See postitus avaldati SJK, Sürgavere, Tääksi, Vastemõisa kategoorias 16. juuni 2021 , autoriks huvijuht.\n11. juunil tunnustati kool põhiväärtuste konkursi II poolaasta laureaate.\nSuure-Jaani Kooli Rõõmuraas 2021 on:\nKristiina Mäe– õpilane, kellel pole raske rõõmsalt tervitada igat töötajat meie majast ja kes võtab siiralt oma jopetaskust lilleõied,kinkides need heast südamest. Laps, kelle olemus toob täiskasvanule meelde tema enda lapseea ja suure igatsuse- oh kui saaks olla veel laps!\nEha Kalvik– Optimistlik ja heatujuline Tääksi õppekoha muusikaõpetaja ja pilliringi juhendaja. Nädal algab rõõmsa tuju, laulu ja pillimänguga ning samamoodi nädal ka lõpeb, sest ta on Tääksi majas esmaspäeviti ja reedeti. Eha pakub välja ideid esinemisteks, õpetab lastele laulud ja pillimängud selgeks, põimib luuletused ja tantsud kavasse ja hoiab silma peal, et iga laps oleksõigel ajal õiges kohas. Kolleegi sünnipäeval tervitab ta alati vahva lauluga karmoška saatel.\nSuure-Jaani Kooli Teravsilmne Märkaja 2021 on:\nGertrud Vaher– on väga tähelepanelik, hooliv ja abivalmis klassikaaslane, kes märkab alati abivajajat ja leiab kiiresti lahenduse. Gertrud märkas kohe, et meie klassi tulnud tüdruk vajab uue kooliga harjumisel abi ning on igal hetkel talle toeks.\nNaima Stepanova- kes on meie maja hea haldjas. Kui kellegil on midagi puudu, siis Naimal on alati tagavara kapist võtta.Ta ei lase ühtegi last õue ega matkale või kehalise kasvatuse tundi, kui näeb et lapsel on mõni riidese puudu ja ta ei julge seda ise öelda. Märkab alati lapse probleemi ja leiab kapist tagavara. Märkab alati kui keegi on unustanud hommikupudrule kirja panna ja et keegi ei jääks bussist maha. Aastaajast hoolimata on meie maja koridorid, puhkeruumid, alati varustatud värskete okste ja lilleõitega. Soovib, et kõik tunneks ennast hästi ja oleksid oodatud.\nSuure-Jaani Kooli Julge Hunt 2021 on:\nArmand Liik– Armand on 3.a klassi õpilane. Tal on alati oma põhjendatud arvamus ja julgus seda põhjendada. II poolaastal märkasime Armandi julgust selles, et ta käis kodumetsas ja jälgis seal metskitsi ja oravaid. See kõik oli seotud „Tere, Kevade“ projektiga. Tegi loomadest fotosid ja esitas need „ Tere, Kevade“ fotokonkursile. Klassikaaslaste suhtes on Armand hooliv ja sõbralik.\nIngrid Grünberg– Ei ole olemas väljakutset, mille ees ta kohkuma lööks. Võtab kõik väljakutsed vastu ja teeb need ka ära suurepäraselt. On kolleegide seas hinnatud ja väga olulinetöötaja. “Ingrid Grünberg- Tääksi õppekoha asendusõpetaja ajavahemikus 10. mai – 11. juuni 2021. Hüppas vette tundmatus kohas ja hakkas andma liitklassis tunde. On lastega töötades nõudlik, järjekindel, rahulik ja toetav.\nSuure-Jaani Kooli Koostööboss 2021 on:\nMaris Miil– kui me omavahel mängime, siis Maris kutsub alati teisi ka mängima. Ta ei jäta mitte kedagi mängust välja. Rühmatöös mõtleb Maris alati kaasa. Ta julgustab kõiki rühmatöös aktiivselt osa võtma, küsib kõigi arvamust. Ka õpetajatega teeb Maris head koostööd, sest on tundides alati aktiivne kaasamõtleja ja kaasarääkija.\nEda Nodapera ja toidu pakkide jagamise meeskond– Eda juhtis10 nädalat järjest toidupakkide väljastamist. Komplekteeris pakid, et pakkuda rohkem ja parimat ning korraldas pakkimise ja väljastas pakid. Töö kiire ja korralik- ei hilinenud ja ei virisenud. Kokku jagatilastele välja 10 toidupakki, st. 10 nädalat aktiivset tööd. Maksimaalselt 330 toidupakki. Meeskonda kuulusid: Ly Uuetoa, Seidi Kuldvere, Tiia Lipp, Gerli Sepp, Anne Raid, Eve Kärt, Ailo Lehestik, Illar Pihlak ja Heldur Kraaner.\nSuure-Jaani Kooli Aktiivne Algataja 2021 on:\nMaiko Pärn – Mõtleb igasuguseid mänge välja vahetunnis ja kehalise tunni lõpus, kui on veel aega. Ta on kõige aktiivsem igas mängus. Tema kunstitööd on hästi fantaasiarohked, jagab teistele ka oma ideid ja teised saavad ideid juurde.\nAnneli Võsa- algatab kõikide klasside loodusesse liikumise ekskursioonid- juba mitu aastat järjest.\nSuure-Jaani Kooli Nutikas Kokkuhoidja 2021 on:\nRomet Aleksandrov– 5. kl õpilane tegi ettepaneku parandada katkiste ja logisevate jalgadega lauajalgpalli. Rääkis oma ideest tehnoloogiaõpetajale Raul Laidmale, kes aitas teda. Väikesed koolikaaslased olid väga tänulikud.\nAurelika Reimann– VÕLUR- tema võlub igast pakendist, igast paberist, igast nöörijupist imelisi asju, pilte, seadeid. Olen tema oskusest lummatud, õppinud tänu temale ka ise taaskasutama. Ja sellel oskusel on lisaks veel üks hea külg minu tööst lähtuvalt. Nimelt prügikastid on meil majas väga tühjad!\nEripreemia- Väärtuste kandja- Ene Adams- Meie õpetaja Ene on suure südamega mõistev ja lapsest lähtuvat õpet teostav arenemisvõimeline ja julge õpetaja, kes kasutab oma töös vastavalt vajadusele kõiki õpikeskkondi. Koostöös ja läbi rääkidesõpilastega ja vajadusel vanematega leitakse kõigile sobivad lahendused ja keegi ei pea muretsema, et näiteks distantsõppe ajal on kasutusel liiga palju erinevaid võimalikke digikeskkondi või on liiga palju kirjutamist vihikutesse või on palju erinevaid materjale. Pigem arvame, et töövahendeid ja -võtteid on piisavalt ning vastavalt vajadusele on õpetaja alati valmis kohtuma lapse jaoks sobivas keskkonnas, juhendab lapsi suuliselt või saadab kirjaliku juhendi. Koolipäevad on vaheldusrikkad, sisukad ja pigempõnevad. Mänguliselt on sisse toodud erinevaid võistlusmomente ning meisterdamisi, mida lapsed said näiteks distantsõppel soovi korral teha koos vanematega, sest töö esitamise periood oli paindlik arvestades lapse õppimise võimalusi, olukorda ja kodust toetust. Eraldi soovime kiita, et distantsõppe ajal ei jätnud õpetaja lastele üksinda õppimiseks uusi suuri teemasid. Pigem õpiti neid ühises veebitunnis või vajadusel üksühele kohtudes. Kõigi õpilaste jaoks jätkub meie õpetajal aega. Juhendatud, hoitud, suunatud ja toetatud on samaväärselt andekad ning ka abi vajavad lapsed. Erinevaid tunnustusi on saadud nii kohalikul kui ka riiklikul tasemel.Kolme aasta jooksul, mil klassis õpib erivajadustega laps, kelle kõige nõrgem oskus on sotsiaalne lävimine ei ole laps olnud valmis minema kõigi ees oma tunnistust ega kiituskirja vastu võtma. Ja nüüd, vabariigi sünnipäeval üllatas sama õpilane meid kõiki sellega, et oli aktusel teadustaja rollis. Selline muutus on võimalik ainult õpetaja siiral tahtel, last julgustades ja toetades ning õpetaja südamega tehtud töö tulemusel. Õpetaja Ene oskab olla suur innustaja ja tunnustaja – need kaks väärtust on lastele ülitähtsad. Õpetaja oskab ja peab vajalikuks lapsi kiita. Ka sellele samale põhiväärtuste konkursile on õpetaja esitanud mitmeid erinevaid õpilasi kandidaatideks, kelle arengus on märgata muutuseid. Meie lapsi on märgatud ja tunnustatud. Kindlasti väärib märkimist, et meie õpetaja on väga hea ajaplaneerija, mis nähtub sellest, et lapsed õpivad liitklassis, kus on koos 3 ja 5 klassi õpilased. Läbi koostöö toimub sujuv lõimumine. Vanema klassi lapsed on noorematele mentorid, kõik on omavahel sõbralikud ja ei ole sellist olukorda, kus nooremad ei julgeks või ei saaks vanematelt õpilastele vajadusel nõu või abi – usume, et aluse selliseks meeldivaks ja sujuvaks lävimiseks on samuti loonud õpetaja läbi enese suhtumise oma õpilastesse. Meie õpetaja Ene kohta kehtib kõige paremini lihtne, kuid siiralt sügavamõtteline ütlus: Õpetaja Ene on õpetaja, kes armastab õpetamist ja õpetab lastele, kuidas armastada õppimist.\nTäname kõiki aktiivseid nominentide esitajaid märkamise eest! Kiidame nominente ja õnnitleme laureaate!\nSee postitus avaldati SJK-KIIDAB kategoorias 15. juuni 2021 , autoriks huvijuht.\nSee postitus avaldati SJK kategoorias 8. juuni 2021 , autoriks huvijuht.\n27.-30. mail toimusid Bulgaarias Sofias U15 vanuseklassi Euroopa meistrivõistlused maadluses. Suure-Jaani kooli õpilastest oli võistlemas kolm tüdrukut. Anu-Liis Raudsepp saavutas oma kaalukategoorias 16. koha ja Mirjam Kask 9. koha. Ajaloolise sündmuse tegi ja ainsa Eestlasena saavutas Euroopa meistrivõistluste medali (pronks) Lisette Böttker! Hurraa!!! Tüdrukuid treenib treener Rain Aleksandrov. Kiidame tüdrukuid suurepäraste tulemuste eest ja täname treenereid meeldiva koostöö eest!\nSee postitus avaldati SJK-KIIDAB kategoorias 31. mai 2021 , autoriks huvijuht.\n11.- 15. mai toimus matemaatika võistlusmäng e-Känguru. Kiidame osalenud õpilasi! Esimestest klassidest osalesid tublilt Georg Kraner; Konrad Reinkubjas; Remo Timofejev. Teistest klassidest osalesid tublilt Liselle Kaugerand; Kaspar Saar; Matthias Tints; Greta Olev; Oliver Silm; Marelle Ratassepp. Kolmandatest klassidest osalesid tublilt Geiti Ostra, kes saavutas oma vanusegrupis 36. koha; Keira Kraner; Maris Miil; Ruuben Reinkubjas; Andri Tamm; Helery Tikut; Ekke-Taeva Pärenson; Simona Brauer. Neljandatest klassidest osalesid tublilt Markus Kikre; Loore-Tuuli Leilop; Neleriin Olle. Viiendatest klassidest osalesid väga tublilt Nora Kraner, kes saavutas oma vanuserühmas 20. koha ja Jaagup Ostra. Seitsmendatest klassidest osales tublilt Taavi Pihlak. Kaheksandatest klassidest osalesid tublilt Janar Ait; Herman Särk; Gerda Kester. Üheksandast klassist osales tublilt Hanelle Kaugerand. Palju õnne õpilastele tublide tulemuste eest ja täname õpilasi juhendanud õpetajaid!\nSee postitus avaldati SJK-KIIDAB kategoorias 19. mai 2021 , autoriks huvijuht.\nSuure-Jaani koolimajas toimuv eelkool on edasi lükatud!\nuudiste arhiiv Vali kuu juuni 2021 (3) mai 2021 (5) aprill 2021 (6) märts 2021 (5) veebruar 2021 (7) jaanuar 2021 (5) detsember 2020 (2) november 2020 (9) oktoober 2020 (7) september 2020 (8) august 2020 (5) juuni 2020 (8) mai 2020 (12) aprill 2020 (10) märts 2020 (12) veebruar 2020 (28) jaanuar 2020 (16) detsember 2019 (20) november 2019 (18) oktoober 2019 (25) september 2019 (19) august 2019 (4) juuli 2019 (3) juuni 2019 (7) mai 2019 (23) aprill 2019 (20) märts 2019 (26) veebruar 2019 (24) jaanuar 2019 (21) detsember 2018 (20) november 2018 (23) oktoober 2018 (23) september 2018 (20) august 2018 (7) juuli 2018 (2) juuni 2018 (9) mai 2018 (19) aprill 2018 (29) märts 2018 (18) veebruar 2018 (25) jaanuar 2018 (13) detsember 2017 (14) november 2017 (17) oktoober 2017 (10) september 2017 (15) august 2017 (2) juuli 2017 (2) juuni 2017 (11) mai 2017 (29) aprill 2017 (28) märts 2017 (13) veebruar 2017 (17) jaanuar 2017 (10) detsember 2016 (18) november 2016 (26) oktoober 2016 (8) september 2016 (17) august 2016 (7) juuli 2016 (2) juuni 2016 (9) mai 2016 (13) aprill 2016 (6) märts 2016 (10) veebruar 2016 (11) jaanuar 2016 (6) detsember 2015 (9) november 2015 (19) oktoober 2015 (11) september 2015 (15) august 2015 (5) juuni 2015 (12) mai 2015 (11) aprill 2015 (24) märts 2015 (35) veebruar 2015 (9) jaanuar 2015 (6) detsember 2014 (9) november 2014 (4) oktoober 2014 (8) september 2014 (5)


Charles A Nicholas General Dentist 40 25th men dentist St NW Cleveland TN 37311\nMa ei saa hakata kuuldavale minu tunnustust kogu Evi selle võimu igaüks tunneb soovi pere tähelepanu ja mure Dr Kalantari ja kõik liige meeste hambaarst see fantastiline võimsus on tõeliselt uuendatud minu kirg minu olema hambaravi wellness\nSuukuivus Ja Suuõõne Meeste Hambaarsti Tervis 9. Märts 2020\nTulemused: esitatakse düsmorfia, hüpotoonilisuse, hüperbilirubineemia ja hepatomegaaliaga imik. Meestel Hambaarst 13. rasedusnädalast ebatervislik nuchal osa tsüstiline hügroomi ja Piiri ventrikulomegaalia tuvastati varem ultraheliuuring. Pre-natal diagnoosimine välistas kromosomaalsed aberratsioonid ja tiinuse jätkati ja lõpetati varem karu terminus. Raske hüpotoonia ja düsmorfia esitati sünnituse ajal., Edasises käigus axerophthol icterus, mount värvilised ensüümid ja märg-õde dehüdrogenaasi, arengut maksapuudulikkus ja multiorganic rike on toimunud surmava tulemuse kahekümne protsendi elukuul. Nonsubjektiivne exome sekveneerimine (NGS) tuvastas homosügootse mutatsiooni PEX6 geenis, mis on ZS-i morbific-motor.


