õlu läheb lahjemaks, tõmmatakse ka kangema õlle maksimumpiiri allapoole.\nJuba mitu aastat ei reklaami õlletootjad omavahelise kokkuleppe alusel kanget õlut. Lisaks alandasid Eesti õlletootjad mullu õlle maksimumkanguse kümnelt protsendilt seitsmele. Sellest kangemad on vaid suhteliselt kallid importõlled.\nÜks põhjus keskmise kanguse vähenemiseks võib olla ka see, et viimasel kolmel aastal on kallimate õllede kategoorias müük vähenenud. “Inimestel on vähem raha ja nad ostavad pigem odavamaid tooteid,” selgitab Tennilä. Seda tõestab ka tõik, et suurte poekettide omad margid on kõvasti kasvanud, haarates 12–15 protsenti turust.\nÜlikange õlle kultus hääbub\nNoobi sõnul olid vene ajal kõige kangemad õlled 6–6,5 protsendi juures, ja ka 90ndate keskel oli valdav osa õllest lahja. “1997. aastal hakkas kangema õlle võidukäik pihta, kui hakati seda jooma, et purju jääda. Mul on hea meel, et see trend on nüüd teistpidi läinud,” märgib Noop.\n1997. aastal tuli Viru Õlu turule 7,5protsendise Bear Beeriga. Umbes samal ajal ilmus turule ka kange Obolon. Noobi sõnul ei toodetud enne teatud vaikiva kokkuleppe alusel väga kanget õlut. Kuid siis avastasid suured tootjad, et on sellest turusegmendist väljas ja läksid kange õlle mänguga kaasa.\nÕlle lahjenemistrendil on Noobi sõnul ka õllekultuuriline pool. “Kui õlle kangus läheb üle kuue kraadi, siis hakkab järjest rohkem alkoholi maitse õlle maitset tapma. Minu poolest võiks õlle maksimaalne kangus olla isegi väiksem kui 7 protsenti. Õlut peaks jooma maitse, mitte purju jäämise pärast.”\nSellele vaatamata on seitsmeprotsendiste õllede osakaal õllemüügis ikka veel veerand. Tennilä arvates väheneb see tulevikus kindlasti.\nNoored määravad trendi\nAprilli lõpus tuli Saku Õlletehas välja Saku Originaal Mahedaga, mis on tehase väitel traditsioonilisest Originaalist pehmema maitsega (muuseas – seaduse järgi peaks “mahe” tähendama hoopis ökoloogiliselt toodetud õlut). Turundusdirektor Kadri Ärm ei varjanud, et tehase ambitsioon on teha Saku Originaalist pealekasvava põlvkonna lemmikõlu – nooremapoolsed tarbijad on mahedama maitsega Originaali Sakult lausa küsinud.\nViru Õlle juhi Ott Lichti sõnul ongi Põhjamaade õlled võrreldes Euroopas poppide õlledega märksa pehmema maitsega, ning eestlaste maitse pigem sellega sarnane. Õlletootjate kodulehelt on nüüd raske leida õlut, mille kirjelduses puuduks sõna “pehme”. Nii et jutt pole ainult lahjemast, vaid ka “pehmemast”, vähem kibedast õllest.\n“Suur sihtrühm ei joo õlut mõruduse pärast. Ma ei mõtle alaealisi, vaid neid, kes 18 täis ja võivad osta. Õlletehased, kes ei tööta noorema segmendiga, on hukule määratud. Ning kui vaadata Kesk-Euroopa või isegi Skandinaavia maid, on suur sihtrühm, kes ei joo õlut – naised,” ütles Noop.\n“Tavalise maitsega õlu võib paljudele tunduda liiga kibe, ja sama kehtib naiste kohta, kes on seetõttu seni võib-olla eelistanud veini,” märgib Tennilä.\nÕllesõber hindab traditsiooni\nTüüpiline õllejooja on Noobi sõnul mees vanuses 30–40 aastat. Ekspress küsitles paarikümmet säärast õllejoojat Tallinna kõrtsides ning vastused olid sarnased – nad hindavad traditsiooni, näiteks Saku Heledat või Alexandrit. Muidugi ei saa õlletootjad oma põhikundesid kaotada ning pidev uuendamine käib neilegi – seda näitavad äsja turule toodud A. Le Coqi Tšehhi tüüpi humalane Pils (4,8%) ja ehk ka Saku “lahja ja mahedamaitseline” tume õlu Dublin.\n“Õlleriiulitel on meil valikuvõimalus väga suur, aga kodumaise õlle maitsegammat võiks olla rohkem,” tunnistab Noop.\nÕlletootjate väitel on nende prioriteetideks õllekultuuri areng ja premium-toodete tutvustamine (sh nisuõlu, punane õlu, filtreerimata õlu jne). “Eelnevat juttu ei tohi võtta nii, et toodame kogu aeg järjest lahjemaid õllesid,” ütleb Tennilä.\nLicht kinnitab: “Suund on mitmekesisusele.”\nÕllekultuuri paranemise märgiks on ilmselt ka avatavad õllerestoranid (näiteks Põrgu Tallinnas), kus pööratakse tähelepanu õlle vähesema-täpsema gaseerimise tehnikale ja erisugusele õllevalikule, pakkudes muu hulgas ka näiteks Saaremaa väiketootja Pihtla õlut. Paraku on teised õlletootjad, nagu Sillamäe ja Karksi, rääkimata talutootjatest, Eesti õlleturul peaaegu märkamatud. Need on aga tegelikud Eesti tootjad, sest kolm suurt tehast kuuluvad välismaistele kontsernidele.\nVaata lisaks: Lahjema alkoholi tulek vähendas üldist tarbimist, A. Le Coq alustas Pilsi tootmist, Saku üllatab kodumaise Iiri õllega, Saku tõi turule mahedama maitsega Originaali, A. Le Coq I, Saku hakkas meemaitselist mõdu tegema\n| Labels: 2011 uus, a. le coq, alexander, dublin, hele, I (2.9%), kangus, karme, mõdu, naine, originaal, originaal mahe, pils, saaremaa, saku, sillamäe, tallinn, väiketootmine, varia õlu, viru | 1 comments Links to this post\nVaata lisaks: Fahle Restoran\n| Labels: hind, pubi, tallinn, toit | 0 comments Links to this post\nEttevõtlus Raekoja platsil on nagu karu elu\nBriti ajaleht the Telegraph soovitas Tallinnas vältida ülehinnatud kohvikuid Raekoja platsil, kohvikupidajate meelest ei ole hinnad aga teps mitte liiga soolased.\nKeheweideri kohvikuketi omaniku Vello Leithami sõnul on ettevõtlus Raekoja platsil nagu karu elu. «Suvel kogud rasva ja kevadel, kui kõik on otsas ja nahk ripub, vaatad, kust süüa saab.» Tema sõnul on Raekoja platsil ka üürid väga kõrged ning kuidagi peab need kinni maksma.\nMaikrahvi kohviku müügi- ja turundusjuhi Küllike Tammelaane sõnul on kõrgemad hinnad linna kõige magusamas kohas igati põhjendatud ning kuniks kliente jagub, ei ole põhjust hindu üle vaadata. Ka Olde Estonia baarmani Igor Kuznetsovi sõnul on kohvikute hinnad Tallinnas võrreldavad hindadega teistes pealinnades.\nVaata lisaks: Briti leht: vältige Raekoja platsi kohvikuid, Vanalinna elanikud kaebavad lärmi pärast õiguskantslerile\n| Labels: hind, loom, müük, pubi, suurbritannia, tallinn, tarbimine | 0 comments Links to this post\nRiigikogu keskerakondlased algatasid seaduseelnõu, mis täielikult keelab alkoholireklaami tele- ja raadiomeedias ning välireklaamina.\nSeaduse eesmärk on vähendada alkoholipruukimist laste ja noorte hulgas ning võidelda alkoholismi valusate tagajärgede vastu.\nKeskfraktsiooni liige Priit Toobal kirjutab Kesknädalas, et alkoholireklaami keelustamise teed läinud ka teised Euroopa riigid. Näiteks on Norras keelustatud kogu alkoholireklaam, Soomes kange alkoholi reklaam, Rootsis on aga see täiesti keelatud teles, raadios ja välimeedias. Prantsusmaal on keelatud alkoholireklaam televisioonis.