Hjernen har brug for fiskeolie - Krop+Fysik\nHer er du Hovedet / Hjernen har brug for fiskeolie\nOmega 3-fedtsyrer er livsnødvendige, og særligt DHA-fedtsyrerne har indflydelse på hjernens udvikling og sundhed. Det gør fisk til en ”super-food”.\nMange madvarer er gennem tiden blevet udråbt til særlig ”hjernemad”, og specielt fiskeolie er blevet knyttet til hjernens udvikling. Der er forsket i om fiskeolietilskud kunne mindske symptomerne ved depression, ADHD, Parkinsons sygdom, Alzheimers sygdom og andre sygdomme i nervesystemet, men trods mange studier, der overvejende peger i positiv retning, er der endnu ikke noget entydigt svar. Til gengæld findes der en del beviser for at hjernens udvikling i foster- og småbørnsstadiet er afhængig af fiskeolie.\nOmega-3-fedtsyrer er livsnødvendige fedtsyrer, som kroppen skal have tilført via kosten. Der findes 3 forskellige slags: EPA og DHA, som er langkædede fedtsyrer der findes i fisk, og ALA, som er kortere kæder der findes i planteriget, fx i hørfrø- og valnøddeolie. ALA kan omdannes til de længere kædede EPA og DHA – men sidstnævnte i meget beskedent omfang. Og det er netop DHA som er særligt gavnligt for hjernens udvikling, og som dermed gør fisk til en nødvendig spise.\nFisk eller kapsler\nDet anbefales at spise ca. 1-1,5 g fiskeolie dagligt – det dobbelte for gravide, som desuden bør indtage 0,2 g i form af DHA. Se nærmere i faktaboksen side xx.\nNår man ser på fiskeoliens effekt, så er det tilsyneladende hip som hap om den kommer fra fiskeoliekapsler eller fisk. Men fisk indeholder også bl.a. protein, jod, D-vitamin og selen, som kapslerne ikke bidrager med. Desuden vil man, hver gang man spiser fisk, spare sig selv for kød og de potentielle sundheds- og miljømæssige problemstillinger i den forbindelse. Sundhedsmæssigt er det derfor overordnet klart bedst at spise fisk, men ser man specifikt på effekten af olierne ift. fx børns udvikling, så gør det ingen forskel.\nHvis man sjældent eller aldrig spiser fisk, vil det være relevant at tage fiskeolietilskud, men hvad skal man så kigge efter i junglen af mange produkter? Først og fremmest at produktet kun indeholder omega-3-fedtsyrer og ikke omega-6 og -9. Da kroppen bruger det samme enzymsystem til både omega-3- og omega-6-fedtsyrerne, opstår der nemlig konkurrence. En for stor andel omega-6 kan således hæmme effekten af omega-3, og den danske kost indeholder i forvejen rigelige mængder omega-6 (fra planteolier og i mange forarbejdede madvarer). Dernæst er det vigtigt at tjekke indholdet af omega-3-fedtsyrer i kapslerne. Det kan spare dig for mange penge og mange besværlige kapsler at sluge at vælge et produkt med højt indhold af omega-3 og særligt DHA. De mest koncentrerede tilskud indeholder 60-70 pct. fiskeolie pr. kapsel, og de kapsler der har højest indhold af DHA, ligger på 30 pct. af omega-3-indholdet.\nDer har været en del fokus på potentielt skadelige virkninger af fiskeindtag på fosterets hjerneudvikling. Det er veldokumenteret at høje doser kviksølv har skadelige virkninger på centralnervesystemet, og derfor er den maximale grænseværdi for kviksølvindhold i fiskeolietilskud meget lav. Der har også været fokus på at fiskeolier var harske, og det har fået mange til at takke nej til tilskuddet. Her skal man dog huske at der stilles særlige kvalitetskrav til den fiskeolie der sælges i Danmark, og at nogle producenter ydermere får deres produkter kvalitetstestet af en tredje part. Det vurderes således af sundhedsmyndighederne at det er helt sikkert for sundheden at indtage olien. Men vær opmærksom på kvaliteten af det produkt du måtte vælge.’\nHvem bør tage fiskeolietilskud?\nBørn og voksne der ikke spiser fisk svarende til ca. 1-1,5 g omega-3 dagligt (baseret på gennemsnitligt energibehov).\nGravide og ammende der ikke spiser fisk svarende til ca. 2-3 g omega-3 dagligt (baseret på gennemsnitligt energibehov).\nBørn og voksne: 1-1,5 g omega-3/dag\nBørn under 2 år: 100 mg DHA/dag\nGravide: 200 mg DHA/dag\nDet er underordnet om olien kommer fra dåsefisk, frisk fisk eller fiskeoliekapsler.\nDer er mest fiskeolie i fede fisk:\n0-2 g fedt pr. 100 g fisk. Fx tun, torsk, rødspætte, skrubbe, kuller, rødtunge og sej.\n2-8 g fedt pr. 100 g fisk. Fx hornfisk, ørred, helleflynder og pighvar.\n10-13 g fedt pr. 100 g fisk. Fx sild, makrel og laks.\nHer ses eksempler på hvilke mængder fisk der skal spises, for at nå det minimale gennemsnitlige daglige indtag:\nFisk Gennemsnitlig portion for at få 1 g omega-3/dag Omega-3 indhold i g per 100 g DHA indhold i g per 100g\n(ca. ½ dåse) 2,3 1\n(et stykke laks fra supermarkedet vejer ca. 100-125 g) 2,5 1\n(et stykke laks fra supermarkedet vejer ca. 100-125 g) 0,7 0,4\n(der er ca. 30 g på en sildemad) 2,5 1\n(hvis det er røget ørred, spiser man ca. 30 g på et stykke brød) 1,8 1\nSom det ses, kan selv dåsefisk bidrage væsentligt til det daglige behov for omega-3-fedtsyrer, herunder DHA.\nForebyggelse af blodpropper hos folk der allerede har haft blodprop i hjertet


Ved hjælp af en elektriker Holte vil du føle dig garanteret høj standard samt fantastisk behandling\n← Generer sollyset dig om formiddagen? Prøv nogle smukke såvel som robuste trepersienner\nMin kæreste savner arbejde; han og jeg, vi søger hele tiden efter elektriker Værløse på nettet… →\nUdgivet den 15. maj 2015 af Danny\nDa vi fik vores nuværende ejendom for et par år siden, ville det slet ikke have faldet os ind, at min sambo plus jeg skulle spendere enorme timer på at fikse samtlige ledninger. De førhenværende ejere var åbenbart amatør-elektrikere, samt havde rent ud sagt lavet rod i alle stikkontakter. Det var ikke muligt at sætte flere apparater i stikkontakter på samme tid, samt bare det blev en smule vådt i haven, gik elektriciteten i noget af boligen. At vi ville få brug for en del hjælp fra en elektriker Virum, blev min familie samt jeg tidligt klar over.\nMin ægtefælle & jeg var så åndssvage, at vi desværre hurtigt valgte den 1. elektriker Holte, som vi fik øje på. Kun nogle uger efter var de fiksede ledninger ødelagt, samt denne elektriker Farum viste sig at være langsom plus ubehagelig. Min sambo og jeg anvendte af den grund lang tid på at researche elektrikere, førend vi ansatte en anden til at reparere vores villa, for at undgå at begå en lignende fejl igen. Vi forsikrede os, at vi hyrede en elektriker Farum, der ville blive disciplineret og dygtig, med positiv tilfredshed fra andre klienter.\nEn lokal elektriker Virum, som endte med at være helt fantastisk, valgte vi langt om længe. Firmaet ordenede hele vores ejendom på bare et par dage, de viste sig at være enormt rare samt kompetente samt tilmed temmelig billige. 100 procent tilfredse med resultatet, følte min sambo og jeg os, samt alting fungerer gnidningsfrit endnu.


TIL BEBOERNE I AFDELING 53 - PDF\nDownload "TIL BEBOERNE I AFDELING 53"\n1 TIL BEBOERNE I AFDELING 53 VÆRSGO Her får du materiale til afdelingsmødet: Dagsorden Forretningsorden for afdelingsmødet Afdelingens driftsbudget 2016 Vedligeholdelsesopgaver 2016 Planlagt vedligeholdelse Årsregnskab Forslag 14. august 2015\n2 Dato 14. august 2015 Afdeling 53 DAGSORDEN TIL AFDELINGSMØDE Fælleshuset på Åvænget, Egå torsdag den 27. august 2015 kl. 19:00 Dagsorden: 1. Valg af dirigent og referent 2. Godkendelse af forretningsorden for afdelingsmødet 3. Fremlæggelse af beretning for perioden siden sidste møde 4. Godkendelse af budget og vedligeholdelsesplan for Indkomne forslag a. Nedlægge storskrald b. Ingen legende børn på parkeringspladsen c. Fortrinsret til tørrestativ d. Køkkenudskiftning e. Tørrestativ for 1. sals beboere f. Ingen knallerter på stierne g. Ingen leg med storskrald h. Ingen motorkøretøjer på stierne i. Ingen private ejendele i skurene 6. Eventuelt Med venlig hilsen Afdelingsbestyrelsen\n3 Forretningsorden for afdelingsmødet Afdeling 53 Afdelingsmødets opgaver 1. På det årlige, obligatoriske afdelingsmøde (budgetmødet) godkender afdelingsmødet afdelingens driftsbudget, idet det samtidig besluttes, hvor detaljeret godkendelsen skal være. 2. Afdelingsmødet beslutter, om afdelingens årsregnskab fremover skal godkendes på afdelingsmødet. I så fald skal der holdes to årlige ordinære afdelingsmøder et budgetmøde og et regnskabsmøde. Afdelingsmødet beslutter også, hvilket af de to ordinære møder der skal være valgmøde med valg af repræsentanter til afdelingsbestyrelse og eventuelt til repræsentantskab. 3. Hvis afdelingsmødet har besluttet, at der holdes to årlige ordinære afdelingsmøder, så skal afdelingsbestyrelsen fremlægge sin beretning på regnskabsmødet. 4. Afdelingsmødet træffer beslutning om: Arbejder og aktiviteter (fx forbedringer, renoveringer og forebyggende socialt arbejde) Individuel måling af vand Ændringer af husorden (herunder regler om husdyr) Udvidet råderet for beboerne (udvendige råderetsarbejder og kollektiv råderet) Sammenlægning af afdelinger Indvendig vedligeholdelses- og istandsættelsesordning (A- eller B-ordning). 5. Afdelingsmødet godkender eller forkaster øvrige forslag fra beboerne i afdelingen, afdelingsbestyrelsen, boligorganisationens bestyrelse og øverste myndighed. 6. Afdelingsmødet kan uddelegere afdelingsmødets og afdelingsbestyrelsens kompetence på konkrete områder til beboergrupper, opgange, udvalg el. lign. Afdelingsmødets afholdelse 7. Alle beboere og myndige medlemmer i husstandene har adgang til afdelingsmødet. Boligorganisationens bestyrelse og medarbejdere har også adgang til mødet men uden stemmeret. Afdelingsmødet kan desuden beslutte, at andre deltager i mødet, ligeledes uden stemmeret. Boligorganisationens bestyrelse kan også beslutte, at andre deltager i mødet med taleret og uden stemmeret. 8. Afdelingsbestyrelsen sikrer, at der udleveres to stemmesedler til hver fremmødt husstand. De fremmødte kontrolleres ved afkrydsning på beboerlisten. 9. Afdelingsmødet vælger en dirigent, der leder mødet og afstemningerne i overensstemmelse med dagsordenen. Dirigenten sikrer, at vedtægterne og forretningsorden overholdes. 10. Afdelingsmødet vælger et stemmeudvalg. Dirigenten fastsætter antallet af medlemmer til stemmeudvalget. 11. Afdelingsmødet vælger en referent, der laver et referat af beslutninger og eventuelle afstemninger. Referatet underskrives af dirigenten og afdelingsformanden. Referatet skal gøres tilgængeligt for afdelingens beboere senest fire uger efter mødet på afdelingens hjemmeside eller ved opslag for afdelingens beboere. 12. Dirigenten styrer rækken af talere. Taletiden er ubegrænset, indtil dirigenten eller afdelingsmødet beslutter at fastsætte en begrænsning. Man kan ikke komme med indlæg til et punkt på dagsordenen, at debatten om punktet er slut. Valg og afstemninger 13. Afdelingsmødet bestemmer afdelingsbestyrelsens størrelse (mindst tre og et ulige antal) og vælger medlemmer og suppleanter til afdelingsbestyrelsen. 14. Afdelingsmødet beslutter, om formanden for afdelingsbestyrelsen vælges på afdelingsmødet, eller om afdelingsbestyrelsen konstituerer sig selv. 15. Afdelingsmødet beslutter, om der vælges repræsentantskabsmedlemmer og suppleanter for disse på afdelingsmødet, eller om afdelingsbestyrelsen udpeger afdelingens repræsentantskabsmedlemmer. I begge tilfælde er afdelingens beboere og disses myndige husstandsmedlemmer valgbare. 