Mahe Arabica Kohvioad - Espresso,1 kg - Goodshop\nTass orgaanilist Arabica kohviubadest valmistatud espresso kohvi muudab iga hommiku tõeliseks naudinguks. Aeglaselt ja õrnalt röstitud peene puuviljase happesusega kohvioad lubavad nautida kergelt vürtsikate nootidega kohvi.\nRikkalik segu käsitsi korjatud kohviubadest pärineb Paapua Uus-Guinea, Peruu ja Etioopia mahetalunikelt. Orgaanilised Arabica kohvioad on õiglase kaubanduse sertifikaadiga, seega saad oma kohvi nautida teadmisega, et selle valmistamisel on kõik osapooled saanud õiglast tasu.\nMahe Arabica Kohvioad - Espresso,1 kg kogus\nOle esimene, kes hindab toodet “Mahe Arabica Kohvioad – Espresso,1 kg” Tühista vastus


Koduvald - November 2000\neelmine lehtNr.8 (40) november 2000 järgmine leht\nÕppur Ken Ird esindas Kambjat\nKoolipoiss Ken Ird oli ainus kambjalane, kes osales Tartumaa koduraamatukogude konkursil. Ülenurme gümnaasiumi seitsmendas klassis õppiv noormees oli ka konkursi noorim osavõtja ja ainus koolinoor.\nVallavolinikud soovivad Kambja valla säilimist\nVallavolikogu oli viimati koos 28.septembril.\n1.Õpilaste toidupäeva maksumuse kinnitamine.\n2.Kambja valla 2000.aasta lisaeelarve vastuvõtmine.\n3.Vabade põllu- ja metsamaade erastajate nimekirja kinnitamine.\n4.Haldusterritoriaalse korralduse muutmise ettepanekud.\n5.Vastus järelepärimisele Soe talu hoonete tagastamise kohta.\nKambja IV korvpalliturniir oli pinevusevaba\nLaupäeva, 14.oktoobri hommikul olid Kambja spordihoonesse oodatud viis võistkonda. Kahjuks andsid end üles vaid kolm võistkonda: Kammeri, Kambja I ja Kambja II.\nMaaelu ja põllumajanduse arendamise programmi (SAPARD) eesmärk on aidata lahendada põllumajanduse ja maaelu probleeme Eesti liitumisel Euroopa Liiduga, sh. ELi seadusandlike aktide rakendamisel Eesti põllumajanduspoliitikas. Selle programmi kaudu on võimalik saada mitmeid investeeringutoetusi maaelu ja põllumajanduse arendamiseks.\nEkskursioon Metsavenna tallu ja Mõnistesse\nSeptembri keskel teatas õppealajuhataja, et on võimalus sõita Mõnistesse ekskursioonile. Ootasin seda väga.\nMajutusettevõtete atesteerimisest Tartu maakonnas\nTaluturismiks nimetatakse Eestis majutust ja hommikusööki maamajapidamises\nOksjon bussis * Isadepäev meie peres * Modellina moesõul * Mardipäeva meenutades * Kuttidega võistlemas * Pärast tunde korvpallitrennis * Mustkunstnikud koolis\n"Hea isa peab armastama minu ema!"\nKambja kooli õpilaste mõtisklusi ja arvamusi isadest, sest 12. novembril oli isadepäev\n"Koduvald" sai lugejalt kirja\n... Omast elust ja tütremajast, kus elan ei taha enam mõeldagi. Ploomid läksid kõik raisku. Elu on siin lausa põrgu mul. ...\nInterneti püsiühendus Kambja aleviku kodudesse?\nKodulehekülg www.kambja.ee ootab kambjalastelt teavet\nRaamatukogu kui iga kodu rikkus\nTartumaal "katsuti" esmakordselt koduraamatukogusid\nEsmatrükk ajakirjas Looming 10 / 2000\n"Kuis linnutiivul lennata ma tahaks üle Eestimaa…"\npilvekene tasa sõuab.\nTahaks kaasa minna kaema\nkuhu ta küll välja jõuab.\nPäike kuldseid kiiri heidab,\nveel sirtsub lusti väike lind.\nVarsti pimedus kõik peidab, -\nei lohuta siis miski mind.\nTalv tulemas on hästi krõbe.\nKes hoolib sest? On kõigil rutt.\nSee hoiatus võiks olla hõbe, -\nei teile korda läe mu jutt.\nMu jalus vahtralehe sahin,\npeas liigub tundeleheke.\nVeel luigeparve järel vahin\nning ohkan õige väheke.\nKuis linnutiivul lennata\nma tahaks üle Eestimaa\nja viimast korda emmata\nnii armast, kaunist isamaad …\nNovembrikuu on Eestimaal kõige sombusem, pimedam ja mõtlemapanev. Mitte asjata pole vanarahvas seda hingedeajaks ristinud. Põllu- ja aiatööd on tehtud, talveks ettevalmistused ka. Maarahval pole enam ruttu. Nüüd saab väikse vahemaa tagant meenutada suviseid reise ja sõpradega ühisolemisi. Nüüd on aega vaadata oma lähedastele silma ja rääkida südamest- südamesse. Nüüd on tekkinud soov heita pilk fotoalbumisse ja kõnelda mõttes oma lahkunud esivanematega. Nüüd tajume küünlasära kõige ehedamalt- olgu siis kodus laual või kabeliaia vaikuses. Nüüd on meie mõtte- ja jututeemadeks lapsed, vanemad, perekond, igavik…\nNovembrikuus on ka isadepäev. Vaieldagu selle vajalikkuses kuipalju tahes- inimestele on vaja pühasid, ka nimelisi. Üllatusin, kui palju ja kui südamlikku oli isadest kirjutada õpilastel. Tahan lugejaga jagada vaid piskut. Enesestmõistetavalt on katkendid allkirjastamata. Lubasin seda lastele. Nime kannab vaid üks tunnis sündinud luuletus, aga see on seda väärt- uhke peaks olema nii isa kui tütar.\nKen Ird ei soovinud pürgida auhinnakohtadele: ta vastas küll küsitluslehele, kuid ei pidanud vajalikuks, et þürii tema raamatukoguga põhjalikumalt tutvuks. Küsitluslehelt selgub, et Ken Irdi raamatukogu on kogu pere kasutada, sest selle kogumist alustasid tema vanemad umbes 1970. aastatel. Kodukogu ligikaudne suurus on 1000 trükist. Haruldasemad või unikaalsemad trükised Ken Irdi kogus: J. Parijõgi, T. Adamson "Möödunud ajad jutustavad" (1933); S. Rannamaa "Kadri. Kasuema" (1977), koos autori autogrammiga; suguvõsa kroonika ja sugupuu; Ansomardi "Jalgsemaa kitseeide muinasjutud (1926).\nTartumaa koduraamatukogude konkursist tehti kokkuvõtteid oktoobrikuu viimasel pühapäeval. Alustati Kirjandusmuuseumis, kus arhiivraamatukogu juhataja Heino Räim tutvustas hoidlaid ja unikaalseid raamatuid. Autasustamine toimus Tartu linnaraamatukogu saalis. Ettevõtlik ja raamatuusku Ken Ird pälvis tänukirja, kunstnik Juuro Kuusiku käega kujundatud eksliibrise ja paar trükist raamatukogu täienduseks.\nOktoober oli Kambja noortele judokadele võistlusterohke. Lääne-Virumaa ja Tartu B-klassi esivõistlustel osalesid edukalt Marina Loomus (kohad vastavalt II ja III koht) ja Mart Ilves (III ja V koht) ; Tartus võitis II koha Karin Helstein ja III koha Mariann Rebane.\n21. oktoobril toimunud Eesti B-klassi meistrivõistlustel võitlesid pjedestaalikoha endale Kairi Kähr, Marina Loomus ja Karin Helstein. Nende laeks jäi seekord kõigil küll III koht, kuid tunnustuse on nad igati ära teeninud. Riigi tasandil on tähtis fakt ka see, et Kambja judotüdrukud on võimelised konkureerima edukalt selliste suurlinnadega nagu Narva ja Kohtla-Järve. Eesti meistrivõistlustel võistlesid veel Mart Ilves (9. koht) ja Mariann Rebane (7.koht).\n2000.a. viimane judoturniir toimub Kambja spordihoones. Ootame kohalikke vaatama oma spordisangarite esinemist Kambja VII judoturniiril 9.detsembril algusega kell 12.00.\nVolikogus kinnitati vabade põllu- ja metsamaade erastajate nimekiri\nLisaeelarvega asi klaar\nVallavalitsuse pearaamatupidaja Raili Kruuse põhjendas volikogule, miks on tarvis täiendada kehtivat valla eelarvet lisaeelarvega. Tänavuse eelarve kinnitamise ajal ei teatud kõiki tulusid, eriti riigilt saadavaid toetussummasid (358 400 krooni toimetulekutoetuseks ja muudeks toetusteks sotsiaalministeeriumilt, 72400 krooni õpilaste koolisõidukulude hüvitamiseks, 5805 krooni statistilisteks töödeks rahandusministeeriumilt jms). Tulude ja kulude tasakaalustamiseks nähti tänavuses eelarves ette ka lühiajalise laenu võtmise võimalus, kuid nüüd on otsustatud, et aetaks läbi laenuta (tulude pool vähenes 159 774 krooni). Planeeritust 68000 krooni vähem käib valla kassast läbi lasteaia toiduraha, mida vanemad maksavad. Lisandumiste ja mahaarvamiste saldo on selline, et valla eelarvesse laekub 201 720 krooni rohkem, kui aasta algul osati prognoosida.\nRaamatupidajate ettepanekul täpsustas volikogu ka vallaeelarve kulude poolt. Näiteks kulus suhteliselt leebe talve tõttu vallaasutustel mõnevõrra vähem raha kütmisele. Eelarvet täiendati mitmete uute kuluartiklitega: 40000 krooni lasteaiale uue aia tegemiseks, 1000 krooni Elistvere loomapargi toetuseks jms. (Täiendava rahasüsti sai ka vallaleht. Seega võib "Koduvald" ilmumist jätkata. Augustis tõdes pearaamatupidaja, et suur osa lehetegemiseks eraldatud rahast kulus juba esimesel poolaastal. Ilmselt on "süüdi" trükikulude kallinemine, sest lehetegemise eest makstav töötasu kehtib muutumatuna juba aastast 1997.)\nMetsa- ja põllumaa erastamine\nMaanõunik Taivo Prants esitas volikogule nimeliselt kinnitamiseks vabade põllu- ja metsamaade erastajate nimekirja, mis on kokku pandud järgides seadustes sätestatud protseduurireegleid. Volikogu nõustus ettepanekutega. Vabu metsa- ja põllumaad erastada soovijate nimekiri oli tutvumiseks väljas vallamajas.\nVolikogule laekus septembris mõlemast valla põhikoolist taotlus tõsta õpilaste poolt makstava koolilõuna hinda, sest toiduained on kallinenud. Vallavolinikud rahuldasid taotlused: lõunasöögi uus hind on Kuuste koolis 6 krooni, Kambja koolis 7 krooni.\nKambja vald võiks säilida!\nVolikogu töö sumbus omapärasesse segadusse, kui hakati hääletama ettepanekuid, mida esitada maavanemale haldusreformi asjus. Ükski ettepanek ei saanud esimesel katsel volikogu koosseisu häälteenamust, sest volinikud ei mõistnud hääletamise korda. Teistkordsel hääletamisel leidis kõige rohkem pooldajaid (9 toetajat) ettepanek säilitada Kambja vald praegusel kujul. "Vald on nagu Kambja sovhoos, igavesti peab säilima," lausus volinik Mait Rebane sellise otsuse kommentaariks. Tema tegi nii sellel kui varasematel istungitel mitmesuguseid ettepanekuid haldusreformi asjus (näiteks suur Tartumaa vald koos Jõgeva ja Põlva maakonda liidetud kunagiste Tartumaa aladega; Lõuna- Tartumaa vald, kus on sümbioosis 5 valda jt.), kuid need ei leidnud poolehoidu. Ehkki Kambja vallavanem Ivar Tedrema esitas juunis Omavalitsuste Liidu koosolekul ettepaneku moodustada Tartumaal üks suur vald, ei toetanud Kambja volikogu Tedrema eraviisilist algatust.\nVolikogu esimees luges ette ühe kodaniku kirja, kus esitati järelpärimine Soe talu hoonete tagastamise kohta. Arutelul jõuti seisukohale, et kirja läkitajale saadetakse küll vastus, kuid vald ei muuda oma otsuseid.\nLoosi tahtel läksid esimeses mängus vastamisi võistkonnad Kammeri ja Kambja II. Kambja II võistkond läks juhtima kohe mängu alguses ning võitis mängu 73: 52. Kammeri võistkonda tabas ebaedu juba reede õhtul, kui üks nende põhimängijatest vigastas hüppeliigest.\nTeine mäng, kus kohtusid Kambja I ja Kammeri, oli väga ühepoolne, sest Kambja I-s mängisid juba “vanad tegijad”. Kammeri kaotas mängu 23: 81.\nKolmanda mängu algus oli paljulubav, sest Kambja I ja Kambja II alustasid punkt- punkti mängu. Kuid juba I veerandaja lõpuks oli selge, et Kambja I läheb võiduteed. Mängu lõpuks oli nende edu 76: 50.\nVõistkondade paremusjärjestus: I koht Kambja I; II koht Kambja II; III koht Kammeri.\nToon ära ka võistlejate visatud punktid: Aarne Mullonen 57p. (neist 3 olid kolmepunktivisked; Kambja I), Paavo Kiuru 39p. (Kambja II), Kurmet Paidra 37p. (5; Kambja II), Roland Pärli 29p. (1; Kambja I), Janek Suits 28p. (Kammeri), Väino Kiuru 23p. (Kambja I), Paavo Soodla 22p. (Kambja I), Aivar Pruuli 17p. (Kammeri), Indrek Ird 16p. (2; Kambja II), Janek Heitur 16p. (2; Kammeri), Urmas Uueküla 16p. (Kambja I), Joonas Plutus 13p. (1; Kambja II), Viljar Pihelgas 12p. (Kammeri), Silver Sepp 10p. (2; Kambja II), Jüri Juhanson 10p (Kambja I), Meelis Kaur 8p. (Kambja II), Tauno Suits 2p. (Kammeri).\nErinevalt eelmistest turniiridest, toimus seekord ka viskevõistlus, et mängijate meeli turgutada. Võistlejatel tuli aja peale sisse visata kolm viset. Üks vise korvi alt, teine vabaviske joonelt ning kolmas kolmepunktijoonelt (s.o. 6m).\nVõistluse võitis Urmas Uueküla (ajaga 11,9 sek.), Jüri Juhanson (16,1), Roland Pärli (16,3), Paavo Soodla (18,0), Aivar Pruuli (19,6), Aarne Mullonen (21,5), Janek Heitur (22,7), Kurmet Paidra (24,0), Paavo Kiuru (26,9), Väino Kiuru (26,9), Viljar Pihelgas (31,6), Janek Suits (33,3).\nSuured tänusõnad võistlejatele, kohtunikele, kaasaelajatele ning Kambja vallavalitsusele, kes aitasid ürituse kordaminekul. Järgmisel aastal ootame ka neid võistkondi, kes sel aastal tulemata jätsid, ning muidugi ootame ka uusi võistkondi.\nPõllumeeste kartused, et SAPARD ei käivitu, on alusetud\nProgrammi käivitamise eeltingimused\nSAPARDi käivitamise eeltingimusteks on: Maaelu Arengu Kava (MAK) heakskiitmine Euroopa Komisjoni poolt, akrediteerimise tingimustele vastav SAPARD-agentuur ja Riigikogu poolt sõlmitud ning Euroopa Komisjonis ratifitseeritud mitmeaastane rahastamisleping.\nEesti Maaelu Arengu Kava sai oktoobri viimasel nädalal heakskiidu EL liikmesriikide poolt ja Euroopa Komisjoni otsus tuleb lähinädalatel.\nSAPARDi toetuste administreerimiseks loodi olemasolevaid riigiasutusi reorganiseerides Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA), mille struktuuriüksused täidavad SAPARD-agentuuri funktsiooni, samuti administreerib PRIA riiklikke põllumajanduse otsetoetusi.\nRahvuslik Fond esitas Eesti SAPARD- agentuuri eelakrediteerimise raporti Euroopa Komisjonile. 16.-20. oktoobril viibisid Eestis Euroopa Komisjoni audiitorid, et hinnata PRIA SAPARD- agentuuri vastavust akrediteerimisnõuetele. Komisjon leidis, et PRIA senise tööga võib rahule jääda. Akrediteerimise jätkamiseks tullakse Eestisse detsembris, et vaadata üle Rahandusministeeriumi juures asuva Rahvusliku Fondi valmisolek toetusrahade administreerimiseks.\nSAPARDi raames Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava abi kogumahuks on kavandatud 0,5 miljardit eurot aastas, mis jaguneb kandidaatriikide vahel olenevalt põllumajandussektoris töötavate inimeste hulgast, maaviljeluseks kasutatava maa pindalast, riigi sisemajanduse koguproduktist ja piirkondlikest iseärasustest.\nEuroopa Komisjon võttis selle aasta juunis vastu otsuse, et aastani 2003 säilitatakse SAPARDi jaoks eraldatud toetussummad. See tähendab, et kui Eesti ja EL allkirjastavad 2000. aasta jooksul mitmeaastase rahastamislepingu, siis ei lähe 2000. aastaks eraldatud rahad kaotsi, vaid makstakse välja järgmisel aastal.\nEL eraldab Eestile toetusteks 12,34 miljonit eurot (umbes 192 miljonit krooni) ja Eesti riik kaasfinantseerib 64 miljoni krooniga aastas.\nSAPARD programmi raames on võimalik saada toetust järgmiste meetmete osas:\nPõllumajandus- ja kalasaaduste töötlemise ja põllu- ning kalatoodete turustamise parandamine,\nMaapiirkondades alternatiivse majandusliku tegevuse arendamine ja mitmekesistamine,\nMaapiirkonna infrastruktuuri investeeringutoetus.\nProgrammi raames makstakse toetust kuni 50% ulatuses tehtud investeeringust, millest 25% finantseerib Eesti ja 75% Euroopa Liit.\nTaotleja peab arvestama ka sellega, et toetust makstakse pärast investeeringu teostamist esitatud arvete alusel.\nInfot saab internetist. SAPARDit tutvustav lehekülg asub aadressil www.agri.ee/SAPARD/ , kus on võimalik tutvuda näiteks:\nmeetme raames toetatavate investeeringutega,\ntoetuse taotlemisel esitatavate nõuetega,\nvajalike dokumentide nimekirjaga,\ntoetuse piirmääraga taotleja kohta,\nmeetmetega seotud seadusandluse loeteluga.\nMeetmete 1, 3 ja 4 all toodud toetuste taotlusi planeeritakse vastu võtta 1. veebruarist kuni 15. augustini PRIA piirkondlikes büroodes ja teise meetme puhul 1. veebruarist kuni 1. aprillini Tartus asuvas PRIA keskuses. Piirkondlikud bürood asuvad igas maakonnas sealse maaparandusbüroo ruumides. Investeeringu teostamist tõendavaid dokumente võetakse vastu 15. novembrini.\nEsitamiseks vajalik taotluse ja äriprojekti vorm tuleb valitsuse poolt kinnitada ja seejärel on neid võimalik saada piirkondlike taotluste vastuvõtjate käest.\nSeni on võimalik SAPARDit puudutavat infot saada internetist ja ajakirjanduse vahendusel.\nHeli Raamets, PRIA pressiesindaja\n3. oktoobri hommikul läks kõvaks saginaks, et bussis omale sobivat kohta leida. Viimaks olid kõik paigal ja reis võis alata. Sõitsime poolteist tundi. Sel ajal rääkis direktor meile mõned naljakad jutud, andis ühe arvutusülesande ja rääkis kohtadest, kust me mööda sõitsime.\nVarsti jõudsime kohale ja saime kokku giidiga. Ta rääkis natuke metsavendadest ja näitas kaardil üheksa punkri asukohta, mis Mõnistes on. Ta küsis poistelt, et kes sooviksid metsavendi mängida. Silver ja Andres tahtsid. Me kõndisime natuke maad, kuni jõudsime ühe talu lähedale, mille õuel oli üks eakas naine. Giid ütles poistele, et nad jookseksid selle naise juurde ja too peidab nad ära. Nii sündiski. Meie jalutasime neile järele. Oli möödunud umbes paar minutit, kui me kohale jõudsime. Talu perenaine lausus, et poisid on selles väikeses aidas. Otsisime neid igalt poolt, aga asjata. Viimaks leidis üks pois nad üles, sest ta oli seinast laudu tõmbama hakanud. Kahe seina vahele oli jäetud väike vahe, kus nad peidus olid.\nSeejärel kogunesime uuesti ja kuulasime, kuidas naine rääkis, et ka tema isa oli metsavend ja neil ei lastud rahulikult elada. Ta ise sai koolis käia ainult 6 klassi. Hüvastijätuks andis õppealajuhataja talle meie kooli eelmise aasta “Tootsi taskud”.\nEdasi läksime metsa, kus vaatasime metsavendade punkreid. Üks punker oli nelja inimese jaoks ja ülejäänud 1- 2 inimese jaoks. Giid jutustas metsavendadest ja nende elus metsas.\nÜle tee oli suur plats. Seal oli palju igasuguseid kiiki, mida me järele proovisime. Mõned said ka paadiga sõita. Kahjuks pidime varsti bussi peale minema, et jõuda Mõniste kooli.\nSee asus Mõnistest paari kilomeetri kaugusel. Seal sõime ja vaatasime uut koolimaja, mis oli kohe vana hoone kõrval. Väikestel lastel oli seal päevakeskus, kus nad said peale tunde olla. Seal oli ka puhkenurk.\nEnne kojusõitu käisime ka Mõniste muuseumis. Õuel oli hästi palju vanu ehitisi. Nägime ka palju vanu esemeid. Kes oskasid klaverit mängida, need said ka harmooniumil oma oskusi proovida. Sellel sai ainult aeglasi lugusid mängida. Saime veel teada, et konni ei tohi kätte võtta, sest meie käte temperatuur on palju kõrgem kui konnade kehatemperatuur ja kui me nad kätte võtame, siis saavad nad kõrvetada. Proovisime ka vitsaga vett leida. Mõnede käes see ka töötas. Kahjuks ei olnud meil rohkem aega, pidime hakkama tagasi sõitma.\nBussijuht pani meile kuulamiseks kasseti, kus räägiti igasuguseid jutte võrukeeles. Tagasi sõites ei olnud me pooltki nii erksad kui tulles.\nSee ekskursioon oli väga tore!\nKambja kooli 6.klassi õpilane\nTurism ja vaba aja veetmine on muutunud kogu maailmas üheks võimsaimaks majandusharuks. Turistide arv maailmas ulatub 600 miljonini.\nEestisse saabus 1993.aastal 1,6 miljonit väliskülalist ja 1999.aastal 3,2 miljonit, seega on kuue aastaga väliskülaliste arv kahekordistunud\nEesti võimalused maaturismi konkurentsis püsimiseks baseeruvad inimressursimahukate toodete ja teenuste pakkumises, nagu giidiga matkad, külastajate vaba aja sisustamine ja tervise eest hoolitsemine, kultuuri- ja spordiürituste korraldamine jms., aga samuti ökoturismi põhimõtetest lähtuva turismi arendamises.\nTartu maakonnas on teiste Lõuna-Eesti maakondadega võrreldes turismitalude osakaal majutuskohtade seas väga väike. Potentsiaalseid teenusepakkujaid eramajade omanike näol aga leidub mitmeid. Siinkohal tahamegi tutvustada majutuskohtade atesteerimise korda ja julgustada eraettevõtjaid uusi teenuseid pakkuma.\nTaluturismiks nimetatakse Eestis majutust ja hommikusööki maamajapidamises. See erineb tavapärasest taluturismi mõistest, kuna muu maailma jaoks kaasneb talu mõistega põllumajanduslik tootmine. Tootmistaludes majutuse pakkumist tuleks nimetada agroturismiks.\nMajutusettevõtete atesteerimise peaeesmärk on: tagada turistide õigused ja tervise kaitse. Atesteerimine toimub majandusministri 13.novembri 1998.aasta määruse “Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded” alusel.\nSätestatud on, et atesteerimiskomisjoni koosseisu kuuluvad Turismiameti, maavalitsuse või kohaliku omavalitsuse, päästeasutuse ja tervisekaitsetalituse esindajad ning turismiala eksperdid, kokku kuni seitse liiget. Tartu maakonna atesteerimiskomisjoni esimees on Marika Kool ja komisjoni kuuluvad: Ellen Aunin, Kärt Leppik, Kalle Hansen, Sirje Raud, Gennadi Apevalov ja Eda Tagamets.\nMajutusettevõtte atesteerimiseks esitab ettevõtja majutusettevõtte asukohajärgsele Turismiameti turismiinfokeskusele (Lõuna-Eesti Turismiameti Büroo, Raekoja plats 9, tel: 441756 või Tartu Turismiinfokeskusesse, Raekoja plats 14, tel: 432141) järgmised dokumendid: 1) täidetud ja kohaliku omavalitsuse poolt kooskõlastatud taotluse vorm koos lisadega, 2) ärakiri dokumentidest ettevõtja registreerimise kohta äriregistris.\nMääruses on ära toodud kõikide majutusettevõtete jaoks kehtivad üldnõuded, aga samuti iga majutusliigi jaoks kehtivad erinõuded. Nõuetega on võimalik tutvuda samuti Turismiameti Lõuna-Eesti Büroos (Raekoja plats 9) või Tartu Turismiinfokeskuses (Raekoja plats 14). Nõuded on üleval ka Turismiameti koduleheküljel internetis: www.tourism.ee .\nTartu maakonnas on palju looduskauneid kohti ja majapidamisi, mis võiksid turistidele pakkuda hotellist privaatsemat ja omanäolisemat ööbimisvõimalust koos lisateenustega, mis just konkreetsele talule omased on. Loodame, et saate nõuetega tutvumisest julgust juurde ja peagi on võimalus Tartumaad külastavatel turistidel ööbida taludes, mis asuvad erinevates valdades ning ei pea piirduma ainult Tartu linnas pakutavate majutusvõimalustega. Tartu maakonnas juba atesteeritud majutusasutuste kohta saab informatsiooni Tartu linna koduleheküljelt www.tartu.ee turismiinfo lingi alt.\nTartu Turismiinfokeskus asub Raekoja plats 14, tel/ fax: 432141, E-mail: Kart.Leppik@raad.tartu.ee kodulehekülg: www.tartu.ee\nKodumajutus – füüsilise isiku valduses olevas talus, majas või korteris tema poolt pakutav majutusteenus, mis sisaldab hommikusöögi saamise võimalust.\nKodumajutuse üldkasutatavatele ruumidele ja teenustele esitatavad nõuded.\nVastuvõturuum, mis on piisavalt suur külaliste vastuvõtmiseks\nKülaliste kasutuses kuni 5 majutusruumi (tuba)\nPesemisruum – kuni 8 voodikoha kohta vähemalt üks, enama kui 8 voodikoha puhul täiendav pesemisruum\nVähemalt üks WC kuni 8 voodikoha kohta. Täiendav WC enama kui 8 voodikoha puhul. Taludes lubatud ka kuivkäimla.\nPuhkeruum pindalaga vähemalt 12 m². Võib olla ühildatud söögitoaga.\nKodumajutuse majutusruumile (toale) esitatavad nõuded.\nTubadesse eraldi sissepääs esikust või puhketoast.\nUks peab olema lukustatav ja võti külalise käsutuses.\nVoodi suurusega vähemalt 80 x 190 cm, kaheinimese voodi puhul 140 x 190 cm\nPadi miinimumsuurusega 40 x 50 cm\nTekk miinimumsuurusega 150 x 200 cm\nVoodipesu, sh. voodilina, tekilina või –kott ja padjapüür\nVoodipesuvahetus vähemalt üks kord nädalas või vajaduse korral sagedamini.\nRätikud: inimese kohta kaks rätikut (käterätik ja vannilina)\nRätikute vahetus vähemalt kaks korda nädalas või vajaduse korral sagedamini\nVähemalt üks öökapp või –laud toa kohta.\nRiidekapp või nagid ja vähemalt 2 riidepuud voodikoha kohta.\nVähemalt üks tool voodikoha kohta.\nPeegel, mis võimaldab kliendil end vaadata täisulatuses.\nValgust mitteläbilaskvad aknakatted kogu akna ulatuses.\n220V pistikupesa, mis ei ole muuks otstarbeks kasutusel.\n25.5.1931-18.10.2000, Kodijärve HK\n15.2.1943-11.10.2000, Vana- Kuuste\n12.9.1939-2.11.2000, Kodijärve HK\nValla bussiga läheb iga päev koju päris palju inimesi. Alati on buss täis.\nValla bussis toimub iga päev midagi huvitavat. Hiljuti juhtus nii, et hakati oksjonit pidama. Peapidaja oli Sigmar Mägi. Kõige rohkem ostis Silver Siibak. Oksjon oli päris huvitav. Seal müüdi krõpse, juuksekumme ja muud pudi.\nTore on valla bussiga sõita. Soovitan teistelgi seda proovida!\nKord oli meil bussis tore lõbu- Sigmar oli oksjonimees. Müüdi kõike, mida kätte saadi. Kahjuks oli Sigmar ka sõprade müüja. Ta müüs Hegne Supsile. Mind müüs ta ka, kuid kellele, seda ma ei kirjuta.\nÜkskord ma mängisin bussis oksjoni. Esmalt müüsin Kaisa Kuriku maha. Silver Siibak ostis 10 krooni eest. (Noh, meil olid mängurahad.) Oi, kus Kaisa läks närvi! Hegne Saksingu müüsin ma Rainer Supsile.\nBussis oli üks naine, kellele andsin 30 krooni. Mõtlesin, et ta ostab ka midagi, aga ta pani mänguraha hoopis taskusse ja viis oma väikesele lapsele.\nMeie peres tähistatakse isadepäeva vanaema pool olles. Sinna tulevad kokku lähisugulased, aga neid on meil palju.\nMuidugi teeme isale ka kingituse. Ühel aastal kinkisime Lätist ostetud võtmehoidja ja rahakoti. Ema koos teiste õdedega teevad ka eraldi kingituse. Vanaema juures olles sööme võileibu ja vestleme.\nMeie peres pööratakse siiski rohkem tähelepanu emadepäevale, mitte isadepäevale.\nTartus tegutsev kangamüügifirma Abachan korraldas 9.novembril neli moeetendust. Mina olin seal modelliks.\nProovid algasid juba teisipäeval, 7.novembril. Ma kartsin väga! Kolmapäevasel oli juba peaproov, millel ma enam eriti ei kartnud. Et Abachan tegi koostööd Tartu ehitus- ja kergetööstuskooliga, tuli väga palju selle kooli õpilasi peaproovile.\nNeljapäeval, kui olid moeetendused, ei kartnud ma lavaleminekut peaaegu üldse. Kui etendus oli läbi, pildistati meid, anti igale modellile üks kommikarp ja lilled. Kõik kiitsid, et modellid olid olnud väga tublid, sest suutsid nii lühikese ajaga valmis saada vapustavalt ilusa etenduse.\nMulle meeldis laval kõndida. Sellel moeetendusel oli mul olla tore ja lõbus.