\nToobal tõi ka näiteid meie kurvast statistikast, kus joobes autojuhtide arv kasvab ning noorimate roolijoodikute vanus on 13. eluaasta piirimail. Alkoholireklaamidest on kergemini mõjutatud just noored ning see mõjub ühiskonnale ohtlikult, nentis ta.\nRiigikokku kandideerijatel pole alkoholireklaami osas ühest nägemust\nPriit Toobal: Piirangud alkoholireklaamile\nLinnametnik omab alkoholilaenu kontorit\n| Labels: norra, poliitika, prantsusmaa, reklaam, rootsi, seadus, soome, tarbimine, tervis | 0 comments Links to this post\nLinna südames pakutakse ahjusooja suitsukala\nOtse ülikooli peahoone kõrval, iidse vahtra all tossab suitsuahi. Ainsana linnas pakutakse Ülikooli kohviku hoovil lõhna- ja maitsemeeli erutavaid suitsetatud latikaid, kanakoibi, tulevikus ka vutte.\nMõte nii akadeemilises piirkonnas suitsuahi tossama panna ning ilusate ilmadega ka grillil liha säristada tekkis kohviku juhi Rain Eendra sõnul kollektiivsel mõttetalgul. „Aga kust saab Tartus värsket suitsukala? Ainult kui ise teed! Muidugi müüvad poed ja turud latikaid-lesta-räime, aga külmana. Neid kahte toodet pole võimalik võrrelda” rääkis Eendra Tartu Ekspressile ahjusooja toidu eelistest.\nEt kliendid kindlasti just tulise roa kätte saaks, toimub kala küpsetamine kindla intervalliga. Ahjuuks avatakse teisipäevast laupäevani kell 15, 18 ja 21. Kuna korraga mahub restidele kümmekond kala, toimub müük elavas järjekorras või broneeringute alusel. Kala saab nii kohapeal tarbida kui kaasa osta. „Tahad sünnipäevale või aiapeole paari suuremat suitsulatikat tellida – anna teada, teeme ära. Tule oma toorainega või võta meie kala – kuidas aga soovi on,” sõnas Eendra.\nEt on hooaeg, pakutakse praegu peamiselt Peipsi latikat. Ahven, lest ja räim tulevad suvepoole. Ka lõhega on katsetused tehtud ning õige pea lisandub menüüsse punane kala. Kellele terve kala tundub liiga suur, saab suitsuse meki kätte kalasalatist.\nLisaks vee-elukatele saavad aegajalt Ülikooli kohviku suitsuahjus tõmmu jume ka kanakoivad. „Suitsuvutti tahame ka proovida. See on tõeline delikatess,” meelitas Eendra gurmaane.\nVaata lisaks: Ülikooli kohvikusse tuleb jäägripubi, Suitsu- ja Grillihoov\n| Labels: pubi, tartu, toit, üritus | 0 comments Links to this post\nKreeta - tuulte ja põnevate müütide maa\nKreeka suurimat saart Kreetat on nimetatud tuulte ja müütide saareks ja neid mõlemaid jagub seal tõepoolest küllaga. Tegu on ikkagi Zeusi sünnimaaga.\nKreetas saab nautida lisaks kristallselge veega sügavsinisele merele maalilisi mägesid ja viljakaid tasandikke, kus kasvab vist küll kõik, mis maha pandud. Tihedam on asustus saare põhjaosas, kus paikneb ka enamus eestlastegi seas populaarseid kuurorte.\nKui soovi, võib saare ühest otsast teise sõita ühe päevaga, sest saar on läänest itta pikk vaid 265 ja laiust on sel 56 kilomeetrit ...\nHinnad on Kreetal Eesti omadega võrreldavad, kohati isegi madalamad. Näiteks saab pooleliitrise õlle rannakohvikus 2 ja soodusajal koguni 1,5 euro eest. Rannarestoranis maksab hiiglasuur grillitaldrik ja karahvinitäis head veini kahele vaid 25 eurot. Seevastu on bensiiniliiter 1,8 euro ringis ehk meil müüdavast oluliselt kallim ...\n| Labels: hind, kreeka, reisimine, tarbimine, toit | 0 comments Links to this post\nAustraalia õllemeistrid lõid kosmoseõlle\nKaugel Rohelisel mandril Austraalias asuva väikese õlletehase meistrid teatasid massimeediale, et on pruulinud õlle tarbimiseks mikrogravitatsiooni tingimustes – näiteks Rahvusvahelises kosmosejaamas (ISS/MKS). Õllepruulid loodavad, et tegu on kosmoseturismi ajastu tulevase tipptootega.\nVostok 4 Pines Stouti nime kandva uue kesvamärja näol on tegu tumeda stout-tüüpi õllega, mis pruulitud kõrvetatud linnastest, karamell-linnastest ja praetud odrast ning omab säilitab oma väljapeetud maitse, kuna kaaluta olekus halveneb inimestel maitsmismeel, kirjutab Reuters.\nÕllepruulid katsetasid oma jooki kaaluta oleku simulaatoris ja lennukis, mis perioodiliselt allasööstes tekitab reisijatel sama tunde. Vabatahtlikust ekspert jõi üle liitri seda stouti ära ja kitiis joogi maitset, kuigi ta kurtis MTÜ Astronauts4Hire'ile tarbimisel tekkinud raskusi - gravitatsiooni puudumisel ei tule õlu ka ümberpööratud pudelist välja.\nLisaks lahustub kaaluta olekus süsihappegaas õlles halvasti, mis tõttu õlu jääb gaseerimata. Varem oli üks hollandi leiutaja pakkunud välja erilise tehnoloogia, mis kõrvaldab selle puuduse. Austraallased pole teatanud, kas hakkavad seda kasutama või ei.\nSellest hoolimata on kosmoseõlle tootjad veendunud oma toote edus ja sellest saab aina kasvava kosmoseturismi haru tõttu tulevikus tipptoode.\nVaata lisaks: 4 Pines Brewing Company\n| Labels: austraalia, kogus, koostis, teadus, tootmine, varia õlu, varia tehas | 0 comments Links to this post\nAasta esimeses kvartalis oli Baltimaade suurim toidukaupade kvartaalne hinnatõus Riias, ütles põllumajandusturu edenduskeskuse juht Inguna Gulbe.\nGulbe sõnul on toiduainete hinnad Baltimaade pealinnade kauplustes liikunud viimase aasta jooksul suhteliselt sarnaselt, kuid tänavu esimeses kvartalis olid hinnad Riia toidukauplustes märgatavalt kõrgemad võrreldes Vilniuse ja Tallinnaga, kirjutas Läti Delfi.\n"See on suuresti tingitud Lätis aasta algul toimunud maksumuudatustest," ütles Gulbe.\nEnam kui 40 toidukauba võrdluses oli märtsis 21 toodet Vilniuses kõige odavamad ja viis kõige kallimad. Tallinnas oli odavamaid 10 ja kallemaid 11 ning Riias kalleimaid 20 ja odavamaid viis.\nToidukaupadest kallines Riias esimeses kvartalis enim kapsas - 104%, porgand - 100%, kartul - 70% ja kollane paprika - 60% eelmise kvartaliga võrreldes.\nVilniuses kallinesid kõige enam porgandid - 77% ja lehtkapsas - 62%. Tallinnas kollane paprika - 78%, porgand - 75% ja kapsas - 70%.\nRiias odavnesid apelsinid ja alkohol - 12%, Vilniuses broiler ja õlu - 13% ja tomatid - 10%. Tallinnas odavnesid apelsinid - 23%, munad - 8% ja vesi Evian - 7%.\nEelmise aasta esimese kvartaliga võrreldes oli suurim hinnatõus Vilniuses. Kapsas kallines Leedu pealinnas aastaga 151%, õunad - 104%, porgand - 80%, taimeõli - 57%, kartul - 47% must tee Lipton - 38%, vesi Evian - 37%, apelsinid - 33%.\nRiias kallinesid aastaga enim kapsas - 159%, kartul - 109%, sibul - on 49% ja piim - vähemalt 36%.\nTallinnas on märgatavalt kallinenud kapsas - 143%, porgand - 114%, kartul - 62%, leib - 44%, taimeõli - kuni 43%, 10%-ne kohvikoor - 38%, banaanid - 33%.