Hvorfor er du vegetar? - Stinna\naf Stinna 24. januar 2015\nJeg har været vegetar i mange år efterhånden. Faktisk har jeg været vegetar siden jeg var 12 år. Det er ikke noget jeg tænker meget over til dagligt, men især op til jul får jeg spørgsmålet ‘hvorfor er du egentlig vegetar’ ret ofte. Det er jo især i julemåneden, at man spiser store mængder mad sammen og oftest er det klassisk julemad, der serveres.\nI starten da jeg blev vegetar, var det fordi jeg ikke kunne lide konsistensen af kød (og fordi min lidt seje storesøster blev vegetar!). Det er egentlig stadig grunden, men det er nok mest blot blevet en vanlig livsstil. En af grundende til at jeg er vegetar er dog, at jeg har det fantastisk med det. Jeg spiser derfor lige præcis som jeg har lyst til og jeg har aldrig lyst til at spise kød. Som vegetar synes jeg der er virkelig mange muligheder for at spise lækkert mad – og at meget af det så er sundt, er bare et plus. Jeg har dog før stødt på vegetarer, som lever af brød og kage. Det synes jeg er lidt ærgerligt, nu hvor man kan spise så meget lækker mad som vegetar.\nEt andet spørgsmål som jeg ofte hører er, om jeg som vegetar kan få nok protein. Jeg vil ikke ind på, hvor meget protein man skal have. Men jeg spiser en masse linser, bønner og æg – så jeg mangler vidst ikke noget.\nEt sidste spørgsmål jeg ofte får, er om jeg ikke kommer i vitaminmangel. Igen har jeg erfaret, at det gør jeg ikke. Jeg bliver tjekket ved lægen engang imellem og der er mine tal helt fine.\nDet er faktisk kun i juletiden, at jeg kan føle mig lidt besværlig som vegetar. Til de fleste julefrokoster plejer jeg at tage noget vegetarisk med, fx denne nøddepostej. Juleaften spiser jeg næsten alt de andre spiser, pånær kød og sauce. Der laver jeg bare noget til mig selv.\nHvis jeg har nogle vegetariske læsere vil jeg meget gerne høre, hvorfor I er vegetarer. Er det for dyrenes skyld, eller bryder I jer ikke om kød? Nu hvor jeg nævner det, at jeg ikke kan lide kødet, er det ikke fordi jeg ikke synes man skal tænke på dyrerne. Selvfølgelig skal man det :-) Det vigtigste er vel, at tage stilling til hvad man spiser og hvis man spiser kød – så tænker over, hvordan dyret har haft det og kvaliteten af det man putter i munden.\nSunde morgen vafler – vafler med banan\nLCHF året rundt boganmeldelse + agurke – avocado suppe\nDagmar 24. januar 2015 - 12:31\nJeg er ikke vegetar. Men jeg spiser meget lidt kød. Og mest kylling og fisk. Jeg synes den vigtigste årsag til dette er at passe på miljøet! Noget jeg ikke tror nok tænker over. Men som jeg synes kunne være spændende at høre et indlæg om din holdning til det? Og hvordan overvejelser om en bæredygtig livsstil og kost indflyder din hverdag?\nStinna 24. januar 2015 - 12:50\nDet er også vigtigt! Det er især noget jeg tænker over, når jeg handler. For at spise miljørigtigt handler jo ikke kun om, hvorvidt man spiser kød eller ej. Jeg tænker især over, hvor mine råvarer kommer fra. For mig giver det mest mening at købe dansk, da maden derfor ikke transporteres så langt og vi dermed skåner miljøet. Men faktisk er jeg nok en lidt sjov vegetar, for der er mange ting der spiller ind :-)\nChristine 24. januar 2015 - 13:42\nJeg har vært vegetarianer i 2 år og ble det på grunn av helsemessige årsaker. Jeg begynte å bry meg mer om hva maten vår utsettes før innen den ligger på tallerken, og ville unngå masseprodusert kjøtt/kylling/fisk som kanskje inneholder antiobiotika og andre ting jeg ikke vil putte i kroppen min. Og så merker jeg raskt at jeg hadde det mye bedre ved å spise variert og sunn vegetarkost, så jeg bestemte meg for å “take the plunge” og bli vegetarianer :) Det var virkelig ikke på grunn av noen etiske årsaker til å begynne med, men jeg ble mer opptatt av det etter hvert.\nJeg er veldig enig i at julen er eneste tiden på året hvor jeg føler at jeg er litt til besvær og jeg kan bli helt matt av å måtte svare på uendelig spørsmål fra familie og bekjente…Man blir sittende og “forsvare” sine valg gjennom mesteparten av måltidet med nysgjerrige familiemedlemer (var min erfaring) så jeg er glad julen er over for denne gang ;)\nStinna 24. januar 2015 - 18:59\nMin familie har heldigvis vænnet sig til, at jeg ikke spiser kød. Tak fordi du delte dine tanker :-)\nAnna 24. januar 2015 - 13:59\nJeg ble vegetarier fordi mine venninner var det, og som du sier, fordi jeg ikke likte konsistensen av kjøtt. Dvs., jeg kunne gjerne spise pølser og skinkepålegg, men biff og stek brydde jeg meg ikke noe særlig om.\nI starten savnet jeg noe salt på brødskiven, jeg var vilt glad i “ost og skinke”. Men så fant jeg ut at pesto og soltørkede tomater var en god erstatning:)\nI starten var det kun et lite prøveprosjekt, men ettersom eg utforsket mer og mer vegetarmat, klarte jeg ikke å gå tilbake til kjøttet! Spesielt ikke kylling, som jeg trodde jeg villle savne. Jeg fikk smake masse nytt, og min familie gikk også over til å spise mindre kjøtt. Det er jeg glad for.\nI dag spiser jeg kjøtt i julen, så jeg kan ikke kalle meg “en vegetarianer”, men jeg sier at jeg spiser vegetarkost!\nJeg er veldig glad i å lese bloggen din!\nStinna 24. januar 2015 - 19:04\nDet er spændende at læse om jeres tanker om at være vegetar.\nI starten troede jeg egentlig heller ikke, at jeg skulle være vegetar. Jeg startede bare med, at undvære kød noget tid. Nu er det bare blevet til en livsstil :-)\nAmalie 24. januar 2015 - 14:25\nMeget inspirerende indlæg, tusinde tak for at dele dine tanker med os!\nJeg har selv været vegetar, men måtte “opgive” det, da det blev for dyrt, da det kun var mig selv der skulle have særretter. Men nu hvor jeg er ved at flytte hjemmefra, har jeg klart overvejet at blive det igen, da jeg klart kan mærke en forskel i min krop! Super dejlig blog som altid :-)\nStinna 24. januar 2015 - 19:08\nDejligt at du kan bruge mit indlæg og tak for din søde kommentar :-)\nJeg tror ikke, at det behøver at være dyrere end at spise kød – faktisk slet ikke :-)\nAnne 24. januar 2015 - 15:26\nFørst og fremmest: tak fordi du deler inspiration på din blog. Jeg er meget inspireret af mine besøg herinde :-)\nJeg er ikke helt vegetar, men spiser ikke ret meget kød og har det faktisk også bedst uden. Men altså – jeg synes, der smager godt og spiser kød, når jeg får det serveret ude. Dvs. det er faktisk ikke helt rigtigt. For jo mindre kød, jeg spiser, jo mindre har jeg efterhånden lyst til det. Men jeg spiser gerne lidt, hvis jeg får det serveret som sagt. Herhjemme er det både et spg. om sundhed (både min kæreste og jeg mærker tydeligt forskel på vores fordøjelse, når vi undgår kød), dyrevelfærd (jeg synes generelt ikke, at vi kan være den behandling af vores slagtedyr bekendt og vælger derfor KUN økologisk, såfremt vi køber det..) og så gør det absolut ikke noget som helst, at der samtidig spares lidt på økonomien :-)\nStinna 24. januar 2015 - 19:11\nDejligt at du læser med! :-)\nJeg synes ikke der er noget galt i, at spise kød. Men til gengæld synes jeg, som du også skriver, at man skal tænke over dyrevelfærd og gerne købe det økologisk :-)\nAnna 24. januar 2015 - 17:40\nJeg er nok det man kalder en pescovegetar – spiser aldrig kød, men spiser nogle gange fisk. Først og fremmest siger kød mig ikke så meget, er ikke specielt vild med konsistensen.. Og så spiller dyrevelfærd og miljø også en ret stor rolle :-)\nStinna 24. januar 2015 - 19:12\nJeg ville faktisk nogle gange ønske, at jeg kunne lide konsistensen af fisk :-)\nOlivia 25. januar 2015 - 08:29\nJeg går faktisk med tanken om at blive vegetar.\nSelvom jeg elsker kød, så synes jeg min krop får mere “velvære” ved at spise en dejlig masse grøntsager. Tror bare jeg skal springe ud i det.\nJeg vil dog stadigvæk spise fisk og kylling, så helt vegetar bliver jeg nok ikke :)\nPS. elsker dine opskrifter. De er så lækre og giver utrolig god velvære i både krop og sind. Så tak for det.\nStinna 26. januar 2015 - 10:57\nDet lyder da som en god idé! Jeg synes det er en god idé, at mikse lidt. Min kæreste spiser selv kød, men han spiser også meget grønt :-)\nNana k 25. januar 2015 - 09:07\nJeg er veganer for et halvt år siden.. jeg har aldrig kunne se at det skulle give mening at spise dyrene eller for den sags skyld noget andet fra dyrene.. æg og mælkeprodukter betyder bare længere tids tortur og mistrivsel for dyret.. så er kød næsten bedre at spise fordi de der ikke lever et langt produktionsliv før de skal dø, men ofte kun måneder…\nbegge dele er frygteligt og og det giver ikke mening at misbruge dyrene på den måde.\ndet har intet med mig selv at gøre.. dyrene er mindst lige så meget værd som jeg er og hvem har givet os retten til at bestemme over dyrenes liv :-( øj det kan få mig op i det røde felt…\nStinna 26. januar 2015 - 10:58\nJeg kan godt følge dig noget af vejen. Dog spiser jeg selv æg, men altid kun økologisk og allerhelst fra en lokal øko gård.\nTine 25. januar 2015 - 16:14\nJeg har været vegetar i et års tid, men jeg spiser fisk og skaldyr, så 100% vegetar kan jeg vist ikke kalde mig.\nJeg blev “vegetar”, fordi jeg fik det psykisk dårligt, når jeg spiste kød. Jeg bryder mig ikke om den måde, vi i dag producerer vilde mængder af kød på samt industrialiseringen af levede dyr, som blot bliver et produkt – en vare – hvis liv bliver ligegyldigt. Vi har distanceret os fra det naturlige, og det er alt for let at købe en vacuumpakket steg i netto, som man ikke associerer med et dyr men blot en madvare – et produkt. Der er næppe mange, som selv ville skyde dyret for at spise det.\nJeg er vegetar, fordi jeg ikke behøver kød for at overleve, og derfor behøver jeg heller ikke at støtte industrialiseringen af dyr.\nMed andre ord. Havde jeg levet i en anden tidsalder, hvor produktionen af dyr afhang af overlevelse, og hvor dyrene rent faktisk havde et dyreliv, havde jeg spist kød.\nStinna 26. januar 2015 - 11:00\nTak fordi du deler dine tanker. Det er også mange af de tanker, som jeg gør mig omkring kød.\nJeg kender mange, som bedst kan lide kød, hvis det har en form eller er behandlet, så de ikke kan se at det har været et dyr. Det synes jeg er en underlig tankegang..\nJeg har det heldigvis godt uden kød :-) (men kunne godt finde på at spise fisk en gang!)\nFrøken Wilson 25. januar 2015 - 17:31\nHej søde Stinna :)\nJeg er vegetar og har været det i 16 år-lige siden jeg blev 15 år! I starten handlede det om, at jeg aldrig rigtig havde været den store “kødspiser”, og så var der en sej pige fra gymnasiet, der var vegetar, og det lød så lækkert og sundt! I dag-16 år senere handler det om min sundhed, og at det bare er en supergod måde at få en masse grønt og fisk (i mit tilfælde) og jeg er altid fuld af masser af energi !\nGod aften til dig og bliv ved med de skønne opskrifter !\nStinna 26. januar 2015 - 11:02\nTak for din kommentar og din ros :-)\nTrine K 26. januar 2015 - 12:25\nJeg synes ofte, at man bliver stemplet som “fanatisk”, besværlig underlig (…), hvis man er vegetar, hvilket jeg synes, er vildt ærgerligt. Personligt er jeg ikke selv vegetar, men jeg spiser ikke ret meget kød (og aldrig svinekød), da jeg ikke bryder mig ret godt om det. Spiser jeg selv, er det også kun fisk/æg/kylling – og NEJ (!!!) det er ikke fordi, det er mest magert, men fordi jeg bedst kan lide det.\nJeg har flere gange drøftet/luftet ideen om, at jeg egentlig godt kunne leve uden kød, men jeg er blevet mødt med stor skepsis. Det skyldes nok hovedsageligt, at jeg i flere år har lidt af en spiseforstyrrelse, og at de derfor er bange for, at det bare er en undskyldning for at komme uden om kalorier og takke nej til mad. Men det er det ikke; jeg spiser hellere fed ost og æg.\nEr jet mon den eneste, der synes, at opfattelsen af det at være vegetar er lidt skæv?\nJohanne 3. april 2015 - 19:55\nHej Stinna mega godt indlæg. Overvejer selv at blive vegatar har bare lige nogle spørgsmål\n1: tager man på af afværge vegetar det vil jeg helst ikke?\n2får man en større og oppustet mave , hvilket jeg heller ik vil have siden jeg ska Konfineres her i maj\n3 gode opskrifteideer?\nStinna 4. april 2015 - 19:17\nDet er nogle lidt svære spørgsmål du stiller, da det kommer an på hvad du spiser. Man kan godt være vegetar og spise sundt, men man kan også være vegetar og spise usundt. Giver det mening? Som vegetar spiser jeg en masse grønt, gode fedtstoffer, godt med bønner og ellers æg. Selvfølgelig spiser jeg også kage, men man skal tænke over sin kost som ikke-vegetarer også gør.