\nLilian Kuuslap, Maarja Helstein:\nMardipäeval käisime (Lilian, Maarja, Krista, Serili) marti jooksmas. Tegime end meesteks, kuigi tegelikult me ei näinud nende moodi välja.\nKäisime väga paljudes kohtades. Kõikjale meid sisse ei lastud. Jooksime kolm ja pool tundi. Kogusime väga hea "saagi": saime raha, komme, küpsiseid, õunu jne. Suuresaagi põhjuseks oli meie hea laulu- ja naljasoon.\nKui meid enam kuhugi sisse ei lastud, tuiasime niisama ringi ja mõtlesime endilr nimed. Kui kusagil küsiti, kes me oleme, siis ütlesime, et Villu, Volli, Tiit ja Teet. See õhtu oli tore!\nMa käisin marti jooksmas koos Getteri ja Kätuga. Meile anti sibulaid, kommi, küpsiseid, tomateid ja saiakesi. Kõige ägedam oli see, et meilt taheti asjad ära varastada. Aga me andsime kallaletungijaile nii kõvasti kottidega, et keegi ei saanud meilt midagi ära võtta.\nKäisime ühes majas, kus oli pisike koer- umbes paarikuune. Kutsikas tahtis kõvasti mürada. Kui me ära hakkasime minema, tuli kutsikas kogemata kaasa ja hakkas väljas meid hammastega tirima. Meil läksid püksid katki. Oli see alles äge lugu!\nLäksime mardipäeval ka tädi Reeda juurde. Ajasime igasugust loba suust välja. Et toome jõukust ja rikkust ning tuleme põhjamaalt. Tädi Reet ütles: "Andke meile rikkust ja jõukust, ja meie anname teile kartulit, peeti ja kaalikat."\nAga pärast saime ikkagi tädi Reeda käest kommi ja õunu.\nOlime kuttidega Nõos rahvastepalli võistlustel.\nMeil oli neli kohtumist, nendest kaks võitsime. Olime üle Kõrveküla ja Rannu võistkondadest. Tõrvandi kuttidega läks ka hästi, oleksime peeaegu neid võitnud.\nKui Kambjasse tagasi jõudsime, olime uhked endi üle.\nPärast tunde korvpallitrennis\nIgal neljapäeval on mul korvpallitrenn. Viimasel korral tegime igasuguseid palliviskeid, õpetaja õpetas meile ühed sammud..\nMängisime ka korvpalli. Kui tüdrukud viskasid palli korvist läbi, pidi ka õpetaja Priit viskama korvi. Kui õpetaja ei tabanud, pidi ta jooksma ümber saali. Õpetaja pidi jooksma ainult kaks korda, aga meie pidime jooksma vähemalt kakskümmend korda.\nKorvpallitrennis käimine meeldib mulle väga- väga.\nLilian Kuuslap, Maarja. Helstein:\nSel esmaspäeval tuli meile kooli mustkunstitsirkus, mis andis toreda ja lõbusa etenduse. Esinesid abielupaar Tõnu ja Airi Ojavee. Nad tegid põnevaid ja raskeid trikke. Neil oli kavas palju kaarditrikke ja muud huvitavat. Nad esitlesid meile oma väikest sõpra merisiga.\nMustkunstnikud kutsusid lavale ka kedagi publikust, kellel oli võimalik võita auhind. Lapsi kutsuti lavale ka mustkunstnike kontrollima.\nMustkunstnik Airi andis oma kindad mustkunstnik Tõnu kätte. Pärast, kui ta tahtis neid kätte saada, olid kindad väiksed. Siis panid nad kindad oma uue leiutise- suurendusmasina sisse. Meie pidime viisteist korda nõidumisliigutust tegema. Peale seda olid need kindad kakskümmend kolm korda suuremad. Siis süüdistas mustkunstnik Tõnu meid selles, et me nõidusime kakskümmend kolm korda.\nKõige lõpuks tegid nad ühe triki oma meriseaga ning siis see etendus lõppes.\nMinul on hea isa, kuigi ma näen teda ainult nädalavahetustel. Isaga võiks teha igasuguseid huvitavaid asju, käia reisimas, jooksmas vm. Mina käisin isaga möödunud suvel Saksamaal ja seal oli väga põnev.\nMe võiksime isaga koos kaarte mängida või midagi muud. Ta peaks olema hell ja tark.\nHea isa peab andma raha, kui tahan. Ta ei tohiks palju sõimata (mina olen sõimata saanud siis, kui isa magab terve päeva ja on pahur). Ta narrib mind, et ma olen nagu poiske, tahan ära õppida autosõitu. Mootorrattaga ma juba oskan sõita.\nIsa peaks lapsega tegelema. Ta ei tohiks kogu aeg iga väikese asja peale pahane olla. Ta peaks leidma oma tütrega ühiseid huvisid-näiteks teatris käia. Eriti tähtis on, et isa tegeleks lapsega siis, kui ta väike on.\nMinu isa aitab ka mul õppida, aga ainult vene keelt. Õnneks ta ei joo. Ainuke asi, miks ma kurb olen, on see, et ta tahtis poissi rohkem kui tüdrukut. Minu isa on mulle ka õpetanud, et ma ei prooviks narkootikume. Me pole oma isaga midagi koos teinud. Tegelikult võiks käia reisidel. Mul on väga hea meel, et mul on isa, kes elab koos mu emaga.\nHea isa peab alati olemas olema (vähemalt telefoni teel). Kõige tähtsam on turvatunne, sest kui sa teda kardad, ei ole see õige. Ema juures on mul kindlam. Kui mu isa mulle külla tuleb, tundub, nagu oleks ta mu onu, ma kardan teda. Tahaks oma isaga olla lähedasem. Tundub, et mu vend on talle tähtsam.\nMina teeks koos isaga tuppa kiigu. Ma mängiksin temaga korvpalli. Meil on isaga palju ühist- ka tema on sportlik, kange iseloomuga ja nipsakas. Ta võiks mulle õpetada oma eriala. Ta võiks elada meie juures, aga mõnes mõttes mitte.\nMinul on hetkel kasuisa. Ma vihkan teda, kuigi ta mind kasvatab. Ta tarbib alkoholi ja on liiga karm mu vastu. Ma tahaksin olla väga oma pärisisaga.\nMinu isa on üks parimatest maailmas. Mõnedes peredes on nii, et ainult isa otsustab, sest ta on perekonna pea. Meil arvestab isa kõigi arvamusega. Kui ma väike olin, luges isa mulle õhtuti unejuttu. Mul on nii kahju, et ta nii vähe kodus saab olla.\nMa küsin alati mõlema vanema käest luba, kui tahan välja minna. Vahel saab isa asjadest paremini aru. Hea isa aitab alati, kuid ei käsuta. Vahel peaks ta olema ka karm, sest ilma selleta ei saa. Ma olen küll tüdruk, kuid ei räägi ainult emaga, isa mõistab mind vahel paremini ja leiab kiiremini lahenduse.\nMinu isa on kuri ja karm- ta vihkab kasse. Ta peaks olema lahkem. Üldiselt oskab ta kõike, aga minu jaoks ei ole tal eriti aega.\nKes on teinud selle isa\nTema kõiges väga visa\nOskab laulda oskab juua\nOskab inimesi luua\nMina olen oma isaga väga rahul. Minu meelest on ta leidnud meie jaoks aega, kui me seda oleme vajanud. Ma pole oma isaga eriti paljust rääkinud.\nMu isa vihastab, kui ma tema teadmata täis joon või linnas käin.\nIsa ei keela mul rallida, sest mul on olemas nii auto kui mootorratas. Me mängime temaga õhtuti kaarte või malet. Vahel viskab ta nalja. Mulle meeldib isaga koos olla, kuigi ta on mu kasuisa. Ma pean teda oma pärisisaks.\nMinu arvates on hea isa see, kes kiidab oma last ja annab talle ka taskuraha, kui laps toob koju hea tunnistuse.\nKui aus olla, siis ma sooviks, et mu isal oleks teine töökoht, et ta saaks rohkem kodus olla. Saan isaga isegi paremini läbi kui emaga, kuigi ma olen tüdruk.\nTavaliselt olen ma oma isaga igal suvel koos kalal käinud. Kui ma isalt midagi küsin, siis oskab ta enamasti vastata, sest need on üldjuhul tehnika-alased küsimused ja neid ta jagab. Tavaliselt on mu isa heas tujus. Ma arvan, et mul on hea isa.\nKÕIGE TÄHTSAM ON AGA SEE, ET HEA ISA PEAB ARMASTAMA MINU EMA. KÕIKIDE ISADE KÕIGE TÄHTSAMAKS ÜLESANDEKS ONGI EMADE ÕNNELIKUKS TEGEMINE. Võib-olla tõesti mu isa armastab mind, aga ta pole mulle kunagi seda öelnud. Heal isal võiks olla ka tasuv töökoht, et ta suudaks peret ülal pidada. Raha pole siiski tähtsaim, armastust see ei asenda. Nädalavahetustel võiks perega midagi huvitavat ette võtta. Tulevikus tahaksin olla lastele hea ema ja leida neile ka hea isa.\nKui mina isaks saan, siis ma ei laseks neil mitte mingil juhul teha samu vigu, nagu mina nooruses olen teinud. Suitsetasin ja napsitasin, õppisin halvasti, tegin kogu aeg mingeid pahandusi. Ma tean, kui halb siis vanematel on.\nHea isa peaks kõik kohe ära tegema, mis öeldakse. Mitte kolme nädala pärast.\nAlkohoolikust isad pole mitte ainult vaestes peredes. Võib olla villa, aga isa ikka joob. Ilmselt on palju probleeme.\nKorda peab mu isa alati, sest huligaane on niigi palju. Isa on ka tahtnud suitsetamist maha jätta, aga mina aru ei saa, miks see nii võimatu on. Mina küll suitsetama ei hakka, aga alkohol on sihuke asi, mida pidudel võib ikka natuke võtta. Isa peaks olema igas olukorras eeskujuks.\nArvan, et isal on ka mõju tütardele. Sageli võtavad nad oma tulevase abikaasa eeskujuks just oma isa. Hea isa peaks huvituma oma laste elust. Sünnipäevadel on isa mulle mu lemmiklilli- roose-kinkinud. Suviti käime reisimas. Isata oleksid need sõidud palju igavamad. Mu isal võivad olla väikesed vead, aga keegi pole täiuslik.\nMa ei tea, milline peaks olema muster- isa, ma olen sellegagi rahul. Saan nädalas piisavalt taskuraha, ei uurita pingsalt, kus ma käin, ainult hindeid tahetakse paremaid. Olen rahul, uut ei tahaks, järsku tuleb hullem.\nMõnele tundub, et isad ei veeda lastega piisavalt aega. Minu meelest arvavad nii lapsevanemad. Minule isiklikult käiks küll närvidele, kui isa minuga igal pool kaasas käiks. Hea isa "ei põe" liiga palju, ei helista ega muretse pidevalt. Ka ei meeldi hinnete pärast norimine, eriti kui isal endal olid hullemad hinded.\nIsa peaks oskama lastega ümber käia, teha majapidamistöid, kui ema kodus pole, ta peaks olema tark ja oskama hästi suhelda. Ta ei suitseta ja see on väga hea. Alkoholi tarbib ta just parasjagu. Isa on mulle õpetanud , mis on hea ja mis halb.\nMinul on ka mõnes mõttes hea isa, sest ta ostab mulle ka vahel õlut. Ta lubab mul autoga sõita ja pidudel käia. Mina oleks ka hea isa, lubaks kõike, mida nad tahavad, ainult narkotsi ei lubaks süstida.\nMina käin oma isaga igal pool reisimas ja rattaga sõitmas. Mulle meeldib temaga olla, sest siis ta jutustab mulle igasuguseid põnevaid asju. Ma olen ka saanud eeskuju selles mõttes, et ei tohi juua. Ma olen juba väiksena näinud teda purjuna ja ma tean, mida see endaga kaasa toob. Ma arvan, et mul on hea isa, kuigi tal on vead.\nIsasid on mitut tüüpi: normaalseid (aitavad näiteks midagi parandada) ja igavaid (tulevad töölt, teevad mobiiliga paar kõnet ja kaovad siis arvuti taha tööd tegema). Ideaalsel isal on korralik töökoht, kõrgem haridus (minu isal on ka, kuigi see vahel välja ei paista), oskus asju parandada ja raha, et lapsele aeg-ajalt midagi osta. Minu isa on ideaalist kaugel, aga paar head omadust tal siiski on.\nHea isa peaks olema hea\nEks iga laps seda tea\nAitaks koolis, aitaks kodus\nEt õppetöö oleks ladus\nIsa peaks olema tugev\nJa tulevikku ette nägev\nEt saaksime parima elu\nJa oleks ka meeleolu\nIsa peaks käima väljas\nSärk ja püksid seljas\nEt oleks temalgi lõbus\nJa tervise poolest kõbus\nÕpetaks kaotust ja võitu\nEt oleksime valmis kõigeks\nPeaksime õiget õigeks\nLiisa Maata, 7.klass\nKas poisid tõesti arvavad, et hea isa on see, kes pakub neile suitsu ja kellega koos saab juua? Arvan, et isal on mõju ka tütardele. Isaga saab teinekord palju normaalsemat juttu ajada kui emaga. Isa on ka heldem, tavaliselt emad koonerdavad. Mõned tüdrukud on võtnud ka eesmärgiks, et nende tulevane peab olema sama hea kui isa.\nEelkõige soovin, et isa oleks kohal, kui ma lõpetan klassi, keskkooli, ülikooli. Tahaksin näha teda igal üritusel, mis mulle on tähtis. Kui isa oleks hoolimatu oma pere suhtes, siis hakkaksin arvama, et kõik mehed on sellised.\nIsa ei hellita mind ära, et kõike, mida tahan, ka saan. Kui mootorratas katki läheb, hakkan ma seda kohe parandama ja isa vaatab, mis ma teen ja kuidas. Ta vist usaldab mind ja teab, et ma mingit "käkki ei keera". Me käime koos maal koeraga metsas ja vahel tuleb ta minuga põllu peale võidu sõitma. Mina oleks samasugune isa. Et oma lastel ei oleks piinlik, kui isa kuskil vastu juhtub.\nÕpilaste kirjatöödest noppis õp. Tiina Tiideberg\n02.11, Johannes Huul, Kodijärve, 87.\n20.11, Armilde Tart, Reolasoo, 82.\n05.11, Aurelie Rähni, Vana-Kuuste, 81.\n02.11, Evi Isak, Kambja, 75.\n15.11, Maria Himanen, Kambja, 70.\n14.11, Juta Rõigas, Kodijärve, 70.\n26.11, Georgi Ðults, Tatra, 70.\n27.11, Anna Toomiste, Kambja, 70.\n02.11, Viktor Veidik, Aakaru, 70.\n02.11, Erna-Johanna Ärs, Sipe, 70.\n19.11, Linda Arolepp, Aakaru, 65.\n22.11, Lembit Kaur, Raanitsa, 65.\n14.11, Rein Neuman, Kambja, 65.\n13.12, Ida Ilves, Pulli, 90.\n08.12, Linda Sauter, Tatra, 89.\n24.12, Elisabeth Ojaste, Pangodi, 89.\n07.12, Meeta Kährimann, Madise, 86\n17.12, Leida Kõrkjas, Kullaga, 86.\n10.12, Magda-Leeni Jaanimägi, Ivaste, 86.\n22.12, Johanna Kupper, Rebase, 84.\n07.12, Leida-Johanna Paal, Tatra, 82.\n12.12, Aino-Rosine Kutsar ,Sipe, 82.\n02.12, Elfi Kenrali, Kõrkküla, 70.\n14.12, Vella-Emilie Zoober, Kambja, 70.\n17.12, Selma Kreegipuu, Kambja, 70.\n23.12, Virve Eensalu, Vana-Kuuste, 70.\n26.12, Ferdinand Täht, Talvikese, 70.\n18.12, Elvi Teder, Kambja, 65.\n15.12, Enn Uus, Mäeküla, 60.\n26.12, Jaan Riik, Pangodi, 60.\nKambja vallavolikogu ja vallavalitsus õnnitlevad kõiki novembri ja detsembri sünnipäevalapsi ning soovivad kaunist jõuluaega, tervist ja rõõme uuel aastal.\nToimetuselt: autori kirjaviis on jäetud muutmata, autori nimi on toimetusele teada.\nRõõm on lugeda, kuidas on ausse viidud Sipe kooli mälestus ja mälestusmärgi panek. Ka minul on seal sugulasi kooliharidust saanud.\nTänan Ainot, kes oli vist selle algataja. Ka Aino sünnikodu on seal lähedal. Soovin Ainole kodusoojust, pea oma kodust lugu nagu Sipe koolist.\nOlge tublid ja tugevad Sipe kooli vilistlased.\nOli aeg, kunas oli Maidlas kõik nii puhas ja korras. Seal elas perekond Sütiste, kes olid lahked ja väga kenad inimesed. Vanemad on lahkunud. Tuli kolhoosiaeg oli "Valguse" keskus, hiljem "Vambola". Nüüd elavad inimesed.\nMööda minnes tuli vihmasadu, läksin trepi peale vihmavarju. Katus laskis vee läbi, laest tuli praht ja liiv selga. Kaua ta niiviisi laguneb ja kellele ta üldse kuulub?\nKas Kambja vald selliselt majal edasi laguneda laseb?\nMiks Anne Välja enam ei tegele, miks lahti lasti? Omast elust ja tütremajast, kus elan ei taha enam mõeldagi. Ploomid läksid kõik raisku. Elu on siin lausa põrgu mul.\nToimetuselt: Kammeri elaniku Kalle Freibergi kiri jäi sellest lehest välja, sest otsustasime tõstatatud teemat terviklikumalt käsitleda.\nPROBLEEM: Interneti püsiühendus Kambja aleviku kodudesse?\nKambjat on peetud nii perifeeriaks kui ka eesrindlikuks kohaks. Mina isiklikult kipun pooldama viimast varianti. See asula on Tartuga liialt tihedalt seotud, et nimetada seda mahajäänuks või eemalejäänuks. Tuleks teha kõik, et see oleks nii ka edaspidi.\n1998 veebruaris ja märtsis avati Avalikud Internetipunktid (AIP) Kambjas, Tõrvandis, Ülenurmel, Vana-Kuustes. Lisaks AIP-dele on internetivõrku ühendet Kambja Põhikool, Ülenurme Gümnaasium, Tõrvandi Algkool ja Vana-Kuuste Põhikool. Olgu tegijad ja toetajad kiidetud, aga sellest kõigest tõenäoliselt ei piisa juba täna Kambja elanikkonna internetivajaduste rahuldamiseks. Homme on internetiühendusel meie kõigi igapäevaelus veelgi olulisem tähtsus ja tähendus.\nVõib arvata, et paljude Kambja elanikud, kel on arvutid kodus olemas, sooviksid interneti püsiühendust ning on tüdinenud modemiga telefoniliini otsas "rippumisest" ja hingehinna tasumisest.\nMa arvan, et Kambjas leidub võimalusi püsiühenduse loomiseks. See aga nõuab vajalikku hulka inimesi, kes on nõus selle nimel ka tegutsema. Esimeseks sammuks pakuksin välja endast teada andmise. Esmalt puudutaks see alevi paneelmajade elanikke. Kui kellelgi on huvi või tekkis huvi, siis võtke minuga ühendust:\ntel. (07)416 498 või (051)912 134\nErgutuseks nii palju, et meie naaberasulas Ülenurmes on selline võrk loodud ja töötab ilma eriliste probleemideta. Selleks oli vaja mõistvat suhtumist ja huvi. Tulemust ei tule, kui magava kassi kombel oodata, millal hiir suhu jookseb.\nJa lõpetuseks: Kambja ei pea olema sugugi Ülenurmest mahajäänum!\nkodusest internetiühendusest puudust tundja\nKoduse püsiühenduse ehitamine on võimalik.\nPraegu pääseb Kuustest ja Kambjast internetile ligi ainult Eesti Telefoni kõnetraatide kaudu. Kulud sellele võivad tõepoolest tunduda “hingehinnana”: tuleb osta modem - vähemalt 500-1000 krooni ja maksta ühenduse eest 24 senti minutis (soodusajal 18, öösel 8 senti). Kui internetiühendust kasutada keskmiselt tund aega päevas ja seda mitte öösiti, lisandub nii telefoniarvele igakuiselt 300- 450 krooni.\nIsikliku püsiühenduse ehitamine käiks enamikule soovijatest üle jõu, kuid Kambja ja Vana-Kuuste alevikku on võimalik rajada kohalik arvutivõrk ja ühendada see internetiga – hulgi ostes saab odavamalt. Kulud ehitusele oleksid sõltuvalt soovijate arvust, sponsorite ja valla toetusest 500-1500 krooni kliendi kohta, hoolduskulud vastavalt 50- 100 krooni kuus. Kulud internetiühendusele (kuumaks) sõltuksid kliendist. Hetkel on vallas olemas ühendus EENetiga (Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk), mille kaudu on võimalik tasuta ühendada internetiga neid kliente, kellel on sõlmitud oma õppe- või töökoha kaudu EENetiga andmesideleping (haridus- ja teadustöötajad, teatud tingimustel ka üliõpilased). Ülejäänud võrgusoovijate jaoks tuleks valda ehitada kommertsinternetiühendus, mille kuumaks lisaks nende internetiarvele 200-300 krooni. Liites kõik eeltoodud numbrid kokku, selgub, et kulud kodusele püsiühendusele oleksid ligikaudu samad või väiksemadki kui kasutades sissehelistamisteenust tund aega päevas.\n1997. aasta lõpul Ülenurme ja Kambja vallas läbi viidud koolide internetiühenduste ja internetipunktide projekt sai teoks tänu aktiivsetele vallakodanikele, Avatud Eesti Fondile ja sponsoritele. Külavõrgu valmisehitamiseks samadel alustel oleks vaja rohkem teotahtelisi inimesi ja suuremat valla või kohalike sponsorite toetust. On tore näha, et internetist huvitatud inimesi leidub.\nKambja vallavalitsuse arvutispetsialist\nKambja valla interneti kodulehekülje koostas Sulev Kaasik kodanikualgatusena 19997. aasta sügisel, et osaleda Avatud Eesti Fondi konkursil. Kiirustades valminud vili sai nii küps, et tõi Kambjasse auhinna.\nKiiresti muutuval ajal on kolm aastat nii pikk periood, et praeguseks on Kambja valla kodulehekülg aegunud. Sestap pöördub vallalehe toimetus kõigi valla asutuste, firmade, baaride, kaupluste jne poole abipalvega: edastage vallalehe toimetusele teave, mida tahaksite enda tegevuse, teenuste jm kohta internetis teada anda.\nTartumaa on teadaolevalt ainus paikkond Eestis, kus käimasoleval raamatuaastal on püütud leida ja tunnustada parimate koduraamatukogude omanikke.\nKonkursi võistlustulle kogunes 27 raamatuvaramut. Osalesid Tartu, Alatskivi, Ülenurme, Rannu, Rõngu, Mäksa, Puhja, Luunja, Kambja, Nõo valla ja Elva linna raamatufännid, kes bibliofiiliahuvilise professori Ülo Matjuse poolt koostatud ulatuslikule küsimustikule vastamisega andsid þüriile esmase ülevaate oma trükistekogust. Vastuste põhjal sõelus þürii 10 huvipakkuvamat kogu, millega oktoobri keskpaigas tutvuti.\nÞürii töö oli keeruline, sest kõik kogud olid väga omanäolised, neist aimdus omaniku sügav raamatuarmastus ja huvitegevus. "Me ei saanud hinnata nagu spordivõistlusel, kus kõiki tulemusi võib mõõta" piltlikustas þürii esimees Ülo Matjus autasustamistseremoonial. Þürii otsustas iga raamatukogu puhul hinnata fondi eripära (seotus omaniku elukutsega või huvidega, ilukirjanduse osakaal jms) ja korrastatust (arvepidamine, kataloogid, raamatute paigutus jms); bibliofiilsete ehk vanade raamatute olemasolu. Tähtsaks peeti ka kodukandiga seotud kirjanduse ja infokandjate kogumist ning kasutamist koduloolises töös.\nKõige selgemalt vastasid eeltoodud hindamiskriteeriumitele kahe elupõlise koolmeistri - Luunja ja Tammistu koolis töötanud Mihkel Jürgensoni (73) ning Elva geograafiaõpetaja Kalev Päidi (64) - koduraamatukogud. Professor Matjuse hinnangul on võitmine nii Mihkel Jürgensonile kui Kalev Päidile justkui elutöö auhind, sest aastakümneid investeerisid mehed oma kasina palga haruldaste ja tuumakate raamatute kogumisesse.\nKoduraamatukogude konkursi praktiline eesmärk oli tutvuda kodukogude hetkeseisuga ja anda raamatuvaramute omanikele nõu edasiseks tegevuseks. "Raamatud peaksid olema ruumis nähtaval kohal, avariiulitel, lahtistes kappides, omanikuga silmkontaktis," soovitas Ülo Matjus "koduraamatukoguhoidjatele". Pahatihti surutakse raamatud ruumipuudusel kinnistesse seinasektsioonidesse või peidetakse keldritesse, kuuridesse ja pööningutele. "Raamatud kogunevad koguja juurde, kuid koguja peab suutma valikut teha, mida hoida endale, mida anda teistele," soovitas Ülo Matjus. Ta pidas väga tähtsaks, et raamatud liigitataks süsteemselt ning igal kodukogul oleks inventaariraamat, tulmenimestik või kataloog, kus on kirjas elementaarsed andmed oma raamatute kohta (soetamise aeg ja viis, hind). Ülo Matjus avaldas kahetsust, et praegu pole müügil koduraamatukogu registreerimiseks mõeldud kontoriraamatuid, kuhu tema oma poisikesepõlves sai mugavalt kanda oma esimesi raamatuid. Võimaluse korral oleks hea oma raamatud arvutisse sisestada, sest siis saab teha mugavalt muudatusi ja täiendusi.\nKöitmine muudab ajakirjad ja raamatud ühtlaseks, kuid Ülo Matjus soovitab olla selle tööga väga ettevaatlik, et põhjendamatult ei kaotataks raamatu eripära (tiitelleht, formaat). Eriformaadiliste raamatute / ajakirjade kokkuköitmine on eriti ohtlik ja ettevaatust vajav.\nTaas on isikupärasuste raamatukogude aeg\nRaamatuaasta peakomitee abiesimehe Peeter Tulviste mõtisklus keskendus sellele, kuidas ajapikku on muutunud eestlaste kodused raamatukogud ja suhtumine raamatutesse.\n"Meie vanavanemate koduraamatukogud olid palju isikupärasemad, sest tol ajal ei suudetud osta kõiki ilmunud teoseid ja tuli teha valik," tõdes professor Tulviste. "Raha seab piirangu ka nüüd ning me oleme pidanud muutma oma ostmis- ja lugemisharjumusi - raamatud on ju kallid."\nNõukogude aja suured ja kiiresti täienenud, kuid väga ühenäolised koduraamatukogud on minevikku vajumas. Et tulevikus oleks uurijail ülevaade, milliseid raamatuid ostsid ja haritud nõukogude inimesed, soovitas Tulviste meil kõigil koostada nimekirja trükistest, mida punaajal omasime.\n"Meie kultuurikiht tundub olevat õhuke ja noor. Mitmesugustel põhjustel ei ole maarahval tekkinud raamatukogusid, mis oleksid põlvest põlve pärandatud nagu baltisakslastel," üldistas Tartu ülikooli professor Ülo Matjus, kes juhtis koduraamatukogude konkursi þüriid. "Nägime Nõukogude Eesti haritud maainimese koduraamatukogusid, mis valdavalt on kogunenud ühe põlvkonna jooksul. Paljud raamatukogud saavutasid oma tipu ja lõpu 1990.aastatel. Praegu kurdetakse ruumi puuduse ja raamatute kalliduse üle - need on ohumärgid."\nKoduraamatukogukonkurss väärtustas raamaturahvast\nRaamatupoed, antikvariaadid, postikataloogid ja interneti kaubamajad on nüüd kirjasõnast pungil, kuid harva jõuab sealt täiendust hinges püsimise eest võitlevate maainimeste koduraamatukogudesse. Kõik konkursil osalenud raamatufännid pihtisid murelikena, et suudavad oma kogu väga harva täiendada või on loobunud rahapuudusel paljudest meelepärastest trükistest. Seda kosutavam oli kuulda, et koduraamatukogude omanikud ei müü kergel käel väärtuslikke köiteid (näiteks Taska poolt köidetud piiblid jms), ehkki talutööde korraldamisel oleks hädasti raha vaja ja ülesostjadki liiguvad ringi.\nRaamatuaasta peakomitee liige Ülo Matjus mainis "koduraamatukoguhoidjate" autasustamisel kodukogude konkurssi kui üht kesksemat raamatuaasta üritust Tartumaal. Kui esimese raamatuaasta (1935) puhul väärtustati raamatut kui iga kodu rikkust, siis praeguses kultuuripildis on koduraamatukogul marginaalsem tähendus. Seltskonnaajakirjanduse kirevatele veergudele mahuvad (liba)prominentide vannitoad ja mullivannid, veinikeldrid ja koerte matused, kuid raamatukogudest uusrikaste puhul ei kirjutata / ei ole kirjutada.\nKoduraamatukogude konkurss oli vajalik ettevõtmine, sest väärtustas aatelise raamaturahva aastakümnetepikkust huvitegevust praegusel raamatukultuuri muutumise ajastul.\nValla keiser I\nÜks keiser oli maata\nja ilma majata\nei sellist keisrit Saksas\nvõi Venes vajata\nsel keisril koht on Eestis\njust Kambja vallale\nta passib ärge koeri\ntal saatke kallale\nsest teisi pükse jalga\nei ole võtta veel\nkuid süda on tal vapper\nja murdumatu meel\nkord keisririik taas tuleb\nei tulemata jää\nsest kogu aeg on olnud\nju Eesti keisri käes Valla keiser II\nOh Kambja su põllud ja nurmed\nmis uppumas umbrohu alla\nmu keisririik vaene ja kurb\ntee servalt tuultele valla\nsee vald ta künkad ja kingud\njäänd Jumalast ilma nii kaua\nta kummardand seni vaid keisreid\nkes surnuaial on hauas\nkui kadunud hiilgus ja au\non nende säravailt trooneilt\nja ajanud piitsaga tööle\nuus maine isand taas toorelt\nsiis tõsta üles sa silmad\nkus taevas on pilved ja päike\nja usu ja looda Ta peale\nmu keisririik armas ja väike\nNB! Korvpalli treeningud toimuvad E., K., R. kell 19.00 - 20.30\nTööd alustas ka tüdrukute korvpalli treening (vanus alates 14.a.) T: 17.30 - 18.30 ja R: 20.30 - 22.00\nOstan metsamaterjali. Raha kohe. Vedu meie poolt. Tel: 056625026.\nPiljard Haava baaris igal õhtul kella 19ni ainult 10 krooni. Piljardi ettetellimine tel 053 962310.\nKutsun taas Kambja alevi loodussõbralikke ja ilumeelest lugupidavaid hingi osalema\nTänavu tuleme kokku kuni 16.detsembrini igal laupäeval ja pühapäeval kella 11-13ni\nVõimaluse korral võtke kaasa vajalik tööriist ja hea tuju!\nOstan oma osaühingu tarvis virtsatsisterni HTS 100.27 (Saksa). Tel: 05251391 või 05286246.\nToimetus viis lehe trükikotta 15.novembril 2000.\nKaastööde esitamise tähtaeg on 7.detsember.\nToimetus vabandab, et meil puudub vahend, millega saaks kirjavead täielikult hävitada.