16. Ved valg og øvrige afstemninger har hvert tilstedeværende beboelseslejemål to stemmer uanset antallet af fremmødte personer fra lejemålet. 17. Afdelingsmødet afgør alle spørgsmål ved almindeligt flertal blandt de afgivne stemmer bortset fra valg og de spørgsmål, som if. vedtægterne har fastlagte stemmeandele. Ugyldige og blanke stemmer tæller ikke med i afgivne stemmer. 18. Ved valg foretages skriftlig afstemning. Forslag om skriftlig afstemning om andre spørgsmål afgøres ved almindeligt flertal. Herudover afgør dirigenten afstemningsformen. 19. Hvis afdelingsmødet skal vælge formand og der kun er én kandidat, så er personen valgt uden afstemning. 20. Hvis der er to kandidater til formandsvalget, så vælges den, der ved skriftlig afstemning får over halvdelen af de afgivne stemmer. Hvis begge kandidater opnår lige mange stemmer, foretages omvalg. Hvis der herefter stadig er stemmelighed, findes formanden ved lodtrækning. 21. Hvis der er foreslået flere end to kandidater til formandsvalget, og ingen kandidater ved første skriftlige afstemning får flere end halvdelen af de afgivne stemmer, så foretages ny skriftlig afstemning mellem de to kandidater, der ved første afstemning opnåede flest stemmer. 22. Ved valg af afdelingsbestyrelsesmedlemmer, repræsentanter til boligorganisationens repræsentantskab og suppleanter gælder, at der stemmes på det antal personer, der skal vælges. I modsat fald er stemmesedlen ugyldig. 23. Oplysning om afdelingsbestyrelsens sammensætning (antal, navne, adresser og evt. ) sendes til administrationen senest fem hverdage efter mødet. Oplysning om afdelingens repræsentanter (antal, navne, adresser og evt. ) sendes ligeledes til administrationen senest fem hverdage efter mødet. Referat af afdelingsmødet sendes til administrationen senest én måned efter mødet.\n4 Budget 2016 hovedlinjer Afdeling 53 Julsøvej Hvad er budget 2016? Budgettet viser, hvad din afdeling forventer af indtægter og udgifter i I almene boliger må der ikke budgetteres med over- eller underskud. Hvis udgifterne er større end indtægterne, stiger din husleje. Vedligeholdelsesplanen afgør, hvilke forbedringer af boligerne, der kan sættes i værk. På afdelingsmødet fremlægger afdelingsbestyrelsen budgettet, som er udarbejdet i samarbejde med administrationen. Og sammen med dine naboer skal du godkende budgettet på afdelingsmødet. Det gælder også de arbejder i vedligeholdelsesplanen, der skal gennemføres i Huslejen stiger ikke i 2016 Din husleje stiger ikke fra 1. januar Eksempler på fremtidig husleje (budgettet som foreslået) Afd Boligtype Månedlig leje Ny leje Stigning 2-rumsbolig (65 m2) kr kr. 0 kr. 3-rumsbolig (83 m2) kr kr. 0 kr. 4-rumsbolig (109 m2) kr kr. 0 kr. Bemærk, at der kun er tale om eksempler. De kan afvige fra din husleje også i samme boligstørrelse. Vedligeholdelsesplan Budgettet omfatter også en plan for de projekter, der er nødvendige at gennemføre i det kommende år. Du kan se hele vedligeholdelsesplanen i et særskilt bilag. Du skal særligt være opmærksom på, om der står beløb under Optagelse af lån. Det betyder, at der optages et lån, der medfører lejeforhøjelse. Henlæggelser Hvert år lægger afdelingen penge til side i budgettet. Den opsparing går til vedligeholdelsesarbejder i afdelingen. I 2016 henlægger afdelingen 159 kr. pr. kvadratmeter. I alt var der ved udgangen af 2014 henlagt 504 kr. pr. kvadratmeter i afdelingen. Beløbene skal ses i sammenhæng med de projekter, der står på vedligeholdelsesplanen de næste årtier. Er der mange eller store projekter, kræver det store henlæggelser er der færre, kan afdelingen klare sig med lidt mindre. Du kan se i vedligeholdelsesplanen, om der over de næste 20 år henlægges nok til de arbejder, der skal laves.\n5 Udgifter 2016 Budget 2016 Nogle punkter i budgettet kan du og dine naboer påvirke på afdelingsmødet (GRØN). Andre punkter i budgettet kan beboerne ikke umiddelbart påvirke medmindre man fx sparer mere på energien (GUL). Endelig er nogle punkter i budgettet givet af lovgivning og andre forhold, som afdelingsmødet ikke har indflydelse på (RØD): Påvirkes Besluttes Ingen indflydelse Konto Regnskab 2014 Budget 2015 Budget 2016 Almindelig vedligeholdelse Ejendomsfunktionær og renholdelse Drift af fællesfaciliteter Afdelingsbestyrelse og beboeraktiviteter m.m El og varme Vandafgift Renovation m.m Ændring (betyd.) Henlæggelse til planlagt vedligeholdelse % Henlæggelse til istandsættelse ved fraflytning Andre udgifter Ydelser på prioritetslån Administrationsbidrag Ejendomsskatter % Forsikringer Overført til resultatkonto I alt % Udgifterne bliver dækket af disse indtægter: Konto Regnskab 2014 Budget 2015 Budget 2016 Husleje Renter Ændring (betyd.) Afvikling af overskud m.v % Andre indtægter I alt % 3% 1% 1% Kapitaludgifter Offentlige udgifter m.m. Administration Henlæggelser Ejendomsfunktionær og renholdelse Vedligeholdelse Afdelingsbestyrelse og beboeraktiviteter Andre driftsudgifter 12% 20% 8% 6% 49% Du kan få det fulde budget for afdeling 53 Julsøvej på eller Det kan også findes på Boligkontoret Århus afdeling 53 2 af 2\n6 Vedligeholdelsesopgaver i 2016 Afdeling 53 Julsøvej Afdelingsmødet skal vedtage, hvilke vedligeholdelsesopgaver der skal laves i afdelingen i Nedenfor kan du se afdelingsbestyrelsens forslag til projekter i det kommende år. De er udarbejdet i samarbejde med administrationen. Bygningsdel Aktivitet Næste år Belægninger Rep. belægning * Vej- og pladsbelysningsanlæg Rep. og vedligehold af udvendig belysning * Borde og bænke Vedligeholdelse af borde og bænke * Legepladsudstyr Vedligehold og udskiftning på legeplads * Småbygninger ikke reg. som bygninger Rep. og vedligehold af garage og skure * Buske Ren./vedligeholdelse af haveanlæg * Indvendig dør Rep. og vedligehold af indvendige døre og vinduer * Gulv Slib og lakering af gulve * Overflader Maling af træværk i flyttelejligheder * Tagkonstruktion Vedligehold og udskiftning af tagbelægning inkl. stillads Vindue Rep. og vedligehold/incl. sålbænke * Vindue Maling af vinduer Indervæg Rep. fliser og fuger * Opsamling Rep. og vedligehold faldstammer * Belysningsanlæg Udskift afbryder/kontakter * Målerarrangement Udskiftning af varmemålere til fjernaflæste Vandsystem (samlet) Udskift APV unit * Varmeanlæg (samlet) Rep. og vedligehold af varme * Ventilationsanlæg (samlet) Rep. og vedligehold af ventilation * Køkkeninventar Nye Køkkener efter lejers ønsker samt vedligehold Maskiner og maskinanlæg Vedligehold og udskiftning af maskiner Tekst Næste år Planlagt vedligeholdelse Budgetteret henlæggelse Henlæggelser først på året Henlæggelser sidst på året Vedligeholdelsesopgaver mærket med * gentages hvert år. Den fulde vedligeholdelsesplan for afdeling 53 Julsøvej er vedlagt til orientering.\n7 Budget 2016 vedligeholdelsesplan Afdeling 53 Julsøvej Vedligeholdelsesplanen beskriver de arbejder, der skal laves i afdelingen de næste 19 år for at holde afdelingen i forsvarlig stand. Det er afdelingsmødet, der hvert år beslutter vedligeholdesplanen for det følgende år i år altså Afdelingen er over perioden nødt til at optage lån til vedligeholdelses- og fornyelsesarbejder på i alt kr., fordi der ikke er sparet nok op. Det belaster de fremtidige beboere i afdelingen, selv om det efter lovgivningen bør være de nuværende beboere, der sparer op til vedligeholdelsen. Derfor skal låneoptag kun accepteres, hvis det slet ikke er muligt at henlægge til arbejderne. Det betyder også, at henlæggelserne under alle omstændigheder bør øges for at undgå, at afdelingen forfalder. Organisationsbestyrelsen i Boligkontoret Århus har givet tilsagn om et tilskud på op til kr. til afdelingen. Bygningsdel Aktivitet Belægninger Rep. belægning Vej- og pladsbelysningsanlæg Rep. og vedligehold af udvendig belysning Borde og bænke Vedligeholdelse af borde og bænke Legepladsudstyr Vedligehold og udskiftning på legeplads Småbygninger ikke reg. som bygninger Rep. og vedligehold af garage og skure Buske Ren./vedligeholdelse af haveanlæg Indvendig dør Rep. og vedligehold af indvendige døre og vinduer Gulv Slib og lakering af gulve Overflader Maling af træværk i flyttelejligheder Tagkonstruktion Vedligehold og udskiftning af tagbelægning inkl. stillads Vindue Rep. og vedligehold/incl. sålbænke Vindue Maling af vinduer Indervæg Rep. fliser og fuger Ydervæg Rep. fuger og sokkelpuds Opsamling Rep. og vedligehold faldstammer Belysningsanlæg Udskift afbryder/kontakter Elforsyningsanlæg (samlet) Etablering af solceller på taget Målerarrangement Udskiftning af varmemålere til fjernaflæste Vandsystem (samlet) Udskift APV unit Varmeanlæg (samlet) Rep. og vedligehold af varme Ventilationsanlæg (samlet) Rep. og vedligehold af ventilation Ventilationsanlæg (samlet) Udskift emhætter Ventilationsanlæg (samlet) Udskiftning af ventillation Køkkeninventar Udskift komfurer Køkkeninventar Nye Køkkener efter lejers ønsker samt vedligehold Maskiner og maskinanlæg Vedligehold og udskiftning af maskiner Total Boligkontoret Århus afdeling 53\n8 Tekst Planlagt vedligeholdelse Optagelse af lån Tilskud Budgetteret henlæggelse Henlæggelser sidst på året Planlagt vedligeholdelse Optagelse af lån Tilskud Budgetteret henlæggelse Henlæggelser sidst på året Boligkontoret Århus afdeling 53\n9 Regnskab 2014 Afdeling 53 Julsøvej Resultatopgørelse Regnskab Budget Budget Udgifter kr. kr. kr. Ydelser på oprindelige lån i afdelingen Vand- og vandafledningsafgifter Renovation Afdelingens energiforbrug Administrationsbidrag Dispositionsfonden og bidrag til arbejdskapital Ejendomsskat, forsikring samt evt. A- og G-indskud Offentlige og andre faste udgifter i alt Ejendomsfunktionær og renholdelse Almindelig vedligeholdelse Planlagt og periodisk vedligeholdelse Vedligeholdelse dækket af henlæggelser Istandsættelse ved fraflytning m.v Istandsættelse dækket af henlæggelser Vaskeri, fælleslokaler m.m Diverse udgifter, herunder afdelingsbestyrelse og beboeraktiviteter Variable udgifter i alt Henlæggelser til vedligeholdelse og fraflytning Samlede ordinære udgifter Ydelse på lån til forbedringsarbejder m.v Tab ved lejeledighed m.v Tab dækket af dispositionsfonden Tab dækket af henlæggelser Tab ved fraflytning Tab dækket af dispositionsfonden Tab dækket af henlæggelser Overført fra resultatkonto Andre ekstraordinære udgifter Ekstraordinære udgifter i alt Udgifter i alt Årets overskud overført til resultatkonto Udgifter og evt. overskud i alt Indtægter Leje Renter Drift af fællesfaciliteter Overført fra resultatkonto Andre ordinære indtægter Ordinære indtægter i alt Tilskud og driftsstøtte Ekstraordinære indtægter Indtægter i alt Årets underskud overført til resultatkonto Indtægter og evt. underskud i alt\n11 FORSLAG TIL AFDELINGSMØDET I AFDELING 53 Dato 4. august 2015 a. Nedlægge storskrald inkl. hegn omkring området. Bevare papir- dåse- glas- samt kompostaffalds-muligheder. Skiltning at storskrald er nedlagt. b. Ingen legende