Diskussion:Evolution (biologi) - Wikipedia, den frie encyklopædi\nArtiklen Evolution (biologi) er blevet udpeget som lovende artikel. Det vil sige at den vurderes klar til at blive forbedret til en god artikel. Hvis du kan opdatere eller forbedre den, så gør det gerne, men diskuter gerne større ændringer her først.\n21. februar 2017 Nomineret til lovende artikel Vedtaget\nHuskeliste for Evolution (biologi):\nAfsnittet "Historie om evolutionær tænkning", skal deles op i underafsnit. (skrev AncientCitizen den 21. februar 2017)\nUnderafsnittet "Genetisk drift (ændring i population ved tilfælde)" og "Seksuel udvælgelse (ikke tilfældig partnervalg)" skal skrives længere og mangler kilder. (skrev AncientCitizen den 21. februar 2017)\nIndledningen til afsnittet "Beviser for evolution" skal skrives længere. (skrev AncientCitizen den 21. februar 2017)\nDet kunne være fint med et billede ved siden af indledningen som artiklen Den industrielle revolution har. (skrev AncientCitizen den 21. februar 2017)\nBilledet må gerne være en del af en infoboks. mvh Tøndemageren (diskussion) 26. feb 2017, 16:09 (CET)\n2 Denne artikel er noget værre rod!\n3 Oprydningen er startet!\n5 Vrøvl i artiklen?\n6 Evolution: teori eller faktum?\n8 Til Fedor og Haabet\n10 Mystisk påstand\n10.1 Individer - grupper\n11 Kritik af evolutionsteorien\n12 Andre evolutionsteorier\n14 Ang. navn på artiklen\n16 Kritisk side om Intelligent Design\n19 Ny udgave\nHvordan er evolution og Darvinisme modsætninger?\nSå vidt jeg kan regne ud så er det da naturlig udvælgelse at dem med de bedste gener er dem der overlever!\n-- Christian List 12. sep 2003 kl.18:23 (CEST)\nJa, men generne ovelever i dine børnebørn, også selv om du ofre livet for at rede dem.\nDu kan godt blive naturlig fravalgt men binge dine gener vidre.\nDu kan dø for at rede dine fætter og igemmen ham bringe et gen vidre. (skrev Haabet (diskussion • bidrag) . Husk at signere dine indlæg.)\nDenne artikel er noget værre rod![redigér wikikode]\nSå er det godt at jeg har læst biologi. Jeg håber at I ikke har noget imod at jeg trinvis vil rydde op i den her artikel på et eller andet tidspunkt snart. Fedor 16. dec 2003 kl. 09:13 (CET)\nMan bør være Fedor taknemlig for hans initiativ. Når jeg, som ellers er ivrig til at rette i artikler, holder mine fingre fra denne her, er det fordi jeg mener at rettelse er meningsløs med mindre der er et solidt grundlag at rette på. Og selv om jeg har læst Darwin på originalsproget, anser jeg mig ikke for kompetent til at belære andre om Evolution. - Sebastjan 16. dec 2003 kl. 10:20 (CET)\nJeg har heller ikke læst (hele) Darwins bog, men det er lige meget, da evolutionsteorien har kommet langt videre siden da. Men jeg vil prøve finde tid til en grundig revidering. Så vil jeg for øvrigt nok flytte siden til evolutionsteori da 'udviklingslære' er lidt, tja, 'gammelbagt'...\nFedor 16. dec 2003 kl. 10:35 (CET)\nDet siger sig selv at et videnskabeligt værk fra 1859 ikke er sidste ord i sagen. Det er al videnskabs natur at gå fremad. Men heraf følger ikke at Darwins Origin kan affærdiges med et skuldertræk. Den betød et enormt fremskridt i biologien, og desuden fremkaldte det en offentlig debat særlig med fundamentalistiske kristne - en debat som (i hvert fald i USA) endnu ikke er afsluttet. Endelig må det påpeges at Darwins bog (bøger) udmærker sig ved stor klarhed i fremstillingen og derfor endnu i dag kan læses med udbytte, selv af ikke-fagfolk; noget sådant kan siges om de færreste strengt videnskabelige væker. / Sebastjan 18. dec 2003 kl. 09:05 (CET)\nJo, jo, s'følgelig, men rent videnskabeligt set behøver man ikke læse selve bogen. Man vil ikke få så meget mere ud af det end at læse et moderne værk... Fedor\nEt af problmerne ved diskutionen af Evolutionsteorien er at den stadigt foregår på grundlag af Darwin. Som om alle senere videnskablige fremskrit ikke er sket. Haabet 20. dec 2003 kl. 11:45 (CET)\nOprydningen er startet![redigér wikikode]\nSå er oprydningen startet. Min genskrivning er som en bølge ned af artiklen hvor jeg trinvis vil indlemme eller slette de indlæg der ligger under den dobbelte linie. I må gerne korrigere mit sprog og komme med kommentarer...\nFedor 17. dec 2003 kl. 20:18 (CET)\nJa, værd venlig at bruge de danske ord som opslags ord altså: Udviklingslæren og ikke Evolutionsteori. Haabet\nOh, nej, ikke igen.... Evolutionsteori er et dansk ord og ikke ligeværdigt med "udviklingslære". Lære medfører noget religiøst, som jo ikke er tilfældet her, det er en videnskabelig teori.\nDerudover siger Google.com:\nUdviklingslære: 412 sider.\nUdviklingsteori: 999 sider, men bruges også i totalt andre sammenhæng.\nEvolutionsteori: 1170 sider.\nEn temmelig klar afgørelse efter min mening...\nFedor 18. dec 2003 kl. 08:17 (CET)\nEr mine tal forkerte?\nUdviklingslære: ca. 410.\nUdviklingsteori: ca. 972.\nEvolutionsteori: ca. 589.\nHaabet 18. dec 2003 kl. 08:33 (CET)\nNej, OK, jeg brugte Google.com. Du søgte sider på udelukkende dansk. Derfor er tallene forskellige. Alligevel er 'evolutionsteorien' vinderen... Fedor 18. dec 2003 kl. 08:49 (CET)\nHej Fedor du påstår at evolutionsteorien er en videnskabelig teori, men er den egentlig ikke kun en hypotese? Der er jo verken nogen eksperimenter/observationer der virkelig støtter den overvældende meget og den kan ikke modbevises. Den har altså ikke det der skal til for at kaldes en videnskabelig teori.(skrev 80.165.162.89 (diskussion • bidrag) 6. aug 2008, 10:17. Husk at signere dine indlæg.)\nVrøvl i artiklen?[redigér wikikode]\nFor øvrigt, Haabet, kan jeg se at især dig har tilføjet en hel masse vrøvl til artiklen. Du skal ikke være forbavset, når jeg sletter mange af dine indlæg. Hvorfor skriver du ikke om noget du faktisk ved noget om?\nFedor 18. dec 2003 kl. 08:20 (CET)\nJeg ved en hel masse om det men jeg har ingen struktur på det jeg ved.\nHvis det er nogen påstande som du ikke mener er rigtigte så lav en liste og sæt dem her så at de kan blive diskuteret. :Haabet\nDer er desværre for meget nonsense i artiklen for at jeg gider lave en liste med kommentarer, der i alt ville være større end selve artiklen. Kan jeg som ekspert på dette område få frit slag eller skal jeg bruge tid på at diskutere hver forvrøvlet lille sætning. Hvad synes de andre? Fedor 18. dec 2003 kl. 09:26 (CET)\nFedor, du har min moralske støtte i dette anliggende.\nEn generel bemærkning: En ekspert kendes også på at han kender begrænsningen af sin viden.