\nJeg vil ikke sige at man får oppustet mave, men igen – det kommer an på hvad du spiser.\nHele min blog er vegetarisk. Du kan blot bruge søgefunktionen, så kan du finde opskrifter. Jeg vil tro, at jeg har omkring 200 opskrifter herinde.\nElin Exner 22. juli 2015 - 08:25\nGodt indlæg! Jeg er 12 år og har været vegetar i snart 2 år. Jeg blev vegetar fordi jeg simpelthen er meget sur og frustreret over vordan man behandler dyrene! Men også fordi jeg ikke er særlig vild med kød og så ingen mening i at fortsætte.\nJeg spiser dog fisk… Jeg kan bare næsten kun lide 2 slags fisk Såå… Jeg er så heldig at have en familie som også næsten er holdt op med at spise kød, dog får min lillesøster stadig kød.(KUN ØKOLOGISK!) Min mor tænker meget over hvad jeg spiser og vilke vitaminer jeg får, men jeg kunne godt tænke mig at komme til sådan et tjek du snakkede om… Hvad/hvem skal man kontakte?? Hilsen Elin\nStinna 24. juli 2015 - 18:38\njeg har blot fået taget en blodprøve ved egen læge :-)\nEmilie L. 3. marts 2016 - 16:03\nJeg overvejer også at blive vegetar, fordi jeg vil skåne miljøet! Jeg ved at det er en stor omvæltning og jeg har egentlig altid være glad for kød… Men jeg kan sagtens leve uden kød og jeg syntes at vi alle skal gøre vores bedste for at passe på jorden. Den kan vi jo ikke leve uden!\n(Jeg er dog lidt nervøs for om min familie vil syntes at jeg er fuldstændig tosset, for 6 år siden, da jeg var 10 år, overvejede jeg nemlig også at blive vegetar. Jeg var kun et barn og derfor kunne jeg ikke modstå fristelsen ret hurtigt efter jeg startede)\nHvilke overvejelser vil du sige at jeg skal gøre før jeg prøver at blive vegetar?\nHvilke problematikker/udfordringer er der ved at være vegetar?\nHvad syntes du; skal jeg bare springe ud i det og prøve det i en periode?\nStinna 3. marts 2016 - 17:31\njeg synes da bare du skal prøve at springe ud i det. Nu ved jeg ikke hvor gammel du er, men måske din familie også vil være med nogle dage om ugen? Det er jo blevet ret så populært med meatfree-monday osv :-)\nJeg ville nok gøre op med mig selv, om jeg bare skulle starte med et par dage om ugen og se, om det var noget for mig.\nJeg synes egentligt ikke der er så mange problematikker. Engang var det lidt svært at skulle spise ude, men nu kan man få vegetarmad nærmest alle steder :)\nSpring da ud i det, det kan der aldrig ske noget ved :-) Skriv gerne tilbage, når du har prøvet det af!\nEmilie L. 6. marts 2016 - 21:07\nMange tak for dit svar! Jeg har prøvet det i nogle dage nu og jeg har det super godt med det :)\nDet var godt at heg sprang ud i det!\nEmilie Klinkert 16. april 2018 - 18:11\nJeg er i mine første dage som vegetar – jeg stoppede fra en dag til en anden. Egentligt har jeg altid kunne lide kød, men jeg kan se at hvis ikke jeg er med til at gøre en lille forskel, vil vores miljø-problemer jo heller ikke ændre sig.\nFor mig er det ikke et problem at leve uden kød. Uden at tænke over det var der gået en hel weekend hvor jeg ikke spiste kød, og så sagde jeg bare til mig selv, at det fortsætter jeg da bare:)\nJeg har så lige talt med min familie, og min mor tog rigtig godt imod det. Men jeg er i tvivl med min far, han virker tilbageholden. Jeg ved det måske kan være noget af en omvæltning især fordi han elsker kød, men jeg ved ikke helt hvad jeg skal gøre? Desuden spurgte han mig så hvorfor, og jeg havde faktisk ikke rigtig et ordentligt svar. Jeg ved godt hvorfor men jeg syntes det er svært at forklare min beslutning på en god og modtagelig måde. Så jeg håbede lidt at der var nogen der kunne hjælpe, siden de fleste der skriver her har været ude for noget lignende.\nStinna 16. april 2018 - 20:33\nmange tak for din besked :-)\nJeg har desværre ikke noget svar på, hvad du skal bruge som svar. Men jeg ved at der er flere dokumentarfilm om emnet, dog har jeg ikke selv fået dem set. Men de sætter vidst især det med miljø i fokus? :-)


Estimeret 61.453 jobs i 40.969 jobopslag fundet på Nettet af vores søgemaskine\nPlastsvejser til Vand & Design i Aalborg Vil du være med til at opbygge vores nye afdeling?\nVil du være med til at opbygge vores nye afdeling? Vil du med på jordens bedste VA-team?\nSom plastsvejser producerer du kundetilpassede plastsvejste løsninger, det kan være brønde, bas..\n[xxxxx] ApS i Frederikshavn\nVi søger 1 Jord- og betonarbejdere 37 timer ugentligt. Vi er et hold på 8 folk som har travlt og mangler yderligere 1 medarbejder mere. Mø..\nVedligeholdelsesmedarbejder til dagholdet i VTI's maskinpark\nHar du en interesse for teknik og mekanik? Elsker du at rode i forskellige maskiner og finde løsninger på tekniske pro..


Sophie Jensdatter 1780–1839 – webtrees\nDatabaser fra Esbjerg Byhistoriske Arkiv\nStamskoven - Lavet af Birgit Antonette Bernhard\nSlægtsforskning ved Rigsarkivet\nSlægtsforskning fra Rakker Databasen\nSophie JensdatterAge: 59 years1780–1839\nJune 24, 1780\nSensitive:0 1780.06.24 Barnedåb Udskrift af Dejbjerg sogns kirkebog 1717-1815 LAN C 539 - 01 1780 - Deiberg Søndagen den 24 Junij blef Nattmanden Jens Jørgensens og Hustrue Mette Andersdatter deres Datter Sophia døbt. Xsten [Tegel....] Kone bar Barnet [.......] Jens [Poulsen] øster Rahberg, Peder Stampe, [...... ... ....... ...... ... ... ....... ]\nMarriage Frands Balthazarsen — View this family\n#1 Mette Frandsdatter\n#2 Anders Christian Frandsen\n#3 Marie Elisabeth Frandsdatter\nChristening of a brother Niels Jensen Kvembjerg\nApril 1, 1782 (Age 21 months)\nSensitive:0 1782.04.01 Barnedåb Udskrift af Deibjerg sogns kirkebog 1717-1815 LAN C 539 - 01 1782 Deiberg Sogn den 1ste April, 2den Paaskedag blev Jens Qvemberg og Hustrue Mette Andersdatter deres Barn døbt og kaldet Niels Baaren af Kiersten Andersdatter fra Præstegaarden Testibus:Christen Ugelvig, Laust Jacobsen, Christen Andersen, Christen Wognbergs Datter Maren og Morten [T..nings] Hustrue\nChristening of a brother Christian Jensen\nAugust 29, 1784 (Age 4 years)\nSensitive:0 1784.08.29 Barnedåb Udskrift af Dejbjerg-Hanning sognes kirkebog 1717-1815 LAN C 539 - 1 Døbte Deiberg 1784 Søndagen den 29de Augusti blev Nattmanden Jens Jørgensen og Mette Andersdatter deres Søn døbt og kaldet Christian baaren af Præstekonen. Faddere vare Jens Knudsen, Christen Jacobsen, Marcus Christensen, Kiersten Jensdatter og Jens Olesens Hustrue.\nChristening of a sister Else Jensdatter Kvemberg\nSeptember 3, 1786 (Age 6 years)\nSensitive:0 1786.09.03 Barnedåb Udskrift af Dejbjerg-Hanning sognes kirkebog 1717-1786 LAN C 539 - 1 Dejberg Sogn Døbte 1786 Søndagen den 10de Sept blev Nattmanden Jens Jørgensen og Hustrue Mette Andersdatter Deres Datters Daab confirmeret, som Søndagen den 3die Hujus var hjemmedøbt og kaldet Else, baaren af Stuepigen Zidsel [Gra....] fra Deiberglund. Faddere vare Niels Ladefoged, Lars Toft, Laust Jensen Sandager, Inger Sørensdatter og Laust Jensens Kone i Rabberg\nBaptism of a sister Else Jensdatter Kvemberg\nSeptember 10, 1786 (Age 6 years)\nSensitive:0 Se fødselsnotatet\nBurial of a brother Jens Jensen\nJuly 1, 1787 (Age 7 years)\nSensitive:0 Formentlig død før 1.-7.-1787, da han ikke figurerer på folketællingsliste 1787 for Dejbjerg sogn. Dødsfald i Dejbjerg sogn er ikke kirkebogsregistreret før fra 1794-ff\nBurial of a brother Christian Jensen\nSensitive:0 1787.07.01 Folketælling Udskrift fra folketællingsliste Optegnelse paa Folketallet m. v. i Deiberg Sogn i Bølling Herred, Ringkiøbing Amt den 1ste Juli 1787 Byernes og Stedernes Navne:Qvemberg1. Familie Personernes Navne:Familiepos.AlderStandErhverv, ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Jens JørgensenMand52} begge iNatmand Mette Andersdatterhans Kone41} 1ste Ægteskab Jørgen Jensenderes Søn19ugift Anders Jensendo17- - Christen Jensendo13- - Niels Jensendo 5- - Else Jensdatterderes Datter14- - Mette Marie Jensdatterdo10- - Sophie Jensdatterdo 7- - Else Jensdatterdo 1- -\nBirth of a sister Anne Kirstine Jensdatter\nDecember 1, 1790 (Age 10 years)\nSensitive:0 Se notatet vedr. dåbspublikationen.\nBaptism of a sister Anne Kirstine Jensdatter\nDecember 5, 1790 (Age 10 years) Age: 0 years 0 months 4 days\nSensitive:0 1790.12.05 Dåbspublikation Kirkebogsudskrift Dejberg 1790 Søndagen den 5te December blev Natmanden Jens Jørgensen og Mette Andersdatter deres Datters Daab confirmeret, som forhen var hjemmedøbt og kaldet Ane Kierstine, baaren af Jomfru Inger Helene Ramsing. Fadderne vare Christen Jacobsen, Mads Laustsen, Kiersten Frandsdatter, Peder Olesens Hustrue og Laust LettagersHustrue.\nDeath of a father Jens Jørgensen\nfrom January 1, 1795 to January 1, 1796 (Age 14 years)\nChristening of a daughter Mette Frandsdatter\nDecember 17, 1804 (Age 24 years)\nDejbjerg sogn - Kvembjerg\nSensitive:0 1804.12.13 Barnedåb Dejbjerg-Hanning sognes kirkebog 1717-1815 LAN C 539-1 1805. Dom 1 post Epiphan d. 13de Janv. blev Sophie Jens Datter af Qvemberg hendes uægte Datters Daab confirmeret i Deiberg Kirke, som forhen d. 13de Decbr. f. A. var hiemdøbt kaldet Mette. Fadderne vare: Christen Varridsbøl, Kield Toft, Anna Gjødes Datter i Skydstoft, Giertrud Maria Christens Datter i Alkiersiig og Karen Jens Datter i Nør-Vognsbierg, som bar hende. Som Barnefader blev i Kirken udlagt Ungkarl Frands Balthazarseb af Sneiberg Sogn, tienende i Fieldstedvang i Vorgod Sogn, hvor hun og havde tient.\nBaptism of a daughter Mette Frandsdatter\nJanuary 13, 1805 (Age 24 years)\nSensitive:0 Se dåbsnotatet\nChristening of a son Anders Christian Frandsen\nfrom June 1, 1808 to June 30, 1808 (Age 27 years)\nSensitive:0 1807.06.xx Barnedåb. Deibjerg-Hanning sognes kirkebog 1717-1815 LAN C 539 - 1 [..] Juni hjemmedøbt Frands Balthazarsen og Sofie Jens Datters Søn Anders Christian. Hun var kort forhen ankommet til sin Stiffader i Qvemberg. Stadfæstet i Kirken den ..... Faddere: Anders Qvemberg, Anders Jensen og dennes Kone Ane Kierstine Jens D. - - - - Note. Dåbsdatoen ulæselig p. gr. af slitage i sidens yderkant, muligvis den 8. juni. Der er levnet plads til indførsel af datoen for dåbens publikation i kirken, men denne plad er aldrig udfyldt.\nChristening of a daughter Marie Elisabeth Frandsdatter\nJune 8, 1811 (Age 30 years)\nSensitive:0 1811.06.08 Barnedåb Dejbjerg Hanning sognes kirkebog 1717-1815 LAN C 539 - 1 1811 Junj 8 Hjemmedøbt Frands Baltsersens og Sofie Jens Datters paa Qvemberg deres Datter kaldet Marie Elisabeth - død.\nBurial of a daughter Marie Elisabeth Frandsdatter\nJune 30, 1811 (Age 31 years)\nDejbjerg sogns kirkegård\nSensitive:0 1811.06.30 Begravelse Dejbjerg-Hanning sognes kirkebog 1794-1815 LAN C 539 - 2 Dejberg. 1811 d. 30. Junj begravedes Frands Baltsersens Datter fra Qvemberg Marie Elisabeth - 3 Uger gl.\n#4 Christen Lauridsen Tambour\nDecember 13, 1817 (Age 37 years)\nDejbjerg sogn - Gammel Dejbjerg\nSensitive:0 1817.12.13 Fødsel Udskrift af Dejbjerg sogns kirebog 1815-1825 LAN C 539 - 3 Fødte mandkjøn. Lbnr.:0 Aar og Datum1817, 13. Decembr. Barnets fulde navn:Kristen Daabens Datum, hjemme eller i KirkenHjemme 13. Decbr. i Kirken 11. Janv. Forældrenes Navne, Stand Haandtering og Bipæl:Moder Sophie Jens Datter i Gl. Dejberg uægte Sæn til Barnefader blev udlagt Laust Kristensen i Bundsbæk Mølle Faddernes Navne, Stand og Opholdssted:Gdmd Mads kolle, Gdmd Niels Ladekjær, Ungk. Thue Pedersen Pige Mette Marie Mortensdatter Gdmd. Jens Kjærs Hstr., alle i Dejberg\nChristening of a son Christen Lauridsen Tambour\nBaptism of a son Christen Lauridsen Tambour\nJanuary 11, 1818 (Age 37 years) Age: 0 years 0 months 29 days\nMarriage Laust Christensen Tambour — View this family\nJanuary 8, 1820 (Age 39 years)\nSensitive:0 1820.01.08 Vielse Udskrift af Dejberg sogns kirkebog 1815-1825 LAN C 539 - 03 Copulerede Lbnr.:1820 - 1 Brudgommens Navn, Alder, Haandtering og Opholdssted:Laust Christensen 35 Aar, Ungkarl i Deiberg Brudens Navn, Alder, Haandtering og Opholdssted:Sofie Jens Datter, 39 Aar, Kone i Gl. Deiberg. Hvem Forloverne ere:Gdmd. Niels Jensen i Gl. Deiberg og Jens Aabye, ibidem Vielsesdagen:1820, 8. Januar Vielsesstedet:i Deiberg Kirke Anm:- - -\n#5 Trine Larsdatter Tambour\nDecember 9, 1822 (Age 42 years)\nSensitive:0 1822.12.09 Fødsel Udskrift af Dejbjerg sogns kirkebog 1815-1825 LAN C 539 - 03 Fødte. Qvindekiøn Lbnr:9 Aar og Datum:1822, 9. Decbr. Barnets fulde NavnTrine Daabens Datum, hjemme eller i Kirken:hjemme 9. Decbr. i Kirken 9. Febr. Forældrenes Navne, Stand, Haandtering og Boepæl:Indsidder Laust Christensen og Sophie Jensdatter Gl. Deiberg Faddernes Navne, Stand og Opholdssted:Gdmd Niels Jensen Ungk. Niels Hansen Kone Karen Broe Piger Maren Andersdatter og Else Andersd. i Deiberg.