\nVaata lisaks: Lugejad: õnn on elada linna lähedal, saab odavamalt poes käia\n| Labels: hind, läti, leedu, pood, tallinn, tarbimine | 0 comments Links to this post\nBriti leht: vältige Raekoja platsi kohvikuid\nVaata lisaks: Välikohvikutes maksab õlletoop kuni 5 eurot, Briti leht: hoiduge Tallinnas Raekoja platsi kohvikutest\n| Labels: hind, pubi, soome, suurbritannia, tallinn, tarbimine | 0 comments Links to this post\nKes ei teaks vendade Grimmide muinasjuttu eeslist, koerast, kassist ja kukest, kes üheskoos kodust põgenesid! Esimesed kolm pagesid vanaduse tõttu – peremees ähvardas nende elupäevade lõppu kiirendada –, viimane aga supipotti sattumise eest. Lõpp hea, kõik hea, Bremeni linnas leidsid nad uue elupaiga ...\nLõbustusasutustes valitsev taaskasutussüsteem, õigemini taaramajandus meenutab aga pisut Nõukogude aega. Nimelt kasseeritakse iga õllepudeli või veiniklaasi eest lisatasu, mis hinnakirjas ei väljendu – umbes 50 eurosenti. Tühja taaraga enesestmõistetavalt baarijärjekorras seismine, et raha tagasi saada, tekitab kerget nostalgiat ...\n| Labels: ajalugu, loom, pakend, pubi, reisimine, saksamaa, varia õlu | 0 comments Links to this post\nÜks omapärasemaid on küll natuke kannatada saanud kahekojaline kann, mis on vaheseinaga pooleks jaotatud. Ühte ossa valati õlut, teise aga viina, ning oli puhtalt vedamise asi, kumb märjuke joojale suhu kohises. Seda kannu tarvitati pulmade ajal, nagu ka kolmikkanne, millest pidid pulmades korraga rüüpama pruut, peigmees ja ämm.\nVäljas on nii tilluke Väikese Mulgi nimeline kannuke kui kõhukas piipkann, millega kanti õlut aidast peolauda.\nKindlasti mekkisid õlletoojad tihti märjukest juba teel. Nii oli lõbusam ja ühtlasi oli rasket kannu kergem tassida. Kui Saaremaalt Kihelkonnast on teada vägevad kolmeliitrised joomiskannud, siis Viljandimaalt nii mahukatest anumatest teateid ei ole.\nArheoloogiliste leidude põhjal on kindlaks tehtud, et Eestis kasvatati otra juba 3000 aasta eest, ning tõenäoliselt on koos viljakasvatusega õpitud Eesti aladel ära ka teradest kääritatud joogi valmistamine.\nMillisel sajandil Eestis õlut valmistama hakati, jääb tõenäoliselt saladuseks, kuid õlle olulisest rollist eestlaste juures annab tunnistust kas või see, et enam kui saja tegutsemisaasta jooksul on Eesti Rahva Muuseumi kogudesse Eestimaa eri paigust tallele pandud 2461 traditsioonilist puidust õllekannu. Enamik nendest pärineb XIX sajandist, üksikud ka XVIII sajandi keskpaigast. Kõige vanem dateeritud õllekann kannab aastaarvu 1728. Ajalooliselt Viljandimaalt on kannusid 330.\n«Õllekannude kogu ongi meie muuseumi üks kroonijuveel,» kinnitas Heimtali näituse koostaja, Eesti Rahva Muuseumi koguhoidja Ülle Jäe, kes pärast paarikümmet muuseumis töötatud aastat võib rääkida pikalt ja põhjalikult õllekannude tüüpide erinevustest.\nHeimtali näitust soovitab ta eelkõige kohalikele. Muuseumi jaoks võib kann olla vaid üks enam kui kahest tuhandest, kohalikule inimesele aga vanaisa kätega tehtud väärisese.\n| Labels: ajalugu, kogumine, kogus, koostis, saaremaa, üritus, viljandimaa | 0 comments Links to this post\nOtepää lähistel tuhandet viinapuutaime kasvatav Jaak Eensalu peab heitlust selle nimel, et Eestis saaksid ka väiketootjad müüa omatoodetud veini, kääritatud jooke ja õlut.\nJaak Eensalu kodutalus valmis mullu veterinaar- ja toiduametnike tunnustatud veiniköök, milles on viinamarjadest veini valmistamise seadmed. Tema oli üks, kelle algatusel üritati muuta aktsiisiseadust nii, et ka väiketootjatel tekiks võimalus toota veini ja õlut müügiks. Paraku pani aasta lõpul plaanile veto sotsiaalministeeriumi agar ametnik.\nOma veinitalust unistav Jaak Eensalu lubab siiski võitlust jätkata. Järgmine kord tuleb teema kõne alla aprilli lõpul peetaval veinimessil, kus on kavas pidada poliitikute, ametnike ja muude asjaosalistega maha ümarlaud.\nPeale Eensalu on sellest huvitatud Võrumaal asuv Pruuli-Kaska viinamarjatalu, kus on viinamarjadest veini valmistatud 40 aastat, ning mitu õllevalmistajat.\nErand kehtib üksnes turismitaludele\nPraegu kehtiva seaduse järgi tohivad aastas kuni 4000 liitrit veini, kääritatud jooki või koduõlut valmistada atesteeritud turismitalud, milles on majutuskohad. Neil on võimalik müüa oma toodangut kohapeal tarbimiseks, soetamata seejuures pädeva mõõtja tunnistust ning esitamata aktsiisitagatist.\nLäinud aasta suvel algatas rahandusministeerium alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise käigus ettevõtjate soovidele vastu tulles muudatuse, mis puudutas veini ja koduõlut tootvaid väiketalunikke.\nSelle järgi oleks suurendatud soodustingimustel veini ja kääritatud joogi valmistamise kogust 15 000 ja õlle kogust 40 000 liitrini aastas. Ühtlasi oli kavas kaotada nõue, et väike joogitootja peab olema majutust pakkuv turismitalunik.\nEnamik ministeeriume andis seadusemuudatusele nõusoleku ning põllumajandusministeerium lisas koguni ettepaneku, et eritingimused kehtiksid ka kangete alkohoolsete jookide väiketootjatele.\n| Labels: ajalugu, kogus, müük, otepää, poliitika, seadus, väiketootmine, võrumaa | 0 comments Links to this post\nDüsseldorfi tänavatel käib pidu hommikul ja öösel\nEurovisiooni lauluvõistlus on Düsseldorfi tänavad rahvamassiga täitnud. Delfi fotograaf tegi eile õhtul linnas tiiru ja uuris, kuidas elu tänavatel välja näeb. Lisaks Eurovisioonile toimub kuni 18. maini Düsseldorfis ka rahvusvaheline pakendimess Interpack, mille tõttu pööratakse liikluse reguleerimisele tavapärasest palju suuremat tähelepanu.\nÕhtuti on Düsseldorfi vanalinna tänavad, pubid ja õlleaiad rahvast täis. Kuigi kohalike sõnul on see loomulik osa linna elust, siis lauluvõistluse ajal näeb pea igal tänaval ja pubis Eurovisiooniga seotud plakateid, lipukesi jms. Pubid annavad teada, et ootavad inimesi Eurovisiooni ühiselt vaatama ning isegi kummalise sõiduvahendiga soovijaid transportiv taksojuht kannab kübarat, millel Eurovisiooni reklaam.\nÕllejoomine on Saksa kultuurile omaselt ka Düsseldorfis esindatud. Noored ja vanad joovad õlut igast asendist, nii restoranis istudes kui tänaval jalutades. Kuigi õlu on kättesaadav igalt poolt ja igal kellaajal, siis päris purjus inimesi siiski ei kohta. Inimesed on lihtsalt rõõmsameelsed, jutukad ja naudivad Eurovisiooniga kaasnevat melu.\n| Labels: muusika, pubi, reklaam, saksamaa, tarbimine, üritus | 0 comments Links to this post\nLugeja pilt: Welcome to Estonia\nSel nädalal lõbustas Viru tänava väliterrassidel istuvaid turiste meesterahvas, kes üritas raha teenida otsekohesusega.