Hõõglamp – Vikipeedia\nHõõglamp (kõnekeeles tuntud ka kui elektripirn) on lamp, milles valgust tekitab elektrivooluga kuumutatav hõõgniit. Hõõgniit valmistatakse peenest volframtraadist keermikuna (traat ühekordselt spiraali keeratud) või topeltkeermikuna ehk bispiraalina (spiraal omakorda spiraali keeratud), mahutamaks seda väikesesse ruumi. Hõõgniit paikneb õhukindlalt suletud klaaskolvis. Kolb on täidetud väärisgaasiga (argoon, krüptoon, harvemini ksenoon), mis aeglustab volframi aurumist, pikendades niiviisi hõõgniidi tööiga.\n1 – klaaskolb\n2 – väärisgaasiga täidetud ruum\n3 – volframist hõõgniit\n4 – hõõgniidi voolujuht (ühendus sokli põhjakontaktiga)\n5 – hõõgniidi voolujuht (ühendus sokli keermestatud osaga)\n6 – tugivardad\n7 – klaasist kandevarras\n8 – voolujuhi ühenduskoht sokli keermeosaga\n9 – sokkel\n10 – isoleermastiks\n11 – põhjakontakt\n200-vatise hõõglambi bispiraalne keermik koos kahe voolujuhiga ja kahe vooluta tugivardaga\nVolframi kõrge sulamistemperatuur (3380 °C) võimaldab kuumutada hõõgniiti 2400–2700 kraadini (halogeenlambis kuni 3100 °C), Värvitemperatuur on umbes 50 kraadi kõrgem, seega absoluutsel temperatuuriskaalal ümmarguselt 2700–3000 K. Niisiis annab hõõglamp soevalget valgust. Mida suurem on lambi võimsus, seda kuumem võib olla kütteniit ja vastavalt on kõrgem ka värvitemperatuur.\nSokkel on vajalik lambi pessa kinnitamiseks ja elektritoiteahelasse ühendamiseks. Üldiselt on kasutusel keeresokkel, mida tähistatakse tähega E (sokli leiutaja T. A. Edisoni järgi) ja läbimõõduga millimeetrites. Tavalised hõõglambid on sokliga E27, väiksema kolviga lampidel võib olla ka sokkel E14 (kasutamiseks nt kroonlühtris, süvistatud laevalgustis, külmkapis), E10 (taskulambis).\nHõõglampide valgusvoog ja valgusviljakus (sõltuvalt võimsusest)\nValgusvoog pingel 230 V\nHõõglambi valmistamise katsed algasid 19. sajandi keskel. Hõõgkehana katsetati plaatina, söestatud bambusekiudu, süsivarrast. Masstootmiseks sobivad süsiniidiga hõõglambi valmistas T. A. Edison 1879. aastal. Volframniidid võeti kasutusele aastal 1906 ja väärisgaasi keskkond 1913.\nHõõglambi edasiarendusena hakati 1958. aastal tootma halogeenlampe, mille klaaskolvis on halogeengaas (enamasti jood), tänu millele pikeneb lambi eluiga ja paraneb valgusviljakus.\nHõõglampe on suhteliselt lihtne toota ja kasutada, kuid nende valgusviljakus on madal (10–30 W/lm) ja eluiga lühike (1000–2000 tundi). Valgustuseks kulub maailmas ligikaudu 10% kogu toodetavast elektrienergiast. Seepärast on alanud kohustuslikus korras (Euroopa Liidus järk-järgult alates 2009. aastast) hõõglampide asendamine suurema valgusviljakusega lahenduslampide ja leedlampidega.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hõõglamp&oldid=6055272"\nLehekülje viimane muutmine: 20. veebruar 2022, 20:00\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:00, 20. veebruar 2022.