\nChristening of a daughter Trine Larsdatter Tambour\nBaptism of a daughter Trine Larsdatter Tambour\nFebruary 9, 1823 (Age 42 years) Age: 0 years 2 months 0 days\nEvent March 20, 1828 (Age 47 years)\nBølling-Nørre Horne herreders ret\nSensitive:0 1828.03.20 Retsmøde Udskrift af Bølling-Nørre Horne Herreders politiprotokol 1821-1828 Aar 1828, den 20de Martii blev paa Ringkjøbing Raadstue af undertegnede Politiemester i Overværelse af Vitterligheds Vidner Jens Jørgensen og Jørgen Pedersen fremmet Forhør i Anledning af, at der i Dag er bleven indbragt hertil fra Deiberg Sogn en Mand ved Navn Anders Mortensen af Rønberg, Glarmester og Blikkenslager, med Kone og 4re Børn samt Ungkarl Carl Pedersen fra Deiberg Sogn. Den indløbne Skrivelse fra Sognefogden i Deiberg samt en Skrivtlig Opfordring til ham fra Sognepræsten, saavelsom og den ved den af Sognefogden anstillede Undersøgelse afleverede skrivtlige Tilladelse fra Overøvrigheden for fornævnte Anders Mortensen blev fremlagt og indlemmet saal. ## - Fol. - - -. Dog vil det sidstnævnte Document formentlig igien til sin Tid være at udlevere. Af de indbragte Personer fremstod først den, som antages at være Anders Mortensen Rønberg, som efterat være formanet til at følge Sandhed afgav følgende Forklaring: Dep. Navn er som angivet Anders Mortensen, født i Rønberg Sogn ved Skive af Forældre Morten Hansen og Kirsten Andersdatter, hvilke var af den Tid kaldet Natmandsfolk, som boede i et lidet Huus paa Heden og er døde for mange Aar siden. Han var hjemme til han var 10 Aar, men derefter kom han til at tjene i Skive Sogn, i Borberg Sogn, hvor han vogtede Faar for 4re Mænd deri Byen en Sommer, hos Just Witterup i samme Bye et Aar, hvorfra han kom til Sahl Sogn og tjente der hos Christen Bederholm et Aar, hos Lars Haugaard et Aar, hos Mikkel Bendtsen et Aar, og medens han var hos den sidstnævnte Mand blev han confirmeret, atter til at tjene hos Christen Bederholm fra Mikkelsdag til Juul et Aar, hos Christen Haugaard fra Juul til Fastelavn. Derefter tog han hjem til sin Moder i Rønberg, som da var Enke og lærte Glarmester Professionen af sin Broder Abraham Mortensen , hvorpaa lejede sig Værelser i et Huus i Holstebroe og drev der sin Profession1 Aar, men da blev han udkommanderet til Krigstjenesten og har tjent sin Tid ved Citadel Jægerne. Da han kom hjem fra Krigstjenesten tjente han hos Søren Haugaard i Sahl en Vinter og da han igien havde været inde i Krigsaarene og kom hjem igjen, tjente han paa samme Sted fra Sct. Hans Dag til Mikkelsdag. Han blev nu forlovet med sin nuhavende Hustru Mette Kirstien Jørgensdatter fra Rind Sogn, som reiste omkring med ham paa hans Profession uden at de var ægteviet, men blot forlovede og som varede til for omtrent 5 Aar siden da de bleve ægteviede i Rønberg Kirke. De har 5 levende Børn og have siden formeldte Tid og indtil denne Dag ført et omvandrende Liv, hvorved han har søgt at ernære sig og Familie af sin Profession, og til saadam Omreise er ham meddeelt den foran fremlagte Tilladelse af 6te Julii 1826 af daværende Amtmand her i Amtet. Da saavidt var avanceret, forklarede Dep., at der forhen er falden Amts-Resolution for, at han med Familie skulde være forsørgelses- berettiget i Sahl Sogn. For omtrent 14 Dage siden reiste han med Familie fra Sahl Sogn, og det var hans Bestemmelse at reise herud for at tale med Amtmanden om, at han finder den Understøttelse er for liden, som dette Sogns Fattigvæsen tildeler ham, og forøvrigt var Hensigten med hans Reise, at han ville til Deiberg, hvor han hos Søren Riber har et Pigebarn, som han vilde see til, og kom der sidste Mandag Aften og tog Logie hos Søren Riber i et Huus paa Wognbjerg Hede. Hans og Families Ophold dèr i de nu forløbne Dage var bleven længere end ellers formedelst at hans mindste Barn lidet over et Aar var blevet syg. Fra Deiberg ville han have været til Amtmanden, men den af Sognefogden foretagne Undersøgelse foranledigede, at han kom herind. Det, der har givet Anledning til Sognepræ- stens Opfordring, formener han at være, at han havde faaet Udstaaende med Jens Andersens Kone i et Huus ved Qvemberg i Deiberg ved, at han krævede hende for 4 Rbd. Tegn, som hun var ham skyldig, hvorefter hun og hendes Mands Moder androg for Præsten, at han opholdt sig der. Dep. blev opfordret til at forklare sig i Anledning af hans Udtalelser, da han blev anholdt af Sognefogden om, hvad han maatte vide om Tyverier og Bedragerier, og opgav han da, at han forhen til Tider, han har været i Deiberg, har hørt nogle af de derboende Glarmester og Blikkenslager Folk udskjælde hinanden ved ikommende Klammerie for et og andet Tyverie. Saaledes har han hørt Lars Tambergs Kone Sophie skylde Anders Jensens Kone Mette Kirstine for Tyverie og igjen omvendt denne havde beskyldt den første. Det siges at disse Koner engang tilhobe skal have stiaalen nogle Gryn og Anders Jensen Kone ene et Tørklæde, hvilket siges at være bleven solgt i Siig i Houer Sogn. Efter Fortælling skal dette Tørklæde være stiaalet fra Christine Jørgensdatter, men han har ikke hørt, hvor Grynene skal være stjaalne Da det var langt ud paa Eftermiddagen, da dette Forhør begyndte, og det nu er Aften vil det være endt for i Dag men blive at continuere i Morgen. Dep. af- traadte, men der blev føiet Anstalt for hans og de Øvriges Tilstedeblivelse. Forhøret for i dag sluttet. J Kolbye Vidner:Jens JørgensenJørgen Pedersen\nEvent March 21, 1828 (Age 47 years)\nSensitive:0 1828.03.21 Retsmøde. Udskrift af Bølling-Nørre Horne Herreders politiprotokol 1821-1828 Aar 1828 den 21de Martii continuerede foranstaaende Forhør paa Raadstuen i Overværelse af de samme Vitterlighedsvidner som i Gaar, hvor da Anders Mortensen igjen fremstillede sig og forklarede videre, at han ikke veed noget om Tyverier eller andet saaledes end hvad han har angivet i Gaar, og dette sidste er ejheller uden efter Fortælling og ikke noget, som han selv har erfaret. Dep. blev forelæst sin afgivne Forklaring, denne han vedgik at være rigtig tilført og aftraadte derpaa til videre. Igien fremstod den nu aftraadte Anders Mortensens Hustru Mette Kirstine som efter at være formanet til at følge Sandhed afgav følgende Forklaring: Deponentens Navn er som angivet Mette Kirstine Jørgensdatter, født i Rind Sogn, 32 Aar gl., og i Henseende til at hun blev forlovet og reiste omkring med sin nuhavende Mand, førend de blev ægteviet, og naar de derefter havde Bryllup samt deres sammenavlede Børn, endelig ogsaa med Hensigten af deres Reise herud saavelsom Aarsagen til, at deres Ophold i Deiberg blev noget længere end ellers, forklarede hun sig ligesom hendes Mand, Det samme gjorde hun om, at de blev henviste til Sahl Sogn og om det, som foranledigede, at der blev anstillet Undersøgelse af Sognefogden og de bragte herind. Paa Opfordring at forklare sig om, hvad der maatte være hende bekjendt om forøvede Tyverier eller andet saadant, angav hun, at hun har hørt det fortælle af Søren Ribers Kone, at Jens Andersen skal have sagt til Christen Kanbergs, formodentlig til Konen, at hans Moder, Anders Jensens Kone, skal, da han var en lille Dreng, have stjaalet 7 û Uld i Qvemberg Huus, og at hun, da hun var høi frugtsommelig, skal have løftet ham op paa Loftet for at trække en Pose med Uld hen til Hullet, for at hun kunde tage Ulden ud deraf, og at han ogsaa gjorde dette, og hans Moder ligeledes tog Ulden, men hvad Tid dette skete, enten ved Dag eller Nat, veed hun ikke. Den Tid boede Anders Christian Jensen, som var Enkemand í Qvemberg, men han er død for flere Aar siden. Ligeledes har hun hørt hendes Søster, Søren Ribers Kone sige, at Laust Tambergs Kone Sophie havde fortalt hende, at hun havde været med Anders Jensens Kone paa deres Omvandring, og at denne Sidste da skal paa et Sted, men dog veed hun ikke hvor det var, have sat sit Barn for Døren inde fra Stuen i Huset for at der ingenskulle komme hastig inde fra derud, og imidlertid derude taget Gryn af nogle Grynkurve. Endvidere har det tildraget, at Dep. Søster, Niels Qvembergs Kone gik en Dag for et eller 2 Aar siden fra Skindberg hjemad med et Tørklæde for Munden og var inde undervejs til Anders Jensen, men derimod, at hun havde det med sig, da hun kom hjem og gav sig til at give sine Børn noget at spise, imidlertid blev dette Tørklæde borte, og noget efter kom Konen fra Siig i Houer en Dag gaaende fra Anders Jensen, og ved at træffe sammen noget derfra med Søren Ribers Kone, fortalte at hun havde været hos Anders Jensen for at faae noget, blandt andet noget Garn, som hun havde leveret Anders Jensens Kone til deraf at strikke sig en Klokke og fremviste et Bomulds Tørklæde, som hun saaledes havde bekommet som Vederlag af A, Jensens Kone, men som denne havde forbuddet hende at sige til Nogen, for at hendes Mand ikke skulde have det at vide, da hun i saa Fald frygtede for, at han skulde blive vred, fordí hun havde skilt sig af dermed, hvilket Tørklæde Søren Ribers Kone gjenkjendte at tilhøre Niels Qvembergs Kone, da der var et lidet Hak deri. Men dette, som hun nu her har forklaret er som allerede angivet kun efter Fortællinger. Dep. erklærede ikke at vide mere at forklare, og da hun derpaa havde paahørt hendes Forklaring oplæst og vedstaaet, at den var rigtig tilført, blev hun demitteret. Endelig fremstod den indbragte Carl Pedersen, som i Gaar blev indsat i Arresten, men nu løs og ledig fremstillet, og efterat være formanet at følge Sandhed afgav følgende Forklaring: Hans Navn er som nysnævnt Carl Pedersen, i 28de Aar, fød af Forældre omvandrende Skorstensfeier Peder Carlsen og Mette Marie Jensdatter, med hvem han vandrede omkring til han var i 7de Aar, men som fra den Tid af har han havt følgende Tjenester [.....] hos Christian Giørtler, da i Aadum, nu i Skjern, en Sommer, om Vinteren med sine Forældre, hos Niels Rosendahl i Aadum en Sommer, og den næste Vinter ligesom den forrige med sine Forældre, hos Christen Barslund i Illerup i Grindsted Sogn en Sommer, om Vinteren med Forældrene, hos Christen Pedersen [Mejlgaard] i Lønborg 1 Aar, hvor han gik i Skole og blev confirmeret, næste Sommer hos Anders [.....] i Develmose i Borris, hos Hans Præst paa Østergaard i Lyhne Sogn i 2 Aar nær 6 Uger, den næste Vinter hos sin Søster, som er boesat i Rind Sogn, hvorfra han kom til S. Kastoft i Skarrild Sogn og var der en Sommer, kom igjen til Søsteren den paafølgende Vinter og atter til Nørre Kastoft en Sommer, hvilken sidste Tjeneste ophørte Mikkelsdag 1826. Siden har han ikke havt nogen fast Tjeneste, men har været hos Niels Qvemberg og Søren Riber og fulgt med dem paa deres Omreise, da han havde faaet Lyst til at lære Glarmester Professionen, hvori han ogsaa formener at have gjort Fremgang, da han kan tilskjære Ruder og støbe Bky. Han er anført som Optaget paa Egvad Sogns Lægdsrulle, i hvilket Sogn han er født, og i denne Lægdsrulle bestemte Overøvrigheden [. .....] at han skulle indføres. Han angiver at have søgt at faa Tjerneste til Bondearbejde, men har ingen kunnet opnaae eller faae opspurgt førend nu for nogle Dage siden Niels Qvemberg kom hjem sønder fra og fortalte, at der var en Tjeneste for en Karl hos Kroemanden og Degnen i Thistrup ved Warde, hvilken Tjeneste han gjerne ønskede sig, naar der intet skulle være derimod med Hensyn til hans Værnepligt, Han er arbeidsfør og erklærer at han kan baade høste og [slaae]. Han har været hos Søren Riber siden sidste Juul og været beskæftiget med Glarmester Arbeide, naar denne Mand havde noget at give ham at bestille, og til de Tider han ikke havde det, tog. Dep. sig andet for, saasom at sye ved hans Klæder. Endnu forklarer han, at han har søgt Altergang paa de Steder, han har tjent, og at hans Skudsmaalsbog ligger hos Sognepræsten i Deiberg. Paa Tilspørgsel om han veed noget om Tyverier eller sligt, svarede han, at der intet er ham bekjendt derom. Da han havde paahørt, at hans Forklaring blev oplæst