\nTa lehvitas ingliskeelse plakatiga, mis kuulutas, et ta vajab raha õlle ja viina jaoks.\nKui palju mehel teenida õnnestus, jäi ebaselgeks. Igatahes jäädvustasid turistid teda foto- ja videokaameratega üsna usinalt.\n| Labels: huumor, pilt, pubi, raha, reisimine, tallinn | 0 comments Links to this post\nUuring: keskmine eestlane joob 12 purki õlut kuus\nKonjunktuuriinstituudi uuringu järgi juuakse Eestis iga elaniku kohta keskmiselt 74,8 liitrit õlut aastas ehk umbes 12 pooleliitrist purki kuus.\nTäna avaldatud uuringust selgub, et kuigi eestlaste alkoholitarbimine on vähenenud kolm aastat järjest, joodi eelmise aasta seisuga ikkagi iga inimese kohta 9,7 liitrit 100protsendilist alkoholi.\nSuurima panuse sellesse annabki õlu - 74,8 liitrit õlut võrdub 4 liitri absoluutalkoholiga. Kangeid alkohoolseid jooke tarvitatakse aastas 9,5 liitrit ning see annab 3,6 liitrit 100protsendilist alkoholi.\nViina juuakse seejuures iga eestimaalase kohta 6,7 liitrit aastas ehk ligi pool liitrit kuus.\nKääritatud jooke, näiteks siidreid ja puuviljaveine, juuakse kuus 0,9 liitrit. Viinamarjaveini või vermutit tarvitatakse aga 0,7 liitrit kuus.\nLisaks sellele joovad eestimaalased keskmiselt 0,4 liitrit "lahjat segatud piiritusjooki", mille alla kuulub näiteks long drink.\nUuringust selgus ka, et kasvanud on inimeste hulk, kes pooldavad alkoholipoliitika karmistamist.\nMullu ütles 41 protsenti inimestest, et pooldab rangemaid piiranguid, kui tänavu oli see protsent 44. Väheseid piiranguid pooldas 45 protsendi asemel vaid 38 protsenti vastanutest.\nKonjunktuuriinstituut on rõhutanud, et uuringus ei kajastu alkoholituristide panus.\nSoomlased joovad vähem, aga tihemini\nAlkoholist sõltuvuses olevate naiste arv tõuseb\n| Labels: kainus, kangus, kogus, poliitika, reisimine, seadus, tarbimine | 0 comments Links to this post\nCarlsbergi kvartalikasum kasvas 38 protsenti\nSaku õlletehase emafirma Carlsberg teatas kolmapäeval, et tänu Ida-Euroopa turu nõudluse elavnemisele kasvas grupi esimese kvartali tegevuskasum aastases võrdluses 38 protsenti ja ulatus miljardi Taani kroonini.\nCarlsberg loodab, et ettevõtte suurimal turul Venemaal, mis annab 40 protsenti firma käibest, kasvab tänavu õlle tarbimine kaks kuni neli protsenti.\n"Venemaa majandusel ja Vene tarbijatel läheb paremini ja see avaldab head mõju meie ärile," ütles Carlsbergi tegevjuht Jörgen Buhl Rasmussen.\nCarlsbergi esimese kvartali käive oli 12,5 miljardit krooni, kasvades 14 protsenti.\nFirma aktsia kerkis tulemuste avaldamise järel 3,4 protsenti ehk 617 kroonile, mis on kolme aasta kõrgeim tase.\n| Labels: carlsberg, hind, raha, saku, taani, tarbimine, venemaa | 0 comments Links to this post\n| Labels: festival, muusika, saaremaa, saksamaa, seadus, soome, toober, üritus | 0 comments Links to this post\nEelmisel aastal tõusid kõikide kangete alkohoolsete jookide hinnad. Märgatavalt kerkis viina hind.\nSuures osas on hinnatõus seotud 10 protsenti kõrgemate aktsiisimääradega, mis rakendusid mullu 1. jaanuarist. Kõige kiiremini kallinesid madalama hinnaklassi viinad, nende keskmised jaehinnad olid 10,5 protsenti (Tallinnas 8,4 protsenti) kõrgemad kui aasta tagasi. Aastatagusega võrreldes kallinesid kõrgema hinnaklassi viinad Eestis tervikuna 5,8 protsenti ja Tallinnas 6,5 protsenti.\nLikööride hinnatõus oli 2010. aastal suurem kui alkohoolsetel jookidel keskmiselt. Liköörid kallinesid (eelmise aastaga võrreldes) Eestis keskmiselt 6,8 protsenti, Tallinnas 8,8 protsenti. Džinnide hinnad olid 2010. aastal kõrgemad kui 2009. aastal, tõustes Eestis keskmiselt 7,9 protsenti ja Tallinnas 8,8 protsenti.\nRääkides õllest, siis seegi läks kallimaks. Vaatamata tooraine odavnemisele (linnaste impordihind oli 31 protsenti madalam kui 2009. aastal) 2010. aastal õlle jaehinna tõus jätkus. Kodumaise õlle hinnad tõusid kauplustes aastaga 3,7 protsenti, kusjuures lahja õlu kallinemine oli kiirem kui kangel õllel (vastavalt 3,8 protsenti ja 2,3 protsenti).\nVaata lisaks: Keskmise palga eest saaks osta 73 liitrit viina kuus, Riigiviinast kaks korda odavam salaviin hoiab suurt turuosa\n| Labels: ajalugu, hind, kangus, seadus, tallinn | 0 comments Links to this post\nTootjad: alkoholikultuur näitab paranemise märke\nVäike lohutus: soomlased joovad meist veidi rohkem\nMullu tarbiti elaniku kohta keskmiselt ligi 10 liitrit puhast alkoholi\n"Juuakse vähem, sest kultuur surub peale!"\nHurraa, masu nöörib kurku!\nViin läheb endiselt kaubaks\nVastiku kainenemise tee\nMasu tõi kainuse\nEestlased joovad vähem\nMiks me nii vähe joome?\nUpuvad peamiselt purjus mehed\n| Labels: ajalugu, hind, kainus, kangus, kogus, seadus, tarbimine | 0 comments Links to this post\nMiks Vettel Türgi etapil šampust juua ei tohtinud?\nValitsev maailmameister Sebastian Vettel ei saanud oma Türgi vormel-1 etapivõitu alkoholi sisaldava šampanjaga tähistada, sest see oli kohaliku seaduse vastane.Türgis lubatakse alkoholi juua alates 24. eluaastast, Vettel on aga alles 23.\nTürgi muutis oma alkoholiseadust rangemaks alles tänavu, kui lisaks vanusepiiri tõstmisele keelati alkoholi reklaamimine ning poodides kehtestati vastavad alkoholimüügi alad.\nÜhtlasi tähendas see ka seda, et Sauberi meeskond pidi Türgi etapi ajaks eemaldama oma autodelt Tequilat müüva sponsori logo.\nSamal ajal peab Türgi üks edukamaid korvpallimeeskondi Efes Pilsen eemaldama oma nimest teise sõna, sest see tähistab kohalikku populaarset õlut.\n| Labels: korvpall, reklaam, seadus, sport, tarbimine, türgi, varia õlu | 0 comments Links to this post\nTarbijakaitseamet võib minna õlle nime kallale\n| Labels: a. le coq, originaal mahe, saku, seadus, turundus | 0 comments Links to this post\n| Labels: 2011 uus, a. le coq, originaal mahe, saku, seadus | 0 comments Links to this post\n| Labels: 2011 uus, originaal mahe, reklaam, saku, seadus, tootmine, turundus | 0 comments Links to this post\nViru Õlu hakkab tootma Punk õlut\nEsmaspäeva pärastlõunal sõlmisid Punk laulupeo korraldajad ja AS Viru Õlu lepingu, mille kohaselt toodab Haljala õlletehas Punk õlut ja toetab Punk laulupidu ka rahaliselt.\nAS Viru Õlu toodab Punk laulupeoks spetsiaalset õlut, mille valis välja erikomisjon pimetesti käigus. Rakvere linnapea ja Punk laulupeo korralduskomitee juht Andres Jaadla rääkis, et komisjon sooritas päris tõsise pimetesti, mille käigus üritati meenutada, kuidas maitses õlu enda punkariaegadel.