\nSebastjan 18. dec. 2003 kl. 09:40 (CET)\nForklarer du de tre mekanismer: naturlig selektion, reproduktionsoverskud og mutationer senere i artiklen? (For så holder jeg fingrene væk :-) Mvh Malene\nja, det vil jeg gøre! Mvh Fedor 18. dec 2003 kl. 11:17 (CET)\na) organismer altid får (meget) mere afkom end nødvendigt for at lade arten overleve, så der altid går en del tabt; (reproduktionsoverskud)\nEr det rigtigt? Hvad med de barnløse? Haabet\nJeg går ud fra at det var her at den indsættelse af 'en bestand af' kom fra. Nu mente jeg altså med 'organisme' hele arten i generelt. Selvfølgelig vil der altid være nogle der ikke er særligt succesfulde med at få afkom (f.eks. ved en defekt i reproduktionsorganerne), men de er så bare ikke 'egnede nok' for at kunne forflere sig. En organisme satser dog altid på at få mange flere afkom på verden en strengt nødvendigt for der vil altid være en del der ikke overlever. Men nu jeg tænker over det nærmere mener du selvfølgelig de mennesker der vælger ikke tage børn takket være den moderne teknologi (og deres bevidsthed). Det er selvfølgelig ikke en naturlig situation. Hvis menneskene ville overlades til kun naturen, ville de alligevel ende op med at dyrke seks og dermed få børn. Fedor 21. dec 2003 kl. 11:25 (CET)\n"Hvis en isoleret gruppe individer på denne måde ændres så meget således at indbyrdes reproduktion ikke længre er muligt med resten af den oprindelige art, er der opstået en ny art (artsdannelse)." Er art dannelsen ikke en aktiv proces, hvor mellem formerne uddør? Haabet\nDet er nu nærmere forklaret i artiklen. Jeg håber det er klart nu at artsdannelse og (genetisk) evolution er to forskellige ting. Fedor 21. dec 2003 kl. 11:40 (CET)\nMan har en tænkt bastand hvor nogen er dygtigst til at løbe på jorden og en andre er dygtigst til at klatre i træerne. Vil det så ikke være en fordel at de udvikler en indbyrtes ufrugtbarhed, da blandingerne værken er de bedste på jorden eller i træerne. Haabet\nFor det første er pointen ikke hvad 'der ville være bedst', men hvad der årsagen til at der opstår to forskellige arter. Det er sådan at to populationer af samme art isoleres så længe fra hinanden, så de ikke kan blande sig mere indbyrdes, og dermed hver kan går deres vej i deres evolution.\nFor det andet, så er det ikke altid muligt at kombinere to ting og også være yderst god til dem begge to. Det kan være nødvendigt at være specialist, så en organisme er dygtig til en speciel ting. Man kan ikke både være rigtig god til at klatre i træer, som kræver nogle ret specielle tilpasninger til lemmerne, og til at færdes på jorden. Se for eksempel havpattedyr der er ret klodsede på landet. Fedor 21. dec 2003 kl. 11:40 (CET)\nHvordan forklare du det at arter kan have ensidig ufrugtbarhed. Stilk-Egen er frugtbar med pollen fra Vinter-Eg men Vinter-Egen har meget dårlig frugtbarhed med stilk-Eg? Haabet\nDet er et forebillede af at de to arter er (var) på vej til at opståes. Når de kan krydses med hinanden, bør de strengt taget regnes til samme art (det kan ikke siges at det altid sker), men siden krydsningen er allerede besværligt har man grund for at regne dem som to arter allerede. Men nu kan jeg se at der faktisk er noget du ved meget om (haveplanter), som jeg aldrig kunne drømme om at blande mig i. Fedor 21. dec 2003 kl. 11:40 (CET)\nEvolution: teori eller faktum?[redigér wikikode]\nDet er ikke nødvendigvis et faktum, men "bare" en teori eller antagelse.\nEvolutionsteorien/udviklingslæren er også "blot" en teori, det er ikke et hårdt faktum.\nMeget af fysikkens indhold er også "bare" teorier.\nFra videnskab: UniSci: Why Science? Citat: "...Science is mankind's organized search for truth. That in itself answers the question..."\nHvorfor tror I, at Darwin var i heftig debat med sin samtid...\nI kan evt. bare holde jer til Darwin og hans "apostles" indhold i de relevante bøger - og/eller i kan fortsætte en heftig debat/diskussion...der er virkelig lagt i ovnen til en heftig debat...sørg for at skrive, når det er jeres (formodentlige) antagelser eller teorier.\nGrunden til at Evolutionsteorien/udviklingslæren er sprængfarlig er, at den er stærkt værdiladet. "De 'stærke' 'overlever'"\nOg værdiladede debatter løber let af sporet...\nmvh Glenn 20. dec 2003 kl. 12:16 (CET)\nEj altså Glenn, nu er jeg ked af at sige at du vrøvler lidt. En teori som en betegnelse for en fed ide og spekulation er noget helt andet end en teori i videnskabelig forstand. En videnskabelig teori er en gennemtestet forklaring for en rækker fenomener der hviler på et bredt grundlag af empirisk bevismateriale. Noget jeg nok også bør forklare nærmere enten her eller under 'teori'. Så evolution er ikke "bare en teori" det er en videnskablig teori!\nEndvidere: Evolution er kun værdiladet fordi den bliver misforstået. "Den stærke overlever" er en karikatur af evolutionsteoriens påstand om at de bedst egnede vil få mest afkom. Neutralt set kan man ikke hente fra eller pålægge evolutionen nogen som helst værdier, da det bare er som det er, og dermed af moralsk neutralt (amoralsk, ikke immorrel). Fedor 21. dec 2003 kl. 12:07 (CET)\nJeg kender ikke særligt meget til evolutionsteorien, så jeg glæder mig til at at læse artiklen, når du mener du er færdig med den.\nEn videnskabelig teori holder kun indtil man finder bedre. De er på ingen måder evige holdbare videnskabelige teorier. Alle teorier incl. videnskabelige teorier bygger på (grund)antagelser/aksiomer som af og til skrider - se eksempler her: Paradigm shift.\nmvh Glenn 21. dec 2003 kl. 12:37 (CET)\nJamen, Glenn, du skrev at det bare er en "antagelse", og det er klart ikke tilfældet, når der er en omfattende masse bevismateriale. Hvad du skriver om paradigmeskift er i bund og grund selvfølgelig rigtigt, men hvis det var bogstaveligt rigtigt så vil vi jo ikke kunne stole på vores teorier. Hvad der snarere er tilfældet er at vores beskrivelse af virkeligheden bliver mere og mere detaljeret. Så man kan roligt går ude fra at nutidige teorier, især hvis de understøttes så stærk som evolutionsteorien, er faktisk rigtige, selv om der er altid mulighed for forbedring. Fedor 21. dec 2003 kl. 19:15 (CET)\nEj, nu må I styre jer! I vrøvler næsten allesammen. Og det værste er at jeg ikke kan se hvem der siger hvad da der er nogle der ikke signerer. Jeg vil forklare tingene nærmere enten senere i dag eller i morgen, men nu har jeg ikke tid... I mellemtiden vil jeg bede jer om ikke at lave nogle ændringer I artiklen, da I tilsyneladende har misforstået nogle ting om evolution og artsdannelse, og om videnskab og teoridannelse i generelt. Fedor 20. dec 2003 kl. 14:23 (CET)\n"Artsdannelse er den proces der skaber nye arter ved at to populationer af en forfaderart isoleres i tilstrækkeligt lang tid således at evolutionen gør dem for forskellige fra hinanden for at kunne få afkom mere."\nSikken noget sluder, talløse arter kan godt få afkom med andre nært stående arter.\nHvis Hybriderne har normal frugtbarhed så slår deres afkom tilbage til arterne.