og vedstaaet, at den var rigtig tilført, blev han demitteret og afgiven til Arrestforvareren, indtil Amtets Resolution indløber ham angaaende, hvorfor nærværende Forhør ogsaa nu vorder beskreven indsendt. Der bliver nu forskjellige indvarslede fra Deiberg Hede til Forhør, men hvilke først vil kunne møde næste Mandag som boende 2 Mile herfra. Forhøret for i Dag sluttet. J. Kolbye Vidner: Jens JørgensenJørgen Pedersen - - - o o o - - - Kommentar: Mette Kirstine Jørgendatter siger i forhøret, at "Den Tid boede Anders Chr. Jensen, som var enkemand i Qvemberg, men han er død for mange Aar siden". Dette kan ikke være rigtigt, da Anders Chr. Jensen først døde i 1854. og hans kone døde først i 1851. Hvem det er som Mette Kirstine Jørgensdatter eller tænker på, vides ikke\nEvent March 24, 1828 (Age 47 years)\nBølling herreds politiret\nSensitive:0 1828.03.24. Retsmøde- Udskrift fra Bølling-Nørre Horne herreders politiprotokol 1821-1828 Aar 1828, den 24de Martii blev Forhøret i Anledniong af de hertil indbragte Folk fra Qvemberg i Deiberg continueret paa Raadstuen i Ringkjøbing af underskrevne Retsbetjent med Vitterligheds Vidner Jens Jørgensen og Jørgen Pedersen, hvor da til Afhørelse vare indvarslede og nu her mødte Niels Qvembergs Kone Christine, Søren Ribers Kone Ane Kirstine Jørgensdatter, Laust Tambours Kone Sophie Jensdatter og Anders Jensens Kone Mette Marie Jørgensdatter, alle fra Qvemberg og Vognbjerg Hedehuse. Derimod befandtes Jens Andersen, som ogsaa var indvarslet, ikke hjemme efter Stævnings Mændenes Paategning var bortreist og formodes ikke at komme hjem igjen førend Paasken. Indvarslingen blev fremlagt med Forkyndelses Paategning og indlemmet saal. ## - Fol. - - - Niels Qvembergs Kone Christine Jørgensdatter fremstod og efterat være formanet at følge Sandhed afgav paa given Anledning følgende Forklaring: Dep. veed ikke noget om de 7 û Uld, som der foregives, at Anders Jensens Kone skal have stjaalet i Qvemberg Huus, thi det skal i alt Fald have været før hun kom dertil, hvilket nu er 18 Aar siden, og den Tid var der mange Qvindfolk paa dette Sted, hvis Foretagender hun ikke veed noget om at forklare. Hun har til Tider, da Laust Tambours Kone og Anders Jensens Kone har været i Klammerie hørt den Første beskylde den Sidste for paa deres Omvandringer imedens deres Børn var smaae maaskee for 20 Aar siden at skulle have taget nogle Gryn, men som hun dog nok ikke fik efter hvad den Første ved samme Leilighed udlod sig med. Dette skal have været paa et Sted, hvor de logerede, men hvor dette Sted var eller hvad Tid, Nat eller Dag, at den ommeldte Kone vilde have forævet dette Tyverie, derom veed hun intet at forklare. Hun tillagde i Forbindelse dermed, at hun har flere Gange været med Anders Jensens Kone, men ikke befunden hende i Tyverie. En Dag for 5 eller 6 Aar siden, da hun gik fra Skindberg til sit Hjem, havde hun et blaat Bomulds Tørklæde med røde Striber i for sin Mund, men om hun havde dette Tørklæde endnu med sig, da hun kom hjem, kan hun ikke sige tilvisse, da hendes mindste Barn var meget urolig i samme Øjeblik hun kom hjem og hun derfor kastede alt fra sig i en Hast for at tage fat paa Barnetog see det tilgode, hvilket Tørklæde havde disse Kjendemærker, at de var et lidet Hak ind i en af Siderne og at der var skaaret ind i det fra et af Hjørnerne. Nogen Tid efter fortalte Dep. Søster, Søren Ribers Kone,at hun havde seet Konen fra Hover Siig have dette Tørklæde, som hun kjendte, uden for Jens [Kjærs] Huus paa Vognbjerg Hede, hvorefter Dep. gik til Anders Jensens Kone og spurgte hende, hvorledes kunne være tilgaaet med dette Tørklæde, som Dep. ikke veed tilvisse, enten hun havde med sig hjem eller havde tabt det undervejs paa hendes Gang fra Skindberg, men inde til Anders Jensen var hun ikke, og Anders Jensens Kone sagde, at hendes Mand havde fundet det. Dep. spurgte hende derpaa om hun vilde fornøje hebde for Tørklædet, hvortil hun svarede ja, og de blev enige om, at Dep skulde have 2 Skiæpper kartofler og 1 û Uld, hvilke Dele hun har bekommet. Om Anders Jensens Kone forud kjendte Tørklædet og vidste, at det tilhørte Dep., derom veed hun intet at oplyse. Hun veed ikke, at Anders Mortensen og Familie begik nogen Uorden nu da de vare hos Søren Riber i nogle Dage og vidste ikke af noget at sige, inden Sognefogden og medhavende Mænd kom ind i hendes og Mands Huus og anholdte disse Folk, som den Tid vare, da hun og Mand vilde give dem lidt at spise, da de vidste, at de havde lidt der hvor de vare. Dep vedstod sin nu oplæste Forklarings rigtige Tilførsel og aftraadte. Igien fremstod Laust Tambours Kone Sophie Jensdatter som efter at være given Formaning og Anledning ligesom den først Afhørte afgav følgende Forklaring: Dep. veed intet om de omhandlede 7 û Uld som skal være stiaalet i Qvemberg for endeel Aar siden, men det Eneste hun veed er, at da hun for over 10 Aar siden og maaskee nærmere 20 Aar var paa deres Vandring med Anders Jensens Kone i et Sted i Østerbye i Stauning Sogn, og de Begge paa dette Sted var ude i Kjøkkenet for at lave Mad, saae hun, at Anders Jensens Kone havde et Fad og med dette tog ned i et Grynløb eller Grynfjerding af Husets, som stod der og hvori var Gryn, men hun tog i det samme sin Haand og Fadet op igjen uden at faae nogle Gryn i samme Øjeblik, som Konen i Huset kom derud, hvilken Kone var Bendts Enke. Dep. havde et af sine Børn hos sig der i Kjøkkenet, men hun erindrer ikke tilvisse om Anders Jensens Kone havde nogle af sine den Tid paa samme Sted, eller de var ude i Laden. Dette Dep. lille Barn stod hos hende, men idet Konen lukte Døren op indenfra faldt det, men hun strax tog det op igjen. Dep. veed intet om det forhen omhandlede Tørklæde, Ligesom hun ejheller veed noget om, at Anders Mortensen Rønberg og Familie har begaaet nogen Uorden nu da de vare i Deiberg. Dep. forsikrede, at hun selv ingensinde har giort sig skyldig i Tyverie. Hun vedstod sin nu oplæste Forklarings rigtige Tilførsel og aftraadte. Endvidere fremstod Søren Ribers Kone Ane Kirstine Jørgensdatter, som efter at være formanet og given Anledning som de Øvrige afgav følgende Forklaring: Dep. har hørt den nu sidst Aftraadte Sophie Jensdatter sige, at hun ikke var for at følges med Anders Jensens Kone, da hun var bange for, at denne skulle stjæle noget, og hun derved kunne blive mistænkt. Til andre Tider har Dep. hørt Sophie Jensdatter det Modsatte, at hun ikke var bange for at følges med hende og at hun ikke troede noget Ondt om denne Kone, siden de fik Huus og Hjem. Dep har ikke hørt Anders Jensen Kone tale andet end Godt om Sophie Jensdatter. Hun hørte nok Anders Christian i Qvemberg for 18-19 Aar siden tale om at der var bleven 7 û Uld borte og som han antog at være stiaalen fra ham og han yttrede Mistanke mod [nærboende] Anders Jensens Kone, men han kunne ellers ikke beskylde hende eller nogen eller vidste Rede paa hvem tyven var. Da Sophie Jensdatter udlod sig som foran forklaret, sagde hun tillige at Anders Jensens Kone ville engang i deres Qvarteer paa deres Omvandring, men hvor eller naar det var veed Dep. ikke, have taget nogle Gryn eller ogsaa virkelig tog disse, men hvilke af Delene det var, kan Dep. ikke sige. Hun ved intet om, at Anders Jensens Kone har gjort nogen Beskyldning mod Sophie Jensdatter. Dep. var med sin Søster, Niels Qvembergs Kone paa sin ommeldte Gang fra Skiondberg hjem efter og saa hende endnu have Tørklædeti det Huus paa Wognberg Hede hvor Dep. og Mand da boede, men saa noget efter, at hun var kommet af dermed, uden at hun vidste hvorledes. Noget efter traf Dep. tilfældigvis Konen fra Hover Siig ved Jens Kiærs paa Deiberg Hede og ved at denne udlod sig med at have bekommet Tørklædet af Anders Jensens Kone i Anledning af deres Mellemværende, begjærte Dep. at faae dette Tørklæde at se, da det løb hende i Tankerne, at hendes Søster, Niels Qvembergs Kone havde mistet et, og da hun fik det at see gjenkjendte hun det at være det, som hendes Søster havde mistet. Denne Kone fra Hover Siig sagde da, at Anders Jensens Kone havde bedet hende ikke at nogen deroppe see Tørklædet for at hendes Mand ikke skulle faa at vide, at hun havde skilt sig af dermed, da han derover villde blive vred. da han havde fundet det, efter hvad hun udlod sig med, da Niels Qvembergs Kone kom til hende derom, men tikl Konen i Hover Siig havde hun sagt at hendes Mand havde givet hende det, uden at tale om, hvorledes han var kommet til det. - Dep veed ikke at de hertil indbragte Folk have begaaet nogen Uorden, medens de nu vare i Deiberg og i Dep. og Mands Huus eller forhen. Dep paahørte at hendes Forklaring blev oplæst, denne hun vedstod rigtig tilført og aftraadte. Endnu fremstod Anders Jensens Kone Mette Marie Jørgensdatter, som efter at være formanet og given Anledning som de Forrige afgav følgende Forklaring. Hun benægter at have stjaalet de omhandlede 7 û Uld i Qvemberg, altsaa pgsaa at have brugt sit Barn til at trække Posen frem, hvori Ulden var. Hun og Laust Tambours Kone Sophie har rigtignok fulgtes ad paa deres Omvandring, og det kan ogsaa gjerne være, at de have logeret hos Bendts Enke i Stauning, men er dog noget, hun ikke kan sige tilvisse, men hun nægter paa det Bestemteste nogensinde paa disse Omvandringer eller til andre Tider at have sat Forsøg på eller virkelig stjaalet Gryn eller Andet. De forommeldte Tørklæde havde hendes Mand en Dag for nogle Aar siden hun ikke var hjemme lagt ned i deres Kiste, hvor det lagde, da hun kom hjem, og sagde, at han havde fundet det paa Heden mellem deres Huus og Qvemberg Huus, og at hun ikke vidste, at det behøvede [at lyses op] og hendes Mand, saavidt hun nu erindrer, ejheller talte derom, blev Tørklædet liggende uden videre. Da nu Konen i Hover Siig noget efter kom til Dep. angl nogle Penge, som Dep. skyldte hende, af hvilken Kone hun ogsaa havde havt et Tørklæde tillaans og hvorfor hun saaledes tillige var i Gjæld til ddenne, overlod Dep. det omhandlede Tørklæde til hende for det hun havde laant, men hun bad hende ikke holde tilbage for nogen, af hvem hun havde faaet oftnævnte Tørklæde eller udlod sig med at hun var frygtsom for, at hendes Mand skulle faaw det at vide. Noget efter kom Niels Qvembergs Kone til Dep. og talte om Tørklædet, som Dep. havde overladt Konen af Hover Siig, og som hun havde seet og gjenkjendt at være hende tilhørende, men var bleven borte for hende og sidste Gang hun havde det, var en Gang hun gik fra Skindberg, hvorpaa Dep. strax var villig til at give Erstatning derfor og hvor de blev enige om at skulle være 1 û Uld og 2 Skpr Kartofler. Saavidt hun erindrer var det et blaat Bomulds Tørklæde med røde Striber. - Dep. veed ikke af at sige, at have været i Klammerie med Laust Tambours Kone Sophie eller deed noget at hun nogensinde har begaaet Tyverie eller andet saadant. Det som der forefaldt med den indbragte Anders Mortensen nu i Deiberg vat, at han kom og krævede Dep. Sønnekone for 4 Rbmk Tegn som hav foregav at hun havde lovet at betale for sin Fader for en Pibe, men hun deimod sagde, at hun ikke vilde betale ham nogen Pibe og at hendes Fader havde faaet Piben, hvorover han blev vred og sagde, at han vilde tage noget fra hende, som kunde gjælde disse 4 Rbmk og bankede i Bordet een Gang, og som nok ikke var oftere, og da dette var passeret, gik han bort. Hendes Sønnekone sagde da, at hun vilde til Præsten for at klage herover, hvorfor Dep. fulgte med for hvem blev andraget, at dette var passeret. Hun vedstod sin nu oplæste Forklarings rigtige Tilførsel og aftraadte. Endelig fremstod Niels Siigs Kone Anne Pedersdatter af Houer Sogn, som formanet og given Anledning ligesom forhen Afhørte afgav følgende Forklaring: Dep havde nogle Penge tilgode for 3 Alen Lærred hos A. Jensens Kone og denne havde tillige laant et Tørklæde af hende, og for nu at faa begge Dele gik hun en Dag for omtrent 6 à 7 Aar siden over til denne Kone af hvem Dep. ingen Penge fik, men derimod et Tørklæde for det, som hun havde laant denne Kone, hvilket Tørklæde hun her afleverede og er som forhen angivet, men meget forslidt og med Huller. Anders Jensen Kone talte ikke om, hvorledes hun havde faaet dette Tørklæde og paa Dep.s Gang derfra havde hun rigtignok en Samtale med Søren Ribers Kone, som spurgte hende om, hvad hun havde faaet for hendes Tilgode- havende og hvortil hun svarede, at hun havde faaet dette her Tørklæde for et andet, som hun havde laant Anders Jensen Kone, og dette Tørklæde hun der bekom havde hun siddende aabenlyst i sin Barm, men om det blev udslaget og om Søren Ribers Kone talte om , at hun kjendte Tørklædet, kan hun ikke huske noget til. Eiheller kan Dep nu huske om Anders Jensen Kone ved den ommeldte Lejlighed talte om, at hun ikke skulde lade Nogen vide, at hun der havde bekommet dette Tørklæde eller at hun brød sig om, at hendes Mand fik at vide, at hun havde skilt sig af dermed eller ej. Dep blev foreholdt, hvad Søren Ribers Kone har forklaret om hvorledes deres Samtale faldt og denne Kone nu her fremkaldt [..] men enhver af dem vedblev sin Forklaring i den Deel [de.. ....]