\n“Pimetestil valiti välja täiesti uus 4,6% alkoholisisaldusega õlu, mis minu hinnangul jääb maitselt kuhugi kunagiste Kuldse Odra ja Žiguli vahepeale,” lausus Jaadla.\nPunk laulupeo vaimne isa Üllar Saaremäe sõnul on ühine laps sündinud. “Isaks on Punk laulupidu, emaks Viru Õlu ja lapse nimeks Punk õlu,” kõneles Saaremäe.\nAS Viru Õlu peadirektor Ott Licht märkis, et päris sündinuks last siiski lugeda veel ei saa, sest praegu on Punk õlut olemas vaid mõned näidispudelid ja nendegi sisu pole päris õige.\n“Liiga vara enne laulupidu ei ole mõtet õlut valmis teha, tahame, et õlu ikka võimalikult värske oleks,” lausus Licht ja lisas, et uut õlut hakatakse villima mai teises pooles. Lichti sõnul on ajutised asjad tavaliselt kõige kindlamad ja sestap lootis ta, et Punk õlle tootmine ei piirdu ainult Punk laulupeoga, vaid õlu elab hiljem oma elu edasi.\nPildil Rakvere linnapea Andres Jaadla (vasakult), Punk laulupeo vaimne isa Üllar Saaremäe ja AS-i Viru Õlu peadirektor Ott Licht lepingu allkirjastamisel.\nVaata lisaks: Punklaulupidu tähistatakse eriõllega, Punk Laulupeo õlled pruulib Viru Õlu, Punklaulupidu sai oma õlle, Viru Õlu\n| Labels: 2011 uus, eripruul, kangus, muusika, punk, raha, rakvere, üritus, viru | 0 comments Links to this post\nBaarimehi süüdistatakse kliendi surnuksjootmises\nIirimaal astusid täna kohtu ette kaks baaritöötajat, keda süüdistatakse kliendi surnuksjootmises.\nKahe lapse isa Graham kummutas Thurlesy linnakeses asuvas hotellibaaris ühe õhtuga kümme shot'i, kui tähistas 26. sünnipäeva. Purjus ja uinunud mees talutati oma tuppa, kust ta järgmine päev leiti ning tund hiljem surnuks kuulutati, kirjutab Irish Times.\nNii 34aastane Gary kui 29aastane Aidan, mõlemad baarmenid, eitavad tapmist. Prokuröri sõnul viis just nende kahe hooletus pereisa surmani.\nGraham oli enne viinashot'e joonud klaasi Guinnessi õlut. Samasse klaasi valati ka tellitud viin. Prokuröri sõnul ärples Graham külastajate ees, et suudab kõik kümme õlleklaasi valatud shot'i korraga ära juua. Baarmen täitis mehe klaasi, küsis baari juhatajalt, kas ikka võib jooki serveerida ja sai jaatava vastuse. Graham jõi klaasi seejärel põhjani.\nKohtuotsus peaks lõpusirgele jõudma järgmisel nädalal.\n| Labels: guinness, iirimaa, kogus, pubi, purjus, seadus, veider | 0 comments Links to this post\nNime järgi alkoholita joogid ahvatlevad noori\nTegelikult on enamik alkoholivabadest õlledest ja siidritest tõepoolest alkoholivabad, ent leiab ka erandeid. Paar importõlut sisaldavad alkoholi kuni 0,5 protsenti, sama palju sisaldab ka kali, ent hiljuti müügile tulnud Fizzi alkoholivabas siidris on alkoholi lausa kuni 1,2 protsenti, olles alkoholisisalduselt täpselt seaduse piiril.\nSeaduse silmis korras\nTarbijakaitseameti avalike suhete juht Hanna Turetski selgitas, et tootja määrab toote alkohoolseks või alkoholivabaks joogiks, ning kui siidri alkoholisisaldus on kuni 1,2 protsenti, on seaduse järgi tegemist alkoholivaba joogiga, mida võib alaealisele müüa.\nKui aga letil seisavad kõrvuti näiteks Rootsi Kopparbergi nullprotsendiline siider ja kuni 1,2-protsendilise alkoholisisaldusega Fizz, siis kumma valib teismeline noor?\nTervise Arengu Instituudi avalike suhete nõunik Maris Jakobson selgitas, et isegi kui väikesed alkoholikogused täiskasvanuid ei kahjusta, ei tähenda see, et sama kehtiks noorte kohta: «Pooleliitrine purk siidrit, kus on alkoholi 1,2 protsenti, annab 0,5 alkoholiühikut. Neli purki sellist siidrit on juba täiskasvanud naise päevane lubatud kogus alkoholi.»\nJakobsoni sõnul ei tohiks alkohol olla iseenesestmõistetav asi, mida noored tarvitavad. «Kui lubame väikelastele 0,8-promillist kalja, suurematele 1,2-promillist siidrit, edasi tuleb juba 2,9-promilline õlu jne, siis sellega me suurendame tulevikus alkoholiprobleemidega inimeste arvu,» nentis ta.\nJoodik juba noorelt\nAlkohol on Jakobsoni sõnul noortele iseäranis ohtlik seepärast, et nende organism on veel lõplikult välja kujunemata. 47 protsendist inimestest, kes alustasid joomisega enne 14-aastaseks saamist, saavad hilisemas elus alkoholisõltlased. Pärast 21. eluaastat alkoholi joomist alustanutest saavad sõltlased vaid üheksast protsendist.\nMuu hulgas häirib alkohol alaealiste organismi normaalset hormooniproduktsiooni, nii pidurdub kasvuhormooni tootmine ja keha jääb kängu. Igapäevatoiduga saadav kaltsium ei imendu korralikult, tekib luude hõrenemine ja hambad lagunevad.\nKuigi uue alkoholivaba Fizzi turuletoomisel ütles A. Le Coqi juht Tarmo Noop, et see sisaldab alkoholi ja on mõeldud vaid täiskasvanutele ning müüjatel pole soovitav seda lastele müüa, siis ettevõtte kodulehel pole uue siidri tooteinfos poole sõnagagi öeldud, et see alkoholivaba siider sisaldab tegelikult kuni 1,2 protsenti alkoholi.\nReklaam harjutab alkoholiga\nKaupmeeste liidu tegevjuht Merilai möönis, et selliste alkoholivabade õllede, veinide ja siidrite müümine noortele võib muuta õlle või siidri nime väga tuttavaks ja harjumuspäraseks.\nKa karskusliit AVE esimees Lauri Beekmann nentis, et kui tehakse reklaami mittealkohoolsele siidrile või õllele, siis tegelikult kaudselt toimib reklaam ikkagi siidrile ja õllele.\nTa märkis, et juriidiliselt on muidugi kõik JOKK, kuid eetiline pool on küsitav. «Kui me teame, et seal on ikkagi väikene osakene sees, siis alaealiste jaoks võib see eriliselt atraktiivne olla,» selgitas ta. Sellele lisandub Beekmanni sõnul veel ka emotsionaalne pool – noor tunneb, et ta joob alkohoolset jooki, ja nii harjutatakse ennast teatud kultuuri või käitumisviisiga.\n• Alkohoolne jook õlu on etanoolisisaldusega üle 0,5 mahuprotsendi\n• Muu joomiseks mõeldud vedelik on alkohoolne jook juhul, kui selle etanoolisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi.\n• Siidri tegelik etanoolisisaldus on 1,2–8,5 (kaasa arvatud) mahuprotsenti. Siidri kangendamine destilleeritud alkoholiga ei ole lubatud.\n• Muu alkohoolne jook on alkohoolne jook, mis on piirituse, piiritusjoogi, kääritatud joogi, vee või muu mittealkohoolse joogi kokkusegamisel saadud 1,2–15-mahuprotsendilise etanoolisisaldusega jook, mis võib olla karboniseeritud ning maitsestatud.\nAllikas: alkoholiseadus; tarbijakaitseamet\nAlkohol — kas, mida ning kui palju võib?\nAlkoholivabade jookide alkoholisisaldus külvab segadust\n| Labels: a. le coq, kainus, kangus, kogus, koostis, müük, naine, pood, reklaam, seadus, tervis | 0 comments Links to this post\nMiks Vettel Türgi etapil šampust juua ei tohtinud?...\nVeinimess tegi meele rõõmsaks\nRoskilde festivali ala maapind on kui sigalas!