Silvia Aaviksaare talus: Sarah\nPostitaja: Silvia kell 17:03\nairiangoorad 31. märts 2012 18:00\nSilvia, miks te läbi maakleri otsite? Kui sul on kindel piirkond, kuhu soov maja leida, siis ma julgeks soovitada panna kuulutused kohalikesse poodidesse üles, et soovite osta.Paljud oleks nõus ehk müümagi, aga aktiivselt ei kuuluta ja müüvad vaikimisi.Jõudu otsimisel :)\nSilvia 31. märts 2012 19:11\nMe ei otsi läbi maakleri. Käime vaatamas neid kuulutusi, mida maaklerid vahendavad, aga ka neid, mida eraisikud kuulutavad ja lehtedesse olen ka kuulutusi pannud. Kodukoha leidsime ka nüüd. Aprilli lõpus on lepingu tegemine, nii et enne midagi kindlat veel ei ole ja ma päris lakke ei hüppa :-) Aga rahu oleme juba ikka mingil määral tänaseks leidnud, et uus koht leitud. Päris pikk protsess on olnud. Kuskil 5 aastat müüsime oma kodu ja sügisest saadik oleme mööda Eestimaad konnanud ja uut talu otsinud. Oehhh.\nairiangoorad 31. märts 2012 20:32\nKujutan ette, kerge see otsimine polnud ilmselt.Kui saladus pole, kuhu maakonda? Või tead, ära vasta, enne kui tempel all :), kivi kotti ja et kõik kenasti läheks!\nSilvia 1. aprill 2012 08:22\nJah räägin siis, kui oleme kindlalt paigas :-)