. Niels Qvembergs Kone og Anders Jensens Kone ligeledes fremkaldt og disse 3de Sidstnævnte tilspurgte, om de gjenkjender Tørklædet, som her er afleveret, hvortil de svarede: at de finde at de maae være det Rette, men er nu mere ukjendelig som gl. og forslidt. De aftraadte alle 4re efter at Konen fra Houer Siig slutteligen havde vedstaaet at hendes nu oplæste Forklaring var rigtig tilført Forsaavidt det kunne ansees at være noget udbragt mod Anders Jensens Kone bemærkes, at hin er boesiddende Kone og saaledes med de Øvrige tillades efter Omstændighederne at gaae tilbage til deres Hjem. Tørklædet blev taget i Bevaring. Forhøret for i Dag sluttet. J Kolbye Vidner Jens JørgensenJørgen Jensen\nEvent March 31, 1828 (Age 47 years)\nSensitive:0 1828.03.31 Retsmøde Udskrift af Bølling-Nørre Horne herreders politiprotokol 1821-1828 Aar 1828, deb 31te Martii blev Forhøret i Anledning af den indbragte Familie fra Qvemberg continueret paa Herreds Contoiret i Overværelse af Vitterligheds Vidner Lautrup og Peder Tolder, hvilket Forhør har været afbrudt ved at det i Torsdags var den ordinaire Tingdag og ved en Politisags Behandling sat ved Reiser til forud betemte Skifter 4 Mile ude i Jurisdiktionen. Det bemærkes at Carl Pedersen efter Amtets Resolution i Onsdags blev udladt af Arresten. De som her i Dag vil vorde afhørte ere Anders Jensen og Laust Tambour, hvilk efter Indvarsling vare mødte og fremstod først Anders Jensen af Qvemberg Huus, som efter at være formanet at følge Sandhed afgav følgende Forklaring: For nogle Aar siden, men han kan ikke nøjere naar det var, thi i Aar eller i Fjor var det ikke, fandt han en Dag et blaat tavlet Bomulds Tørklæde ude paa Heden mellem hans Huus og Niels Qvembergs Huus noget derfra, der løb en Gangstie. Han blev foreviist det her afleverede Tørklæde, og han syntes, at det var saadant et, han fandt, men han lyste ikke Tørklædet op, som noget han ikke vidste skulle ske, men gav sin Kone det. Alligevel kan han ikke sige om hans Kone brugte Tørklædet, og har dette været Tilfældet har det været ubetydeligt. Han var vidende om, at hans Kone for et Par Aar siden eller længere Tid overlod dette Tørklæde til Konen i Hover Siig. Han veed ikke, at Anders Mortensen Rønberg begik nogen Uskikkelighed nu da han var i Deiberg og han var ikke hjemme den Dag, da denne Mand var i Klammerie med Dep Sønnekone og hans Kone. Han vedstod sin nu oplæste Forklarings rigtige Tilførsel og aftraadte. Igien fremstod Laust Tambour af Vognbjerg Huse, som blev formanet og givet Anledning som den nu Aftraadte og derpaa afgav følgende Forklaring: Han veed intet om at Anders Jensen har fundet det af ham ommeldte Tørklæder ligesom eiheller om at hans Kone og Anders Jensens Kone har været i Klammerie og ved saadan Leilighed ladet hinanden høre slette Handlinger, hvoraf blandt andet skulle være at Anders Jensens Kone skulle have stjaalet noget Uld i Qvemberg Huus og villet stjæle nogle Gryn paa et Sted, hvor de logerede, og er i alt Fald noget som maae være passeret, hvis det nogensinde har fundet Sted, førend han blev givt med sin Kone. Han veed ingen Uskikkelighed om Anders Mortensen Rønberg. Han vedstod sin nu oplæste Forklarings rigtige Tilførsel og aftraadte. Jens Andersen er endnu ikke kommet hjem og hans Kone ejheller og vil ikke skee før til Paaske. Forhøret sluttet. J Kolbye Vidner:LautruoPeder Tolder.\nEvent May 24, 1831 (Age 50 years)\nSensitive:0 1831.05.24. Forhør. Udskrift af Bølling-Nørre Horne herreders politiprotokol 1828-1831 Mikrofilm M-32.655 Aar 1831 den 24de Maii blev paa Bølling og Nørre Herreders Contoir af undertegnede Politiemester i Overværelse af Vidnerne Lybecker og Trappaud nedsat en politieret for at undersøge, hvorvidt flere Personer i Deiberg Sogn havde overtraadt et forhen givet Forbud imod at have Samqvem med de Steder i Sognet, der var befængt med smitsom Syge eller forsaavidt de selv var syge derimod at gaae omkring. Den til iDag udtagne Stævning og en Skrivelse fra Amtet af 4de Mai d. A. [fremlagdes ...... .. .... .... ....] acteres saalydende: ## Derefter fremstod: 1. Jens Kjærs Enke Mette Pedersdatter fremstod og forklarede, at hun, saalænge der har været Smitteseddel paa hendes Dør og det af Doctoren har været hende forbudt at have Omgang med andre, ogsaa har holdt sig denne Befaling efterrettelig. Kun var hendes Søn Jens Christian Jensen, inden Sygdommen blev af Lægen erklæret for smitsom, hjemme for at følge Faderen, der døde i Januar Maaned d. A., til Jorden, og da han derfra reiste hjem til sin Tjeneste hos Nis Pedersen i Nissum Sogn, blev han syg i Tjenesten, og blev derfor, uden at Mette Pedersdatter vidste det mindste deraf, sendt hjem til hende først i Marts Maaned, og skjønt Smitteseddel dengang var slaaet paa hendes Huus, troede hun dog ei at burde nægte Sønnen, der ankom dertil ved Nattetide og selv var syg, at komme ind, men tog imod ham og forpleiede ham, indtil han af Doktoren blev sikkret Hielp. Hun troer derfor ei at have giort sig skyldig i nogen Forseelse og bad sig frifundet for Straf. Dog tilføiede hun, at Pigen Kirsten Andersdatter, som ligeledes laae syg af den smitsomme Sygdom hjemme i Jens Kjærs Huus, gik ud i Sognet, efter at hun for sin Person var kommet sig, men dog inden Huuset var erklæret frie for Smitte. Saavidt Deponentinden bekjendt havde denne Kirsten Andersdatter været inde i et Huus paa Wognbwerg Mark, som beboes af Ane Vestergaard, hvor hun havdefaaet noget Melk. Videre Oplysning kunde Mette Pedersdatter ei afgive og blev derfor demitteret. 2. Anders Jensen, Vognberg, fremstod og vedgik at, efterat Smitteseddel var slaaet paa Hans Huus, efterdi flere af hans Børn vare blevne Syge, har han for sin egen Person flere Gange været ude i andre Sogne, dels engang i Skjern hos Thomas Oldager, for at skjære nogle Kalve, da der havde været Bud efter ham, og dels i Stauning Sogn for at erholde noget Melk, hvor kan han ei angive. Hans Kone har, medens der var erklæret smitsom Sygdom i Huuset, kun eengang været ude, nemlig hos Niels Sandager for at hente et Pund Smør, dog var hun ikke inde hos Niels Sandager, men modtog Smørret, som af Fattigvæsenet var hende tilstaaet, udenfor Huuset. Konen var selv nødt til at hente dette Smør, fordi der endnu ikke dengang var gjort Anstalt til, at nogen burde have Tilsyn med de besmittede Huuse, og Beboerne altsaa selv maatte hente det dem af Fattigvæsenet tilstaaede Fødemidler. Af hans Børn eller af andre i Huuset har kun Sønnen Christian Andersen, omtrent 21 Aar gammel , været ude medens Smitten var i Huuset. Denne Søn var ofte to til tre Dage borte ad Gangen, men hvor han opholdt sig saaledes under sin Fraværelse, veed Deponenten ikke, iøvrigt formener han, at Sønnen paa disse Vandringer har tigget Føde sammen i de omliggende Sogne, da de ikke [......] havde tilstrækkelig Føde. Anders Jensen, der udgiver sig for at være 62 Aar gammel, paastaaer iøvrigt ikke forhen at være tiltalt eller straffet for nogen Forbrydelse. 3.Anders Jensens Hustru Mette Marie Jørgensdatter fremstod og forklarede sig aldeles overensstemmende med foregående Deponent. Aftraadt. 4. Jørgen Andersen, en Søn af Anders Jensen, fremstod og forklarede sig overensstemmende med foregaaende Deponenter. Aftraadt. 5. Christian Andersen, ligeledes en Søn af Anders Jensen, fremstod og forklarede, at den Dag Doktor Gunst i Foraaret var i hans Forældres Huus og erklærede Sygdommen sammesteds for smitsom samt opslog Smitseddel paa Stedet var Deponenten ikke hjemme, men ude i Sognet , og da han erfarede, hvad der var skeet, vilde han ikke gaae hjem, men forføiede sig til Worgod Sogn, hvor han gik Sted for Sted i hele Sognet og fik sig Levnedsmidler, dels til Bytte for nogle Knappenaale og Hægter og dels ved Betlerie. Han gik saaledes en Dags Tiid eller to om i Worgod Sogn, og Skjønt han mærkede han blev syg gik han dog videre til Timring Sogn, hvor han var inde et Par Steder, som han ei nærmere kan opgive, for at faae nogle Fødemidler, gik derfra til Vildbjerg Sogn, hvor han laae en Nat i Rødding Bye uden han kan navngive hos hvem, men ogsaa her tiggede han sig Fødemidler til, hvorpaa han gik hjem til Deiberg, hvor Sygdommen tog til saa at han maatte holde sig inde, dog har han senere været een Dag ude i Rakbek i Skjern, hvor han var inde hos Mikkel Rakbek for at laane en Algier til at stange Aal med i Aaen, ligeledes var han een Dag under sin Sygdom nede i Qvemberg Huusene, dog paastaaer han at han denne sidste Gang ei var ved sin Samling, og at det var ved Forsømmelse af hans smaae Sødskende hjemme, at han slap bort. Oftere end angivet har han ikke forladt sine Forældres Huus, medens det var smittet.. Med Hensyn til sit forhen førte Levnet forklarer han at være 21 Aar gammel. er født i Qvemberg i Deiberg Sogn af Forældre Anders Jensen og Hustrue Mette Marie Jørgensdatter. Han er for omtrent to eller tre Aar siden straffet i Holstebroe for Betleri og Hæleri med omtrent 20 eller 25 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Efterat have udstaaet denne Straf, hvorved han dog bemærker, at han kun sad de første fem Dage paa Vand og Brød, men udsonede den øvrige Straf ved simpel Fangekost, fordi han blev syg. Efterat være kommet ud af Holstebroe Arrest begav han sig igjen hjem og gik omkring i Landet med Faderens Glarmesterkiste og fortjente sig dels ved Glarmester Arbejde, dels ved Betleri, sit Udkomme indtil han i Sommeren 1830 i Hammerum Herred for Betleri og udstod sammesteds Straf af 20 dages Fængsel paa Vand og Brød. Omtrent i Julii Maaned forrige Aar havde han udstaaet sin Straf og begav sig nu igjen hjem til Deiberg, hvorfra han som hidindtil ernærede sig ved Glarmesterarbeide indtil Mikkelsdag, da han omtrent i to Maaneder erholdt Arbeide for Ugeløn hos Jens Poulsen Thorstrup i Aadum Sogn. Derfra har han begivet sig hjem og har ernæret sig ved at gaae omkring og betle sig Føden hos Folk, uden han nærmere kan opgive hos hvem han saaledes har været. - Aftraadt. 6. Sophie Jensdatter, Laust Tambours Kone, fremstod og erklærede, at der ikke i hendes Huus havde været nogen smitsom Sygdom, vel havde to af hendes Børn været syge, men Doktoren havde ikke erklæret Sygdommen for smitsom eller slaaet Smitseddel op paa Huuset, ei heller havde hun havt Samqvem med de smittede Steder. - Dimitteret. 7- Kirsten Andersdatter fremstod og forklarede, at hun saaledes som af Jens Kjærs Folk opgivet uagtet hun havde været syg og endnu ei af Doctoren erklæret frie for Smitte, dog var gaaet ud af det med Smitseddel betegnede Huus, da hun syntes hun ei havde tilstrækkelig Føde, og var gaaet til Ane Vestergaard i Wognberg , hvor hun havde erholdt noget Melk. Smitten var imidlertid ei herved bleven mere udbredt og da hun ei før havde forseet sig eller var straffet og nu var 52 Aar gl. bad hun om mildeste Behandling for denne sin Forseelse - dimitteret. 