Tööde ja inimeste juhtimine kodukontorite ja üksustevahelise koostöö ajastul\nKuidas teha koostööd, kui otsesed hoovad puuduvad?\nKas Sinu kolleegid - üksuste juhid, töögrupi juhid, projektijuhid ja koostööpartnerid - kasutavad vahel ühtede ja samade inimeste tööaega? Ning kas seejuures on Sulle tuttav olukord, kus mingit tööd teostava meeskonna liikmed on pidevalt tööga ülekoormatud? Tulemuseks tööde hilinemine, mis paneb osad töötajad ootama teiste järel?\nUsun, et olete minuga nõus - tänapäeval, mil üha rohkem tehakse tööd kodukontorist või peavad koostööd tegema väga erinevad osakonnad/üksused/firmad, vahel ka erinevate riikide inimesed, on koostöö ja protsesside juhtimine muutunud aina keerukamaks. Kogu suhtlemine ja protsess on sageli üksuste ülene ja virtuaalne. Mõnikord on mõlemad või üks osapool eemal, kodukontoris või teises osakonnas teise juhi alluvuses.\nMida teha, et saada asjad laabuma, kui otsesed hoovad (alluvus, võimalus nõuda tööülesannete täitmist) puuduvad? Või olukord, kus su meeskond pole sul käe-jala juures? Kuidas saavutada kindlustunne keeruka osalusega koostöös?\nPüsivas meeskonnas või osakonnas tunneme ja tajume üksteist, oleme kohanenud üksteisega. Üle üksuste koostöös me küll teame neid inimesi, aga ei taju neid sedavõrd kui oma meeskonna liiget. Üleüksuselise koostöö eesmärk on mingi tulemus, kogu suhtlemine on suunatud tulemuse saavutamisele, kuid samal ajal peab sellise koostöö puhul hakkama saama ka piiratud õigustega – ei saa käskida, motivatsiooni- ega karistushoobasid pole, aga tulemuse peab ikkagi saavutama. Sama kehtib ka mitme tütarfirmaga ettevõtete, suurte organisatsioonide, rahvusvahelise ja erinevate projektikoostöö, virtuaalse koostöö (kodukontori, kaugtöö), vabatahtlike rühmituste kohta.\n*\tÜle üksuste koostöö – kuidas üle organisatsiooni koostööd korraldada\n*\tKuidas ma kõik need tööd tehtud saan, kuidas koostööd nii korraldada, et kõik, nii mina kui ka kõik teised saaks oma tööd tehtud?\n*\tKuidas teistega arvestada? Mida mina saan teha, et minuga arvestataks?\n*\tKuidas reaalselt kõigi oluliste inimeste - kas siis üksuse, osakonna või projektimeeskonna liikmete tasemel - aega säästa? Kuidas jõuda rohkem vähema ajaga ning aidata ka teistel seda teha?\n*\tKuidas panna ka TEISED tähtaegadest kinni pidama, kuidas tagada, et kõik olulised inimesed töötaksid laitmatult ning kellegi asjatu venitamise pärast teiste töö, aeg ja rahateenimine ei kannataks?\n*\tKuidas koostööd teha pingevabamalt ja vähendada stressi?\n*\tKuidas saavutada meeskonna kiire õppimine?\n*\tTeadmised ja tegevusmudelid sellest, kuidas hoida mistahes töö sisuliselt, ajaliselt ja rahaliselt kontrolli all\nKoolitus on suunatud inimestele, kes oma töös peavad korraldama teiste inimeste tööd või korraldama koostööd inimeste vahel või kes ise peavad tihedalt suhtlema osakonna või üksuse üleselt. Koolitusele on oodatud juhid, kelle meeskond osaliselt töötab kodukontoris, maatrikssüsteemis, üksuse või organisatsiooni juhid kes on tihedalt kostöös teiste üksuste ja organisatsioonideg, protsessijuhid, koostöö korraldajad, töögruppi juhid, samuti kõigi teiste valdkondade esindajad, kus tulemuse saavutamine sõltub rohkem kui ühest inimesest.\nKoostöö korraldamise edukus.\nMis teed üksuste vahelise ja organisatsioonide vahelise koostöö keeruliseks.\nMääramatus töökeskkonnas. Kuidas võidelda määramatusega?\nKuidas tulla toime kokkulepitud tööajaga?\nKoosolekud ja nende läbiviimine.\nKuidas saavutada kindlustunne, et tööd sujuvad. Mida ja kuidas koostöö korraldaja jälgib?\nTagasiside töö käigus.\nMetoodikad, kuidas inimesi kaasates leida tõhusamaid koostöövõtteid ja mudeleid.\nKuidas koostöös osalejaid jooksvalt arendada ja kindlustada motiveeriv tagasiside.\nKahepäevase koolituse soodushind on 622 eurot +km. Täishind on 799 eurot +km. NB! Grupi suurus on piiratud, grupp täidetakse registreerumise järjekorras.


Religioon | Bibleinfo.com\nHome / Piibli teemad / Religioon\nPiibel on allikas, mis võib meile õpetada õiget religiooni. Võime lugeda Pauluse 2. kirjast Timoteosele 3:15–17: „… kuna sa tunned lapsest saadik pühi kirju, mis võivad sulle tarkust anda päästeks usu kaudu, mis on Kristuses Jeesuses. Kogu Pühakiri on Jumala sisendatud ja kasulik õpetamiseks, noomimiseks, parandamiseks, kasvatamiseks õiguses, et Jumala inimene oleks täiesti varustatud ja valmis igale heale teole.“\nTõeline religioon on palju enamat kui vaid see, mida sa ütled ja teed, see on miski, mis on sügaval südames. Jesaja 29:13 kirjutatakse nii: „Ja Issand ütleb: Kuna see rahvas ligineb mulle suuga ja austab mind huultega, aga ta süda on minust kaugel ja nende kartus minu ees on ainult päritud inimlik käsk.“\nReligioon ehk usk tuleb rajada Kristusele, mitte inimlikele filosoofiatele, traditsioonidele või ideedele. Võime lugeda Pauluse 2. kirjast koloslastele 2:8: „Vaadake, et keegi teid ei riisuks tarkuseõpetuse ja tühja pettuse abil, mis vastavad inimeste pärimusele, maailma algainetele, ja mitte Kristusele.“\nKuidas võiksin vahet teha õigel ja valedel religioonidel? Selle kohta loeme Matteuse evangeeliumi 7:16–18: „Te tunnete nad ära nende viljast. Ega viinamarju korjata kibuvitstelt ega viigimarju ohakailt? Nõnda siis kannab iga hea puu head vilja, aga halb puu halba vilja. Hea puu ei või kanda halba vilja ega halb puu kanda head vilja.“\nMilline näeb välja tõeline ja õige usk? Jaakobuse kirja 1:27 vastab sellele nii: „Jumala ja Isa silmis puhas ja laitmatu jumalateenistus on käia vaatamas vaeslapsi ja lesknaisi nende viletsuses ja hoida iseennast maailma poolt määrimata.“\nTõeline religioon on miski, mis teeb armu kaudu tööd inimese südames, seejärel voolab südamest välja heade tegude näol. Jaakobuse kirja 2:17–18 kirjutatakse: „Nõnda on ka usuga: kui sel ei ole tegusid, siis on see iseenesest surnud. Aga mõni võib öelda: „Sinul on usk, aga minul on teod.” Näita mulle oma usku lahus tegudest ja mina näitan sulle usku oma tegudega.“\nTõeline kristlus paneb kristlased Jeesusele kuuletuma, sest neid motiveerib armastus tema vastu. Nad teavad, et Jeesus juba armastab neid, nad ei pea seda armastust kuidagi välja teenima. Loeme Johannese evangeeliumi 14:15: „Kui te armastate mind, siis pidage mu käske!“\nKas Kristuse järelkäijad peaksid tingimata olema seotud organiseeritud religiooniga? Siin on mõned punktid, mis võiksid anda mõtteainet.\nJeesus pühitses hingamispäeva teiste keskel sünagoogis olles. Loeme Luuka evangeeliumi 4:16: „Jeesus tuli ka Naatsaretti, kus ta oli üles kasvanud, ja läks oma harjumust mööda hingamispäeval sünagoogi.“\nJeesus pani aluse kristlikule kogudusele. Võime lugeda Matteuse evangeeliumi 16:18: „Ja mina ütlen sulle: Sina oled Peetrus ja sellele kaljule ma ehitan oma koguduse, ja põrgu väravad ei saa sellest võitu.“\nJeesus andis oma jüngritele korralduse anda teistele edasi tema õpetusi. Matteuse evangeeliumi 28:19–20 leiame Jeesuse korralduse: „Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud! Ja vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni.“\nKui oleme Jumalaga tihedas ühenduses, mõjutab meie usk kõiki meie tegusid, ükskõik kui suured või väikesed need on, nii kirikuseinte vahel kui neist väljaspool. Loeme Matteuse evangeeliumi 23:23: „Häda teile, kirjatundjad ja variserid, te silmakirjatsejad, et te maksate kümnist mündist ja tillist ja köömnest ning jätate kõrvale kaalukama osa Seadusest – õigluse ja halastuse ja ustavuse! Üht tuleb teha, kuid teist ei tohi jätta kõrvale!“\nVaiksed mõtisklused, paastumine ja palve suunavad tõelises religioonis teisi inimesi päästma. Loeme Jesaja 58:6–7: „Eks ole ju mulle meeldiv paast niisugune: päästa valla ülekohtused ahelad, teha lahti ikke rihmad, lasta vabaks rõhutud ja purustada kõik ikked? Eks see ole murda oma leiba näljasele ja viia oma kotta viletsad kodutud, kui sa näed alastiolijat ja riietad teda ega hoidu oma ligimesest?“\nTõeline religioon püsib püsti armastusel Jumala ja teiste inimeste vastu. Matteuse evangeeliumi 22:37–40 on kirjas: „Jeesus vastas talle: „Armasta Issandat, oma Jumalat, kogu oma südamega ja kogu oma hingega ja kogu oma mõistusega! See ongi suurim ja esimene käsk. Teine on selle sarnane: Armasta oma ligimest nagu iseennast! Neis kahes käsus on koos kogu Seadus ja Prohvetid.”“\nKas ma võin oma usku praktiseerida vaid üksinda, ilma kogudusse kuulumata? Kui meid on ristitud ühe Vaimuga, on meid ristitud ühte kogudusse või ihusse. Loeme Pauluse 1. kirjast korintlastele 12:13: „Sest meie kõik oleme ühe Vaimuga ristitud üheks ihuks, olgu juudid või kreeklased, olgu orjad või vabad, ning me kõik oleme joodetud ühe Vaimuga.“\nTeiste inimeste armastamine tähendab, et peame päriselt teiste läheduses olema. Inimeste armastamine saab maailma lõpu liginedes järjest olulisemaks. Loeme Heebrea kirja 10:24–25: „Ja mõtelgem üksteisele, kuidas üksteist virgutada armastusele ja headele tegudele. Ärgem jätkem unarusse oma koguduse kooskäimist, nõnda nagu mõnel on kombeks, vaid julgustagem selleks üksteist – ja seda enam, mida rohkem te näete seda päeva lähenevat.“\nKristuse armastus on tõelise religiooni märgiks. Johannese evangeeliumi 13:34–35 on kirjas: „Ma annan teile uue käsu: armastage üksteist! Nõnda nagu mina teid olen armastanud, armastage teiegi üksteist! Sellest tunnevad kõik, et te olete minu jüngrid, kui te üksteist armastate.“\nTõelise religiooni vaimsus peab jõudma kõikide inimesteni ja seejärel on maailm valmis oma lõpule vastu minema. Matteuse evangeeliumi 24:14 sedastab: „Ja seda Kuningriigi evangeeliumi kuulutatakse kogu ilmamaale, tunnistuseks kõigile rahvastele, ja siis tuleb lõpp.“\nMida seitsmenda päeva adventistid usuvad?