Filmikunstnik ja -produtsent, graafik, ekslibrist ja telesaadete produtsent Priit Vaher on sündinud 5. detsembril 1947 Harjumaal Ardus. 1970–1992 töötas ta filmistuudios Tallinnfilm 26 mängufilmi juures, algul kunstnik-dekoraatorina ("Suvi", "Briljandid proletariaadi diktatuurile", "Hukkunud Alpinisti hotell", "Navigaator Pirx" jt), hiljem kunstnik-lavastajana ("Karikakramäng", "Ideaalmaastik", "Arabella, mereröövli tütar", "Ainult hulludele ehk halastajaõde", "Keskea rõõmud", "Madude oru needus" jt). 1992–1994 oli vabakutseline kunstnik ja osales aktiivselt näitustel. 1994–1997 töötas Love Raadios reklaami alal. Mängufilmitöö kõrval on ta olnud paljude Eesti Reklaamfilmis ja hiljem erafirmades valminud reklaamklippide kujundajaks. On kujundanud raamatuid. 1994 asutas Vaher koos Tarmo Kiviväli ja Uno Kaupmehega produktsioonifirma Umberto & Ko OÜ. 1999. aastast tegutseb telesaadete produtsendina (enamik toodetud koos Tarmo Kiviväliga), näiteks sketšisaade "Doonau" (ETV, 1999–2000), teatrite mäng "Bläkkpoks" (ETV, 2000–2003), kõrgkoolide vaheline mäng "Krambambus!" (TV3, 2003–2005), saatesarjad "Kuldsuu" (TV3, 2004–2005), "Lõuapoolik" (Kanal 2, 2005–2006) ja "Hajameelselt abielus" (ETV, 2005–2007), suvesari "Tivoli" (TV3, 2005). Alates 2007. aastast on Umberto & Ko OÜ omanikeks Priit Vaher ja Erik Norkroos ning firma põhitegevuseks on dokumentaalfilmide tootmine.\nVaher on olnud Eesti Eksliibriseühingu esimene president ja Tallinna Eksliibriseklubi president. Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Kinoliidu liikmena kuulunud nende liitude volikogusse ja juhatusse. Kujundanud mitmeid telesarju ("Täna 35 aastat tagasi", saatejuht Valdo Pant, "Pikapäevarühm", saatejuht Mati Talvik jt). Vaher on loonud üle 400 eksliibrise, millest enamik on valminud tellimustöödena päevatöö kõrvalt. Tema töid on eksponeeritud isikunäitustel Eestis, Soomes ja Itaalias ning grupinäitustel Eestis, Soomes, Itaalias, Leedus, USAs, Saksamaal, Hongkongis, Argentinas, Türgis, Poolas, Belgias, Hiinas, Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias.\nTõstmaks esile nende filmitegemisega seotud ametite esindajaid, kes tavaliselt varju jäävad, tunnustas Haapsalu õudus- ja fantaasiafilmide festival 2019. aastal Priit Vaherit elutööauhinnaga.


Aed: Kui Kaugele Peavad Taimsed Tuled Olema Erinevas Kasvuperioodis? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kui Kaugele Peavad Taimsed Tuled Olema Erinevas Kasvuperioodis?\nTe ei pea investeerima kasvuhoones oma aia täitmiseks köögiviljade seemikutega. Luminofoorvalgustid on tõhusad päikesevalguse sätted, kui kontrollite oma taimedest kaugust. Standardne seemne käivitamine nõuab ainult paar luminofoorlampe - üks toodab jahe valgust, teine soe - at...\nJulgustada tekkivaid võrseid\nTugevate varte loomine\nKontrollige seemnekasvu, et kindlaks määrata, kui palju eelnevalt konkreetsete seemneliikide alustamiseks on.\nTe ei pea investeerima kasvuhoones oma aia täitmiseks köögiviljade seemikutega. Luminofoorvalgustid on tõhusad päikesevalguse sätted, kui kontrollite oma taimedest kaugust. Standardne seemne käivitamise seadistamine nõuab ainult paari luminofoorlampe - üks neist annab lahedat valgust, teine soojas - vähemalt 36 tolli pikk. Taimede küpsuse järgi reguleerige valgustugevust, tõstes või vähendades kas tuled või taimi.\nKuivatamine, mitte kerge, on peamine mure seedimise köögiviljade käivitamisel. Paljude köögiviljade seemned idanevad ainult siis, kui muld on teatud temperatuurivahemikus, tavaliselt 60-85 kraadi Fahrenheiti kohta, kuid enamik neist ei nõua valgust. Kuna paljud seemned idanema nädala jooksul kuni 10 päeva - mõned, nagu näiteks salat (Latuca sativa), mis ilmnevad 2-3 päeva pärast, on mõistlik, et teie valgustus on seadistatud ja valmis sisselülitatuks, kui esimesed võrsed murda pinnas.\nNiipea kui seemikud ilmnevad, muutub nõue kuumalt valgusele. Kui seemikud aktiivsemalt kasvavad, vajavad nad vähem kuumust ja peaksid olema võimelised saavutama normaalse ümbritseva õhu toatemperatuuri 50 kuni 75 F juures. Neil ei ole siiski võimalik normaalset siseruumides valgustuda - isegi idas või lõunas aknakate. Asetage tuled nii, et need oleks võimalikult lähedal seemikutele, ilma et väikesed seemikud peaaegu ühe kuu puudutataks. Kõige nooremad seemikud vajavad intensiivsemat valgust kui küpsemad taimed.\nKui taimed kasvavad, tõstavad või taime maha valgust, hoides tuled 1-4 cm kaugusel kasvavate taimede tipudest, et soodustada kompaktset kasvu koos tugeva varrega. See nõuab sagedast seiret, et kõrgus jääks põletatud taimede vältimiseks püsivaks - lehtede pruunimine on märk sellest, et tuled on liiga lähedal. Ärge ahvatledes seadistada liiga kõrgeid valgusid, et vältida reguleerimiste tegemist. Kui taimed peavad valguse suunas jõudma, muutuvad varred spindliseks ja kahvatuks. Lights tuleb üldiselt sisse lülitada 16 tundi päevas.\nKuna seemikud on küpseks ja aeg läheneda taimede kasvatamiseks, võtavad nad kunstliku valguse ära ja viivad need loodusliku päikesevalguse kätte. Kolm nädalat enne, kui ootate õues taimi, liigutage tuled 4 tolli taimede tippu, kui te pole seda juba teinud. Kaks nädalat enne istutamist võite asetada mõni tund päevas väljapoole asetleidvad varjualused. Liigutage need aeglaselt filtreeritud päikesevalguse kätte, seejärel laske kahe nädala jooksul otse päikest vältida lehepõletust.


Südalinna räämas väljaku lahendus peitub maa all - Majandus\nVaade Kompassi väljakule. Endine Eesti Kunstiakadeemia ühiselamu (paremal) ehitatakse ümber luksuslikuks kortermajaks.\nLinn ja arendaja jõudsid kokkuleppeni, et pikki aastaid tühjalt seisnud Tallinna kesklinna Kompassi väljaku alla ehitatakse kuni kahekorruseline maa-alune parkla. Mis väljaku maapealsest osast saab, on veel lahtine.\nPaljud pealinlased on ilmselt märganud, et Gonsiori, Maneeži ja Reimani tänava ristumiskohas asuvast avalikust väljakust on suur osa aedadega kinni pandud. Nimelt asus kinnisvarafirma Endover ehitama vanast Eesti Kunstiakadeemia ühiselamust luksuslikku Ambassadori residentsi, mille elanikele lubatakse miljonivaatega kortereid.\nVisandite järgi peaks renoveeritud kortermaja ette tulema aedade, hekkide, pinkide ja purskkaevuga park. Kui suur ja missugune see täpselt tuleb, on Endoveri tegevjuhi Robert Laudi sõnul praegu veel lahtine. «Ütleme nii, et tänane visand on rohkem nagu visioon,» ütles ta.\nÜks variant on ehitada uue kortermaja ette selline hoov.\nHoopis suurem küsimus on aga see, mis saab ülejäänud Kompassi väljakust. Linnavalitsus ja Endover on selle üle juba enam kui aasta juurelnud. Mullu sügisel tuli kinnisvarafirma välja kolossaalse plaaniga ehitada väljakule 13-korruseline ja 45-meetrine klaasist kõrghoone. Linnaisad tõmbasid sellele aga kiiresti pidurit, öeldes, et plats peab jääma avalikuks linnaväljakuks, kuhu kõrghoonete püstitamine pole arhitektuuriliselt kaugeltki teretulnud.\nEeskujuks Tammsaare park\nNüüdseks on kokku lepitud, et Kompassi alla tuleb maa-alune parkla. Robert Laud ütles, et tõenäoliselt annavad nad detailplaneeringu algatamise taotluse sisse õige pea. «Kas see on -1 või -2 korrust, pole veel päris selge, kuid parkla on asi, mis nii meile kui ka linnale sobib,» rääkis Laud.\nEndover arendab ja ehitab parkla, mis siis edaspidi operaatori kätte antakse. Tasulist parklat saavad kasutada kõik linnakodanikud. «Loomulikult saavad sinna parkida ka Ambassadori residentsi elanikud, ehkki neile on ka oma parkimine ette nähtud,» selgitas Laud. Ambassadori tulevastele elanikele ehitatakse maa alla parkla.\nMis saab aga platsi maapealsest osast? Üks variant oleks väljakule ehitada ühekorruseline paviljoni tüüpi rajatis, kuhu jõuavad parklast trepid või eskalaatorid. «See on ainuke maapealne ehitis, mis võimaliku variandina on jutuks tulnud. See tähendab kioskit või kohvikut, aga see peaks olema heas arhitektuurses võtmes,» selgitas Laud.\nTallinna abilinnapea Andrei Novikov ütles, et Kompassi maapealne osa võiks avalikku ruumi rikastada. «Miks mitte ehitada sinna kohvikuala, mis annaks haljasalale juurde. Umbes nagu Tammsaare pargis,» kirjeldas Novikov. «Me pole arendajaga veel kuldset keskteed leidnud, kuid liigume selle poole,» lisas abimeer.\nVarem maa-ametile kuulunud Kompassi väljak müüdi 2016. aasta märtsis 540 000 euroga kinnisvarafirmale Endover.