børn på parkeringsplads - skrives ind i afd. 53`s husorden. c. Tørrestativ på fællesområdet: Fortrinsret for beboere på 1.sal - skrives ind i afd. 53`s husorden. Mvh Martin Kylling & Tina Jaquè nr. 88\n12 FORSLAG TIL AFDELINGSMØDET I AFDELING 53 Dato 10. august 2015 Udskiftning af køkkener Afdelingen har vedtaget finansieret råderet til alle forbedringsarbejder. Det betyder det er muligt for en lejer at få nyt køkken og låne beløbet af afdelingens egne midler. Man indhenter et tilbud hos et køkkenfirma og får en lejeforhøjelse der dækker udgiften til renter og afdrag og lånet løber i ca. 15 år. Lejeren betaler den rente som afdelingen får i rente af mellemregningen med Boligkontoret. I 2014 var den 2,7048 %. Da der er vedtaget finansieret råderet foreslår afdelingsbestyrelsen at udskiftning af køkkener udgår af vedligeholdelsesplanen. Så reduceres behovet for optagelse af lån. Hvis forslaget vedtages sker udskiftning af køkkener når lejeren ønsker det i stedet for alle køkkener udskiftes på en gang. Afdelingsbestyrelsen mener det er en fordel det er lejeren der bestemmer hvornår køkkenet udskiftes. Så bestemmer man selv hvornår man får lejeforhøjelsen. Venlig hilsen Afdelingsbestyrelsen\n13 FORSLAG TIL AFDELINGSMØDET I AFDELING 53 Dato 12. august 2015 Vi har investeret i et nyt tørrestativ - et af dem som er delvis gravet ned i jorden. Jeg foreslår, at det kun er beboerne på første sal der må benytte det, da beboerne i stuen har haver, og dermed mulighed for at have deres eget tørrestativ. En gang imellem er der tøj der hænger ude i flere dage uden der gøres noget ved det, og det er træls for os andre, som så er nødt til at tørre tøjet i lejligheden. Med venlig hilsen Birgitte Gerdes\n14 FORSLAG TIL AFDELINGSMØDET I AFDELING 53 Dato 12. august 2015 Forslag om tilføjelse til husordenen tilføjelse er markeret med kursiv: Gangstier 1. Af hensyn til kørestolsbrugere, gangbesværede, ambulancefolk osv. skal vi holde stierne ryddede. Forældre må hjælpe deres børn med at huske det. 2. Boligforeningen sørger for snerydning på de fælles gangarealer. 3. Al kørsel (inkl. cykelkørsel) på stierne er forbudt. 4. Knallerter o. lign. skal trækkes på stierne med slukket motor - det er strengt forbudt, at køre/starte sin knallert el. lign. før man er ude på parkeringspladsen Afdelingsbestyrelsen\n15 FORSLAG TIL AFDELINGSMØDET I AFDELING 53 Dato 13. august 2015 a. Det er ikke tilladt at bruge storskrald til leg på afdelingens offentlige arealer, hverken af børn eller voksne. De voksne tager ansvar for at børnene overholder dette ved aktivt at forhindre legen og sørge for oprydning, hvis reglen brydes. b. Det er forbudt at køre med motorkøretøjer på fliserne/gangarealerne pga. af sammenstødsfare og gener for udstødningsgas. - Undtaget er el-kørestole. Børns el-legetøj kan køre der under opsyn af forældrene og i samklang med beboernes behov ikke generende støj. c. Det skal ikke være tilladt permanent at opmagasinere private ejendele (som ikke deles - fx græsslåmaskiner) i de fælles skure både låste og ulåste. Der henvises til brug af eget skur/ loftsrum. MVH Hannah Hvidbjerg i nr. 82


Nicolajs mor har Alzheimers: Jeg er ikke gammel nok til at miste hende - Avisen.dk\nNicolajs mor har Alzheimers: Jeg er ikke gammel nok til at miste hende\nDet har været svært at tale med vennerne om morens demens. For selvom de måske har en bedstemor med sygdommen, så er det slet ikke det samme, fortæller 26-årige Nicolaj. (Foto: Foto: Privat )\n26-årige Nicolaj Wittrock Madsen mister gradvist sin mor til demens.\n9. maj 2016 19:00\n- Hun forsvinder gradvist ud af mit liv. Det er fandeme hårdt. Det er jo min mor.\n26-årige Nikolaj Wittrup Madsen er sociologistuderende og bor i København. Og så har han en mor, der allerede i halvtredsårsalderen blev dement.\nHan fortæller, hvor svært og ensomt det kan være som ung langsomt at miste sin mor til den frygtede sygdom, der oftest rammer ældre. Og han fortæller om kampen mod den dårlig samvittighed, der følger med at have en forælder med Alzheimers sygdom.\nMere fokus på unge pårørende\nAlzheimers er den hyppigste årsag til demens - en sygdomstilstand, der nedsætter hukommelsen og andre mentale funktioner, og som i høj grad påvirker familien omkring den syge, der gradvist ændrer personlighed.\nOg netop de pårørende er der fokus på, når Alzheimerforeningen i dag kommer med en række anbefalinger til statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) og Sundhedsminister Sophie Løhde (V). De to ministre har i dag indkaldt til demens-topmøde på Marienborg.\n"Jeg tror det ville være lettere, hvis jeg havde min egen familie, jeg kunne fokusere på."\nFor selvom demens oftest rammer ældre, kan det også ske for yngre i helt ned til 30-års-alderen. Og det kan have voldsomme konsekvenser for børnene, der ofte føler sig ensomme.\nNicolaj Wittrup Madsen var flyttet hjemmefra, da sygdommen ramte hans mor. Han var kun 24 år gammel, da det skete. Og det er var en al for ung alder at skulle være vidende til hendes mentale forsvinden, der langsomt kommer snigende.\n- Jeg tror, det ville være lettere, hvis jeg havde min egen familie, jeg kunne fokusere på. Men det har jeg ikke. Jeg prøver bare at leve mit liv og være ung uden at have dårlig samvittighed, siger Nikolaj Wittrup Madsen, hvis forældre bor i Slagelse.\nI dag kan han kun have overfladiske samtaler med moren. Sygdommen har gjort hende apatisk, og det er svært for hende at holde en dialog kørende.\n- Selvom hun stadig er der, så føler jeg, det er slemt. Jeg savner min mor. Der sker stadig udfordringer i mit liv, som jeg ikke længere kan tale med hende om, fortæller han.\nUdover det mentale mister moren mere og mere evnen til at håndtere de praktiske ting.\nDerfor er det i dag Nicolaj Wittrup Madsens far, der står for at passe hjemmet, lave mad og passe på moren, samtidig med han passer sit job.\n- Jeg er så stolt af min far, og hvordan han håndterer det. Men jeg har dårlig samvittighed over, at jeg ikke kan hjælpe mere til, siger Nicolaj Wittrup Madsen.\nHan forklarer, at han forsøger at leve et almindeligt ungdomsliv og passe sine studier i København, men at han ofte har dårlig samvittighed over ikke at være hjemme i Slagelse og aflaste faren.\nLægen diagnosticerede i første omgang hans mor til at være stresset.\nMen den dengang 24-årige Nicolaj Wittrup Madsen havde på fornemmelsen, at noget helt andet var galt.\nHans - på det tidpunkt - 54-årige mor var begyndt at spørge om de samme ting igen og igen. Og da hun tre ud af fire dage lavede den samme ret til aftensmad, blev Nicolaj Wittrup Madsen og hans far enige om, at det var på tide at sende moren til lægen.\n- Jeg frygtede, det var demens, fortæller Nicolaj Wittrup Madsen, der tog med moren med til lægen.\nInd og ud af arbejde\nMen lægen fastslog, at det måtte være stress, der havde ramt moderen, der på det tidspunkt arbejdede med udviklingshæmmede.\nHun blev sygemeldt fra arbejdet, og Nicolaj Wittrup Madsen var på overfladen lettet over, at det "bare" var stress, der skabte glemsomheden.\n"Det kan godt være, de har en bedstemor med demens, men det er på ingen måde det samme. Det her er min mor."\nMen som tiden gik, og moren gennem et år var blevet sendt ind og ud af arbejdsmarkedet, blev hans frygt til virkelighed. Det var ikke stress. Det var Alzheimers demens. En sygdom, der oftest rammer ældre over 65 år.\n- Jeg ville ønske, vi havde fået den rigtige diagnose med det samme, så vi slap for et langt forløb, hvor hun blev sendt ud af og ind af sit arbejde. Men jeg forstår også godt, at det jo er ret atypisk at få demens i så tidlig en alder, siger Nicolaj Wittrup Madsen.\nIkke det samme som dement bedstemor\nMen selvom det er atypisk, så fastslår Alzheimersforeningen, at omkring 5000 børn og unge i Danmark har en mor eller far med demens.\nOg det er vigtigt, at de unge får hjælp, mener Nicolaj Wittrup Madsen.\nHan deltager selv i en pårørendegruppe for unge med forældre med demens. Her kan han tale med ligesindende. For selvom vennerne har været søde og bakket op, så er det svært for dem at sætte sig ind i.\n- Det kan godt være, de har en bedstemor med demens, men det er på ingen måde det samme. Det her er min mor. Og jeg er ikke gammel nok til at miste min mor, fastslår Nicolaj Wittrup Madsen.\nHåber på mere hjælp til børn og unge\nI dag findes tre pårørendegrupper for unge mellem 15 og 29 år med forældre med demens. Alzheimersforeningen håber, der i fremtiden kan oprettes flere grupper. Også til børn under 15 år.\nFor Nicolaj Wittrup Madsen har det hjulpet at deltage i gruppen, og han håber, at alle unge pårørende i Danmark kan få tilbud om det samme.\n- For der må være en masse unge derude, der ikke har nogen at snakke med, som ved, hvad de går igennem.\nHan fortæller, at det især er bekymring og dårlig samvittighed over for den anden forælder, der bliver snakket om i hans pårørendegruppe.


Anlægsgartner Rødme ⇒ Står du og skal bruge en anlægsgartner? | 3-tilbudonline.dk\nStår du og mangler en anlægsgartner i Rødme? Så er du kommet til det helt rette sted at finde en. Vi har nemlig, det største netværk af anlægsgartnere i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Rødme. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Derefter skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de anlægsgartnere i Rødme, som du ønsker at benytte. Vi garanterer du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billige anlægsgartnere i Rødme, skal du bare trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at give os en beskrivelse din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du bare læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på anlægsgartner Rødme allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på anlægsgartner Rødme\nDer er mange grunde til, at du bør indhente tilbud på anlægsgartnere i Rødme. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi benytter nemlig kun de absolut bedste anlægsgartnere i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige anlægsgartnere Rødme. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle anlægsgartnerne gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\n← Varmepumpe Krogen Ringsted\nBlikkenslager Bjerlev →