DEKORATIIVKROHV SAKRET MRP-E 25KG VIHMA-/ÜRASKIMUSTER 3MM VALGE - Üldehitusmaterjalid - Kõik tooted - bauhof.ee\n14,02€ Hind e-poes\nTavahind epoes 15,15€\nhttps://www.bauhof.ee/et/uldehitusmaterjalid/dekoratiivkrohv-sakret-mrp-e-25kg-vihma-uraskimuster-3mm-valge-472061 4267528 DEKORATIIVKROHV SAKRET MRP-E 25KG VIHMA-/ÜRASKIMUSTER 3MM VALGE https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/4/7/472061_E1.jpg 14.02 15.15 EUR InStock /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Segud ja tarvikud /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Segud ja tarvikud/Krohvid ja tarvikud /Pakkumised /Pakkumised/Märgistatud üldehitustooted 4=5 /TOP tooted • Valge värvuse ja vihma-/üraskimustriga mineraalne dekoratiivkrohv. • Sise- ja välistingimustesse. • Ülevärvitav ning toonitav mineraalsete kuivpigmentidega. • 14-päevane tagastusõigus. • HANKIJA LAOST TELLITAV TOODE - EELDATAV TARNEAEG 7 TÖÖPÄEVA Sakret MRP-E on valge värvuse ja vihma-/üraskimustriga mineraalne dekoratiivkrohv, mille tera suurus on 3 mm. Sise- ja välistingimustesse. Valge tsemendi ja lubja sideainel krohv on kasutatav nii mineraalvilla kui EPS-iga soojustatavate fassaadide viimistluskrohviks. MRP-E on ülevärvitav ning toonitav mineraalsete kuivpigmentidega. Kõrge veeauru läbilaskvusega ning mittepõlev. Toode on kõrge veeauru läbilaskvusega. Soojusisolatsioon-liitsüsteemide ETICS SAKRET EPS (ETA-10/0064) ja ETICS SAKRET MW (ETA-10/0185) komponent. Aluspinna ettevalmistamine Pind peab olema puhas, tasane ja kuiv. Täita praod ja augud. Eemaldada pudenev krohv, koorduv värv, samuti õlised või muud nakkumist takistavad pinnad puhastada. Aluspinnad kruntida krundiga Sakret PG. Krunti on võimalik toonida krohvkatte värvimiseks mõeldud värviga samasse tooni. Töö käik Krohv segada puhtas nõus puhta külma veega tükivabaks massiks ning segamist korrata 5 minuti pärast. Krohvi toonimiseks kuivpigmentidega juhinduda Sakreti kuivpigmentide kasutusjuhendist. Krohv kanda pinnale roostevabast pahtlilabidaga, tasandada ning hõõruda plastikhõõrukiga ringikujuliste, vertikaalsete või horisontaalsete liigutustega laiali. Krohvimise ajal vältida otsest päikesekiirte langemist krohvitavale pinnale. Krohvi kuivamisaeg (tolmukuiv) ca 30 min, vihmakindel vähemalt 24 h möödudes. Optimaalne aluspinna ja välisõhu temperatuur kasutusajal +5°C kuni +25°C, vältida kõrgemaid, kui +30°C temperatuure ja miinuskraade. Krohvi on võimalik üle värvida fassaadivärviga Sakret KS, FM, SKF ja FC, sisetingimustes kõikide Sakreti sisevärvidega. • Vastavus standardile: EN 998-1:2011 • Kulu: 4,3 kg/m² • Tuleohutusklass: A1 (mittepõlev) • Säilivusaeg: 12 kuud suletud originaalpakendis add-to-cart 1 tk 15% 14,02


Ernits: sotsidel võim liiga magus, et loobuda - Äripäev\nEesti Ajakirjanike Liidu esimehe Peeter\nErnitsa hinnangul on realistlikum, et praegune valitsuskoalitsioon jätkab\nvaatamata erimeelsustele samas koosseisus.\n„Hea küsimus, ega palju võimalusi pole. Rahvaliidust on spekuleeritud, Rohelistest pole palju räägitud. Keskerakond on välistatud,“ arutles Ernits lisades, et peab siiski ebarealistlikuks sotside väljavahetamist. „Võim on magus. Arvan, et sama kamp jätkab. Samas - kuigi kodurahu on hea, pole lõputu vindumine hoopiski hea,“ vastas Ernits Äripäeva päevaküsimusele, mis erakonnaga võiks sotsid valitsuses asendada.\nErnits peab kõige ideaalsemaks valitsuseks apoliitilist asjatundjate valitsust. „Sel juhul ei peaks valijate poole koogutama ja võiks valimislubadused kriisi ajal unustada. Kui Titanicu kapten näeb ees jäämäge, ei saa ju sama tempoga edasi minna. Kui õnnetus on käes, pole aega arutada, kui viisakas see välja näeb, et püksid on täis lastud või mitte,“ rääkis Ernits.\nSotside võitlust peab Ernits jonnimiseks eesmärgiga näidata oma valijatele, et neid pole unustatud, kuid kurjad parempoolsed ei lase neil oma plaane teoks teha.