\nHaabet 20. dec 2003 kl. 22:02 (CET)~~\nHvis der er mulighed for hybridisering med frugtbar afkom, så er der jo ikke tale om forskellige biologiske arter, din stud! Og så er det jo åbenlyst at det er en gradvis proces, hvor hybridisering bliver sværere og sværere indtil det er helt umuligt! Hvorfor blander du dig ikke i emner du har noget insigt i, i stedet for at forvrøvle hver mere seriøst skrevet artikel med dine nonsense indlæg!? Jeg har måtte slette hele resten af artiklen, fordi det var en ulogisk sammenkædning af ukorrekte, overflødige påstande, som du i de værste tilfælde tilsyneladende selv har fudet på! Du holder fingrene fra denne artikel nu, fordi du har ikke forstået en skid af det! Fedor 20. dec 2003 kl. 22:18 (CET)\nVil du ikke nok forklare dumme mig om slægtskrydsninger?\nOg eksister arterne meget længe inden at der opstår nogen form for krydsnings barriere. Hvilket vil sige at krydsnings barrieren ingen betydning har for arts danndelsen.\nAt jeg er dum, er jo en kvalifikation. Hvis jeg kan forstå det så må det være skrevet forståligt.\nHaabet 20. dec 2003 kl. 22:55 (CET)\nDette indlæg kom efter nedestående:\nHvis man er klar over at man er uvidende på et område, så er en vis forsigtighed og ydmyghed passende! Hvis man ikke forstår noget, så beder man pænt om en nærmere forklaring og siger ikke "sludder!", bare fordi man husker noget andet! Hvis det kan påvises at der kan foregår slægtskrydsninger med frugtbar afkom, så bør slægterne og arterne sammenlægges. Her fornyeligt måtte den Internationale Commission for Zoologisk Nomenklatur vedtage at der aldrig har været nogen belæg for at hushunden (Canis familiaris) og ulven (Canis lupus) skal klassificeres som to arter, da de problemløst kan krydes med hinanden. De blev dermed sammenlagt til Canis lupus med familiaris og lupus som underarter. Jeg forstår ikke dit spørgsmål om krydsningsbarrieren. Måske er det nu mig der er dum... Fedor 21. dec 2003 kl. 11:57 (CET)\nNu findes der er dyreart fra Indien, som kan krysses med tamhund, med frugtbart afkom, på trods af at de har forskeligt antal kromosomer. Skal de to arter så lægges sammen?\nTil alles overraskelse dukkede der en gang krydsning op af Kejsertræ og Trompetkrone, på trods af at man havde placeredet dem i hver sin plantefamilie. Skal alle arterne af Trompetkrone nu lægges sammen, til en art, sammen med arterne af kejsertræ?\nHaabet 22. dec 2003 kl. 10:18 (CET)~~\nDet er udmærkede spørgsmål, der gør mig til at tilføje en nuancering: Krydsningsbarrièren behøver ikke at være en rent genetisk forhindring, men kan godt være det der praktisk set er en barrière, fordi de to arter under naturlige omstændigheder aldrig vil krydses. Jeg kan ikke vurdere om det er tilfældet i dine eksempler, da du ikke har suppleret nogle kilder eller henvisninger. Der er foruden flere artsbegreber, nemlig også en fænetisk, økologisk og evolutionær en: hvad er en art? Fedor 22. dec 2003 kl. 17:59 (UTC)\nTil Fedor og Haabet[redigér wikikode]\nFedor, Haabet har en pointe i sin sidste kommentar! Et leksikon skal kunne forstås også af almindelige mennesker. Jeg er klar over, at du ikke er færdig med artiklen endnu, så Haabet hvad siger du til, at vi lader Fedor få arbejdsro til han mener han er færdig, og så kommenterer vi bagefter? I mellemtiden vil jeg gerne bede jer begge om at debattere en smule mere civiliseret - Fedor dine kommentarer til Haabet idag er bare for grove - også selvom du er frustreret! Læs lige Glenns indlæg til jer begge to inde på Fedors diskussionsside igen. Mvh Malene 20. dec 2003 kl. 23:31 (CET)\nJa, ja, jeg ved godt jeg har været alt for groft mod Haabløst, men I må vide at jeg blev velkommet til den danske wikipedia af ham som den skide hollænder der 'ikke burde blande sig', for hvilket jeg ikke endu har hørt en eneste undskyldning. Det må dog gerne bemærkes at jeg har været rimelig tålmodig på denne side med ham. Jeg er endvidere meget frusteret over hvordan han fremfærdes i wikipedia. Én ting er at man er uvidende om noget, det er i orden, for så kan folk der faktisk ved noget forklare det nærmere og korrigere det der er skrevet (det er jo en af wikipedia's forudsætninger). En anden ting er at man holder fast på de opfattelser om noget man ikke er ekspert i og kalde det eksperterne sige som 'sludder'. Det er ikke en eller anden mening jeg skal forsvare! Det er de faktiske forhold af tingene, som jeg har beskæftiget mig med i mere end 11 år nu! Kort sagt mangler der bare en del ydmyghed og åbensindedhed. Som Sebastjan sagde, 'man skal kende grænserne af sin viden'. Hvad med at starte med: "Jeg forstår ikke hvorfor du skriver...", "Var det ikke sådan at...?", "Nu mente jeg altså at....!", som jeg og alle andre gør på områder de er mindre sikre på! Det vil give hel andre reaktioner!\nMen godt så! Jeg giver det en chance til, og prøver at forklare nærmere og behandle de forskellige argumenter, hvor fjollede de end må være....\nFedor 21. dec 2003 kl. 11:14 (CET)\nHej Fedor og Haabet\nI burde begge "træde et skridt tilbage" og se på hvilke budskaber i sender til hinanden.\nVed at kritisere hinandens menneskelige egenskaber, give hinanden nedladende tilnavne og nedgøre hinandens bidrag, kaster I jer ud i en værdiladet diskussion. Dette gælder iøvrigt også andre brugere, det er mere konstruktivt stilfærdigt at ændre en artikel til det bedre - når andre formodes at være færdige.\nFor at I kan sameksistere på Wikipedia burde I give hinanden en undskyldning.\nDernæst burde Haabet give luft til Fedor, mens Fedor gennemskriver/ændrer Evolutionsteori-artiklen. Give luft vil sige at holde op med at kritisere og rette eventuelle indlysende fejl i det Fedor skriver.\nNår Fedor synes han er færdig med artiklen, kan Haabet så evt. debattere på denne side igen, om artiklens indhold.\nIøvrigt kender jeg godt den der med, at det er let at se splinten i andres øjne men "umuligt" at se bjælken i sit eget...\nmvh Glenn 21. dec 2003 kl. 12:25 (CET)\nJeg forsøger bare at hjælpe, så godt jeg kan (det er måske ikke så godt).\nLærererbøgernes tekst siger:\nsom følge af forandringer i omgivelserne, må organismerne på denne måde forandre sig med, fordi det er omgivelserne der afgør hvilke egenskaber gør individer som de bedste egnede.\nEr det ikke paringsvalget, som af gør hvem der får de fleste og bedste mager, og de bedste mager får igennemsnit de fleste oldebørn.\nJo, men det er 'seksuel selektion' og ikke 'naturlig selektion'. Dette vil også blive behandlet i artiklen snart! Fedor 21. dec 2003 kl. 19:03 (CET)\nSkal yngelpleje ikke også nævnes, den har jo betydning for hvilke unger der overlever? Jeg spøger bare. Haabet 23. dec 2003 kl. 10:30 (CET)~~\nNej, ynglepleje som sådan er en tilpasning er derfor en følge af naturlig selektion, ikke en 'aspekt' af det. Fedor 23. dec 2003 kl. 12:48 (CET)\nEr det godt at opdelle Evolutionsteori flere artikler? Skal naturlig udvælgelse ikke være en del af artiklen? Haabet\nTja, de gør det in de andre wikipedia'er, så der er vel ingen grund til ikke at gøre det her... Jeg har dog svært ved at se hvad der kunne står i en separat artikel om det der, hvad der ikke allerede står i denne artikel Fedor 5. jan 2004 kl. 10:53 (CET)\nHvad betyder det og kan det ikke udtrykkes på dansk?