Tømrer firma Rudkøbing 5900\nRing direkte nu til - Tømrer firma Rudkøbing 5900\nTømrer- Og Snedkerfirmaet Find P.s Eftf.\nArto Martti Kangas-kærki\nPer Larsen Snedkermester Aps\nRudkøbing Fuge Teknik Aps\nVores sigte er at yde bistand og at genoprette ulykker i dit hus\nFå et gratis tilbud på snedker- og tømrerarbejde, vi har stor kvalifikation med erfaring og kunnen i Rudkøbing 5900. Alt i tømrer job. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Alt i træ- og konstruktionsarbejde. Vi har mange års kompetence som håndværker, og kan bidrage dig med alle tømrerhåndværk og snedkerarbejde. en tjans med topprofessionel beskaffenhed. Vi bestrider jobbet som tømrer og snedker og fag-entreprenør ved arbejdsindsatser, der forudsætter flere fagområder. Vi går op i at have et bedst muligt højt standardniveau, af den grund fremhæver vi, at du er overbevist igennem hele forløbet med os. Vi har et godt netværk med mange alle tiders samarbejdsparter og suveræne handelsvirksomheder. Du kan til enhver tid ringe til os, gerne via sociale medier eller telefon, med en fuldkommen beskrivelse, så svarer vi med et endelig tilbud. Vores vision er at hjælpe og at reparere ødelæggelser i din residens.\nVi udfører grundig vedligeholdelse i relation til alt inden for badeværelsesmøbler\nVores bemanding leverer alle typer af håndværk i træ og alle former for snedker arbejde. Forventer du en fagkyndig tømrer, som foretager tømrerarbejde? Ring i dag! Håndværk i super kvalifikation i Rudkøbing 5900. Rådgivning og projektering og hjælp og vejledning. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Kolossal erhvervserfaring på fagområdet. Til hver en tid suveræn udsøgthed og altid rettidigt. Ring og få et godt tilbud! Vi er altid klar for selvstændige, privatmand, teknisk forvaltning og boligforeninger med både råd og vejledning, kvikservice og garanti. Du hilser altid på de samme håndværkere, som klarer afkoste - udjævne groft påkastet puds med fugtig kost. Det er her vi kan vejlede, hjælpe og vi tilretter forventninger med vores kunde. Hver opgavetype bliver omhyggeligt udtænkt med forudsætning i vores kunders ønsker og ambitioner, koblet sammen med vores fagekspertise og viden, for at skaffe det mest solide og kraftigeste slutresultat. 1. klasses kvalitet er vores karakteregenskab, og det tror vi – i al stilfærdighed – er medvirken til, at vores kunder vælger os igen. Vi tilbyder alle tjenester inden for bryggeribranchen. Du vil møde de samme håndværkere, hver gang du ringer, dvs. at vi kender din bopæl eller din erhvervsvirksomhed, og dine behov.\nNyt undertag eller opfriskning af det aldrende tag?\nVi har varetaget stærkt tømrer- og snedkerarbejde i en menneskealder, og vi er altid til rådighed til at yde den bedste løsning, til en overkommelig pris. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Få et kostfri tilbud på snedkeropgaver, vi har stor rutine og branchekendskab i Rudkøbing 5900. Har du brug for en effektiv bygningstømrer til tømrerarbejde? Vi er fagfolk til nyt skråtag, hustag, tegltag, tag og ordentlig efterisolering. Få et uforpligtende tilbud. Ring os! Vores formål er at tilbyde assistance og at gøre noget ved ulykkestilfælde i din ejendom. Du kan altid give os et kald, gerne via email eller sms-besked, med en fuldstændig beskrivelse, så kommer vi tilbage med et komplet billigt tilbud. Det er eftersyn, samtale og ordveksling, der er altafgørende for ideelle kvalitetsløsninger. Nyt valmtag eller håndværksmæssig ansigtsløftning af det oldgamle tag? Vi er ikke et sekund i tvivl om alt hvad angår god energirenovering af din ejerbolig. Vi guider og guider kunden med start i de forventninger og behov de måtte have.\nSkal du have løst et problem af ansvarsbevidst bygningstømrer til arbejdsopgaver med papirisolering? Ring direkte nu!\nDu vil registrere kvalificering, meget stor arbejdserfaring, og værdighed i sammenspillet med os. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Alt i tømrer- eller snedkerarbejde. Har du brug for eksperthjælp af tømmermand til montering af håndklædetørrer? Vi varetager alt i tømrer/snedkerarbejde, sikkert og skarpt. Du vil se hvordan kundskab, bred erfaring, og hæderlighed i alliancen med os. Der er et bredt spektrum af biltrafikanter, som du vil gøre alt for at få en dobbelt carport, men afholder sig fra drømmen, eftersom de forestiller sig, at opførelse af carport er både overvældende ubetaleligt og enormt besværligt i Rudkøbing 5900. Få gode tilbud til en konkurrencedygtig pris. Det er primært store drømme, der skal virkeliggøres, når der skal findes afretningslag - plant lag af cementmørtel. Gratis vejledning og råd af habile kundekonsulenter. Alle eksperter hos os har en sirlig fagekspertise i forhold til energirådgivning, planlæggelse og projektbeskrivelse, Som kunde hos os er det blot og kun køberen, som er i nøgleposition, med den fælles ambition, at imødekomme "drømme-projektet". Vores arbejdsstyrke har et topprofessionelt topklasse-niveau.\nMåske er det på tide, at få nogle mere energiøkonomiske forsatsvinduer? Ring til os!\nVi vil med glæde modernisere og montere nye kvistvinduer i dit helårshus. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Vi er et gulvlæggerforretning, som også sætter fokus på tilbygning i Rudkøbing 5900. Dag til dag-service – Vi er fantastisk tilfredse af vores kundebetjening. Kvalitetsforbedring af vinduer og døre i din villa og dit familiefirma tilrettelægges i samarbejde med jer. Vores mål er som sædvanlig, at vi er lig med bedste kvalitet, som vi i mange år har været kendt for siden opbygning af vores håndværksvirksomhed. I makkerskabet med vores arbejdsstyrke som leverer varen i østlige og vestlige egne. Konkurrencedygtig pris - veludført arbejde. Opsøg din håndværker i dag. Ring lige nu! Vi har samlet alle håndværkssvende på et sted. Snedkerarbejde til enestående og gode billige priser. Sæt dig i forbindelse med os. Allerbedste kvalitetsløsning. Veluddannet og erfaren. Grundigt arbejde - god pris. Ikke nogen tjeneste er for indviklet eller for arbejdskrævende. et stykke arbejde med erfaren høj standard. Igennem stribevis af år har vi skabt solid arbejdskraft og har til enhver tid arbejdet hen imod at bringe tømrer job i verdensklasse til vores kundegrupper.\nVi ordner alle former for tømrer-sparring, ingen som helst udfordring er for besværlig eller krævende\nVil du have en topprofessionel tømrer, som løser tømrerarbejde? Ring nu! Håndværk i super topkvalitet i Rudkøbing 5900. Rådgivning og vejledning. Energirenovering i en lynende fart. Vi yder bistand med rutineret gulvarbejde til prisbillige priser. Vi tjekker ind til tiden, er pertentlige i vores montage-arbejde og rydder op straks, før vi går. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Snedkerarbejde til uforlignelige og gennemskuelige priser. Vi dukker op som aften- og weekendvagt. Gå ud fra at du får et arbejdsresultat, som vil gå i spænd med dine ønsker. Vi har forenet os med et stort antal gode fagfæller i branchen og udsøgte ekspeditører. Man spørger os tit i forbindelse med vores fornyelsesløsninger. Spørg os nu, og få en løsning sammen med ekspert-rådgivning og projektering i forbindelse med istandsættelse. Ring nu, vi er klar til at besvare dine spørgsmål! Vores medarbejdere klarer beskedne som betydelige byggeprojekter. Korkgulve, gipsloft, trævægge, ovenlysvinduer, vinduesskodder, skodder, spejlvægge, moderniserings-løsninger, sidebygninger, renoveringer, renovering med mere. Ring og hør mere for opsætning og til/ombygning af træloft og renovering. Det er vores fremtidsvision, at klienter hos os vel til mode kan overdrage ansvaret til vores kyndighed til at arbejde med opgaverne på allerbedste måde.\nEn udendørs-terrasse kan udformes med en del interessante og fremmedartede træsorter i Rudkøbing 5900. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Vi er en entreprenørvirksomhed, der har speciale i eftertrykkeligt præcisionsarbejde med et lunt glimt i øjet. Omegnskommunens erfarne gulvlægger-forretning med ekspertise i afsats - vandret gulvflade mellem en trappes enkelte løb, d.s.s. repos. Vent ikke, ring nu! ! ! Der er næsten endeløse tilvalg med en udendørsterrasse. En terrasse er ikke holdt tilbage af de gængse direktiver for byggeri, så du er ikke nødt til at tilpasse dig efter den normale bebyggelse i procent. Køkkenet er et af de tungtvejende rum i hjemmet. Her befinder du en rum tid. Vores hold er dine stærke specialister, når det vedgår nybyggeri, renoveringer, tilbygninger, vinduer og døre, gulve og papirisolering. Tømrer & Snedker arbejde med omhu. Få den terrasse i hårdt træ, der opfylder jeres drøm. En terrasse i hårdt træ giver almindeligvis større værdiforøgelse til din bungalow med lejlighed for aftenselskab, tilstedevær og gode øjeblikke under åben himmel. Bedste pris på markedet - godt udført arbejde. Aftal et møde med din håndværker ASAP. Søger du bud efter en tømrermester, så kan du trygt gribe telefonen til os. Tøv ikke, ring nu! Tilstandstjek hurtigt. Vi yder hjælp med fortræffeligt arbejde til rimelige priser.\nRing og få din tømrer/snedker til at fixe dine besværligheder med gulvbelægning!\nForlanger du en branchekendt tømrer, som udøver tømrerarbejde? Ring, vi er klar! Håndværk i super kvalitet i Rudkøbing 5900. Energirådgivning og råd og vejledning. Tømrer firma Rudkøbing 5900. Trænger parketgulvene til renovering? Få et kampagnetilbud på genopfriskning af trægulve. Vi står til assistance med super hurtig træ- og konstruktionsarbejde weekend, nat eller helligdag. Vi er med kunden igennem hele udviklingen, og stiller i sagens natur 100% garanti for det udførte bestillingsarbejde, da alt installationsarbejde bliver gjort erfarent og efter lovkrav og rammerne der for. Vi er et kvalitetsstemplet prof. gulvfirma, der laver alle opgaver med hensyn til tømrerarbejde. Vi sikre kvalitetsarbejde til billige priser. Vores tømrersvende løser små som store nybyggerier. Bøgeparketgulve, stukloft, gavlvægge, loftsvinduer, dørkarme, låger, sidevægge, genopfrisknings-løsninger, nybygninger, ombygninger, trapper og så videre. Solidt arbejde og i årevis af professionalisme - Lad os være til hjælp vedrørende dit parcelhus - ring døgnet rundt! Massive plankegulve har en smuk og harmonisk overfladestruktur med træets ligefremme aftegninger. Du får altid mega professionalisme inden for tømrer/snedkerarbejde. Ring og vi er på vej! Vi har VVS hold i kommunen.\nPå tilsvarende måde som med nyt eternittag eller nye vinduesfag, er en tilbygning med til at forhøje drømmehusets brugbarhed og salgbarhed ved et sandsynligt efterfølgende bortsalg\nVi kører ud, generelt langt væk, og vi giver dig afstandsliste - gennemgående træliste (trykimprægneret) placeret ovenpå spær. Vi er lokaliseret i Rudkøbing 5900, men din håndværker rykker hurtigt ud i nærområdet og området. Behøver du assistance fra en tømrer, så kan du uden betænkelighed tage kontakt til os. Ring nu, vent ikke! Vi har indsigt i alt i sammenhæng med erfaringsudveksling med kunder, derfor har vi langvarige kunde-alliancer og serviceafdeling i udsøgt kvalitet. Ring, vi sidder klar ved telefonen! Tømrer firma Rudkøbing 5900. Vi har mangeårig arbejdserfaring som tømrermester, og kan assistere dig med alle tømreropgaver. Vi påskønner at ekspedere jeres koncern med påpasselighed og opgaveløsning til ultra billige priser. Hvis du leger med tanken om en sidebygning, så overvej dimensionerne, udformningen og byggestilen. Vi skærper opmærksomheden på at have et fuldstændigt niveau, som følge her af lægger vi vægt på, at du er bombesikker igennem hele forløbet med os. Udbygninger er et begreb, der indbefatter et bredt udvalg af bygningsværk, men nogle af de typiske favoritter er mange gange tilbygninger som havehuse, overdækket terrasse/veranda, pælehuse, pavillon og redskabsskure. Vi afpasser os din hverdag og er altid klar til servicering og superb feltarbejde.