Seesam tahab Salvaga liituda\nKindlustusseltsi Seesami peadirektor Toomas Abner rääkis, et Seesam plaanib mõne Eesti kindlustusseltsiga liituda või osta mõnes tegutsevas kindlustusseltsis osaluse.\n«Äripäeva informatsiooni Salvaga peetud läbirääkimiste kohta ma ei kinnita ega lükka ka ümber,» lausus Abner, viidates pooltevahelisele konfidentsiaalsuskokkuleppele. Ta märkis vaid, et võrreldes eilse hommikuga oli eile õhtuks lähiajal toimuva ühinemise võimalus kahanenud.\nAbner selgitas, et Seesam soovib endaga liita sellist kindlustusseltsi, kes oleks tugev liikluskindlustuses ja kodanike vara kindlustamisel, millega Seesam seni ise tegelenud ei ole. Kohustuslikus liikluskindlustuses on Salva Kindlustus üks juhtivaid kindlustusseltse.\nSeesami huvi oma turuosa suurendada mõne tegutseva kindlustusseltsi äraostmise või liitmise teel ilmnes eelmisel aastal, kui Seesam püüdis liikluskindlustuse fondilt ära osta Balti Kindlustusseltsi (Bico) aktsiad.\n«Salva liitmine Seesamiga on kindlustusinspektsiooni peadirektori Ellen Ridaste soov,» väitis Salva Kindlustuse arendusdirektor Raivo Linnas. «Salva pole aga kellegagi ühinemisest huvitatud.»\nLinnas rääkis, et Ridaste tahtis mõni kuu tagasi Salvat liita ka Eesti Transpordikindlustuse ASiga.\nKindlustusinspektsiooni peadirektori Ellen Ridastega eile rääkida ei õnnestunud, kuna Ridaste viibib kuni esmaspäevani komandeeringus.\nAugustis vaidles kindlustusinspektsioon Salva Kindlustusega, kes soovis oma aktsiakapitali ümberhindluse reservi arvel suurendada.\nSalva Kindlustuse aktsiakapital on hetkel 7 miljonit krooni, mida Salva peab 1. jaanuariks suurendama kindlustusseaduse muutmisest tulenevate nõuete tõttu 10 miljoni kroonini.\nSalva Kindlustuse juhatuse aseesimees Toivo Voit kinnitas, et Salva plaanib aktsiakapitali suurendada tänavu teenitava kasumi arvel.\nSalva juhatuse esimees Tiit Pahapill ütles, et temale pole Seesam ühtegi konkreetset ettepanekut seni teinud.\nToivo Voit lisas, et kui tehakse huvitav ettepanek, võib selle üle loomulikult rääkida. Hiljuti soovis Salva Kindlustuse aktsiaid osta Ühispanga suuraktsionär, Itaalia ärimees Ernesto Preatoni.\nSalva aktsiate vastu on Voidi väitel huvi tundnud mitu investorit, kuid Voit ja Pahapill pole seni olnud aktsiate müügist huvitatud.\nSeesami ja Salva omanikering on väga erinev. Salva Kindlustuse aktsionärid on kohalikud ärimehed, Seesami põhiaktsionärid aga suurte finantsvõimalustega rahvusvahelised kindlustuskontsernid.\nSalva suuromanikud on Toivo Voit ja Tiit Pahapill, kummalegi kuulub üle 30 protsendi Salva aktsiatest. Kaks aastat tagasi ostsid Voit ja Pahapill ära Hansapanga ühele asutajale Tõnu Laagile kuulunud 21protsendilise osaluse Salvas, enne seda olid Salva teised põhiaktsionärid eesotsas Voidi ja Pahapilliga Laagi Salva juhatuse esimehe kohalt maha hääletanud.\nTollal kinnitas Voit, et Laagi rahalised võimalused Salvat arendada ei olnud tema ja Pahapilli omadega võrreldavad ning seetõttu viisid meeste teed lahku. Ülejäänud 40 protsenti aktsiatest jaguneb kohalike väikeaktsionäride ning ASi MGX ja ASi Auto Ekspress vahel.\nSeesami suurim aktsionär on 45protsendilise osalusega Soome suuruselt teine kindlustuskontsern Pohjola. Teine suuraktsionär on 29 protsendiga USA üks suuremaid kindlustusseltse American International Group (AIG) ning kolmas Põhja-Eesti Pank 20protsendilise osalusega.\nSeesamile kuulub elukindlustusselts Seesam-Elu. Seesamil on kümneprotsendiline osalus Läti kindlustusseltsis Famlat ning lähiajal plaanib selts minna ka Leedu kindlustusturule.


Koenigsegg Jesko Absolut tahab olla maailma kõige kiirem auto - Autogeenius\nKoenigsegg Jesko Absolut tahab olla maailma kõige kiirem auto\n4. märts 2020 kell&nbsp12:35\nKoenigsegg avaldas Jesko nimelise hüperauto eelmise aasta Genfi atonäitusel, mis sai nime autotootja asutaja isa Jesko Von Koenigseggi järgi. Uus Jesko Absolut on modifitseeritud erimudel, millega ilmselt soovitakse püstitada uus tippkiiruse rekord.\nPeamine rõhk on läinud õhutakistuse minimaliseerimisele. Tänu sellele on suuremad muutused just aerodünaamika vallas. Jesko Absolut saab pikema tagaosa, tagarataste katted, madalama vedrustuse ning eemaldatud on kapoti õhuavad ja õhuavad esirattakoobaste kohal.\nSamuti on eemaldatud ka suur tagatiib, mille asemel on jäetud vaid vertikaalsed “stabilisaatorid”, mis aitavad suunata õhuvoolu ja lisavad stabiilsust suurtel kiirustel.\nTippkiirus on siiani veel avaldamata, kuid Koenigseggi sõnul on tegemist kiireima autoga, mida nad eales ehitanud on. Agera RS mudeli poolt juba saavutatud 447,2 km/h kiirus on seega kindlasti ületatud.\nKindlasti on Koenigseggil oma uue autoga sihikul just Bugatti, kes püstitas mullu uue tippkiirus rekordi, kui Chiron ületas 300 mph piiri ja saavutas tippkiiruseks 490,48 km/h (304,77 mph). Kuigi Koenigsegg ametlikult ei plaani rekordijahis osaleda, siis nende simulatsioonid näitavad, et üle 500 km/h võib auto vabalt sõita. Takistuseks nagu ikka, rehvid ja sobiva raja leidmine. Igatahes ütles firma juht, et nende eesmärk on ja jääb alati ehitada kõige kiiremaid autosid.\nJesko Absolut jõuallikaks on samuti 5-liitrine turboga V8 mootor nagu tavalises Jeskos. Uuemas autos toodab mootor 1622 hj ja 1500 Nm, kuid seda vaid E85 võidusõidu kütusega. Sarnaselt tippkiirusega pole ka kiirendusaegu veel avalikustatud.\nKoenigseggi “tavalise” Jesko mudeli hind algab umbes 2,6 miljonist eurost. Seega mõnisada tuhat eurot võib Jesko Absolut hinnale kindlasti juurde lisada.\nMärksõnad: hüperautod, Jesko, Jesko Absolut, Koenigsegg\nKoenigsegg Jesko lisavarustuse nimekirjas on asi, mis maksab ligi 374 000 eurot\nVideo: kas neljakohalisse Koenigsegg Gemera superautosse mahub ka DeMuro mõõtu inimene?\nCzinger 21C purustas Laguna Seca ringirekordi lausa kahe sekundiga\nRekordsuvi: toimus 8000 liiklusõnnetust, muuhulgas sõideti katki ka kiiruskaamera\nTartu lähistel hakkab homsest tööle uus kiiruskaamera\n17. september 2021 kell 08:33\n17. september 2021 kell 07:57\n16. september 2021 kell 14:48\nJaguar F-Type proovisõit: mida teha, et sellised mootorid alles jääks?\n16. september 2021 kell 13:09\nKeeruline liiklussõlm ehk kuidas sõita Liivalaia-Juhkentali ristmikul?\n16. september 2021 kell 12:11\nJüris korraldatakse elektriautode teemapäev, kuhu tuleb 34 sõidukit ja saab ka proovisõitu teha\n16. september 2021 kell 11:58\niPhone 13 Pro ja Pro Max: Apple’i uued tipptelefonid tahavad vägeva sisu eest vägevat hinda


Ibrahimovici värav tõi Manchester Unitedile esimese karika - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nIbrahimovici värav tõi Manchester Unitedile esimese karika\nInglismaal traditsiooniliselt valitseva liigavõitja ja karikavõitja vahel välja mängitava Community Shieldi ehk superkarika võitis Manchester United, alistades Leicester City 2:1.\nSkoori avas 31. minutil Unitedi poolkaitsja Jesse Lingard, kes lõi võiduvärava ka maikuises karikafinaalis, kui United alistas lisaajal Crystal Palace'i. Leicester jõudis aga 52. minutil viigini, Marouane Fellaini söödueksimuse realiseeris külmavereliselt väravaks mulluse hooaja komeet Jamie Vardy.\nViimane sõna jäi siiski Unitedile ja suvel klubiga liitunud Zlatan Ibrahimovicle, sest 83. minutil saatis rootslane palli peaga posti kõrvale ja tõi nii Jose Mourinhole Unitedi peatreenerina esimese karika.\nInglismaa liigahooaeg algab järgmisel nädalavahetusel ja selle avabki just valitsev meister Leicester, kes külastab laupäeva esimeses mängus tagasi kõrgliigasse tõusnud Hull Cityt. United sõidab pühapäeval külla Bournemouthile.