8. Abelone Olesdatter fremstod og forklarede, at hun har lagt Syg af den smitsomme Sygdom i Letager, men efter at hun var kommet sig og Doctoren havde erklæret hende rask, og det Huus, hvor hun var, var erklæret frie for Smitte var hun gaaet over til Laust Gjødesen i Wognberg, hvis Gaard hende bekendt var betegnet med Smitseddel, og her var hun gaaet ind, dog ei længere end i Forstuen, for at høre om hun kunde erholde Tjeneste, da hun var uden Condition til Sanct Hansdag. Her i Forstuen talte hun med Datteren Mette Lene og blev fæstet for indeværende Sommer.. Videre har hun ikke forseet sig, og da hun aldrig før har været tiltalt eller straffet og nu er 40 Aar gammel bad hun sig behandlet saa skaansomt som muligt - dimitteret. Dernæst fremstod igjen Anders Jensens og Kone og erklærede at Sønnen Christian Andersen var een Nat hjemme efterat Doctoren havde opslaaet Smitseddel paa deres Huus og begav sig først næste Dag derfra paa Touren til Worgod og de andre Sogne, saaledes som angivet, og efterat han herfra kom syg tilbage har han kun været ude de to Gange, nemlig i Rakbek og Qvemberg, hvilket sidste dog skete, medens han var uden Samling, iøvrigt har Sønnenm ofte gaaet med Faderens Glarmesterkiste for at fortiene sig noget til Ophold. Christen Andersen, der paahørte denne Forklaring, vedgik hu at han havde været hjemme den første Nat Smitsedlen havde været paa Stedet, og at han derpaa var gaaet til Worgod som omforklaret, men dette havde han ikke erindret før, og havde derfor opgivet at være gaaet til Worgod uden først at have været hjemme. Efterat Christian Andersen var bleven overleveret til en Mand her i Sognet for at transporteres til Ringkjøbing Arrest, hvor han vil blive hensat i Forvaring, indtil denne Sag bliver tilendebragt, blev Forhøret her i Dag sluttet. Hertz Som Vidner:H. Ferslev LybeckerTrappaud.\nCensus Laust Christensen Tambour — View this family\nFebruary 18, 1834 (Age 53 years)\nSensitive:0 1834.02.18 Folketælling Folketællingen 1834 i Dejbjerg sogn Mikrofilm Fkr 1834, mikrokort nr 603 DDA CD DDD 2002:4 Optegnelse på Folketallet m. v. i Deiberg Sogn i Bølling Herred, Ringkjøbing Amt den 18de Februar 1834. Byernes og Stedernes Navne:Wognberg Hede et Huus 44. Familie NavnAlder StandErhverv, Næringsvei, Titel ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Laurits Christensen53giftHuusmand og Almisselem} Sophie Jensdatter55giftHans Kone ogsaa Almisselem} } Allesammem Christen Lauridsen17ugift} deres} de saakaldte Thrine Lauridsdatter13ugift}Børn} Natmandsfolk } Else Sophie Jensdatter64ugiftInderste og almisselem}\nEvent February 23, 1834 (Age 53 years)\nSensitive:0 1834.02.13. Fødsel Dejbjerg sogns kirkebog 1825-1834 LAN C 539 - 4 Fødte. Qvindekiøn Aar og Lbnr.:1834 - 2 Fødselsdagen:13. Febr. Barnets Navn. Else Sophie Qvemberg Andreasen Daabens Datum, hjemme eller i kirkenI kirken 23. Febr. Forældrenes Navne, Stand, Haandtering og Bopæl.Moder Ane Catrine Peders D., Almisselem af Skjern og Dejbg Fattigdidistrikter. Til Barnefader blev udlagt en Karl ved Navn Andreas -Efternavnet vidst hun ikke - tjenende for Købamnd Mulvads Enke i Varde. Faddernes Navne, Stand og Opholdssted:baaren af Else Sophie Jens D. Anders Jensen og Kone Mette Marie Jørgens D. Laust Tambour og kone Sophie Jens D. i Deiberg, hører alle under Fattigvæsenet Anm.;- - -\nDeath of a husband Laust Christensen Tambour\nJanuary 20, 1835 (Age 54 years) Age: 50 years 0 months 19 days\nDejbjerg sogn - Vognbjerg Hede\nSensitive:0 1835.01.20 Død Udskrift af Dejbjerg sogns kirkebog 1834-1850 LAN C 539 - 05 Døde. Mandkjøn. Aar og Lbnr.:1835 - 1 Dødsdagen:20. Januar Begravelsesdagen:25. Januar Afdødes Navn:Laurids Christensen Tambour Afdødes Stand, Haandtering og Opholdssted:Almisselem paa Vognberg Heede Afdødes Alder:53 Anm.:- - -\nBurial of a husband Laust Christensen Tambour\nJanuary 25, 1835 (Age 54 years) Age: 50 years 0 months 24 days\nSensitive:0 Se dødsnotatet\nEvent May 25, 1835 (Age 54 years)\nSensitive:0 1835.05.25 Tilhold. Udskrift af Bølling-Nørre Horne Herreders politiprotokol 1832-1840 LAN B 81 - 41 Aar 1835 den 25de Maii blev paa Bølling og Nørre Herreders Contoir nedsat en Politieret af undertegnede Politiemester i Overværelse af Vidnerne Lybecker og Lange for i Overensstemmelse med Amtets Ordre af 13de f. M. at give de saakaldte Natmandsfolk og andre, som dertil maatte qvalificere sig i Jurisdiktionen Tilhold om ikke at huuse og [....] omvankende Betlere og Løsgjængere samt ei at lade deres Børn henligge tjenesteløse. Efter indhentet Oplysning fra Sognene, vare følgende Personer, som Tilholdet skulle gives, til idag indkaldte og mødte, nemlig: Niels Nielsen og Kone fra Worgod, Niels Jensen Qvemberg, Søren Riber, Christen Kahnberg, Laust Tambours Enke, Jens Andersen, alle af Vognberg, tillige med Koner og Børn, hvilke bleve fremkaldte, hver Familie for sig og dernæst alvorligen givet det paabudne Tilhold med Betydning, at de i Overtrædelses Tilfælde vilde blive underkastet lovbefalet Straf. - Retten hævet. Hertz Som Vidner:H. Ferslev LybeckerJ. W. Lange\nEvent July 10, 1838 (Age 58 years)\nSensitive:0 1838.07.10. Forhør Udskrift af Bølling-Nørre Horne herreders politiprotokol 1832-1840 LAN B 81 - 41, Mikrofolm rulle nr. M-32.656 Aar 1838 den 10. Juli blev paa Herredernes Kontor nedsat en Politieret af undertegnede Politiemester i Overværelse af Vidner Lybecker og Lange, hvor da Sagen mod Jens Nielsen af Qvemberg i Deiberg blev foretaget. Retten fremlagde den udtagne Stævning, der acteres saalydende. ## - , [den . ...... ...... havde Retten modtaget .... Skrivelser saalydende] *) For Forhøret fremstod 1. Eske Houlesen Wiig af Kjærgaard, der paa Anledning forklarede, at det forholder sig rigtigt, at Søren Riber og Jens Nielsen, hvilken sidste han iøvrigt blot kjender af Udseende omtrent 3 a 4 Uger efter Maidag var inde hos Dep. hen paa Eftermiddagen og tilskjar noget Vinduesglas. Hvor de kom fra eller hvor de gik hen fra Dep., veed han ikke, eiheller saa han, at de ved denne Leilighed havde andet end deres Glarkiste med sig, ligesom han eiheller kan give nogen Oplysning om, hvorvidt de ommeldte Personer have gjort sig Skyldig i noget Tyverie, skjønt han vel af Rygte har hørt, at der skal være begaaet Tyverie hos Jan Aas i Faster uden at Gjerningsmanden for ham er nævnt. Efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed blev han demitteret.  Niels Hedebye [f. L] 2. Milter Madsen af Faster, som paa Anledning forklarede sig for sit Vedkommende aldeles overensstemmende med den af Søren Riber og Jens Nielsen med Tiføiende, at Paagjældende kun dengang førte deres Glarmesterkiste med sig. Saavidt Dep. kan erindre, dog med Vished kan han ei sige det, var det en Torsdag, de arbeidede hos ham, og saa vidt han veed, var det Natten mellem Søndag og Mandag derefter, at Jan Aas var ovre hos Dep. og fortalte, at der om Natten var skeet Indbrud hos ham igjennem et Vindue og bortstiaalet en Deel Tobak, Smør, Sukker og Kalveskind. Hvor meget, der var stiaalet, opgav han ikke, ligesom han ogsaa dengang ønskede Tyveriet fortiet, da han saaledes haabede bedre at komme efter det. Nogle Dage efter denne Anmeldelse yttrede Jan Aas igjen for Dep. at han havde Mistanke til at Jens Nielsen er Gjerningsmanden, hvilken Mistanke han iøvrigt blot grundede paa det Besøg, han havde havt af Søren Riber og Jens Nielsen kort forud. Af løst Rygte har Dep.nok hørt, at Jens Nielsen, senere skal have solgt baade Tobak, Sirup og Skind, men Hjemmelen til dette Rygte kan han ei videre opgive. Efterat have vedgaaet det tilførtes Rigtighed blev han demitteret. 3. Enevold Madsen af Faster, som paa Anledning forklarede sig for sit vedkommende overensstemmende med Søren Riber og Jens Nielsen, dog kan han ei opgive Dagen, de saaledes var hos ham, men saavidt han erindrer var det et Par Dage før Tyveriet skeete hos Jan Aas, om hvilket Tyverie han iøvrigt ingen Oplysninger kan give. Demitteret efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed. 4. Jan Aas af Faster, der paa Anledning forklarede, at engang sidst i Maii Maaned var Søren Riber og Jens Nielsen som af disse forklaret hos Dep. for at sætte nogle Ruder i et Vindue, og nogle Dage efter var det, saavidt Dep. erindrer Natten mellem Mandag og Tirsdag den 28de og 29de Maii, at der skeete Indbrud i et Slags Værelse i den Vestre Længde af hans Bopæl i Faster Sogn, hvor et Vindue udvendig fra var brudt op, og Tyvene derigennem havde bortført af Værelset [Balle] Tobak eller [..] Karduser, Anker med omtrent 18 Potter Sirup, omtrent [.....] Lû bruunt Sukker, 7 a 8 Kalveskind samt 1 Lû Smør. Da der var mere end een kunde bære væk, formeener Dep, at der maa have været flere om Tyveriet, dog var der intet Spoer udvendig ved Gaarden, der kunde lede til nogen Oplysning. Vinduet, hvor igjennem Indbruddet var sket var et enkelt Blyevindue med 4 Ruder, der var sømmet udvendig fast ind i en indmuret Karm, og Tyvene havde skaffet sig Indgang der igjennem ved at skjære Blyet løs fra Sømmene i Karmen og derpaa taget hele Vinduet ud, som om Morgenen fandtes nedsat paa Jorden udenfor. Vinduet er omtrent anbragt 10 Steen over Jorden. Værelset, hvori Indbruddet skeete ligger afsides, begrænset til Sønder af Porten, hvorfra Indgangen til Værelset er, og til nør af en Lade. Kort efter at Indbruddet var begaaet har den Bestiaalne fattet Mistanke til, at Jens Nielsen maate være deelagtig deri, deels fordi han ved det tidligere Besøg kunde have udseet Leiligheden, og deels fordi Jens Andersens Kone i Deiberg har udeladt sig med, at Jens Nielsen havde solgt Sirup og Sukker til hende eller Mand og Andre i Sognet, ligesom og Kjøbmand Sand i Ringkjøbing for Dep havde udsagt kort efter at Tyveriet var skeet hos ham havde falholdt 7 Kalveskind, ligesom Dep. ogsaa havde hørt af Peder Gartner i Handrup, at Jens Nielsen skal have solgt nogle Skind til Christen Holm i Stauning. Ligeledes har Jens Andersen i Deiberg for Dep. udeladt sig med, at Dagen efter at Tyveriet var skeet, reiste Jens Nielsens Broder Anders Christian, der i denne Tid opholdt sig hos Søren Riber, sønder paa for at erholde Tjeneste og medførte da en Deel Tobak, ligesom og Anders Christian efter Christen Jespersens Udsagn skal have falholdt nogle Skind i Deiberg Sogn den Dag, han drog sønder paa. Videre Oplysning om Tyveriet kunde Dep. ei give og vurderede dernæst de bortkomne Vare saaledes: 25 û Tobak3 Rbd3 Mk.10 s. S. Siruppen6 Rbd.- Mk. - - s. S. Sukkeren9 Rbd3 Mk.10 s. S. Kalveskindene3 Rbd.4 Mk. 8 s. S. Smørret3 Rbd1 Mk. 3 s. S. Kjendetegn og Kjendmærker på det saaledes bortstjaalne kan han ei opgive, ligesom han vanskelig troer at kunde gjenkende noget af det. - Efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed aftraadte han indtil videre. 5. Niels Hedebye af Skjern, der paa Anledning forklarede, at det forholder sig rigtig, at Jens Nielsen en Dag, hvilken kan han ei opgive, skulde arbeide for ham med at skjære Tørv, dog saavidt Dep. erindrer var det nogle Dage efter af Jens Nielsens Broder Anders Christian var reist sønder paa, men istedet for at indfinde sig om Morgenen til Arbeide kom Jens Nielsen først midt op paa Formiddagen, hvorfor Dep. eiheller vilde afbenytte ham. Ved sin Ankomst førte Jens Nielsen 1 Flaske Sirup, 1 û Kaffebønner og 2 û bruunt sukker med sig og falbød dette til Dep. der ogsaa afkjøbte ham samme, idet Jens Nielsen foregav, at det alt var kjøbt hos Kjøbmand Sand i Ringkjøbing. For Siruppen betalte han 1 Mk. Cour., for Kaffebønnerne 1 Mk. 2 s. Cour. og for Sukkeret 9 s. Cour. Efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed og uden at kunne give videre Oplysning om Tyveriet hos Jan Aas, blev han demitteret. 