Profil - Kat Herlo\n- Fuld figur\nFødt 15. maj 1986\nØjne Grøn (blågrøn)\nSang, guitar, sangskrivning, klaver, cello, tegning (croquis og portrætter)\nSprog: Dansk, engelsk, italiensk\nKat er opvokset på Fyn, men har en udpræget Sjællandsk dialekt. Som teenager medvirkede hun i diverse musicals og kor, samt begyndte at skrive egne sange.\nI 2006 flyttede hun til København for at læse Teatervidenskab. Valget af denne teoretiske uddannelse viste sig dog hurtigt at være en ubevidst bagvej til det, der virkelig tændte hende: Skuespillet.\nI 2008 tog hun på Nørgaards Højskole med Danmarks første filmskuespillerlinje, og herefter var vejen åbenlys. Hun færdiggjorde sin BA og søgte ind på Det Danske Filmskuespillerakademi, hvorfra hun blev færdig i 2011. Siden har hun arbejdet målrettet mod en karriere som professionel skuespiller.\n"Kat er en dygtig, målrettet, ung skuespillerinde med en høj arbejdsmoral og en kreativ sjæl. Hun er sprudlende, intelligent og fyldt med energi. En kvinde, der ved, hvad hun vil - jeg kan så absolut anbefale Kat!" - Ditte Maria le-Fevre, skuespiller og underviser i Meisner teknik\nI 2013 tilbragte Kat 4 måneder i New York med bl.a. et 2-måneders intensivt kursus på New York Film Academy. Her begyndte hun også at lægge vægt på sin sangskrivning, og det udmundede i en del caféoptrædener som singer/songwriter på Manhattan og i Brooklyn. Den musikalske del har siden fået lov at fylde meget, og siden sin hjemkomst har hun optrådt på mange Københavnske caféer.\nI foråret 2014 udkommer hendes første EP. Følg med på Facebooksiden\nTelefon: 50 11 30 24


1 LBK nr 190 af 24/02/2012 (Historisk) Udskriftsdato: 18. september 2017 Ministerium: Beskæftigelsesministeriet Journalnummer: Beskæftigelsesmin., Arbejdsmarkedsstyrelsen, j.nr Senere ændringer til forskriften LOV nr 153 af 28/02/2012 LOV nr 267 af 27/03/2012 LOV nr 326 af 11/04/2012 LOV nr 476 af 30/05/2012 LOV nr 473 af 30/05/2012 LOV nr 928 af 18/09/2012 LOV nr 1346 af 21/12/2012 LOV nr 1399 af 23/12/2012 LOV nr 1380 af 23/12/2012 LOV nr 493 af 21/05/2013 LOV nr 494 af 21/05/2013 LOV nr 894 af 04/07/2013 LOV nr 1612 af 26/12/2013 LOV nr 166 af 26/02/2014 LOV nr 336 af 02/04/2014 LOV nr 400 af 28/04/2014 LOV nr 720 af 25/06/2014 LOV nr 721 af 25/06/2014 LOV nr 723 af 25/06/2014 LBK nr 1193 af 13/11/2014 Bekendtgørelse af lov om aktiv socialpolitik Herved bekendtgøres lov om aktiv socialpolitik, jf. lovbekendtgørelse nr. 946 af 1. oktober 2009, med de ændringer, der følger af lov nr af 27. december 2009, 3 i lov nr. 247 af 23. marts 2010, 11 i lov nr. 429 af 28. april 2010, 3 i lov nr. 431 af 28. april 2010, 3 i lov nr. 546 af 26. maj 2010, 4 i lov nr. 573 af 31. maj 2010, 3 i lov nr af 22. december 2010, 1 i lov nr af 22. december 2010, lov nr af 22. december 2010, 4 i lov nr af 22. december 2010, lov nr. 280 af 6. april 2011, 1 i lov nr. 461 af 18. maj 2011, 1 i lov nr. 600 af 14. juni 2011 og 1 i lov nr af 28. december De ændringer, der følger af 2 i lov nr. 153 af 28. februar 2012, er ikke indarbejdet i denne lovbekendtgørelse, da disse ændringer først træder i kraft den 5. marts Kapitel 1 Formål og den enkeltes ansvar 1. Formålet med denne lov er 1) at forebygge, at personer, der har eller kan få vanskeligheder ved at fastholde et arbejde, får behov for hjælp til forsørgelse, og 2) at skabe et økonomisk sikkerhedsnet for enhver, som ikke på anden måde kan skaffe det nødvendige til sig selv og sin familie. 1\n2 Stk. 2. Formålet med at give hjælp til forsørgelse er at sætte modtageren i stand til at klare sig selv. Modtageren og ægtefællen skal derfor efter evne udnytte og udvikle deres arbejdsevne, herunder ved at tage imod tilbud om arbejde, tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Stk. 3. Modtageren skal ud fra sine behov og forudsætninger have mulighed for indflydelse og medansvar ved tilrettelæggelsen af hjælpen. 2. Enhver mand og kvinde har i forhold til det offentlige ansvar for at forsørge sig selv, sin ægtefælle og sine børn under 18 år. Stk. 2. Ansvaret for at forsørge en ægtefælle ophører ved separation eller skilsmisse. Stk. 3. Ansvaret for at forsørge et barn ophører, hvis barnet selv har ansvar for at forsørge en ægtefælle eller et barn. Stk. 4. Kommunen giver uafhængigt af forældrenes forsørgelsesansvar hjælp til en gravid datter under 18 år til dækning af de behov, der er en følge af graviditeten. Kapitel 2 Statsborgerskab og bopæl 3. Enhver, der opholder sig lovligt her i landet, har ret til hjælp efter denne lov. Stk. 2. For at få vedvarende hjælp til forsørgelse skal modtageren 1) være dansk statsborger, 2) være statsborger i en EU/EØS-medlemsstat eller familiemedlem til en sådan og være berettiget til ophold efter fællesskabsretlige regler eller 3) være omfattet af en aftale efter 4. Stk. 3. Hjælp til forsørgelse anses for vedvarende, hvis den er ydet i mere end ½ år eller må påregnes at ville vare mere end ½ år. Stk. 4. Hvis en udlænding, der ikke er omfattet af stk. 2, nr. 2 eller 3, får behov for vedvarende hjælp, afgør Udlændingeservice, om udlændingen skal hjemsendes. Udlændingeservice kan dog ikke træffe afgørelse om hjemsendelse efter denne lov, hvis udlændingen med henblik på varigt ophold lovligt har boet her i landet i mere end de sidste 7 år. For udlændinge, der har været omfattet af integrationsloven og ikke har fået tidsubegrænset opholdstilladelse, regnes 7-års-fristen i 2. pkt. først fra det tidspunkt, hvor introduktionsperioden er afsluttet. Stk. 5. Personer, der er omfattet af den nordiske konvention om social bistand og sociale tjenester, kan ikke hjemsendes, hvis de lovligt har boet her i landet i mere end de sidste 3 år. Personer, der er omfattet af den europæiske konvention om social og sundhedsmæssig hjælp af 11. december 1953, kan kun hjemsendes i henhold til bestemmelserne i denne konvention. Stk. 6. Ved afgørelser efter stk. 4, 1. pkt., lægges bl.a. vægt på, 1) om udlændingen er gift og samlever med en dansk statsborger, en flygtning eller en udlænding, der lovligt har boet her i landet med henblik på varigt ophold i mere end 7 år, 2) varigheden af opholdet her i landet, 3) helbredsmæssige forhold, 4) den familiemæssige og øvrige tilknytning til landet i forhold til hjemlandet og 5) om en person, der har påtaget sig at forsørge udlændingen, overholder eller burde overholde denne pligt. 4. Der kan ved aftale med andre stater eller internationale organisationer gives personer, der ikke er danske statsborgere, ret til vedvarende hjælp til forsørgelse under ophold her i landet. 5. Personer, der opholder sig i udlandet, kan ikke få hjælp efter denne lov. Stk. 2. Kommunen kan dog i særlige tilfælde tillade, at retten til hjælp bevares under kortvarige ophold i udlandet, hvis 2\n3 1) modtageren deltager i aktiviteter, der er led i tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven eller revalidering efter denne lov, 2) modtageren udøver aftalt eller fastsat samvær, som ikke kan foregå her i landet, med egne børn under 18 år, 3) modtageren har brug for nødvendig lægebehandling, som den pågældende ikke kan få her i landet, eller 4) der i øvrigt foreligger ganske særlige forhold, f.eks. besøg hos en nær pårørende, der er alvorligt syg. Stk. 3. Det er en betingelse for at bevare hjælpen i udlandet, at opholdet ikke hindrer, at modtageren kan opfylde de almindelige betingelser for hjælp, herunder at den pågældende kan tage imod tilbud om arbejde, tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. 6. Pensionsstyrelsen kan bestemme, at en dansk statsborger, som har opholdt sig mange år i udlandet, kan få hjælp til forsørgelse, når hjemrejse derved kan undgås og andre forhold taler herfor. Det er en betingelse, at hverken ansøgeren eller ægtefællen har indtægter eller formue, der kan dække det nødvendige behov. Stk. 2. Hjælpen efter stk. 1 fastsættes på grundlag af en indstilling fra udenrigstjenesten med udgangspunkt i ansøgerens udgifter og levevilkårene i det pågældende land. Hjælpen kan ikke overstige et månedligt beløb, der svarer til folkepensionens grundbeløb med fradrag for eventuelle indtægter. Kapitel 3 Vejledning og opfølgning Vejledning 7. Når en person søger om hjælp, skal kommunen straks vurdere, om der er behov for at yde vejledning om, hvordan den pågældende så vidt muligt ved egen hjælp kan klare øjeblikkelige eller kommende økonomiske problemer. Stk. 2. Vejledningen kan bestå i oplysninger om, hvordan den pågældende kan forbedre mulighederne for arbejde eller uddannelse. Behandling og vurdering af ansøgninger 8. Kommunen skal behandle ansøgninger og spørgsmål om hjælp efter reglerne herom i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område og regler fastsat i medfør heraf. Stk. 2. Når en person har brug for hjælp til forsørgelse i forbindelse med ledighed, kan kommunen normalt gå ud fra, at behovet kan opfyldes ved kontanthjælp og tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Kommunen behandler sagen efter regler, der er fastsat efter 4 a, stk. 1, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 20 c. Stk. 3. Når en person har problemer ud over ledighed, behandler kommunen sagen efter reglerne, der er fastsat efter 4 a, stk. 1 og 3, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 20 c. 8 a. En person, der har ansøgt om eller modtager kontanthjælp, og som efter kommunens vurdering modtager hjælpen alene på grund af ledighed, skal ved første henvendelse til kommunen om hjælp tilmelde sig som arbejdssøgende i jobcenteret, og kommunen skal sørge for, at det sker, jf. kapitel 5 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 26 a, stk. 1. Stk. 2. Personen skal løbende bekræfte sin tilmelding som arbejdssøgende i jobcenteret efter de regler, der er fastsat herom i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og regler fastsat i medfør heraf eller i integrationslovens 26 a, stk b- 9. (Ophævet). 3\n4 Opfølgning 10. Kommunen skal løbende følge sager efter denne lov for at sikre sig, at betingelserne for at give hjælp fortsat er opfyldt. Samtidig skal kommunen være opmærksom på, om der er grundlag for at yde andre former for hjælp. Jobcenteret foretager opfølgningen på den beskæftigelsesrettede indsats, herunder på, om personen udnytter sine arbejdsmuligheder, jf c. Denne opfølgning sker i forbindelse med kontaktforløbet, jf. kapitel 7 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 20. Stk. 2. Kommunen skal foretage opfølgning på en sag efter stk. 1 senest 3 måneder efter første henvendelse. Herefter skal opfølgning ske senest 3 måneder efter, at sagen sidst har været vurderet. Jobcenteret skal foretage opfølgning på den beskæftigelsesrettede indsats efter reglerne om det individuelle kontaktforløb, jf. kapitel 7 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 20, og i øvrigt når der opstår begrundet tvivl om, hvorvidt personen eller dennes ægtefælle udnytter sine arbejdsmuligheder. Stk. 3. I sager efter kapitel 7 samt i sager om fleksjob m.v. efter kapitel 13 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats skal kommunen foretage opfølgning senest 6 måneder efter, at ydelsen eller tilskuddet er udbetalt første gang. Tilsvarende gælder i sager, hvor personer, der er omfattet af 2, nr. 6, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, får tilbud om ansættelse med løntilskud efter kapitel 12 i samme lov. Herefter skal opfølgningen ske senest 12 måneder efter, at sagen sidst har været vurderet. I sager om ledighedsydelse, hvor der skal ske en revurdering efter 74 c, stk. 1, 2. pkt., træder denne revurdering i stedet for opfølgning efter 3. pkt. 10 a. Kriminalforsorgen skal underrette kommunen, hvis kriminalforsorgen får formodning om, at en person, der er frihedsberøvet som følge af et strafbart forhold, modtager ydelser efter kapitel 4, 6 eller 7 i denne lov. Stk. 2. Politiet eller kriminalforsorgen skal underrette kommunen, når myndighederne får formodning om, at en person modtager ydelser efter kapitel 4, 6 eller 7 i denne lov, hvis 1) den pågældende bevidst unddrager sig strafforfølgning her i landet i tilfælde, hvor a) den pågældende er varetægtsfængslet, b) politiet eftersøger den pågældende med henblik på varetægtsfængsling eller c) der foreligger en varetægtsfængslingskendelse, eller 2) den pågældende bevidst unddrager sig straffuldbyrdelse her i landet i tilfælde, hvor den pågældende er idømt en ubetinget fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse. Kapitel 4 Kontanthjælp 11. Kommunen yder hjælp i form af kontanthjælp, tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Stk. 2. Det er en betingelse for at få hjælpen, 1) at ansøgeren har været ude for ændringer i sine forhold, f.eks. i form af sygdom, arbejdsløshed eller samlivsophør, 2) at ændringerne bevirker, at ansøgeren ikke har mulighed for at skaffe det nødvendige til sin egen eller familiens forsørgelse, og 3) at behovet ikke kan dækkes gennem andre ydelser. Personer under uddannelse 12. Der kan ikke ydes hjælp til personer under uddannelse, jf. dog 37 og 38 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller efter integrationslovens 23 a, stk. 6. Beskæftigelsesministeren kan herudover fastsætte regler om, at der i særlige tilfælde kan ydes hjælp til personer under uddannelse. 