\nHaabet 27. dec 2003 kl. 20:24 (CET)\nDet er jo et dansk ord og betydningen kan du slå op i ordbogen. Jeg står åben for eventuelle alternativer... Fedor 5. jan 2004 kl. 10:53 (CET)\nHvor skal Forbeholdet hen? Naturvidenskab videnskab videnskabelig teori teori (videnskabelig) teori (videnskab) teori (Naturvidenskabelig) teori (Naturvidenska) videnskabsteori\nDet er en vigtigt tekst, så den skal stå et sted\nJeg har oprettet Teori (Videnskab). Henvis til den artikel, og tilføj hvad du nu måtte mene der er nødvendigt for at klargøre at der ikke er tale om klippefaste fakta. --/Wegge 15. jan 2005 kl. 12:08 (CET)\nMystisk påstand[redigér wikikode]\norganismer altid får (meget) mere afkom end nødvendigt for at lade arten overleve, så der altid går en del tabt; (reproduktionsoverskud)\nDet er da sådan at udviklingen går hurtiger hvis en art har reproduktionsUNDERskud. Og for alle arter må der være en belanse, da de ellers hurtigt ville overbefolke jorden. Det er kun de enkel organismer som får afkom som har et reproduktionsoverskud.\nDu har totalt misforstået det her. Med 'organismer' menes her individer og ikke hele arter. Individuelle organismer vil som regel få mere afkom end kan overleve (reproduktionsoverskud)... Fedor 15. jan 2005 kl. 18:49 (CET)~\nEn Evolutionen vil da forsætte selv om der ikke var nogen reproduktionsoverskud, bare arten overlever, så vil der ved tilfældigheder opsamlesig stadigt flere mutationer, så at arten har forandret sig. Er det nødvendigt at have reproduktionsoverskudet med i artikel? Haabet 15. jan 2005 kl. 21:21 (CET)\nJa, Haabet. Uden reproduktionsoverskud er der ingen naturlig udvælgelse for så er der ingen fordel for bestemte egenskaber over andre og derfor er der ingen evolution. Når nu du ikke helt har tjek på teorien bag evolutionen og biologi i generelt, synes du så virkelig at det er passende at du prøver at blande dig? Jeg har i hvert fald ikke lyst til hver gang at svare på dine sølle spørgsmål og jeg advarer dig imod at lave ændringer i artiklen baseret på din uvidenhed. Fedor 17. jan 2005 kl. 10:06 (CET)\nIndivider - grupper[redigér wikikode]\nEvolutionen sker ved at nogen gener bliver mere almindelige og andre gener mere sjældne.\nDet vil sige at forandringen sker i en bestand, ikke i individer. Det syntes jeg mangler i artiklen.\nDels sker Evolutionen snart den ene vej, snart den anden vej, alt efter som klimaet skifter. Der kan også skabes en blangse, hvor det er en fordel hvis man er forskelig fra sine arts fælder, men at fordelen ved egenskaben forsvinder hvis alle besider egenskaben. Et eksempel på dette er de Sorte panter, som er en fordel, fordi byttedyerne ser efter en panter med pletter. Haabet 15. jan 2005 kl. 21:21 (CET)\nHaabet, som ekspert i biologi og evolution dømmer jeg dig usagkyndig i at blande dig i disse spørgsmål. Jeg har i ikke lyst til at svare på alle dine sølle spørgsmål og jeg advarer dig imod at lave ændringer i artiklen baseret på din uvidenhed. Fedor 17. jan 2005 kl. 10:06 (CET)\nNaturen er indrettet sådan at arveegeskaberne kan ændre sig. De ændre sig hurtiger og langsommer alt efter om de har forandret sig fornyeligt. Hypigheden af forandirnger (mutationer) er arvlig, da formange mutationer vil forringe frugtbarheden, så vil der opstå mutationer som hæmmer dannelsen af mutationer. Og i en stor bestand vil mængeten af mutationer langsom stige ind til at arten rammes af en sygdom eller hungersnød, efter tilbagegangen vil der komme en ny fremgang, men da det ikke var alle individer, som overlevde så er mange mutationer forsvundet, og alle er blevet mere ens, og derved er der sket en udvikling. Det er altså den stadige skiften mellem tilbagegang og fremgang, som forandre arterne, selvom der også skabes en forskelighed i stabile perioder. Haabet\nNu er det nødvendighed at tænke nye tanker, hvis videnskaben skal gå fremad. Du vil da ikke på stå at jeg har skrevet af efter andre?\nusagkyndighed kan untagelsevis godt være en fordel. Uvidenhed om viden, som jo aldrig kan være perfekt, kan betyde at man kan se, hvad andre har overset.\nHaabet 17. jan 2005 kl. 23:22 (CET)\nJamen, Haabet, vi skal ikke tænke nye tanker her! Det er ikke en Wikifilosofica, men en encyclopædi. Det med at tænke nye tanker skal vi lade andre om og så beskrive dem her. Jeg ved godt det kan være fristende at beskrive formodninger og egne slutninger, men det er altså forbudt område. Jeg har hidtil holdt mig i skindet i denne diskussion, da jeg ikke har den fornødne viden på området, men vil gerne have lov at sige fra, når vi begynder at bringe nye, snævre og udiskuterede teser ind på artikelplan. -- Jørgen 18. jan 2005 kl. 09:06 (CET)\nVi er nødtil at tænke nyt, selv i wikipedia, hvis vi kan finde en konsensus omkring det nye.Haabet 18. jan 2005 kl. 12:18 (CET)\nDer har du misforstået noget, Haabet. Vi skal ikke foretage forskning her - blot beskrive hvad der i pågældende fags eksperter er opnået konsensus om, og er eksperterne delt i grupper, skal vi beskrive uoverensstemmelserne. Vi skal ikke, ikke, ikke føje egne formodninger til. Og konsensus, som du skriver - det er svært for mig at forestille mig at du kan blive enig med nogen. Og det er ikke fair at slette i en diskussionsside i en igangværende debat (og uden at bruge beskrivelsesfeltet er en skærpende omstændighed). Det er i mine øjne tæt på diskvalificeringsgrund. Du har en opgave i at få din troværdighed igen. --Jørgen 20. jan 2005 kl. 14:12 (CET)\nHaabet, det vil hjælpe en del på dit omdømme hvis du vil signere dine indlæg. Det koster dig 5 (6) taste anslag at lave 2 minusser og tre tilder efter hinanden. Ved at spare på dem, kræver du til gengæld en betragtelig indsats af ikke bare mig, men også alle andre der læser dine indlæg. Hvis det ikke meget snart ændrer sig, overskrider det min irritationstærskel. Omkring nytænbkning, vil jeg henlede din opmærksomhed på Wikipedia:Hvad_Wikipedia_ikke_er#Hvad_wikipedia-artikler_ikke_er, især afsnit 10. --/Wegge\nKritik af evolutionsteorien[redigér wikikode]\nReproduktionsoverskud er helt unødvendigt for en evolutionsteori, tværtimod så sker evolutionen hurtigst i en periode med tilbagegang.\n"de bedst egnede vil få mere afkom end de dårligst egnede (naturlig selektion);" dette behøver ikke altid at være tilfældet. Faktisk vil det i nogen tilfælde være en ulempe at have formange børn.