Mercedes-Benz, mille jaoks on universaalid olnud aastaid oluline toode, kavatseb sellest keretüübist loobuda, kirjutab Saksa väljaanne Automobilwoche oma ekspertidele tuginedes. Nende andmetel on kahemahuliste saatus juba otsustatud: uusi ei tule ja olemasolevad kaovad tootevalikust kaheksa aasta jooksul nende mudelite eluea lõppedes. See otsus on tingitud soovist säästa raha kõigi mudelite elektrifitseerimiseks, mis peaks ühele poole saama samuti 2030. aastaks.\nAutomobilewoche andmetel läheb esimesena pensionile CLA Shooting Brake: mudeli müük lõpetatakse 2025. aastal ja järeltulijat praeguste andmete kohaselt välja ei töötata. Viimasena lahkub tõenäoliselt E-klassi universaal, mis kaob koos põlvkonnavahetusega 2030. aastal.\nCLA Shooting Brake’i tulevik sattus kahtluse alla juba 2020. aastal, kui Mercedese tegevjuht Ola Kallenius teatas, et tulevikus vähendatakse kompaktsete mudelite valikut, öeldes, et ettevõte on “läinud liiga kaugele”, püüdes hõivata kõiki võimalikke nišše igas segmendis.\nMercedese juhatuse liige Markus Schäfer õhutas septembris samuti kuulujutte, et esimesena läheb noa alla universaal, rääkides selle keretüübi populaarsuse vähenemisest, kuna nõudlus crossoverite ja linnamaasturite järele on kasvanud. Lisaks sellele nõuab elektrisõidukite arendamine ja tootmine palju investeeringuid ning juhtkond ei ole tõenäoliselt nõus kulutama raha uutele toodetele, mis ei paku üldsusele liiga suurt huvi.\nAga juba praegu kaalutakse Mercedes-Benzis alternatiive. Väljaande kohaselt võib bränd rõõmustada kliente suurema elektrilise mudeliga, milles on palju istekohti ja põranda alune suur aku ning mis ühendab endas sedaani ja maasturi paremad omadused. Teise variandina jagatakse crossoverid ja maasturid tugevamalt oma funktsioonide rõhuasetusega.


Vikipeedia fotokonkurss kogub pilte looduspäranditest\n31. maini toimub Vikipeedia keskkonnas juba neljandat korda rahvusvaheline fotovõistlus Wiki Loves Earth ehk “Looduspärand Vikipeediasse”.\nRaudmetsa mänd. Foto: wikiwand.com\nEestis on oodatud fotod Natura 2000 aladest, loodus- ja maastikukaitsealadest, hoiualadest, rahvusparkidest ja loodusmälestistest. Eesti loodusmälestiste nimekirjad koos asukohainfoga maakondade kaupa on leitavad Vikipeedia lehelt SIIN!\nKonkursile saadetud fotosid hindab tunnustatud looduspiltnikest koosnev žürii. Parimad pildid osalevad rahvusvahelises voorus, mille võitjad kuulutatakse välja augustis.


Sid Watkinsi haigla hoone - Siniat EE\nSid Watkinsi haigla hoone\nInvesteeringu väärtus: £22m\nFond NHS Walton Centre võttis ette ehitise suure programmi eesmärgiga anda kasutusse tervisekeskuse kolmekorruseline hoone: Sid Watkins Building. Uus hoone mahutab 30 voodikohaga eriotstarbelise taastuskeskuse, kliiniku, Suurbritannia parima valuravi programmi, õppeosakonna, kontoriruumid ja majutuse patsientide pereliikmetele. Projektijuhised tuginesid soovitud lõpptulemusele, kus patsient tunneks, et ta siseneb pigem luksuslikku hotelli kui haiglasse, kuid nagu igas tervisehoolde objektis, pidid vaheseinad vastama ka karmidele akustilistele, tuleohutuse ja hügieeni nõuetele.\nSelle pakkumise edu võtmeks oli omas klassis parimate eriotstarbeliste lahenduste kindlaks määramine. Tehes tihedat koostööd meie tehnilise meeskonnaga, kahe eelmise tervishoiuobjekti - Leighton Hospital Crewe's ja The Christie Hospital Manchesteris - kallal, võis Interserve esitleda tooteuuenduslikkuse ja paigalduskorrektsuse parimaid näiteid. Plaatide GTEC LaDura kasutus elimineeris vajaduse vaheseinte liimplaatidest tugevduste järele, mis omakorda kiirendas paigaldust ja tingis ehitise tähtajast 6 nädalat varema üleandmise.\nSiia on paigaldatud enam kui 40,000m2 kipskartongplaati LaDura.\n"Investeeringu üksikasjaliku dokumentatsiooni loomisprotsessi toetades on Siniat tehniline meeskond kogu projekti jooksul saadaval olnud." Tom Gilbert-Rule – Gilling Dod Architects\n"Haiglatel on kõrgkvaliteetsed paigaldised, mis on tihti väga rasked. Peale ruumi otstarbe muutmist on nende asukoha võimalused sageli piiratud teatud seinapiirkondadeni. LaDura on piisavalt tugev, et elimineerida seina lahtivõtmise ja liimpuiduga tugevdamise vajadus - see tähendab, et ruumis võib hõlpsalt paigaldist vahetada ja ruumi otstarvet muuta."\n"Projekt ületas meie maksumusse, teostusaega ja kvaliteeti puutuvaid ootusi. Paljud töötajad on kinnitanud, et ümberkolimine Sid Watkins Building-sse, 2015. aasta jaanuaris, avaldas kollektiivile positiivset mõju. Kogu sisustus, alates valgustusest, tehnoloogilistest lahendustest kuni saadaoleva vaba ruumini, tagab töötajatele soodsad tingimused ja suurepärase töökeskkonna”.


Eeterlik õli rosmariin Signe Seebid | Sinu Looduskosmeetika e-pood\nEeterlik õli rosmariin. Rosmariini ergutav, värskendav aroom stimuleerib mõttetegevust ja suurendab teotahet, aitab vähendada hommikust unisust. Naha hooldusel leevendab aknet, ekseeme dermatiiti, stimuleerib vereringet, võib tõsta vererõhku, aitab vähendab lihase- ja liigesevalusid ning korrastab seedesüsteemi. Peavalu leevendamiseks määrida õliga otsaesist, meelekohti ja kukalt.\nKategooriad: KODU, KINGISOOVITUSED, Kodumaine, Aroomiteraapia, Eeterlikud õlid


Lomatšenko käis vaevata üle Crollast - GoodFight\nUudised / 13. aprill 2019\nWBA ja WBO kergekaalu tšempion Vassõl Lomatšenko (12-1 enne) poksis 12. aprillil Los Angeleses kohustusliku vastase Anthony Crollaga (34-6-3).\nLomatšenko domineeris igas raundis. Ta ründas juba 3. raundis nii ägedalt, et kohtunik oleks pidanud andma TKO, 4. raundis tabas aga Crollat nii, et too vajus näoli. Lomatšenko tabas 72, Crolla 12 lööki. Peksis nagu oma poega, öeldakse selle kohta. Töötas nagu stahhanovlane (Aleksei Stahhanov – kaevas nii palju sütt, et seati eeskujuks teistele töölistele).\nCrolla ütles pärast, et kole oleks sellise matšiga karjäär lõpetada ja loodetavasti ta saab pidada veel ühe kohtumise kodulinnas Manchesteris.\nUkrainlane teenis 2,2 miljonit dollarit. Eelmise matši eest Jose Pedrazaga teenis Lomatšenko 2 miljonit ja Jorge Linaresiga poksides miljoni.\nLomatšenko tahaks poksida tšempionitega, kuid kõigil on lepingud teiste telekompaniidega.\nEelmineIBF-i tšempionka: vastuvõtt Eestis on alati olnud väga külalislahke\nJärgmine6. klassis käiv Mathias Loorits: Eesti meister on tore olla\nMihhail Kõlvart: võitluskunstide filosoofia kasvatab inimesi, kes ei pea enese kehtestamiseks kedagi kiusama!\nLeedulanna võitis ajaloo veriseimas matšis Invicta tšempionitiitli


Avaldus julgeolekunõukogu avatud arutelul ÜRO rahuvalve reformi üle\nNeljapäev, 21 September 2017 15:06\nTänan Teid tänase avaliku arutelu korraldamise eest. Ka Eesti ühineb Euroopa Liidu avaldusega.\nToetame jätkuvalt peasekretär Guterresi reformikava. Reformide tulemusel peaks ÜRO muutuma tõhusamaks organisatsiooniks, mille tähelepanu keskmes on konfliktide ennetamine ja vahendamine.\nMeie rahuvalveoperatsioonidel peavad olema käegakatsutavad eesmärgid ja taganemisstrateegiad. Tõhususe saavutamiseks peavad need operatsioonid olema paindlikud, sest valitsevad olud on paratamatult muutlikud.\nKõige põhjalikumat teavet muutuvate vajaduste kohta saame missiooni ülematelt ja teistelt kohapeal viibivatelt üksustelt. Nende ettepanekute elluviimine tagab kiire kohanemise kohapealsete muutustega. Peale selle mõjub kohapeal viibivate isikute kuulamine ja nende arvamusega arvestamine hästi meie inimeste motivatsioonile. Me vajame neid, kellel on julgust pakkuda abi otsustajatele. Need inimesed jäävad meiega vaid siis, kui reageerime osavõtlikult. Niisiis loome kasuliku kohanemistsükli, mis on vajalik meie eesmärkide saavutamiseks.\nPüsiva rahu saavutamiseks on partnerlussuhted piirkondlike organisatsioonide, vastuvõtjariikide valitsuste ja kohalike kogukondadega hädavajalikud. Seda on kõige parem teha nii, et näitame päevast päeva, kui tähtis on meie jaoks tsiviilisikute kaitsmine, õigusriigi põhimõtte kestvuse tagamine, inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamine ning kohalike osalejate kaasamine nende põhiväärtuste toetamisse.\nRahuvalveoperatsioone tuleb täiendada tegevusega, mille eesmärk on parandada tõhusalt kannatada saanud rahva elamistingimusi. Selleks tuleb kiiresti rakendada tõhusaid ja nähtavaid projekte, mille alusel luuakse konfliktijärgsel ajal töökohti ja osutatakse põhilisi sotsiaalteenuseid.\nMeie tähtsaim kohustus on võtta kõiki meetmeid, et kaitsta missiooni piirkondades lapsi. Kõik vahendid, mille abil toetatakse naiste täielikku osalemist rahu ja julgeoleku tagamisel, on olulised ning neid tuleb rakendada.\nMe suudame püsiva rahu saavutada üksnes siis, kui meil on põhjalik ja laialdane arusaam konfliktidest ja nende algpõhjustest. Selles mõttes on kahetsusväärne, et MINUSMA missioon Malis jääb ilma oma luurekeskuse sihtüksusest ASIFU. Viimane tagas kõikide tasandi otsustajatele ainulaadset teavet hetkeprobleemide kohta.\nÜRO rahuvalveoperatsioonidel on rahu ja stabiilsuse tagamisel üleilmsel tasandil väga oluline roll. Kahjuks peetakse rahuvalveoperatsioone mõnikord ressursside raiskamiseks ilma kasutoovate tulemusteta. Tõde on hoopis vastupidine ning me peame leidma viise, kuidas seda teadmist laiemalt nähtavaks teha. Suhtlemine tagab kindlasti avalikkuse jätkuva toetuse.\nLaialdast tähelepanu on nüüdisaegsete kanalite kaudu keeruline võita, kuid see on kiiresti muutumas üheks kõige tõhusamaks vahendiks meie eesmärkide, meetmete ja saavutatud tulemuste jagamisel. Uuringute kohaselt vähendab rahuvalve tapetud tsiviilisikute arvu. Peale selle on see ka kulutõhus – ÜRO rahuvalveoperatsioonide eelarve on vähem kui pool protsenti üleilmsetest sõjalistest kulutustest ning see jagatakse kõigi 193 ÜRO liimesriigi vahel ära.\nSee on tõde, mille üle meil on täielik õigus uhke olla, sest püüame rahuvalvetegevust pidevalt täiustada, mida peamegi selles ettearvamatus maailmas tegema.


millist jooki soovitate ? - Toidulisandid - Fitness.ee foorum\nmillist jooki soovitate ?\nBy külaline12345, January 26, 2009 in Toidulisandid\nOlen uurinud mõningaid jooke ja vajaksin hädasti valku-kreatiini-proteiini\nmida soovitaksite kõige rohkem ?\nolen proovinu seda Tai Kane toodet,ning kunagi ka Lavat - ent kumbastki väga kasu ei olnud\ntahaks,et lihasmass suureneks kiiremini\nvaatasin siit fitness.ee poest Creatin (600g) ning NO1-te\nja ka uut toodet Whey Gold Standardit\nnädalas on 2-3 korda korvpallitreeningud saalis ning 2-3 korda jõusaal\noleksin igasuguse abi eest väga tänulik\nEsiteks valk ja proteiin on üks ja sama asi. Teiseks ära arva, et kui sa mingit toidulisandit hakkad sööma siis kohe saad endale suured lihased. Sinu asemel telliks ma siit endale toitumiskava. Siis hakkavad tulemused tulema ja kui tahad aineid tarbida siis konsulteeri toitumiskava koostajaga. Edu !\nKasv tuleb ikka trenni arvelt, lisandid aitavad lihtsalt rohkem/efektiivsemalt trenni teha.\nKasv on rohkem toidulauas kinni. Trenn lammutab, toit taastab ja ehitab suuremaks.\nega vahet pole mis firma oma proovid.. valk on valk.. järelikult on sul toitumine vigane, kui sa arengut ei märka üldse.\nNo selles ei olegi kahtlust. Kui lihaste ehitamine on prioriteet, siis tuleks temal kaloraazi väga meeletult aegamööda tõsta, või siis korvpall ära jätta. Liiga palju olen näinud noori pallimängijaid, kes tulevad jõusaali ja teevad year in-year out samade raskustega trenni, ilma ühegi muutuseta füüsises.\nKui tahad et lihas kasvab, siis sa pead kas metsikult sööma hakkama, või korvpalli ära jätma ning ikkagi rohkem sööma. Valik on sinu.\nAGA, kuna sa küsisid JOOGI kohta, ning arvatavasti sa ei võta ülevalkirjutatut arvesse, siis ma soovitan siiski toidulisandid ka ära. Kas Lean Gain või tema odavamad poolvennad Serious Mass, Extreme XXL. Sealt saad mingigi kaloraaži paugu.\nVabal ajal olgu sinu sõbraks jogurt ja kohupiimatorud. Tervisesegusid võid ka närida.\nHalvaad poes näed - ära ringiga mööda mine.\nEi soovi uut teemat teha ja foorumi ruumi raisata, kuid küsiks omaltpoolt kah ühe küsimuse :\nNimelt, on soovitatav trabida trennijärgset sheiki max. 30min peale trenni, sest lihtastel on see nö. "käsna" effekt väidetavalt vaid ~60min peale trenni.\nKas asjal on üldse mõttet kui tarbida sheiki (minupuhul valk ja süsiv. 1:2) juba 45-60min peale trenni?\nEdited January 26, 2009 by Sõlm\nAga miks sa pead siis nii hilja seda võtma?\nMa eeldan, et sa teed peale trenni akrdiot või mängid kossu või midagi?\nOn erinevaid uuringuid läbi viidus. Mõni väidab seda, et koheselt peale trenni tuleks endale süsikalaks sisse ajada, et siis insuliinitõusu esile kustuda. 40-60 min peale seda proovid siis valke saada. Teine ütleb, et süsikad insuliinitõusuks on head küll, kuid kasutu on see efekt. Kolmas jälle, et treeningjärgne sheik, toit ilma rasvata on üldse saast. Võta näpust\nKõige õigem oleks sul ikkagi see peale trenni kohe ära juua. Lihtne, väga laialt levinud - ühesõnaga, töötab hästi.\nOlen küll võhik, aga siiski sooviksin teada, et kui on määratud toitumiskava ja ei ole pidevalt kodu v ei ole pidevalt aega poes käia.\nOn seda v6imalik siis järgida ka?