4\n5 Stk. 2. Når der ydes hjælp til en person, hvis ægtefælle er under uddannelse, beregnes der ikke hjælp til ægtefællen. Personer med visse former for opholdsret 12 a. Personer og deres familiemedlemmer, som har ret til at opholde sig her i landet i medfør af de fællesskabsretlige regler om ophold for førstegangsarbejdssøgende, og personer, der har ret til ophold i op til 3 måneder uden administrative betingelser, kan alene få hjælp i forbindelse med hjemrejse. Sygeopfølgning 12 b. Kommunen har pligt til at vurdere, om der for en sygemeldt, der har ansøgt om eller modtager hjælp efter 11, er behov for at udarbejde en plan for sygdomsafklaring, behandling, optræning og andre beskæftigelsesfremmende foranstaltninger for at sikre, at personen får den nødvendige hjælp til at opnå eller genvinde tilknytning til arbejdsmarkedet. Stk. 2. Vurderingen efter stk. 1 skal foretages umiddelbart efter, at kommunen er blevet bekendt med, at personen er syg. Herefter skal kommunen løbende under sygeforløbet, og mindst hver gang der gennemføres en samtale som led i det individuelle kontaktforløb, jf. kapitel 7 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, foretage en sådan vurdering. Stk. 3. Vurderer kommunen, at der er behov for at udarbejde en plan efter stk. 1 og 2 for sygdomsafklaring, behandling, optræning og andre beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, skal den umiddelbart herefter udarbejde en sådan plan. Stk. 4. Opfølgning på, om en person følger en plan efter stk. 3, sker som led i kontaktforløbet, jf. kapitel 7 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Udnyttelse af arbejdsmulighederne 13. Det er en betingelse for at få hjælp efter 11, at ansøgeren og ægtefællen ikke har et rimeligt tilbud om arbejde, og at de aktivt søger at udnytte deres arbejdsmuligheder. Stk. 2. Kommunen har pligt til at vurdere, om en person, der har ansøgt om eller får hjælp efter 11, fortsat opfylder betingelserne for hjælpen ved at udnytte sine arbejdsmuligheder, hvis personen 1) afslår et arbejde, som personen er henvist til, 2) udebliver fra en jobsamtale eller en cv-samtale i jobcenteret eller hos anden aktør eller fra en rådighedsvurdering i jobcenteret, 3) udebliver fra en opfølgningssamtale i kommunen, 4) undlader at give meddelelse til jobcenteret eller arbejdsgiveren om sygdom i tilfælde, hvor den ledige er givet et tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, et tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven eller skal møde til jobsamtale hos en arbejdsgiver, 5) undlader at give meddelelse om sygdom til kommunen i tilfælde, hvor den ledige er indkaldt til en sygeopfølgningssamtale eller foranstaltninger som led i sygeopfølgning, eller 6) afviser eller udebliver fra deltagelse i foranstaltninger som led i sygeopfølgning. Stk. 3. Det er en betingelse for at få hjælp, at ansøgeren og dennes ægtefælle tager imod et rimeligt tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller et rimeligt tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Hvis ansøgeren ikke har en ungdomsuddannelse, er det endvidere en betingelse for at få hjælp, at personen deltager i en læse- og skrivetest, hvis jobcenteret vurderer, at der er behov for det, medmindre personen er omfattet af et integrationsprogram efter integrationsloven. For ansøgere, der modtager hjælp efter 25, stk. 1, nr. 3 eller 4, og som ikke forsørger eget barn i hjemmet, er det endvidere en betingelse for at få hjælp, at ansøgeren medvirker ved beskæftigelsesfremmende foranstaltninger i form af aktiviteter pålagt efter 21 b i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 16 a. 5\n6 Stk. 4. Ønsker ansøgeren eller ægtefællen at modtage eller modtager ansøgeren eller ægtefællen hjælp alene på grund af ledighed, har de dog ikke pligt til at udnytte deres arbejdsmuligheder ved at tage imod et tilbud om arbejde efter stk. 1 eller tilbud eller beskæftigelsesfremmende foranstaltninger efter stk. 3, hvis 1) tilbuddet ikke kan anses for et rimeligt tilbud på grund af forhold, der vedrører tilbuddets indhold, 2) den pågældende ikke kan arbejde på grund af sygdom eller der er risiko for, at helbredet forringes, hvis det hidtidige arbejde fortsættes, 3) afstanden mellem bopæl og arbejdssted medfører en urimelig belastning af den pågældende på grund af transportvanskeligheder eller den tid, der går til transport, 4) den pågældende har ret til fravær ved graviditet, barsel og adoption, i det omfang der under fravær efter bestemmelserne i barsellovens 6, stk. 1 og 2, 7, 8, stk. 1-6 og 8, 9, 13 og 14, stk. 1 og 2, er ret til dagpenge ved graviditet, barsel og adoption, 5) den pågældende er nødt til at passe sine børn og der ikke kan anvises anden pasningsmulighed, 6) den pågældende modtager støtte efter lov om social service til pasning af handicappet barn eller døende nærtstående eller efter lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel til pasning af alvorligt sygt barn, 7) den pågældende er omfattet af en friperiode efter 23 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integratiolslovens 24, 8) den pågældende aftjener værnepligt, 9) arbejdet er omfattet af en overenskomstmæssig konflikt eller 10) arbejdet omfatter udvikling og fremstilling af krigsmateriel. Stk. 5. Ønsker ansøgeren eller ægtefællen at modtage eller modtager ansøgeren eller ægtefællen hjælp på grund af problemer ud over ledighed, skal kommunen vurdere, om der i det enkelte tilfælde foreligger andre forhold end de i stk. 4 nævnte, der kan begrunde, at den pågældende ikke har pligt til at udnytte sine arbejdsmuligheder. Stk. 6. Reglerne i stk. 1-3 gælder ikke for ansøgerens ægtefælle, når ægtefællen er under uddannelse eller modtager en offentlig forsørgelsesydelse, som ikke er betinget af, at modtageren udnytter sine arbejdsmuligheder. Stk. 7. En person, hvis ægtefælle er berettiget til hjælp efter 11, og som udelukkende eller hovedsagelig har arbejdet i hjemmet, kan vælge ikke at udnytte sine arbejdsmuligheder efter reglerne i stk I så fald bliver hjælpen til ægteparret beregnet efter reglerne i 26, stk. 3, og 34, stk. 3. Stk. 8. Beskæftigelsesministeren fastsætter efter forhandling med Beskæftigelsesrådet nærmere regler om anvendelsen af bestemmelserne i stk. 1-4, herunder regler om, hvornår kommunen skal kræve frigørelsesattest, hvis ansøgeren eller ægtefællen har deltidsarbejde. 13 a. For en person, der har ansøgt om eller modtager hjælp efter 11 alene på grund af ledighed, er det en betingelse, at den pågældende udnytter sine arbejdsmuligheder ved at søge arbejde på den måde, der er sædvanlig inden for det pågældende område. Personen skal endvidere efter krav fra jobcenteret søge konkrete job. Stk. 2. Personen skal hurtigst muligt efter tilmelding som arbejdssøgende i jobcenteret sørge for at lægge en beskrivelse af tidligere beskæftigelse, uddannelse, kvalifikationer og øvrige forhold af betydning for jobcenterets bistand med at finde arbejde ind i Jobnet efter de regler, der gælder herom i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og regler fastsat i medfør heraf eller i integrationslovens 26 a, stk. 2. Personen skal herefter vedligeholde sin beskrivelse (cv) efter de regler, der er fastsat herom i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og regler fastsat i medfør heraf eller i integrationslovens 26 a, stk b. En person, der ønsker at modtage kontanthjælp, kan i almindelighed tidligst få udbetalt hjælp 1 måned efter den første henvendelse til kommunen, jf. dog 25 a. Ansøgeren er omfattet af 13 i ventepe- 6\n7 rioden. For personer, der modtager hjælp alene på grund af ledighed, kan udbetaling af hjælp kun finde sted, hvis ansøgeren er tilmeldt som arbejdssøgende i jobcenteret og udnytter sine arbejdsmuligheder. Stk. 2. Der kan højst udbetales hjælp svarende til den periode, hvor betingelserne i stk. 1 er opfyldt. 13 c. Beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler om, at kravet om at udnytte arbejdsmulighederne i 13 og 13 a kan fraviges under deltagelse i tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Tilsyn med kommunernes rådighedsvurdering 13 d. Pensionsstyrelsen fører tilsyn med kommunernes vurdering af en persons rådighed, når den pågældende har ansøgt om eller modtager kontanthjælp alene på grund af ledighed. Stk. 2. Tilsynet omfatter 1) kommunernes afgørelser om rådighed efter c og 2) kommunernes afgørelser om konsekvenser og sanktioner efter Stk. 3. Pensionsstyrelsen indhenter sager til gennemsyn fra kommunerne til brug for tilsynet. Pensionsstyrelsen kan endvidere ved tilsynsbesøg i den enkelte kommune få udleveret sager til gennemsyn. Stk. 4. Pensionsstyrelsen meddeler kommunen, om de gennemgåede afgørelser vurderes at være i overensstemmelse med gældende rådigheds- og sanktionsregler, herunder om der fejlagtigt er udbetalt kontanthjælp med den virkning, at udgiften ikke kan anmeldes til statsrefusion. Stk. 5. Kommunalbestyrelsen behandler det samlede resultat af Pensionsstyrelsens tilsyn på et møde. Stk. 6. Pensionsstyrelsen kan i særlige tilfælde beslutte, at kommunalbestyrelsen skal orientere styrelsen om kommunalbestyrelsens behandling efter stk. 5, herunder om, hvilke foranstaltninger resultatet af tilsynet har givet anledning til. Pensionsstyrelsen kan fastsætte en frist for denne orientering. Stk. 7. Beskæftigelsesministeren fastsætter efter forhandling med Beskæftigelsesrådet regler om gennemførelsen af tilsynet. 13 e. Tilsynsrådet, jf. 92 a i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., er rådgivende for beskæftigelsesministeren i spørgsmål vedrørende Pensionsstyrelsens tilsynsvirksomhed efter 13 d. Formue 14. Kommunen kan ikke yde hjælp, hvis ansøgeren og ægtefællen har formue, som kan dække det økonomiske behov. Kommunen ser dog bort fra beløb på op til kr., for ægtefæller kr. Stk. 2. Der ses desuden bort fra den del af en formue, der er nødvendig for at kunne bevare eller opnå en nødvendig boligstandard, eller som bør bevares af hensyn til ansøgerens og familiens erhvervs- eller uddannelsesmuligheder. Stk. 3. Der skal tillige ses bort fra erstatning for tab af erhvervsevne, der udbetales som følge af personskade efter 1) lov om erstatning fra staten til ofre for forbrydelser, 2) lov om erstatningsansvar eller 3) lov om arbejdsskadesikring. Stk. 4. Beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om, i hvilke andre tilfælde der skal ses bort fra erstatning for tab af erhvervsevne, der udbetales som følge af personskade. Stk. 5. Kommunen ser endvidere bort fra legater, der er fritaget for beskatning efter ligningslovens 7, nr. 6, og fra formue, som skyldes beløb, der er udbetalt som godtgørelse for varigt men og ikkeøkonomisk skade samt ydelser fra godkendte sociale fonde, stiftelser, foreninger m.v., der er fritaget for beskatning hos modtageren, jf. ligningslovens 7, nr\n8 Kapitalpensioner m.v. 15. Beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler for, i hvilke tilfælde der ses bort fra formue i form af kapitalpensioner, anden opsparing, der er beregnet til fratræden fra arbejdsmarkedet, og livsforsikringer m.v. med tilbagekøbsret (Ophævet). Hjælp til forsørgelse 25. Kontanthjælpen udgør et månedligt beløb på 1) kr. for personer, der er fyldt 25 år, og som har forsørgelsespligt over for børn, 2) kr. for andre personer, der er fyldt 25 år, 3) kr. for personer under 25 år, der ikke bor hos en eller begge forældre, og 4) kr. for personer under 25 år, som bor hos en eller begge forældre. Stk. 2. En person under 25 år får 1) kr., når den pågældende forsørger eget barn i hjemmet, 2) kr., når den pågældende har en dokumenteret psykisk lidelse, der er diagnosticeret som skizofreni, skizotypisk sindslidelse, vedvarende psykotisk tilstand, korterevarende psykotisk tilstand, skizoaffektiv lidelse, uspecificeret ikke organisk betinget psykose og emotionelt ustabil personlighedsstruktur af borderlinetype, og har forsørgelsespligt over for ikkehjemmeboende børn, og 3) kr., når den pågældende, der ikke bor hos en eller begge forældre, har en dokumenteret psykisk lidelse som anført i nr. 2. Stk. 3. En kvinde under 25 år får kr., når hun er gravid og har passeret 12. svangerskabsuge. Stk. 4. En person under 25 år, der har en dokumenteret bidragspligt over for et barn, og som modtager hjælp efter stk. 1, nr. 3 eller 4, får et månedligt tillæg, der svarer til det fastsatte bidrag, dog højst normalbidraget. Er bidraget forskudsvis udlagt på tidspunktet for udbetaling af hjælp, benyttes tillægget til afdrag på bidragsgælden. Hjælpen inkl. tillæg kan højst udgøre kr. Stk. 5. Hjælp efter stk. 1, nr. 1, eller stk. 4 er betinget af, at børnene opholder sig her i landet. Dette gælder dog ikke for EU/EØS-borgere, i det omfang disse efter EU-retten er berettigede til hjælpen, eller for personer, der er omfattet af bilaterale overenskomster. 25 a. Kommunen kan yde op til 1 måneds engangshjælp til personer, der ikke opfylder betingelserne i 13 b, indtil de har ret til en hel måneds kontanthjælp. Engangshjælpen ydes fra ansøgningstidspunktet, og indtil ansøgeren får udbetalt kontanthjælp. Stk. 2. Hjælpen efter stk. 1 kan højst udgøre kr. Stk. 3. For personer under 25 år, som bor hos en eller begge forældre, kan hjælpen højst udgøre kr. 25 b-e. (Ophævet). 