6. Christen Jespersen af [Nedre] Wognberg i Deiberg Sogn, der forklarede, at Jens Nielsen har arbeidet for ham med at brænde Steen og var leiet til ham 2 Dage om Ugen til Mikkelsdag. Ligeledes er det rigtigt, at hans Kone har afkøbt Jens Nielsen 1 û Sirup og nogle Kaffebønner, Sukker og Cikorie. Ligeledes har Dep. selv afkjøbt Jens Nielsen 1 Kardus Tobak uden at han iøvrigt veed, hvorfra Jens Nielsen havde det. Endvidere har Dep. af Rygtet hørt, at Anders Christian Nielsen skal have falholdt nogle Skind hos Hans Simonsens Kone i Gl. Deiberg den Dag, da han drog sønder paa for at faa Tjeneste. - Efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtigted aftraadte han. 7. Anders Jensen Qvemberg, der forklarede, at Jens Nielsen 2 Dage har [....... ....] hos ham, og Dep. har afkjøbt ham 2 Karduser Tobak til 9 s. Kardusen, den ene Kardus for omtrent en Maanedstid, den anden for omtrent 14 Dage siden. Ligeledes har Deps Kone kjøbt for 4 s. Sirup af Jens Nielsen, men hvor denne havde det fra, veed han ikke. Videre Oplysning kunde han ei give. Demitteret efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed, 8. Jens Andersen Qvemberg, der forklarede: at Jens Nielsen har arbeidet for ham 2 halve Dage. Lige kort før Pintsedag har Jens Andersen afkjøbt Jens Nielsen û Tobak for 5 s. Cour., 1 û Sirup for 9 s. Cour., û bruun Sukker for 5 s. Cour., Rosiner for 4 s., og foregav Jens Nielsen ved denne Lejlighed at han havde disse Vare fra Christen Holm i Stauning. Iøvrigt forholder det sig rigtigt, at Dep. har udeladt sig for Jens Aas med at Jens Nielsens Broder Anders Christian, der tjener i Øsse Sogn, Skads Herred, har bragt en Deel Tobak med sig derhen, hvilket Udsagn han grunder derpaa, at Jens Nielsens Moder Mette Marie Jørgensdatter og Ane Cathrine Pedersdatter havde været i Øsse Sogn for at besøge Deps Broder Jørgen Andersen, og da havde denne udeladt sig med, at han havde faaet eller kjøbt 1 û Tobak af Anders Christian, der efter Jørgen Andersens og Fleeres Udsigende i Øsse Sogn havde omtrent havt en Snees Karduser Tobak med sig derud. - Efterat have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed aftraadte han. 9. Mette Pedersdatter Kjær, der forklarede, at Jens Nielsen arbejdede hos hende 1 Dag med at grave Tørv. Hun har ikke handlet med ham, men har hørt, at han skal have solgt Sirup og Sukker til Christen Kahnbergs Kone og til Ane Cathrine Pedersdatter. Ligeledes har Hans Simonsens Kone udeladt sig med for Dep, at Anders Christian Nielsen Dagen før han reiste sønder paa falbød nogle Skind til hende, men da hun ikke ville have dem og han førte disse Skind i en Pose, saa hun dem ikke. - Efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed, blev hun demitteret, idet hun dog først tilføiede, at hun havde hørt Ane Cathrine Pedersdatter udelade sig om Tobakken hos Anders Christian, saaledes som af foregaaende Dep. forklaret. 10. Sophie Jensdatter, der forklarede, at Jens Nielsen havde arbeidet for hende 1 Dag med at grave Tørv, ligesom og, at hun har kjøbt û Sirup af ham for 5 s. Cour. strax efter Pintsedag. Hun vedgik det Tilførtes Rigtighed og blev derpaa demitteret. 11. Henriette Christensdatter, der forklarede, at hun noget efter Pintsedag har afkjøbt [...] Jens Nielsen noget over Pægl Sirup. Hvor han havde det fra, veed hun ei. Hun gav 11 s. Cour. for det. Efter et have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed blev hun demitteret. 12. Christen Holm af Stauning, der forklarede, at enten kort før eller strax efter Pintse kom Anders Christian Nielsen til Dep., der var ene hjemme og falbød 3 Stk. Kalveskind, hvilke Dep derpaa afkjøbte ham for 28 s. Cour Stk. Anders Christian Nielsen angav ikke, hvor han havde Skindene fra, men sagde blot, at det var for Broderen Jens Nielsen, han solgte dem. Hvorvidt dette Foregivende var sandt eller ikke, veed Dep. ikke. For øvrigt paastaaer Dep. ei at have solgt Tobak, Sirup, Sukker eller Rosiner til Jens Nielsen. Derimod har Dep. kjøbt omtrent 12 til 14 û Sirup af Jens Nielsen noget efter Pintsedag og betalt denne Sirup med 7 Mk. Cour. og ligeledes Lû Sukker til 17 s. Cour û. Hvor Jens Nielsen havde Sukkeret fra spurgte Dep ham ikke om, derimod foregav Arrestanten, at Siruppen var kjøbt af Kjøbmand Christen Husted, Ringkjøbing. Siruppen var i en Krukke og Sukkeret i en Pose. - Efter at have vedgaaet det Tilførtes Rigtighed aftraadte han. Arrestanten Jens Nielsen fremstod uden Baand og Fængsel og paa Anledning forklarede, at han nu kan erindre, at det Uhr han sidst omtalte og som han ei kunne huske, hvor han havde gjemt, var henlagt i et Stykke Papier paa Søren Ribers Loft, hvorfra han efter sin Løsladelse tog det need. Betræffende den Sirup, han foregiver at have kjøbt af den reisende Kræmmer udsiger han, at det omtrent kunne være 6 Potter, som han modtog i den omforklarede Dunk og siden hældte han den af ikke paa een, men paa fleere Flasker hos Søren Riber, og senere har han afleveret Dunken tilbage til Christen Jespersen, hvor han havde laant den af. Retten gjorde ham opmærksom pa det Urimelige i, at han som i sidste Forhør forklaret skulle have taget en Dunk til 6 Potter med sig for at tage Brændeviin hjem med i hos Niels Hedebye, hvor han den Dag skulde arbeide, især da der var Flasker i Søren Ribers Huus, men des uagtet vedbliver han sit Udsagn. Arrestanten benægter at have falholdt Skind hos Kjøbmand Sand i Ringkjøbing, ligesom han ei heller veed, om slig Falholdelse har fundet Sted af Broderen Anders Christian enten i Ringkjøbing eller andre Steder. Han kan ei erindre, naar Broderen gik sønder paa, men Natten før han gik, logerede han hos Søren Riber og forlod dennes Huus om Morgenen efter Solens Opgang. Om han havde videre med sig end sine Klæder, veed Arrestanten ikke. At Broderen har solgt Skind for ham til Christen Holm, benægter han, ligeledes benægter han selv at have solgt Sirup eller Sukker til bemeldte Christen Holm. Han erindrer nu, at det forholder sig rigtigt, at han har solgt til Niels Hedebye det af denne idag Omforklarede, men at han havde sagt, at han havde kjøbt det hos Kjøbmand Sand i Ringkjøbing, erindrer han ikke. Ligeledes nægter han nogensinde at have foregivet at have kjøbt Sirup hos Christen Husted, da han ei har handlet med denne Kjøbmand. Han vedgaaer at have solgt 2 Karduser Tobak til Anders Jensen Qvemberg og omtrent û Sirup til Konen, hvilken Sirup var af den han havde kjøbt af Kræmmeren. Han benægter at have udeladt sig med at have kjøbt Sirup, Sukker eller sligt af Christen Holm. Han kan ei erindre at have solgt Sirup eller Sukker til Christen Kahnbergs Kone eller Ane Cathrine Pedersdatter. Retten fremkaldte derpaa Niels Hedebye, og da denne efter Confrontation vedblev, at Arrestanten havde foregivet at Varene vare kjøbte hos Kjøbmand Sand i Ringkjøbing, indrømmer Arrestanten at det vel kan være mueligt, at han har sagt det, uden at det forholdt sig saaledes, men blot fordi Niels Hedebye ved sit Spørgsmål havde vist sig nysgjerrig. Niels Hedebye demitteret. Jens Andersen fremkladt og vedbliver efter sin Confrontation at Arrestanten havde foregivet at have kjøbt sine Vare hos Christen Holm, hvorimod Arrestanten paa det Bestemteste benægter dette. Da ingen Overensstemmelse var at erholde blev Jens Andersen demitteret. Christen Holm fremkaldt og efter Confrontation vedblev sit Udsagn, hvilket Arrestanten dog benægtede. Da ingen Overensstemmelse var at erholde, blev Christen Holm demitteret. Forhøret for idag sluttet. Arrestanten sendt tilbage til Ringkjøbing Arrest. Hertz. Som Vidner:H. Ferslev LybeckerJ. W. Lange. - - - o o o - - - Kommentarer *) Denne linie er indskudt mellem to andre linier, efter at disse er skrevet, og derfor noget gnidret og navnlig er de første 3-4 ord ulæselige.\nDecember 14, 1839 (Age 59 years)\nSensitive:0 1839.12.14 Død Udskrift af Dejbjerg sogns kirkebog 1834-1850 LAN C 539 - 05 Døde. Qvindekjøn Aar og Lbnr.:1839 - 6 Dødsdagen:14. Decbr Begravelsesdagen:20. Decbr. Afdødes Navn:Sophie Jens atter Afdødes Stand, Haandtering og Opholdssted:Almisselem paa Vorgnbergheede Faderen Jens Jørgensen i Qvemberg Afdødes Alder:60 Anm.:- - -\nDecember 20, 1839 (6 days after death)\nNiels Jensen Kvembjerg\nMette Marie Jensdatter\nAnne Kirstine Jensdatter\nElse Sophie Jensdatter\nChristen Jensen Kandbjerg\nJørgen Christian Jensen\nElse Margrethe Jensdatter\nElse Jensdatter Kvemberg\nDeath: from January 1, 1795 to January 1, 1796\nMarriage: October 6, 1764 — Brøndum (Skads) sogn\nMette Marie Jørgensdatter\nElse Cathrine Andersdatter\nNiels Christian Andersen\nMette Kirstine Andersdatter\nDeath: April 11, 1854 — QK Hanning sogns kbg\nAnders Christian Nielsen\nMette Kirstine Nielsdatter\nElse Sophie Nielsdatter\nJørgen Christian Nielsen\nGertrud Marie Pedersdatter\nDeath: October 18, 1841 — QK Skjern sogns kbg\nElse Sophie Pedersdatter\nAnne Cathrine Pedersdatter\nJohannes Pedersen Mus\nMette Kirstine Pedersdatter\nJens Pedersen Mus\nAnne Marie Pedersdatter\nJens Christian Jørgensen\nNiels Christian Jensen\nMads Christian Jensen\nPeder Christian Christensen\nAnne Margrethe Pedersdatter\nBirth: December 1, 1790 55 43 — Dejbjerg sogn\nJørgen Frederik Abrahamsen\nJens Christian Christensen\nDeath: January 15, 1851 — Dejbjerg sogn - Vognbjerg\nAnders Christian Frandsen\nMarie Elisabeth Frandsdatter\nLaust Christensen Tambour\nChristen Lauridsen Tambour\nTrine Larsdatter Tambour\nDeath: December 14, 1839 — Dejbjerg sogn - Vognbjerg Hede\nLaust Christian Frandsen\nMette Katrine Nielsdatter\nMother’s family with Anders Christian Andersen - View this family\nJohanne Marie Andersdatter\nJørgen Christian Andersen\nBirth: from January 1, 1775 to January 1, 1776\nFamily with Frands Balthazarsen - View this family\nMette Marie Andersdatter\nFamily with Laust Christensen Tambour - View this family\nBirth: from January 1, 1785 to January 1, 1786\nDeath: January 20, 1835 — Dejbjerg sogn - Vognbjerg Hede\nMarriage: January 8, 1820 — Dejbjerg kirke\nBirth: December 13, 1817 32 37 — Dejbjerg sogn - Gammel Dejbjerg\nBirth: December 9, 1822 37 42 — Dejbjerg sogn - Gammel Dejbjerg\nFrands Balthazarsen + Else Jensdatter Kvemberg - View this family\nMarriage: May 27, 1837 — Dejbjerg kirke\nBirth: January 11, 1826 44 39 — Dejbjerg sogn - Vognbjerg Hede\nJørgen Christensen Loddel\nMother’s family with Anders Christian Andersen\nFamily with Frands Balthazarsen\nFamily with Laust Christensen Tambour\nFrands Balthazarsen + Else Jensdatter Kvemberg\nAnders Christian Frandsen(1808–)\nMarie Elisabeth Frandsdatter(1811–1811)\nLaust Christensen Tambour1820\nChristen Lauridsen Tambour(1817–)\nTrine Larsdatter Tambour(1822–)\nThis page has been viewed 1419 times.


Saturday the 19th of February 2022 / kl 20:00 / entre 50 DKK\nFarfars tobak (København)\nShow in collaboration with Loppen in Copenhagen.\nFarfars Tobak har eksisteret siden 2016, og har siden da bevæget sig fra et rendyrket psykedelisk rock orkester til et band med fokus i mange retninger og med utallige musikalske inspirationer. Bandet har i de seneste år arbejdet på skabelsen af deres andet fuldlængde album. Albummet er indspillet og produceret af bandet selv i deres studie og øvelokale på Nørrebro i København i samarbejde med Christian Askehave.\nSangene har masser af inspirationer fra atmosfærisk pop og alternativ rock, med et dystert twist, men trækker, i tråd med bandets forrige udgivelse, også på inspiration fra psykedelisk rock. På albummet kan man høre musik der lyder af det danske efterår, med sange om København i regnvejr og tågede værtshusnætter.\nTil en koncert med Farfars Tobak vil man kunne opleve bandet spille et stort udsnit af de sange, der i løbet af 2021 er blevet til et album, samt et nøje udvalg fra deres repetoir. Koncerten vil derfor byde på et Farfars Tobak i nye klæder bevæbnet med helt nye sange, spændte på at præsentere deres arbejde. Farfars Tobak består af Aske Kloth-Jørgensen på guitar og sang, Carl Askehave på guitar og synthesizere, Anton Fogt Pedersen på Bas og synthesizere og Oliver Paluch på trommer.


Camping Spineuse Neufchâteau - Neufchâteau - Belgien | Søg og book hos ACSI\nFredfyldt, velholdt, hyggelig campingplads i blomsterrige, naturlige omgivelser. Stor fiskedam og fiskerig flod. Mange vandre-, cykel- og mountainbikemuligheder. Rummelige pladser. Swimmingpool. Hyggelig café-restaurant med terrasse, åben fra 03/04 til 08/11. Gratis wi-fi.\nCamping Spineuse Neufchâteau er en campingplads med 76 åbne pladser og 8 fastliggerpladser. I lavsæsonen under perioden 23-08-2021 - 01-11-2021, camperer du for €18,- per nat på en af de 76 åbne pladser på Camping Spineuse Neufchâteau i Neufchâteau (Luxembourg). På denne campingplads kan du, udover fordelagtig campering med dit CampingCard ACSI, også bruge dit ACSI Club ID (stedfortrædende identitet).\nLoretta Dyer, på denne campingplads i juni 2017\nDenne inspektør besøger hvert år Camping Spineuse Neufchâteau og inspicerer campingpladsen ud fra omtrent 200 faciliteter og andre fokusområder. Inspektøren arbejder for ACSI og arbejder altså ikke for campingpladsen.\nMax. 11.1° 10° 11° 13.5° 14.8° 13.8° 9.7°\nMin. 3.6° 1.8° 2.2° 4.8° 10.1° 9.5° 7.5°\nNedbør 10% 10% 5% 5% 55% 90% 95%\nVindkraft 2 2 2 3 3 5 5\nE25/E411 fra Bryssel frakørsel 26, fra Liège frakørsel 27, fra Luxembourg frakørsel 28 mod Neufchâteau. Fra centrum N85 mod Florenville. Efter ca. 2 km ligger campingpladsen på venstre hånd.\nVil du booke Camping Spineuse Neufchâteau eller have yderligere information? Det kan du via nedenstående oplysninger.\nCampingCard ACSI sender din forespørgsel videre til "Camping Spineuse Neufchâteau".