Kuidas kassipoega koerale tutvustada - Kuidas kassipoega koerale tutvustada - Teave - 2022\nKuidas kassipoega koerale tutvustada\nSelles videos näitame, kuidas kassipoega koerale tutvustada.\nTulin just tagasi nädalast Lake Districtist koos meie kahe koera ja kassipojaga, kõik uued lisandused meie majapidamisse. Mõne tunni jooksul pärast tagasitulekut olen vastanud sadadele küsimustele ja jagan hea meelega, mida me tegime, kuidas tegime ja mida õppisime.\nAlustasime uue kutsika ja uue kassipojaga. Mõlemad koerad olid umbes 5-kuused ja meie kassipoeg oli umbes 3-kuune.\nTõime kassid koju samal päeval, kui kutsikad saabusid, nii et kassipojad olid päris uustulnuk perre.\nMinu esimene mure oli, et need kaks võivad teineteist tappa. Aga kõik läks hästi ja me harjusime kiiresti nendega koos. Me kõik kavatseme olla koos veel palju aastaid ja nad on kõik koos õnnelikud.\nKuid ma tahtsin mõista, miks neil nii erinev kogemus oli, nii et uurisin natuke.\nSuur osa minu uurimistööst puudutas seda, mida oodata, kui kass kohtub koeraga, mida teha ja mida mitte teha. Selles videos selgitan, mida õppisin ja kuidas oleme sellele lähenenud.\n1. Mis juhtus esimesena?\nSiin on see, mis juhtus meie puhul kõigepealt. Kassid mängisid meie aias ja kassipojad muutusid väga ärevaks. Nad nutsid ja jooksid ringi ning neid tuli üles korjata ja kaisutada. Kutsikad ei olnud mures ja olid lihtsalt uudishimulikud.\nKoeraema, kes müra kuuldes jooksma tuli, ei lähenenud üldse koertele, vaid läks kasse nuusutama ja siis tema ja kutsikad nuusutasid kassipoegade ümber. Kutsikad mängisid hea meelega, kuid nad ei lähenenud kassidele ega ka emakoerale.\nIsakoer jäi aeda, kuhu ta kuulub, ja kassid mängisid lõpuks piisavalt hästi, et kutsikad ligi pääsesid.\n2. Mida kutsikad tegid?\nSeega tundub, et kutsikad ei teinud muud kui kassidele ligi ja nuuskisid. Nad ei tahtnud mängida. Nad ei urisenud ega näidanud hambaid ning tundusid olevat üsna õnnelikud, et kassipoegadega ringi jalutasid.\nKui kutsikate aeg mängima jõudis, siis nad seda ka tegid. Kuid nad olid kassipoegadest täiesti erinevad. Kutsikad ajasid oma saba taga. See ei ole midagi, mida emakoer või meie kassipoegade või kutsikate puhul julgustaks.\nVanemaks saades olid kutsikad agressiivsemad. Nad hüppasid laua peale, kus me istusime, ja lihtsalt hüppasid üles-alla ja urisesid. Kassipojad jooksid minema, nii et kutsikad ajasid neid taga.\n3. Kui emakoer koertele lähenes, siis mida ta tegi?\nKoeraema ei teinud midagi. Ta ei muutunud agressiivseks, ta ei urisenud ega püüdnud hammustada. Ta lihtsalt kõndis aias ja koerad järgnesid talle.\nKui kassiema oleks rünnanud emakoera, siis eeldame, et koer on näidanud oma agressiivsust ja kutsikad on rünnanud tema selga.\nKui me poleks teile rääkinud, mis juhtuma hakkab, oleksite tõenäoliselt arvanud, et emakoer võis agressiivseks muutuda. Ta ei teinud seda siiski. Ta lihtsalt kõndis minema.\nKassiema ja kutsikad ei lähenenud üksteisele üldse. Kassiema hoolitses kassipoegade eest, kuid ajas siis oma asju. Ta ei nuusutanud koeraema ja emakoer ei nuusutanud kassiema.\n4. Kuidas emakoer kutsikatele lähenes?\nKoeraema tuli aeda ja lähenes kutsikatele, kes seisid laual. Koeraema pani ühele kutsikale suu peale ja lasi nuusutada. Ta keeras end kohe ümber ja heitis põrandale pikali.\nSel hetkel olime teile õpetanud, et emakoer ei lõhna nagu teised koerad ja see tähendas, et ta on nende kutsikate ema.\nKuidas siis emakoer teadis, et kutsikad kuuluvad talle?\nAsjaolu, et ta lõhnas nende järele ja nad läksid ümber, kui ta neile suu peale pani, rääkis talle.\nKassiema pani ka kassipojale suu peale, kuid ta ei lasknud tal enda lõhna tunda, nii et ta ei teadnud, et kuulub talle.\nNagu näha, käitusid mõlemad emakoerad nii, nagu teaksid, kes on kes.\n5. Mida kassipojad kutsikatega tegid?\nMõlemad kassipojad ronisid koertele selga ja seisid koerte kaelas.\nKutsikad tahtsid laualt alla tulla ja kõik jooksid laua servale ja kargasid murule. Koeraema ajas neile järele ja hakkas üht kutsikat hammustama. Ta kukkus maha ja hakkas nutma.\nKassiema vaatas ja liikus siis kutsika poole. Ta hõõrus oma nina kutsika nina vastu. Ta nuttis kõvemini ja hakkas ulguma, nii et naine läks ja seisis tema kohal. Ta hakkas teda emapiimaga imema ja kui ta lõpetas, keeras ta end tema peale. Ta keeras end seljale ja jäi paigale, naine lamas tema kõrvale ja hakkas ta kõhtu lakkuma.\n6. Kuidas koerema reageeris?\nKoeraema tuli kahe kutsika juurde ja hakkas neid lakkuma ning hakkas saba liputama.\n7. Mida kassipojad tegid, kui kutsikad olid põrandal?\nMõlemad kassipojad heitsid pikali ja veeresid end selili.\n8. Mida tegi emakoer?\nKoeraema rullus end selili ja heitis seejärel kõhuli ning vaatas lihtsalt kassipoegade mängimist. Ta liputas kassipoegadele saba.\n9. Mida tegid kassipojad, kui nad emakoeraga kokku puutusid?\nNad nutsid hirmust ja hakkasid siis temast eemalduma.\n10. Mida kassipojad kutsikatega tegid?\nKassipojad roomasid üle kutsika keha.\n11. Mis edasi sai?\nKutsikad hakkasid koeraema poole liikuma. Üks tõusis talle selga ja teine jooksis talle selga ning ta hüppas naise selga. Nad veeresid end kõhule ja kõik ulgusid.\n12. Mis kutsikatega juhtus?\nNad hakkasid ronima koeraema selga ja hakkasid end tippu tõmbama.\n13. Mis juhtus, kui kutsikad tippu jõudsid?\nKoeraema tõusis esijalgadele ning seejärel tõstis ta tagumised jalad põrandalt üles ja pani tagumised käpad diivani servale. Siis kõverdas ta esijalad ja kui tegi, siis lükkas kutsikad seljast ära ja kutsikad kukkusid tuppa ning koerema jäi omapäi. Koeraema pöördus ümber ja vaatas kutsikaid ning hakkas saba liputama.\n1. Kutsikad püüdsid emakoera sabadest kinni haarata.\n2. Kutsikad hakkasid urisema.\n3. Koeraema hakkas taganema.\n4. Koeraema vaatas kutsikaid.\n5. Kutsikad roomasid üle emakoera.\n6. Koeraema tuli kutsikate juurde ja hakkas neid lakkuma\nVaata videot: 21 naljakasid kassid ja kassipojad mjäu - Tee oma kassi voi koera vaadata ja hulluks minna (Mai 2022).\nCopyright 2022 \_ Kuidas kassipoega koerale tutvustada...


Üldteave - Elva vald\nKasside ja koertega seotud probleemide korra pöörduda Elva valla heakorraspetsialisti Sten Saarekivi poole tel 5886 1600 või sten.saarekivi@elva.ee.\nKui märkad hulkuvat looma:\n1) Esmaspäevast reedeni kell 8.00-16.30 tel 5886 1600 või sten.saarekivi@elva.ee.\n2)Töövälisel ajal ja nädalavahetusel kui ohus on inimese või looma tervis ja elu, läbi häirekeskuse 112.\n3) Vigastatud või linna eksinud metslooma leidmisel tuleks helistada Keskkonnainspektsiooni ööpäevaringsel valvetelefonil 1313.\nVeterinaarteenust Elva vallas osutavad:\nLüüdik&Kalja OÜ, veterinaararst Tõnu Kalja, tel 56 469773\nPaarisjalga OÜ, asukoht Jaani 12 Elva, veterinaararst Hille Laos tel 55 78806\nVolitatud veterinaararst Aivar Lastik, tel 51 36245\nAlates 1. jaanuarist 2020 kehtib uus Elva valla "Koerte ja kasside pidamise eeskiri".\nMis on uut ?\nUue regulatsioonina on eeskirja lisatud põhimõte, mille järgi muutub 1. jaanuarist 2022 kassi ja koera märgistamine (mikrokiibi paigaldamine) ja registreerimine kohustuslikuks- kiibistada ja registreerida tuleks enne antud kuupäeva. Alates 1. jaanuarist 2020 hakkab uus eeskiri kehtima, peale seda tuleks aga Valla haldusterritooriumil peetav koer ja kass märgistada mikrokiibiga hiljemalt 3 kuu jooksul koera ja kassi sündimise päevast või 1 kuu jooksul koera või kassi omandamise või valdussesse saamise päevast, juhul kui ta ei ole märgistatud mikrokiibiga.\nElva Vallavalitsus korraldab uue eeskirja alusel koerte ja kasside üle arvestuse pidamist lemmikloomaregistri www.llr.ee kaudu. Kui koer või kass on registreeritud mõnes teises registris, tuleks loom kanda ka valla kasutatavasse registrisse - see toiming on tasuta.\nKuidas olla vastutustundlik loomapidaja?\nLoomapidamisega kaasnevad mitmed kohustused. Allpool on toodud ülevaade olulisematest punktidest, mida iga kohusetundlik loomaomanik peaks teadma ja järgima.\nLase oma loom loomaarsti juures registreerida ja märgistada mikrokiibiga.\nMikrokiip on kindlaim viis peremehe tuvastamiseks looma kaotsimineku korral. See on väga tilluke, poole riisitera suurune elektrooniline asi, mis paigutatakse lemmiklooma naha alla. Seetõttu ei saa mikrokiip ära kaduda või keegi seda eemaldada. Mikrokiibi sees on Sinu lemmiklooma registreerimisnumber.\nVaatamata mikrokiibi olemasolule lase oma loomal alati kanda kaelarihma, millele on kirjutatud Sinu telefoninumber, koera nimi ja aadress. Looma märgistamine ja omaniku andmete olemasolu kaelarihmal võimaldab koera või kassi leidmisel kiiresti omanikuga ühendust võtta ka inimesel, kellel puudub mikrokiibi lugeja.\nLinnas ja alevis jalutamisel peaks loom olema alati rihmastatud hoidmaks ära looma sattumist autoõnnetusse. Jalutades oma looma rihma otsas on oluline ka selleks, et loom ei häiriks kaaskodanikke.\nKorista alati oma looma järelt. Selleks võta koeraga jalutama minnes kaasa väike kilekott, kuhu saad korjata oma looma väljaheite ja selle hiljem prügikasti visata. Pea meeles, et vastav kohustus on ette nähtud valla koerte ja kasside pidamise eeskirjas\nKadunud lemmikloomi saab otsida Tartu Koduta Loomade Varjupaiga kodulehelt või tel 5333 9272. Kui varjupaigal looma kohta teavet ei ole, võta ühendust vallavalitsuse heakorraspetsialistiga. Soovitav on panna ülesse valla teadetetahvlitele või Internetti info looma kadumise kohta koos looma kirjelduse ja oma kontaktandmetega.\nTegele oma loomaga iga päev ning võimalda talle piisavalt liikumist. Kui Sa hoiad koera õues ketis, siis käi temaga vähemalt kord päevas jalutamas, sest ka loomal peab olema vaheldust ning see aitab rahuldada tema loomupärast uudishimu. Eriti oluline on loomaga tegelemine looma noores eas, kuna see aitab loomal sotsialiseeruda ning määrab paljuski, milliseks kujuneb looma iseloom. Seetõttu pole näiteks kutsikaeas koera ketispidamine soovitatav.\nHoolitse selle eest, et Sinu loom saaks vajalikku arstiabi ja et ta oleks õigeaegselt vaktsineeritud. Marutaudi vastu vaktsineerimine on kohustuslik.\nKui Sa soovid oma ellu uut lemmiklooma, siis külasta kindlasti kodutute loomade varjupaika, kus ootavad vastutustundlikku ja armastavat peremeest paljud kodutud loomad. Enne lemmiklooma võtmist, olgu selleks kass, koer või mõni muu loom, uuri selle looma pidamise kohta võimalikult palju välja ning veendu, et Sa suudad talle vajalikku elukeskkonda pakkuda.\nHoolitse oma looma eest kogu tema elu jooksul. Arvestades sellega, et kassi keskmine eluiga on 17 aastat ning koera keskmine eluiga on 12 aastat.