25 f. En person, der modtager kontanthjælp efter 25, stk. 1, nr. 3 eller 4, får den månedlige hjælp nedsat efter stk. 2, når personen har modtaget kontanthjælp i 6 måneder efter at den pågældende har påbegyndt et tilbud efter afsnit IV-VII i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Beregningen af perioden på 6 måneder sker efter stk Stk. 2. Den nedsatte kontanthjælp udgør et månedligt beløb på 1) kr. for personer under 25 år, der ikke bor hos en eller begge forældre, og 2) kr. for personer under 25 år, som bor hos en eller begge forældre. Stk. 3. Kommunen kan yde et behovsbestemt tillæg til en person, der har fået nedsat hjælpen efter stk. 1 og 2, hvis 1) personen ikke vil være i stand til at gennemføre en SU-berettigende uddannelse, 2) revalidering ikke kan antages at kunne bringe den unge i arbejde inden for en rimelig periode og 8\n9 3) personen ikke vil være i stand til at påtage sig et arbejde. Den samlede kontanthjælp kan dog ikke overstige beløbene i 25, stk. 1, nr. 3 eller 4. Stk. 4. Personer under 25 år, der har fået nedsat hjælpen efter stk. 1 og 2, omfattes ikke længere af disse bestemmelser, når de ikke har modtaget hjælp efter 25 i 6 sammenhængende måneder. Beregning af perioderne sker efter stk Stk måneders-perioden i stk. 1 beregnes fra første hele kalendermåned, hvorfra personen er påbegyndt i tilbud efter afsnit IV-VII i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Perioden afbrydes, hvis personen i en hel kalendermåned ikke har modtaget kontanthjælp. 6-måneders-perioden i stk. 4 beregnes fra første hele kalendermåned, hvorfra personens ret til kontanthjælp ophører. 6-måneders-perioden afbrydes, hvis personen i en kalendermåned modtager hjælp efter 25. Stk. 6. Ved beregning af perioder med kontanthjælp efter stk. 1-4 medregnes endvidere perioder, 1) hvor personen har deltaget i tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven, 2) hvor personen har modtaget engangshjælp efter 25 a, 3) hvor personen har modtaget kontanthjælp under forrevalidering, jf. 47, stk. 4, og 4) hvor hjælpen har været nedsat eller er bortfaldet efter Stk. 7. Ved beregning af perioder med kontanthjælp efter stk. 1-4 ses der bort fra perioder, 1) hvor der er udbetalt kontanthjælp i forbindelse med graviditet, barsel eller adoption efter 13, stk. 4, nr. 4, 2) hvor den pågældende har modtaget støtte efter lov om social service til pasning af handicappet barn, nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom eller døende nærtstående og efter lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel til pasning af alvorligt sygt barn, samt 3) hvor den pågældende har aftjent værnepligt. 26. Hjælpen til et ægtepar beregnes som summen af de beløb, som hver af ægtefællerne er berettiget til efter 25. Stk. 2. Hvis kun en af ægtefællerne er berettiget til hjælp efter 11 og den anden ægtefælle modtager en offentlig forsørgelsesydelse eller tilskud til pasning af egne børn efter 86 i dagtilbudsloven, beregnes der ikke hjælp til den ægtefælle, der modtager en offentlig forsørgelsesydelse eller det nævnte tilskud. Stk. 3. Hvis en af ægtefællerne har valgt ikke at udnytte sine arbejdsmuligheder, jf. 13, stk. 7, beregnes der alene hjælp til den berettigede ægtefælle efter reglerne i 25. Hjælpen beregnes igen efter stk. 1, når begge ægtefæller udnytter deres arbejdsmuligheder. Stk. 4. Der kan ikke ydes tilskud til pasning af egne børn efter 86 i dagtilbudsloven til en ægtefælle, der ikke udnytter sine arbejdsmuligheder, jf. 13, stk. 7. Særlige regler om hjælp til visse persongrupper 27. Hjælpen udgør et månedligt beløb, der svarer til, hvad der ydes en gift folkepensionist uden andre indtægter end folkepensionen, til personer, 1) der har nået efterlønsalderen som fastsat i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., og 2) som ikke kan få social pension på grund af betingelserne om optjening. Stk. 2. Til børn under 18 år af de personer, der er nævnt i stk. 1, og som ikke er berettiget til børnetilskud, ydes en månedlig støtte på kr. Der ydes et støttebeløb pr. familie uanset antallet af børn. 27 a. Hjælpen til personer, der ikke modtager fuld førtidspension efter lov om social pension på grund af betingelserne om optjening, kan pr. måned højst udgøre det beløb, der ville kunne udbetales, hvis ansøgeren havde været berettiget til fuld førtidspension. 28. (Ophævet). 9\n10 29. Beskæftigelsesministeren kan uanset reglerne i 25, 26, og fastsætte regler om hjælp til 1) personer, hvis forsørgelse helt eller delvis dækkes af det offentlige efter anden lovgivning, og 2) personer, der er varetægtsfængslet, anbragt i varetægtssurrogat eller indsat til afsoning i fængsel eller arresthus, eller som efter at være dømt til anbringelse, behandling eller forvaring opholder sig på hospital eller anden institution. Indtægter m.v. 30. Har ansøgeren og ægtefællen indtægter, trækkes disse fra i hjælpen, jf. dog Stk. 2. Når hjælpen til en gift person beregnes efter 26, stk. 2, trækker kommunen kun den del af den anden ægtefælles indtægt fra, som overstiger henholdsvis kr. eller kr. afhængigt af, om den pågældende har forsørgelsespligt over for børn eller ikke. Arbejdsindtægter m.v. 31. Har ansøgeren eller ægtefællen arbejdsindtægter eller indtægter som led i tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven eller andre beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, ses der ved beregningen af kontanthjælpen efter 25 bort fra 14,58 kr. pr. udført arbejdstime. Det beløb, der samlet kan ses bort fra, kan ikke beregnes på grundlag af mere end 160 timer pr. måned pr. person. Stk. 2. For personer, der ikke har en fastsat arbejdstid, beregnes timetallet ud fra indtægten divideret med den omregningsfaktor, som er fastsat efter lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Beskæftigelsesministeren fastsætter regler for omregningen. Feriegodtgørelse 32. Feriegodtgørelse efter ferielovgivningen og udbetalte ferietillæg til personer, der er ophørt med at modtage hjælp efter 42 i lov om social service bliver trukket fra i hjælpen, når ferien holdes. Der kan kun foretages fradrag svarende til hjælpen for det antal dage, som feriegodtgørelsen eller ferietillægget er bestemt til at dække. Andre indtægter m.v. 33. Der foretages ikke fradrag i hjælpen for: 1) Invaliditetsydelse, invaliditetsbeløb samt bistands- og plejetillæg efter lov om social pension. 2) Godtgørelse efter 83 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og hjælp efter integrationslovens 23 f. 3) Vederlag som tilforordnet ved valg. 4) Legater, der er fritaget for beskatning efter ligningslovens 7, nr. 6, og ydelser fra godkendte sociale fonde, stiftelser m.v., der er fritaget for beskatning hos modtageren, jf. ligningslovens 7, nr ) Børns indtægter og indtægter, der vedrører børn, bortset fra tilskud til pasning af egne børn efter 38 i lov om social service. 6) Værdien af kost m.v. under indlæggelse på sygehus eller lignende behandlingsinstitutioner. Hvis sygehusopholdet har varet i mere end 3 måneder, kan der dog foretages fradrag svarende til den besparelse, der er en følge af indlæggelsen. 7) Transportgodtgørelse for dokumenterede udgifter til nødvendig transport ved udførelse af lønnet arbejde og ulønnet, frivilligt arbejde. Stk. 2. De erstatninger for tab af erhvervsevne, der omtales i 14, stk. 3 og 4, godtgørelse for varigt mén og godtgørelse for ikke-økonomisk skade samt indtægter, der hidrører herfra, trækkes ikke fra i hjælpen. 10\n11 Særlig støtte 34. Personer, der opfylder betingelserne i 11, og som har høje boligudgifter eller stor forsørgerbyrde, kan særskilt eller i forbindelse med udbetaling af hjælp efter 25 få en særlig støtte. Stk. 2. Inden kommunen giver støtte, skal det undersøges, om der kan skaffes en rimelig, billigere bolig. Stk. 3. Følgende personer kan ikke få særlig støtte: 1) Ægtepar, der er omfattet af 13, stk. 7. 2) Personer under 25 år, som får hjælp efter 25, stk. 1, nr. 3 og 4. 3) Personer, der får hjælp efter 25 a og 27. Stk. 4. Personer, der får nedsat hjælpen efter 36-42, får særlig støtte med det beløb, der ville have været udbetalt, hvis de pågældende ikke havde været omfattet af nedsættelsen. Stk. 5. Beskæftigelsesministeren fastsætter regler for beregningen af støtten efter stk. 1, herunder regler om begrænsning af støtten og fradrag for indtægter. Sanktioner ved manglende udnyttelse af arbejdsmulighederne m.v. 35. Fradrag i eller nedsættelse eller ophør af hjælpen efter er betinget af, at kommunen samtidig med henvisningen til arbejde, afgivelsen af tilbud, indkaldelsen til samtale m.v. skriftligt har informeret ansøgeren eller modtageren af hjælp om konsekvensen for hjælpen, hvis en person uden rimelig grund afslår arbejdet, afviser eller udebliver fra tilbuddet, ikke møder til samtalen m.v., og om, hvilke skridt en person, der afslår m.v., skal tage for igen at blive berettiget til hjælp. Stk. 2. Fradrag i eller nedsættelse eller ophør af hjælpen sker med virkning fra den dag, hvor ansøgeren eller modtageren af hjælp uden rimelig grund har undladt at opfylde sine pligter efter 8 a, 13 eller 13 a. Fradrag og nedsættelser i hjælpen skal ske inden for 3 hele kalendermåneder efter hændelsestidspunktet. Opgørelse af omfanget af udeblivelse fra tilbud efter 36 kan ske som en samlet opgørelse for en måned. Partshøring foretages i forbindelse med den samlede månedlige opgørelse. Stk. 3. Fradrag efter 36, stk. 2, sker med en gennemsnitssats pr. dag, hvor personen er udeblevet fra tilbud m.v. Hvis den månedlige hjælp til en person er nedsat, nedsættes fradraget pr. dag med samme andel. Gennemsnitssatsen fastsættes på grundlag af den årlige kontanthjælp og fastsættes pr. dag beregnet på grundlag af en 5-dages-uge. Stk. 4. Fradrag efter 37 og 38 sker med en forholdsmæssig andel af månedens hjælp svarende til antallet af kalenderdage, hvor personen ikke har opfyldt betingelserne for at modtage hjælp, sat i forhold til månedens samlede antal kalenderdage. Stk. 5. Beskæftigelsesministeren offentliggør størrelsen af fradraget i hjælpen pr. dag efter stk. 3. Fradrag i kontanthjælp 36. Hvis en person uden rimelig grund udebliver fra et tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, en eller flere dele af integrationsprogrammet efter integrationsloven eller anden beskæftigelsesfremmende foranstaltning, herunder tilbud eller foranstaltninger som led i sygeopfølgning eller en læse- og skrivetest, jf. 13, stk. 3, 2. pkt., skal kommunen foretage et fradrag i hjælpen. Stk. 2. Fradraget i hjælpen efter stk. 1 foretages for det antal dage, hvor den pågældende er udeblevet helt eller delvis. Stk. 3. Kommunen kan foretage et forholdsmæssigt fradrag i godtgørelsen efter 83 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller hjælp efter integrationslovens 23 f, når deltageren uden rimelig grund udebliver fra et tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller fra en eller flere dele af integrationsprogrammet efter integrationsloven. 37. Hvis en person uden rimelig grund udebliver fra en jobsamtale, herunder en samtale som led i en sygeopfølgning, en cv-samtale eller en rådighedsvurdering i jobcenteret, foretager kommunen fradrag i hjælpen for de dage, der går, fra personen skulle være mødt til jobsamtalen, cv-samtalen eller rådigheds- 11\n12 vurderingen, og indtil kontakten til jobcenteret er genoprettet. Der foretages fradrag i hjælpen for den dag, hvor samtalen eller rådighedsvurderingen skulle have fundet sted, uanset om personen kontakter jobcenteret samme dag. Stk. 2. Reglerne i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse ved jobsamtaler og cv-samtaler, der finder sted hos anden aktør. Det er kommunen, der træffer afgørelse om fradrag i hjælpen. 38. Hvis en person, der ansøger om eller modtager hjælp, har undladt at tilmelde sig som arbejdssøgende i jobcenteret, jf. 8 a, stk. 1, eller har undladt at lægge sit cv ind i Jobnet, jf. 13 a, stk. 2, 1. pkt., foretager kommunen fradrag i hjælpen til den pågældende for de dage, hvor den pågældende ikke har været tilmeldt, eller hvor cv et ikke har været lagt ind, medmindre den manglende tilmelding og indlæggelse af cv ikke skyldes personens forhold. Stk. 2. Hvis en person har undladt at bekræfte sin tilmelding som arbejdssøgende i jobcenteret, jf. 8 a, stk. 2, og den pågældende som følge heraf er blevet afmeldt som arbejdssøgende i henhold til regler fastsat efter 11, stk. 4, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 26 a, stk. 1, foretager kommunen fradrag i hjælpen til den pågældende for de dage, hvor personen har været afmeldt, medmindre den manglende bekræftelse ikke skyldes personens forhold. Nedsættelse af kontanthjælp 39. Hjælpen nedsættes efter 40, hvis en person 1) uden rimelig grund ophører med sit arbejde, 2) uden rimelig grund afviser tilbud om arbejde, 3) undlader at give meddelelse om sygdom til jobcenteret eller arbejdsgiveren, jf. 13, stk. 2, nr. 4, 4) uden rimelig grund undlader efter krav fra jobcenteret at søge konkrete job, jf. 13 a, stk. 1, 2. pkt., 5) uden rimelig grund undlader at give meddelelse om sygdom til kommunen i tilfælde, hvor den ledige er indkaldt til en sygeopfølgningssamtale eller foranstaltninger som led i sygeopfølgning, jf. 13, stk. 2, nr. 5, eller 6) uden rimelig grund ophører med en uddannelse, der er påbegyndt på baggrund af et uddannelsespålæg, jf. 21 b i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller integrationslovens 16 a. 40. Hjælpen efter 25 til personer, som er omfattet af 39, nedsættes med følgende beløb pr. hændelse: 1) kr. for personer, der modtager hjælp efter 25, stk. 1, nr. 1 eller 2, stk. 2 eller stk. 3. 