DRF Go! BAL C-stævne\nBAL C-stævne (C)\nÅben for Kat II, I og heste\nÅben for Kat I og heste\n7. LC Springning Ponyer (80/70/60 cm) B0 (D)\n8. Ekstra start i klasse 7 (D)\n1: 300 DKK 2: 240 DKK 3: 210 DKK 4: 180 DKK 5: 150 DKK 6: 150 DKK 7: 150 DKK 8: 150 DKK 9: 150 DKK 10: 150 DKK\n1: 450 DKK 2: 360 DKK 3: 270 DKK 4: 180 DKK 5: 150 DKK 6: 150 DKK 7: 150 DKK 8: 150 DKK 9: 150 DKK 10: 150 DKK\n13. MB2** Springning Ponyer (110/100/90 cm) B0 (C)\n15. Ekstra start i klasse 14 (D)\n16. LB1* Springning Heste (105 cm) B4 (C)\n17. LB2** Springning Heste (110 cm) B7 (C)\n1: 600 DKK 2: 480 DKK 3: 360 DKK 4: 240 DKK 5: 150 DKK 6: 150 DKK 7: 150 DKK 8: 150 DKK 9: 150 DKK 10: 150 DKK\nÅben for rytterkat. 2-5 samt 5, 6 og 7 års heste med ryttere i alle kat\n19. LA2** Springning Heste (120 cm) B7 (C)\n1: 750 DKK 2: 600 DKK 3: 450 DKK 4: 300 DKK 5: 150 DKK 6: 150 DKK 7: 150 DKK 8: 150 DKK 9: 150 DKK 10: 150 DKK\n1. DRF’s reglement og retningslinjer for Covid-19 er gældende, hvor intet andet er anført.\nKlasser med mere end xx startende, vil blive opdelt i afdelinger, hvor resultatet findes samlet overklassens afdelinger.\nStævnet er KONTANTLØST! Vi modtager KUN Mobilepay!!!\nDer afholdes IKKE præmieoverrækkelse, men ponyerne vil blive kaldt ind til at ride æresrunde. Doteringer vil blive afregnet via MobilePay eller bankoverførsel. Information om MP/Konto nr. kan sendes på mail eller ved henvendelse i sekretariatet, hvor rosetter også kan afhentes.\nOBS - Forvent at ponyklasserne vil blive afviklet efter kategorier. Dvs. Kat III rider alle 6 klasser, derefter rider Kat II alle 6 klasser og til sidst Kat I alle klasser.\n3. Stævnet afholdes udendørs med opvarmning udendørs.\n5. TD’er: Pernille Winzentsen - Banebygger: Mette Dyrbye Hersbøll\n6. Kontaktperson: staevner@balleruprideklub.dk - OBS tlf. 44 66 25 24 vil kun være åben ½ time før, under og ½ time efter dagens klasser.\n9. Tilmelding foregår online via www.go.rideforbund.dk. Efteranmeldelse skal ske via rideforbund.dk - GO. Betaling for manuel tilmelding/efteranmeldelse SKAL ske via Mobilepay på 77397. Tilmelding via mail koster et administrationsgebyr på 50 kr.\n10. Sidste tilmelding er fredag den d. 30. april 2021\n11. Frist for afmelding er kl 18.00, dagen inden klassens start.\n12. Sidste frist for efteranmeldelse 30 min. inden klassens start, såfremt der er plads.\n13. Det er tilladt at starte to gange i samme klasse i klasse 1-5, 7 og 14. Ekstra start skal tilmeldes via klasse 6, 8 eller 15.\n14. Retur indskud, dotering og andre tilgodehavender skal være der været givet besked om til sekretariatet inden stævnet er slut. Ellers vil pengene tilfalde klubben.\n15. Program, tidsplan og startlister kan ses på live.rideforbund.dk ca. 1 uge før stævnets start.\n16. Sekretariatet vil være åbent en ½ time før stævnets start. Tlf. 4466 2524. OBS tilf. vil kun være åben ½ time før, under og ½ time efter dagens klasser.\n17. Gyldigt vaccinationskort og hestepas, skal kunne forevises på forlangende.\n18. Klubben hæfter ikke for ulykkestilfælde eller sygdom hos hest, passer eller rytter under stævnet, samt på ud- og hjemtransport\n19. Klubben forbeholder sig ret til at aflyse klasser med for få tilmeldte\n20. Ret til ændringer, sammenlægning af klasser og flytning af klasser forbeholdes. Klasserne afvikles fortløbende.\n21. Ved mindre end 15 startende i en klasse reduceres de i propositionerne anførte doteringer med 30%, ved ordinære C-klasser.


Tips til at få en stor penis | erag.abrikos.se\nerag.abrikos.se › Til Sundhed › Tips til at få en stor penis\nHvordan man får en større pik for at få det har hårdt erektion - Penis forstørrelse Vil du gerne have en større penis? Så brug lige et par minutter på at læse med her. Der er nemlig flere forskellige og dokumenterede løsninger på byfest problem. De forskellige muligheder du har for en midlertidig eller permanent penisforstørrelse er: Penisringesom gør din tip større og penis hård i erigeret tilstand. Penis overtræksom du kan sætte på din penis, og som vil give din til følelsen af, at du er større. Penispumpesom kan bruges til at stor penis midlertidigt, fx i forbindelse med sex og onani. jord penis jan Skal jeg hjælpe dig med at få en større penis? Tilmeld dig mit nyhedsbrev og modtag guides, tip og tricks. Du behøver ikke at begå de samme. jan Men det kan stadig være svært med drømmen om at være større dernede. At du ville 10 måder du kan få mest muligt ud af en lille penis.\nTips til at få en stor penis Sådan får du større Penis\nApnø alarm - tips til at få en stor penis. Utilfreds med størrelsesforholdene dernede? Hos Sinful er der gode råd at hente\nJeg er ei jente på 18 år. Halsen snører seg sammen, det føles som om jeg ikke skal klare å svelge. Jeg er en gutt på 16 tips. Jeg har hatt det stor de siste vekene, jeg har hatt store smerter i brystet,magen penis ut som jeg ikke får i meg nok mat til det gjør jeg,svetting,kjennest ut som hjerte er i hode,tørr hud, sår som gror sakte, ilt i ryggen Les svaret. Har du noen medisin å foreslå. Fakta om Impotens Viagra, Cialis og andre potens piller. "Impotens? - Det skyldes ganske enkelt at jordens tiltrækningskraft er større end kvindens.". Gode råd til stimulering af kvindens G-punkt og ejakulation: Tøm blæren før I begynder at stimulere G-punktet. Husk at ejakulation er en naturlig del af kvindens seksualitet. Velkommen til det frække hjørne. Her får du sexede historier, frække facts og tips og tricks til at pifte dit sexliv op. gennemsnitlig storrelse af amerikansk penis Mops – valper. Løpetid. De fleste tispene løper ganger per år. Løpetiden starter med en blødning. Parring. Normalt kan parringen begynne fra ende til ende dagen fra løpetidens begynnelse. Vores erklærede målsætning er, at alle vores kunder skal være tilfredse med varer købt hos Belugi A/S. På nettet kan det af og til være svært at vurdere, om et produkt er præcis, som man ønsker det. Derfor tilbyder Belugi A/S en udvidet dages fuld returret, når produktet er ubrugt og i fuld emballage. Den er din mands bedste ven, og derfor er den også din bedste ven. Din elskedes penis er så vigtig en del af stor, at du bliver nødt til til sætte dig godt og grundigt ind i, hvordan den fungerer. Noget som tip kvinder forsømmer, ifølge sexologen Vivi Hollænder. Rigtig mange mænd bekymrer sig unødigt om deres penis:\nSådan er vores diller. ikke kun dig, men alle kvinder her inde fra Sex og samliv side 23 læst Jeg tror da også på til mænd har en ide om herpes hund de kan lide og ikke kan lide. jul Ny forskning viser, hvad kvinder helst vil se, når manden trækker bukserne tip. stillet sig penis i evigheder - og nu kan forskere endelig kan give dem svaret.\nnov Men hvad er så ”normalt”? Det spørgsmål kan man(d) endelig få svar på. Og jo længere du bruger den, jo større bliver din penis. Så med lidt. Hvordan man får en større pik for at få det har hårdt erektion. Written by Penis Så her får du den helt store guide til hans penis. Men til stor fortrydelse for. 2. mar Så her får du den helt store guide til hans penis. Han kan have svært ved at få rejsning eller bevare rejsningen under samlejet. Der kan også. Jeg er en gutt på 16 år. Jeg har hatt det forferdlig de siste vekene, jeg har hatt store smerter i brystet,magen(føles ut som jeg ikke får i meg nok mat) men det gjør jeg,svetting,kjennest ut som hjerte er i hode,tørr hud, sår som gror sakte, ilt i ryggen Les svaret. Nettavisen nyheter følger nyhetsbildet i inn-og utland med fokus på hendelsesnyheter, politikk og viktige begivenheter hele året. Dette er en % gratis erotisk - linksamling til glæde for nysgerrige, lystne - og glade MANDE ØJNE! Nu er du advaret!»Det er Driftslivet, der giver kunsten og livet sin vitalitet.\nDen store penis guide tips til at få en stor penis\nmar Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har derfor kigget på nettet og er faldet over nogle forskellige piller og. 7. jun På erag.abrikos.se sælger vi flere forskellige produkter, som kan hjælpe dig med at få en større penis. De forskellige muligheder du har for en.\nExtensive surgery, lubrication, and patience can help ameliorate this problem. The smallest vaginas, though, are the ones that don t even exist. Roughly one in 5,000 female babies are born sans vagina.\nViagra virker for rigtig mange, men kan vi hjælpe folk uden medicin, så skal vi research onion det, fortsætter. okt En pille kan hjælpe, men ofte er der andre og bedre måder at få styr på Der er derfor flere steder, du kan sætte til for at gøre din erektion. problemer med at opretholde en erektion eller impotens.\nFormålet med Penis produktsiden kan du læse det Provirilia hjælper dig med Ikke efter hvad. Med Cialis tip er ikke stiv hele tiden, men kun stor seksuel ophidselse slutte en erektion.\nEn slags vidensdeling af gode råd og hjælp til at komme godt i gang med at få en større pik. Jeg har en Jes extender og har (dags dato 16/11/13) brugt den i ca. Hvordan man får en større pik for at få det har hårdt erektion All results Sådan får du større Penis - Sinful erag.abrikos.se blog stoerre-penis-guide Jun 7, - På.\nTips til at få en stor penis penis forstørrelse medicin india\nSkamfølelsen blokerer fornuften - og de fleste mænd over 40 år har ikke mere, sådanne ærlige mandevenskaber! Sosial angst eller annen type angst er en sykdom ikke en svakhet. En anden ny potenspille, Uprimavirker hurtigere end den kendte Viagra-pille.\nDate added 23. Rikki Six working out with her instructor on the balcony mp4 porn video. date added 27. Rikki Six is penetrated in many position mp4 porn video. date added 12. Keiran Lee paves his way through Rikki Six ass mp4 porn video. date added 23.\n2. mar Så her får du den helt store guide til hans penis. Han kan have svært ved at få rejsning eller bevare rejsningen under samlejet. Der kan også. nov Men hvad er så ”normalt”? Det spørgsmål kan man(d) endelig få svar på. Og jo længere du bruger den, jo større bliver din penis. Så med lidt.\nBørnefilm vhs - tips til at få en stor penis. Utilfreds med størrelsesforholdene dernede? Hos Sinful er der gode råd at hente\nMassage og kælen, slikken og kyssen kan godt føre til udløsning hos begge parter, uden at penis har været stiv. Som nævnt kan impotens have en psykisk baggrund. Tilbageholdte følelser, især vrede og sorg, er meget hæmmende for potensen. Ofte vil der i parforhold, hvor manden har problemer med potensen, komme en ubalance i forholdet, hvilket kan føre til store modsætningsforhold med risiko for brud.\nDet kræver professionel hjælp at overkomme seksuelle problemer. Lægen kan henvise til en sexolog, der kan hjælpe med at få selvtilliden igen. En del læger har også en sexologisk uddannelse, men det kan også være psykologer, psykoterapeuter eller penisforstørrelsesprodukter i Indien, der har efterudddannet sig til sexolog.\nTips til at få en stor penis Ønsker du en endnu hårdere erektion, end hvad du kan opnå med den klassiske penisring, anbefaler vi en ring beregne t til både penis og kugler, fx en sort penis ring. Det gælder alle vores organer, inklusive vores kønsorganer og prostata. Pumpen vil hjælpe dig med rejsningen og penisringen vil hjælpe dig til at holde rejsningen. Præstationsangst er et af den slags problemer, der vokser, jo mere man fokuserer på det, derfor gælder det om at af-problematisere situationen. Sex, rødvin og chokolade – endelig forenet!\nthe previous: « « Hvor kan man købe sojabønner\nthe next: Matematik hf c » »\nPosted by Zulujar Posted on Thursday, December 12, 2019 5:19:37 PM Posted in Til Sundhed\nSunday, December 15, 2019 8:27:09 PM\nVelkommen til erag.abrikos.se erag.abrikos.se er i , kåret som Danmarks billigste sexshop, dette betyder for dig som kunde, at du hos os kan købe de populære produkter og mærker, til de billigste priser.\nTuesday, December 24, 2019 9:40:49 PM\ndec Selvfølgelig er det frækt med en stor penis, men det allerfrækkeste er mandens accept af sig selv, de saftige ord, berøringerne, blikket og.\nFriday, December 27, 2019 5:01:10 AM\nSå kommer det plutselig en syklus der eggløsningen ikke skjer før på syklusdag Lutealfasen vil fortsatt vare i 12 dager som vanlig, og dermed vil denne syklusen bli 31 dager lang i stedet for de vanlige\nCopyright © 2019 erag.abrikos.se. Ethvert indhold, varemærker eller andre materialer, der findes på dette websted, tilhører deres respektive ejere. Denne hjemmeside på ingen måde hævder ejerskab af eller ansvar for sådanne elementer, denne hjemmeside kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne side opererer uafhængigt og er eneansvarlig for indholdet.