\nog fordi det er omgivelserne der afgør hvilke egenskaber gør individer som de bedste egnede, vil organismerne på denne måde forandre sig i trin med forandringer i omgivelserne. Haabet 18. jan 2005 kl. 12:18 (CET)\nHaabet, du er ikke nogen videnskabsmand og selv hvis du var, ville vi først tage dine ideer alvorligt, hvis 1. De er publicerede i anerkendte videnskabelige tidsskrifter, 2. De er accepterede af i hvert fald nogle andre forskere. Hvis du selv har nogle filosofiske tanker over evolutionen så må du meget gerne publicere disse på din egen hjemmeside!!! --Fedor 19. jan 2005 kl. 09:42 (CET)\nNu kan man godt påpeje nogen problemer, som kræver en uddybende forklaring på wikipedia. Uden først at skulle publicer i anerkendte videnskabelige tidsskrifter og opnå støtte fra flere forskere.Haabet 19. jan 2005 kl. 19:01 (CET)\njeg har fundet to eksperter som støtter mig: >de store >> forandringer sker i små populationer hvor mindre mutationer der >> ellers ville uddø får lov at udvikle sig videre. Det er vist endda >> empirisk belæg for den hypotese. (Jeg kan ikke huske hvor jeg læste >> det). Stephen Jay Gould nævner ideen i sin bog "Små fisk store fisk". Så vidt jeg kan se stammer den her fra.\nGould and Eldredge. "Punctuated Equilibria: The Tempo and Mode of Evolution Reconsidered." Paleobiology 3 (1977): 115-51. Haabet 20. jan 2005 kl. 15:36 (CET)\nGould and Eldredges teori om 'afbrudte ligevægte' er velkendt og nævnværdig og jeg vil helt bestemt behandle den på et tidspunkt, men den understøtter overhovedet ikke nogen af de påstande du er kommet med. Og siden du ikke har forstået en pind af det, vil jeg ikke acceptere at du ændrer artiklen på basis af din fjollede opfattelse af den og evolutionen i almindelighed. Fedor 20. jan 2005 kl. 20:51 (CET)\nAndre evolutionsteorier[redigér wikikode]\nDenne artikel antager at evolutionsteorier er ensbetydende med darwinistiske evolutionsteorier. Men der er andre evolutionsteorier end Darwins. F.eks. lamarckianisme, evolution ved opnåede egenskaber fremfor udvikling ved medfødte egenskaber. Rune X2 18. okt 2005 kl. 10:36 (CEST)\nLamarckisme er ikke aktuel mere. Interessant som historisk bibemærkning, men videnskabeligt set spiller det ingen rolle mere. Fedor 18. okt 2005 kl. 11:41 (CEST)\nNej det er naturligvis korrekt, der ingen der mener Lamarckisme er en rigtig beskrivelse af hvordan evolution foregår i naturen, men det ændre ikke ved at der er flere forskellige slags evolutionsteorier. Men det kan da godt være det er flueknepperi.\nI øvrigt er der dem der mener Lamarckisme er Darwinisme overlegen til computersimulerede evolutionsformål. Rune X2 18. okt 2005 kl. 12:18 (CEST)\nJamen, det/de kan da godt nævnes som historisk note. Der er meget der skal skrives i det her artikel endnu, og det burde jeg nok egentlig gøre, men har bare haft lidet tid til det. Det er klart at Lamarckistisk evolution er hurtigere en Darwinistisk, fordi der er er mere direkte indvirkning. Udviklingen af menneskelig kultur har et Lamarckistisk mønster og det kører hurtigere og hurtigere, som vi har set i den sidste tid! :-) Fedor 19. okt 2005 kl. 22:59 (CEST)\nDer var et par påstande i artiklen som efter min mening er forkerte, og som der i hvert fald ikke er koncensus om i videnskabelige krede. Hvis de skal tilbage i teksten skal det være med forbehold og præcise reference.\nReproduktionsoverskud. Haabet har helt ret i at det ikke er et krav for evolutionsteorien. Det har muligvis tidligere været en populær formulering, men evolution fungerer mindst lige så god i perioder med reproduktionsunderskud.\nAlt liv har en fælles afstamning. Det er hvad de fleste tror, men sådan set ikke nødvendig for evolutionsteorien. Evolutionsteorien beskriver hvordan arterne opstår og udvikler sig, men ikke hvordan de begyndte. Der kan i princippet sagtens være flere startpunkter.\nDesuden lidt opstramning:\nAt de bedst egnede er dem der får flest børn. Det er dem der får de bedst egnede børn. Det er en rekursiv definition. Nogle arter får kun ganske lidt afkom, der til gengæld selv har en høj chance for selv at få afkom Andre får masser af afkom, med meget lille chance for at overleve længe nok til selv at få afkom.\nVidenskaben bskriver verden, den forklarer ikke verden. Det lader vi religionen om.\nSeksuel selektion er en variant af naturlig selection.\nDe eksterne henvisninger virkede ret vilkårlige, så jeg kommenterede dem ud.--Per Abrahamsen 21. nov 2005 kl. 09:27 (CET)\nHvad er reproduktionsunderskud? Altså, reproduktionsoverskud er at der bliver født flere individer end der overlever, det modsatte er vel at der overlever flere individer end der bliver født, men det giver da ingen mening? Desuden er det muligt at evolution fungerer uden reproduktionsoverskud, det ved jeg ikke nok om det til at kunne sige, men naturlig selektion kræver vel i sin natur at nogle individer dør (bliver fravalgt), og naturlig selektion er da i hvert fald vigtig, ikke? :--188.33.97.141\nAng. navn på artiklen[redigér wikikode]\nKan det ikke lade sig gøre at kalde denne artikel for blot "Evolution" istedet for "Evolutionsteori"? Jeg mener det vil åbne op for en mere bred og almen beskrivelse af fænomenet "evolution". Jeg mener også at det er mere udbredt at blot sige "Evolution" fremfor at putte "teori" i bagen. I så fald kunne der være en underkategori der hedder "Evolutionsteorier" hvor de forskellige teorier gennem historien kunne nævnes - plus de retninger der måtte være nu. Selve artiklen bør selvfølgelig stadig tage udgangspunkt i Darwins teori, som den gør nu. For det andet mener jeg at naturlig selektion bør have sin egen artikel og ikke bare #redirecte hertil. Den naturlige selektion er som bekendt kun en faktor i den proces som evolutionen er. Som sammenlign skal da heller ikke lade mutation eller genetisk variation #redirecte hertil? Mvh Malte 25. aug 2006 kl. 20:51 (CEST)\nHvad med Evolution (biologi)? Se også enwikis liste over betydninger ef "evolution". Jeg er enig i at evolution og naturlig selektion bør være forskellige; enwiki har da også to fyldige artikler om disse emner. --Martin 25. aug 2006 kl. 21:33 (CEST)\nDet synes jeg i hvert fald er en bedre idé end den nuværende, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at gøre den mere bred og blot kalde den "Evolution" - som en slags hovedartikel der beskriver evolution som proces (der findes jo som bekendt masser af former for evolution, også uden den biologiske). Enwiki har i øvrigt også en artikel som hedder det jeg foreslår. Malte 26. aug 2006 kl. 15:32 (CEST)\nJeg foreslår at vi sammenskriver denne artkel ind i Evolution. Malte 26. aug 2006 kl. 22:15 (CEST)\nDenne artikel er absolut ikke "unbiased", især ikke i afsnittet omkring kritik af evolutionsteorien. Der bliver fremsagt 2 af de argumenter som ID-bevægelsen bruger, hvorefter de bliver fejet af bordet uden at der bliver taget stilling til dem.