2) 370 kr. for personer, der modtager hjælp efter 25, stk. 1, nr. 3. 3) 227 kr. for personer, der modtager hjælp efter 25, stk. 1, nr. 4. Stk. 2. Nedsættelsen sker på grundlag af den hjælp, som personen på hændelsestidspunktet var eller ville være berettiget til, og nedsættelsen sker i hjælpen efter 25. Der kan i en kalendermåned kun ske en enkelt nedsættelse efter stk. 1. Stk. 3. Hvis den månedlige hjælp til en person efter 25 er nedsat, nedsættes beløbene efter stk. 1 med samme andel. Ophør af kontanthjælp 41. Hjælpen ophører, hvis en person eller dennes ægtefælle 1) uden rimelig grund afviser tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, en eller flere dele af integrationsprogrammet efter integrationsloven eller anden beskæftigelsesfremmende foranstaltning, herunder foranstaltninger som led i sygeopfølgning, eller 2) uden rimelig grund har gentagne udeblivelser fra et tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, en eller flere dele af integrationsprogrammet efter integrationsloven eller anden beskæftigelsesfremmende foranstaltning, herunder foranstaltninger som led i sygeopfølgning, og udeblivelserne har et så betydeligt omfang, at det kan sidestilles med en afvisning af tilbuddet eller integrationsprogrammet. 12\n13 Stk. 2. Hjælpen til personen ophører, så længe personen afviser tilbud m.v. som beskrevet i stk. 1. Hjælpen ophører tilsvarende hos ægtefællen. Stk. 3. Det er en betingelse for, at hjælpen kan ophøre, at kommunen samtidig sikrer, at der er et åbent tilbud, som personen kan tage imod og dermed opfylde sin pligt til at udnytte sine arbejdsmuligheder. Sanktion ved uberettiget modtagelse af hjælp samtidig med arbejde eller ophold i udlandet 42. En person, som modtager hjælp efter 25, stk. 1, nr. 1 eller 2, eller stk. 2 eller 3, skal have hjælpen nedsat med 1/3 i 3 uger, hvis den pågældende mod bedre vidende 1) har tilsidesat sin pligt til at oplyse om arbejde efter 11, stk. 2, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område eller efter 49, stk. 2, i integrationsloven eller 2) uberettiget har modtaget hjælp under ophold i udlandet. Stk. 2. En person, som to gange inden for de seneste 5 år mod bedre vidende har tilsidesat sin pligt til at oplyse om arbejde efter 11, stk. 2, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område eller efter 49, stk. 2, i integrationsloven eller uberettiget og mod bedre vidende har modtaget kontanthjælp under ophold i udlandet, skal have hjælpen nedsat med 1/3 i 20 uger. Stk. 3. En person, som tre eller flere gange inden for de seneste 5 år mod bedre vidende har tilsidesat sin pligt til at oplyse om arbejde efter 11, stk. 2, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område eller efter 49, stk. 2, i integrationsloven eller uberettiget og mod bedre vidende har modtaget kontanthjælp under ophold i udlandet, skal have hjælpen nedsat med 1/3 i 20 uger, for hver gang oplysningspligten er tilsidesat eller den pågældende har været i udlandet, og skal herudover tilbagebetale den nedsatte hjælp. Stk. 4. Nedsættelsen efter stk. 1-3 sker tilsvarende i hjælpen til ægtefællen. Den nedsatte hjælp til ægtefællen efter stk. 3 er ligeledes tilbagebetalingspligtig. Stk. 5. Nedsættelsen sker i hjælpen fra første hele kalendermåned efter afgørelsen. Tilbagebetalingskravet beregnes på grundlag af hjælpen for første hele kalendermåned efter afgørelsen og de efterfølgende måneder. Hjælpen afrundes til nærmeste hele kronebeløb. Hvis en person eller dennes ægtefælle tillige er omfattet af en sanktion efter eller i øvrigt ikke er berettiget til hjælp, udskydes sanktionen om nedsættelse eller tilbagebetaling af hjælpen efter stk. 1-4, indtil sanktionen efter er afviklet eller bortfaldet, eller der på ny ydes hjælp. Hvis sanktionen efter stk. 1-4 allerede er påbegyndt, udskydes den resterende del af sanktionen, indtil sanktionen efter er afviklet, eller der på ny ydes hjælp. Stk. 6. Nedsættelsen af hjælpen efter stk. 1-3 bortfalder, hvis den ikke er afviklet inden for 5 år fra det tidspunkt, hvor kommunen har konstateret forseelsen. Stk. 7. Kommunen træffer afgørelse om nedsættelse eller tilbagebetaling af hjælpen efter stk Stk. 8. Tilbagebetaling af hjælpen efter stk. 3 og 4 sker efter En person, som modtager hjælp efter 25. stk. 1, nr. 3 eller 4, eller stk. 4, eller 25 a, skal tilbagebetale 1/3 af hjælpen for 3 uger, hvis den pågældende mod bedre vidende 1) har tilsidesat sin pligt til at oplyse om arbejde efter 11, stk. 2, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område eller 2) uberettiget har modtaget hjælp under ophold i udlandet. Stk. 2. En person, som to gange inden for de seneste 5 år mod bedre vidende har tilsidesat sin pligt til at oplyse om arbejde efter 11, stk. 2, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område eller efter 49, stk. 2, i integrationsloven eller uberettiget og mod bedre vidende har modtaget kontanthjælp under ophold i udlandet, skal tilbagebetale 1/3 af hjælpen for 20 uger. En person, som tre eller flere gange inden for de seneste 5 år mod bedre vidende har tilsidesat sin oplysningspligt eller uberettiget har modtaget kontanthjælp under ophold i udlandet, skal tilbagebetale hele hjælpen for 20 uger, for hver gang oplysningspligten er tilsidesat eller den pågældende har været i udlandet. Stk. 3. Tilbagebetaling efter stk. 1 og 2 sker tilsvarende, for så vidt angår hjælpen til ægtefællen. 13\n14 Stk. 4. Beregningen af tilbagebetalingskravet sker på grundlag af hjælpen for første hele kalendermåned efter afgørelsen og de efterfølgende måneder. Hjælpen afrundes til nærmeste hele kronebeløb. Hvis en person eller dennes ægtefælle tillige er omfattet af en sanktion efter eller i øvrigt ikke er berettiget til hjælp, udskydes sanktionen om tilbagebetaling af hjælpen efter stk. 1-3, indtil sanktionen efter er afviklet eller bortfaldet, eller der på ny ydes hjælp. Hvis sanktionen efter stk. 1-3 allerede er påbegyndt, udskydes den resterende del af sanktionen, indtil sanktionen efter er afviklet, eller der på ny ydes hjælp. Stk. 5. Kommunen træffer afgørelse om tilbagebetaling af hjælpen efter stk Stk. 6. Tilbagebetaling af hjælpen efter stk. 1-3 sker efter Beskæftigelsesministeren fastsætter efter forhandling med Beskæftigelsesrådet nærmere regler om anvendelsen af bestemmelserne i a. Opholdskommunen kan uden forudgående samtykke fra den, der søger om eller får kontanthjælp, forlange, at en tidligere opholdskommune giver oplysninger om afgørelser om sanktioner efter 36-43, hvis oplysningerne herom er nødvendige for opholdskommunens behandling af sagen. Opholdskommunen skal uanset muligheden for at indhente oplysningerne uden samtykke forsøge at få samtykke til at indhente oplysningerne. Kontrol med kommunernes opfølgning ved mistanke om uberettiget modtagelse af hjælp 45. Hvis Pensionsstyrelsen modtager oplysninger om, at en person kan være omfattet af 42 eller 43, kan styrelsen indhente en redegørelse fra kommunen om, hvorvidt kommunen har taget stilling til muligheden for en sanktion efter disse bestemmelser. Kapitel 5 (Ophævet) Kapitel 6 Revalidering 46. Revalidering er erhvervsrettede aktiviteter og økonomisk hjælp, der kan bidrage til, at en person med begrænsninger i arbejdsevnen, herunder personer, der er berettiget til ledighedsydelse og særlig ydelse, fastholdes eller kommer ind på arbejdsmarkedet, således at den pågældendes mulighed for at forsørge sig selv og sin familie forbedres. En person, der er berettiget til sådan hjælp, kaldes en revalidend. Aktiviteter, som revalidenden gennemfører, før det erhvervsmæssige sigte er afklaret, kaldes forrevalidering. Det er aktiviteter med et erhvervsmodnende eller afklarende sigte for revalidenden. Stk. 2. Kommunen giver tilbud om revalidering, når erhvervsrettede aktiviteter efter denne eller anden lovgivning, herunder lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, ikke er tilstrækkelige til, at den pågældende kan klare sig selv. Stk. 3. En revalidend har ret til revalidering uden hensyn til ægtefællens indtægts- og formueforhold. 47. Kommunen tilrettelægger revalideringen i samarbejde med revalidenden således, at tilbudet er tilpasset den enkeltes forudsætninger og behov og under hensyn til egne ønsker til fremtidig beskæftigelse. Revalideringen tilrettelægges, således at beskæftigelsesmålet for jobplanen, jf. 50, så vidt muligt rettes mod områder, hvor der er gode eller rigtig gode beskæftigelsesmuligheder. Ved revalidering i form af virksomhedspraktik eller ansættelse med løntilskud efter kapitel 11 eller 12 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats tilrettelægges revalideringen i samarbejde med både revalidenden og virksomheden, og revalideringen sigter mod en efterfølgende varig ansættelse på normale løn- og arbejdsvilkår i virksomheden eller en virksomhed med tilsvarende funktioner. Stk. 2. En revalidering kan bl.a. bestå af de tilbudsmuligheder, som følger af afsnit IV i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, og af hjælp til etablering af selvstændig virksomhed efter\n15 Stk. 3. Økonomisk hjælp til revalidering kan omfatte: 1) Revalideringsydelse efter 52, dog med fradrag af eventuelle arbejdsindtægter m.v., jf. 58 og 59. 2) Helt eller delvist løntilskud efter kapitel 12 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. 3) Særlig støtte efter 64. 4) Støtte til at etablere selvstændig virksomhed efter 65. 5) Tillægsydelser efter kapitel 14 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Stk. 4. Revalidenden bevarer sit hidtidige forsørgelsesgrundlag under forrevalideringen. 47 a. Kommunen kan overlade til andre aktører at udføre opgaver og træffe afgørelse om erhvervsrettede aktiviteter, herunder aktiviteter som led i forrevalidering, efter 46, 47, stk. 1 og 2, og 50. Ansvaret for indsatsen påhviler fortsat kommunen. Stk. 2. Hvis kommunen skønner, at flere aktører er næsten lige effektive i forhold til at bringe personen i beskæftigelse, skal personen kunne vælge mellem disse aktører. Stk. 3. Beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler om, hvordan indsatsen kan varetages af andre aktører, og om sagsbehandling, underretning til kommunen, klagefrister m.v. 48. (Ophævet). Revalideringsperioden 49. Kommunen skal tilrettelægge en revalidering, herunder en forrevalidering, således at den kan gennemføres på så kort tid som muligt, og således at revalidendens behov tilgodeses. Kommunen kan højst planlægge, at revalidenden får revalideringsydelse i 5 år. Uddannelse, som indgår i en revalidering, forudsættes gennemført på den normerede uddannelsestid. Betingelserne for forlængelse af perioden, hvor revalidenden får revalideringsydelse, fremgår af 56. Stk. 2. Har revalidenden betydelige begrænsninger i arbejdsevnen, og taler revalidendens personlige forudsætninger, interesser og evner i udpræget grad for en længerevarende videregående uddannelse, kan kommunen planlægge en revalidering, hvor revalidenden får revalideringsydelse i mere end 5 år. Jobplanen ved revalidering 50. Kommunen udarbejder i samarbejde med revalidenden en jobplan, jf. 27 og 28, stk. 2, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, når det erhvervsmæssige sigte er afklaret for den pågældende. Hjælpen 51. Forudsat at revalideringen sker i overensstemmelse med en fastlagt jobplan, jf. 27 og 28, stk. 2, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, modtager revalidenden hjælp i form af 1) revalideringsydelse efter 52, 2) mindste overenskomstmæssige praktik-, elev- eller lærlingeløn eller 3) mindste overenskomstmæssige løn eller den løn, som sædvanligvis gælder for tilsvarende arbejde, hvor der foreligger særlige forhold, herunder f.eks. at revalidenden er over den sædvanlige uddannelsesalder, tidligere har haft tilknytning til arbejdsmarkedet eller har pligt til at forsørge ægtefælle eller børn, jf. 64, stk. 3, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Stk. 2. Hvis den løn, som revalidenden modtager efter stk. 1, nr. 2, er lavere end revalideringsydelsen, yder kommunen tilskud op til niveauet for revalideringsydelsen. Stk. 3. En revalidend, der får dækket sine leveomkostninger efter anden lovgivning, kan ikke samtidig få revalideringsydelse. Stk. 4. En ung revalidend, der netop har forladt skolesystemet, og som kan klare sig med de normale støtteordninger til dækning af leveomkostninger, f.eks. fra Statens Uddannelsesstøtte, kan kun få revalideringsydelse, hvis den pågældende har betydelige begrænsninger i arbejdsevnen eller af andre grunde har særligt begrænsede erhvervsmuligheder. 15