\n1. Skaberen skal også komme et sted fra.\nDette er en fejlslutning, da man, hvis man da i så fald anser den 'intelligente designer' som Gud, hyppigst definerer Gud som uden begyndelse. Det argument er også en fejlslutning fordi det antager materialisme.\n2. Irreducerbar kompleksitet.\nDette er noget værre vrøvl. Argumentet får ingen taleret, da der i store træk bliver argumenteret sådan her: "X kan ikke forklare Y. Jo, X kan godt forklare Y." Dette her er en artikel om evolutions-biologi. Så kom dog med et evolutionsbiologisk argument, i stedet for at henvise til hvad evolution påstår at kunne forklare.\nDerudover er det absolut forkert at nævne øjet. Øjet bliver aldrig taget op som ireducerbart. Derudover går kompen over ting som fx immunsystemet og det bakterielle flagellum. (skrev Jonnaraev (diskussion • bidrag) 20. dec 2008, 12:48. Husk at signere dine indlæg.)\nKritisk side om Intelligent Design[redigér wikikode]\nPå denne side er der under Eksterne Henvisninger tilført et link til hjemmesiden: http://intelligentdesign.skysite.dk/, som forholder sig kritisk til Intelligent Design. Hvad laver denne hjemmeside under Evolution samtidig med, den ikke er at forefinde under kreationisme? Dette giver for mig ingen mening, og jeg forespørge at få slettet dette irrelevante link fra Evolution_(Biologi)-siden, da jeg ikke kan se dens nytte. (skrev Aparthia (diskussion • bidrag) . Husk at signere dine indlæg.)\nLinket er ganske rigtigt irrelevant på denne side, hvorfor det er fjernet. Tilsvarende link findes allerede på Intelligent design, hvor det har større relevans. --Medic (Lindblad) 28. mar 2010, 01:43 (CET)\nEr det nu helt korrekt at kalde evolutionsteorien en "videnskabelig teori"?\n--BilalBenomar (diskussion) 19. sep 2013, 01:40 (CEST)\nI korte træk ja;"logisk funderet", "forklarer de fleste eller alle observationer" og "brugbar så længe den endnu ikke er blevet modsagt af observationer af virkeligheden"? TherasTaneel (diskussion) 19. sep 2013, 02:17 (CEST)\nOkay. Hvis man tager fat i videnskabsteori (Karl Popper), så er det et kriterium om falsifikation som evolutionsteori ikke opfylder? Da dette kriterium ikke bliver opfyldt kan evolutionsteori så kaldes for videnskab?\n--BilalBenomar (diskussion) 20. sep 2013, 00:03 (CEST)\nDet er en misforståelse af både Popper og af Evolutionsteori. Poppers falsifikationskriterium handler om hypoteser ikke teorier.Maunus (diskussion) 20. maj 2014, 01:07 (CEST)\nHej Manus. Hvis du går ind og ser på Wikipedias artikel om "teori", så er der et afsnit hvor "National Academy of Sciences" definere en videnskabelig teori som: "...som er baseret på en række facts, der gentagne gange er blevet bekræftet gennem observation og eksperiment". Hvor i evolutionsteorien ser du, at (makro)evolution gentagne gange er blevet bekræftet gennem observationer og eksperimenter? --BilalBenomar (diskussion) 01. jun 2014, 11:26 (CEST)\nJeg er ikke helt med på hvor det er, at den ikke opfylder det kriterium? Jeg glemte måske at tilføje, at hvis der sker nye opdagelser vil den "så blive omformuleret, så den bedre passer med de nye observationer." Er det ikke nogenlunde den samme sikkerhedsventil? TherasTaneel (diskussion) 20. sep 2013, 01:16 (CEST)\nMan har f.eks. aldrig kunne observere en såkaldt makroskopisk evolution, hvor en art bliver til en anden. Dette er en fundamental del af "teorien" og da dette ikke er observeret eller efterprøvet vha. eksperimentelle forsøg, så kan man vel ikke klade dette for en videnskabelig teori? BilalBenomar (diskussion) 24. feb 2014, 22:07 (CET)\nHmm, ville det ikke give problemer i alle teorier, som har en tidskomponent? Men jeg ved ikke, hvis det bliver mere præcist ville man vel kalde det facts i stedet for en teori. Hvad end det er, hvad er det du foreslår? TherasTaneel (diskussion) 2. mar 2014, 22:20 (CET)\nJeg foreslår, at man som det mindste kan bringe emnet op til diskussion. Jeg er ikke særlig bekendt med reglerne, men er dette en mulighed? BilalBenomar (diskussion)\nTjo, det er vel ganske udemærket. Hmm, der er ingen Teori (videnskab) endnu, så måske på Diskussion:Teori, ellers må andre blande sig :) TherasTaneel (diskussion) 19. maj 2014, 11:00 (CEST)\nDet er en misforståelse af hvad Popper siger og hvad videnskab er der ligger til grund for dette spørgsmål og dets konklusion. En teori er en forklaringsmodel hvorfra der kan deriveres hypoteser. Hypoteser er testbare spørgsmål som når de afprøves enten støtter en teori eller modsiger den. En videnskabelig kendsgerning er en teori som er støttet af ufalsificerede hypoteser. Evolutionsteorien ligger til grund for hundredevis af hypoteser som aldrig er blevet falsificeret. Derfor er evolution ikke bare en teori men en videnskabelig kendsgerning. Makroevolution er en teori, som støtter sig på en netværk af andre teorier og hypoteser som heller aldrig er blevet falsificeret, men tværtimod er blevet støtter af tusindevis af eksperimenter og fund som støtter dens hypoteser. Maunus (diskussion) 20. maj 2014, 01:07 (CEST)\nI Stephen Jay Goulds ord - En videnskabelig kendsgerning er data som ikke er fuldstændig sikre, men dog "bekræftede i en sådan grad det ville være perverst ikke at give sin provisionelle anerkendelse." En videnskabelig teori er en velunderbygget forklaring af sådanne kendsgerninger. F.eks. det er en kendsgerning at der findes fossile skeletter af uddøde dyrearter distribueret i de geologiske lag i en bestemt måde så at de dyr der er mest primitive findes i de dybeste lag og de dyr som kan ses som udviklinger af disse dyr findes i de øvre lag. Disse kendsgerninger kan forklares enten ved evolution, eller ved guddommelig skabelse. Men i og med at kun evolutionsteorien kan bruges til at producere falsificerbare hypoteser er det kun den forklaring der er videnskabelig. Foreksempel ville evolutionsteorien (eller ihvertfald dele af den sådan som makroevolution og artsdannelse) kunne falsificeres ved at finde et menneskefossil i et geologisk lag der daterede til præcambrisk tid. Eller ved at finde et spurve skelet sammen med et tyrannosaurus fossil. Og såvidere. Maunus (diskussion) 20. maj 2014, 03:05 (CEST)\nDen engelske udgave af denne her diskussionsside har en FAQ der besvarer de spørgsmål som BilalBenomar stiller. Kan vi ikke blot oversætte den engelske FAQ og iøvrigt arkivere nogle af diskussionerne på denne her side der er helt tilbage fra 2003? Kinamand (diskussion) 20. maj 2014, 10:36 (CEST)\nProblemerne stikker langt dybere: Darwinismen har fx ingen faste definitioner, teorien kan ikke stå for elementære sandsynlighedsberegninger, og den er håbløst faldet igennem informationsvidenskabeligt. Store grupper af evolutionsteoretikere (især kendt er "The Altenberg Sixteen") har erkendt, at hvis teorien overhovedet skal overleve, skal den reformuleres helt og fra grunden. Problemet er imidlertid, at denne kritik ikke kan få ordlyd her på dansk wiki. Som man kan se i artiklen beskyldes kritikere for at være religiøse fanatikere (kreationister og tilhængere af intelligent design). Da jeg forsøgte at oplyse om, hvad Intelligent design egentlig går ud på med henvisninger til tilhængernes egen argumentation, blev denne omtale simpelt hen slettet med påstande om, at teoriens egne fortalere ikke skulle være "videnskabelige nok" (sagt bl.a. om Steven C. Meyer med doktorgrad fra Cambridge!). Ingen bestred, at teorien var korrekt refereret eller manglede relevante kildehenvisninger. Hele argumentationen er simpelthen tabu. Desværre kan man derfor ikke forvente at få en saglig information om netop dette emneområde på dansk wiki (indtil videre). Forøvrigt kan biologisk evolution hverken bevises eller modbevises ved nye skeletfund eller -fundkombinationer. Nye fund vil kun kunne uddybe vor viden om hvilke "arter", der har levet før, efter eller samtidig med andre. Men forklaringerne skal utvivlsomt hentes på det genetiske niveau og disse igen forklares på informationsniveau (kendt som "THe Sequence Hypothesis"). Dette godtgjorde nobelprismodtageren Francis Crick allerede for to menneskealdre siden, og det står uantastet idag som den fundamentale kritik af Darwins forklaring. Det er (indtil nu) ikke lykkedes evolutionsbiologerne at finde et holdbart svar på denne kritik. Selv om det er lykkedes tilhængere af evolutionsteorien at opstille hypoteser om træk ved den biologiske udvikling og få dem bekræftede, er det ikke lykkedes den at bevise, at dette skyldes teoriens rigtighed. Man holder sig til det "sikre" og undgår problemerne (senest tydeligt da diskussionen om den kambriske eksplosion tog et opsving for et par år siden). Men skal dansk wiki afspejle hele denne problematik, skal der først bringes enighed om, at den kan omtales, og at det vil ske, kan jeg nok have min tvivl om. Lige som det krævede en ophobning af beviser for, at arter kan variere, inden Darwins teori kunne vinde tilslutning, vil beviserne imod den darwinistiske evolutionsteori hobe sig op indtil, at en ny teori bryder igennem. Sådan er det nu en gang i al videnskab. venlig hilsen Rmir2 (diskussion) 20. maj 2014, 21:00 (CEST)\nMage til vrøvl har jeg sjældent læst. Du har vist hverken læst eller fattet Altenberg mødets konklusion - du har nok kun læst forvrøvlede referater på ID hjemmesider. Altenberg mødet er overhovedet ikke imodsætning til klassisk Darwinisme eller Evolution. Maunus (diskussion) 25. maj 2014, 23:06 (CEST)\nDet var heller ikke det, jeg skrev. Altenberg-gruppen tror på "klassisk neodarwinisme" men har erkendt, at der er forklaringsproblemer. Det, ID-folkene har peget på, er dels, at de hidtil fremsatte alternative forklaringer heller ikke har kunnet løse problemerne, dels at der er et informationsproblem, hvor neo-darwinismen totalt falder igennem, fordi teorien kun kan fungere, hvis resultatet er tilstede forud for den proces, der skal skabe det. Det skal blive interessant at følge udviklingen fremover. Blot håber jeg, at vi også vil få plads til at beskrive resultaterne, hvis neodarwinismen endegyldigt må afskrives.Rmir2 (diskussion) 26. maj 2014, 07:06 (CEST)\nDet handler ikke om at "neo-Darwinismen må afskrives". Det er der ingen andre end religiøse fanatikere der mener. Inden for biologien er diskussionen om den skal suppleres med andre mekanismer end genetisk adaption, og det er der meget der tyder på at den skal. En sådan udvikling vil ikke være en afvisning af Darwinismen men en forbedring af den baseret på ny viden, akkurat ligesom neo+Darwinismen selv var en forbedring af Darwinismen baseret på ny viden om arvelighed. Og hvis der i vores levetid opstår konsensus om at neo-Darwinismens forklaringer skal suppleres med andre så som epigenetik etc. så vil vi naturligvis skulle indkludere det i artiklen.Maunus (diskussion) 26. maj 2014, 19:55 (CEST)\nMeyer har ikke Phd i naturvidenskab og har holdninger der kun deles af meget få indenfor naturvidenskaben og er derfor ikke en god kilde til hvad der er naturvidenskabelige fakta. Evolution kunne modbevises ved at finde menneske fosil der viste at der har levet mennesker på dinosaurenes tid. Du kan selvfølgelig mener at videnskaben en dag vil ændre mening og giver dig ret men vi skriver wikipedia ud fra hvad videnskaben nu er enig om er fakta. Jeg vil igen foreslå at vi oversætter FAQ fra diskussionssiden på den engelske artikel om evolution https://en.wikipedia.org/wiki/Talk:Evolution da den faktisk forklarer det hele rigtigt godt. Kinamand (diskussion) 20. maj 2014, 21:47 (CEST)\nMeyer har en Phd i naturvidenskabelig filosofi og specielt i Darwins (og Leyells) metoder. At nægte at acceptere hans doktorgrad svarer til, at marxisterne stemplede alle ikke-marxister som "reaktionære" eller "borgerlige" og deres forskningsresultater derfor a priori "forkerte". Man kan være enige med Meyer i hans konklusioner eller ej men ikke i redeligheden af hans arbejde. Hvilket naturligvis er grunden til, at han fik sin doktorgrad ved Cambridge Universitet og selv blandt mange af sine modstandere har vundet anerkendelse. Hvis du følger en smule med i amerikansk debat om emnet, vil du vide, at Meyer regnes som det mest seriøse bud på en ID-forsker for tiden. Dette var grunden til, at jeg mener, at vi burde give ID en fyldestgørende omtale uanset, om vi er enige eller ej. Men INGEN har villepåtage sig opgaven efter, at mit grundigt researchede bidrag så ynkeligt blev slettet. Rmir2 (diskussion) 26. maj 2014, 07:06 (CEST)\nDet er meget interessant hvordan alle der er uenige med dig skal sammenlignes med onde marxister der vil undertrykke sandheden. Martyrkompleks måske?Maunus (diskussion) 26. maj 2014, 20:04 (CEST)\nJeg kan kun igen opfordre dig til at læse den FAQ jeg flere gange har henvist til fx sætningen On the other hand, if one view is held by 99% of physicists and the other by 1%, then Wikipedia should favor the former view throughout its physics articles; the latter view should receive little, if any, coverage. og Although there are indeed opposing views to evolution, such as Creationism, none of these views have any support in the relevant field (biology), and therefore Wikipedia cannot, and should not, treat these opposing views as being significant to the science of evolution.. Meyer giver udtryk for videnskabelige synspunkter selvom hans synspunkter deles af mindre end 1 % af folk indenfor naturvidenskab. Kinamand (diskussion) 26. maj 2014, 08:08 (CEST)\nLad mig kvittere med at opfordre dig til lige at kontrollere hvornår den liste blev lavet (referencer til 2004-2009). Der er sket en del siden Dover-sagen, og det er for mig at se netop det interessante. Rmir2 (diskussion) 26. maj 2014, 13:21 (CEST)\nFlere af referencerne er nyere end Dover sagen der foregik i 2005 fx Cressey, Daniel (2009). "Darwin's finches tracked to reveal evolution in action". Nature. doi:10.1038/news.2009.1089 så jeg kan ikke se at du har nogen pointe. Kinamand (diskussion) 26. maj 2014, 16:06 (CEST)\nOk, fair nok. Derfor: Meyer skrev sine to bøger Signature in the Cell og Darwins Doubt i hhv. 2009 og 2013. Det er disse bøger (og en række artikler i tilknytning hertil), der har fået folk fra den "traditionelle lejr" til at tage ID alvorligt. Den tid, hvor ID kunne betragtes som variation af kreationisme (som tilfældet var i Dover-sagen), er omme. ID idag refererer ikke til Bibelen eller tilsvarende men bygger sin kritik på et grundlag, der møder alle videnskabelige krav. Meyers disputats viste, at man med de samme argumenter, som Darwin anvendte for at forsvare sin teori mod samtidens kritikere, kan argumentere for ID som videnskabelig teori. Det er, så vidt jeg kan bedømme, en medvirkende årsag til det skred i holdningerne, der er sket. Det er min pointe. Det har tvunget forsvarerne af neodarwinismen ud i en revurdering af den hidtidige argumentation. Nogle fastholder traditionel argumentation og forsøger at ignorere kritikken, andre indrømmer problemerne men fastholder hovedsynspunktet, enkelte har endda helt skiftet holdning. Spørgsmålet kan næppe anses for besvaret, men det tvinger under alle omstændigheder forskningen til fornyede bevisførelser i begge lejre. Hvor det ender, tør jeg ikke spå om, men selve den igangværende proces er i sig selv interessant, og derfor mener jeg, at det vil være rimeligt at give kritikken mere plads end hidtil. Det er jo fair nok at sige: "vi har konstateret nogle problemer, og vi har endnu ikke rigtigt gode svar". Det er jo ikke unormalt i videnskab. Noget tilsvarende skete, da argumenterne for "big bang" (modsat: "universat har altid eksisteret") samt kaosteorierne kom frem, så jeg kan ikke indse, at wikipedia ikke kan referere den igangværende kontrovers også. Jeg siger ikke, at ID er korrekt, men alene at kritikken fra IDs side må tages mere alvorligt end nogle er villige til at indrømme. Derfor føler jeg mig ikke overbevist om, at den engelske FAQ fortsat er ganske up to date. hilsen Rmir2 (diskussion) 26. maj 2014, 17:28 (CEST)\n"Kritikken" fra ID kan ikke tages alvorligt, for den hviler ikke på et videnskabeligt grundlag og er ikke en del af den videnskabelige diskussion. Den hverken kan eller skal have nogen omtale i en artikel som denne.Maunus (diskussion) 26. maj 2014, 19:58 (CEST)\nKan du dokumentere din påstand om at der er kommet et skred i holdningerne? Kinamand (diskussion) 26. maj 2014, 17:39 (CEST)\nDet er et drilsk spørgsmål, for hvordan påvise et skred? Det er let nok at påvise, at en del folk har skiftet holdning, Antony Flew, Dean Kenyon og Alan Sanders er blandt de mere kendte (forøvrigt, Meyer skiftede selv holdning efter at have overværet, hvordan tidligere skeptikere offentligt afsagde deres tidligere opfattelse). Det vil heller ikke være noget problem at nævne stribevis af forskere, som offentligt har taget stilling til fordel for en kritisk holdning til darwinisme: Bradley, Thaxton, Fuller, Kuppers, McGrath, Egnor, Lennox, Giertych og mange flere kunne nævnes. Problemet består i, at selv om jeg nævner fx et halvt hundrede stykker, vil du let kunne argumentere med, at de ikke tåler sammenligning med den altovervejende masse, der officielt holder fast ved den traditionelle neodarwinisme. Jeg vil naturligvis kunne svare, at de repræsenterer toppen af et isbjerg, men hvordan bevise det? Siden Rick Sternberg blev fyret for at have tilladt offentliggørelsen af en peer-reviewed artikel af Meyer i Proceedings of the Biological Society of Washington (volume 117, no. 2, pp. 213-239) efterfulgt af tilbagekaldelse af udgivelsen og senere tilsvarende fyringsaktioner mod andre, der offentligt tillod sig at sige, at de fandt ID og kritikken værd at diskutere, går de fleste naturligvis meget stille med dørene, så en sikker vurdering er umulig at give. Det er fristende at henvise til, at Thomas Nagel, professor ved NYU, roste "Signature in the Cell" og Georg M. Church fra Harvard Medical School roste "Darwins doubt" til trods for den (forudsigelige) kritik, de efterfølgende blev mødt af, og at argumentere for at for mig viser det, at i det mindste nogen tør trodse fagdisciplinen, men igen: det er svært at vurdere hvor omfattende, opbruddet egentlig er. At det er der, viser den kendsgerning, at emnet overhovedet diskuteres. Den traditionelle kreationisme diskuteres ikke mere (så vidt, jeg kan se), da den er indlysende uholdbar. Men ID og kritikken herfra giver anledning til modreaktioner og artikler, selv om forfatterne sjældent vil indrømme hvad, de egentlig reagerer på. For mig at se viser disse reaktioner, at "the establishment" tager den fremsatte kritik alvorligt. Om du vil acceptere dette bevis, ved jeg ikke. Måske vil du blot se dem som en naturlig reaktion og ikke som et skred. Det er og forbliver en vurderingssag. hilsen Rmir2 (diskussion) 27. maj 2014, 21:41 (CEST)\nAlternativet til neodarwinisme er IKKE ID. Der er masser af diskussion blandt videnskabsfolk om hvorvidt neo-Darwinistisk evolution skal udbygges med nyere viden. Men den diskussion berører overhovedet ikke ID, og støtter på ingen måde IDs program. Det er simpelthen intellektuelt uredeligt at få det til at fremstå sådan.Maunus (diskussion) 28. maj 2014, 01:19 (CEST)\nDet er intellektuelt uredeligt at give en så groft misvisende fremstilling af den aktuelle udvikling. Vi er helt enige om, at der også foregår en diskussion om at udbygge neo-darwinistisk teori med nyere viden, men det er kun en del af den virksomhed, der foregår. Mange af de bidrag, der ydes i disse år, er åbenlyst foranlediget af ID og ment som svar på kritikken herfra. Og naturligvis er ID kun et alternativ blandt andre til traditionel neo-darwinisme. Problemet er (set fra neo-darwinistisk side), at ingen af de nye teorier der er fremkommet har vist sig bedre til at stå imod den fremsatte kritik. Sæt dig dog ordentligt ind i emnet. Under sådanne forudsætninger er yderligere diskussion umulig, så jeg stopper her. Rmir2 (diskussion) 28. maj 2014, 06:10 (CEST)\nGiv et eksempel på et eneste emne fra ID som er blevet taget op til seriøs diskussion af biologer. Det kan du ikke, for biologer læser ikke ID og er ikke i dialog med ID. ID har ingen forbindelse til det videnskabelige studie af udviklingsbiologi overhovedet. Det er simpelthen noget kreationistisk vrøvl du skriver som du kun kan have direkte fra Discovery Instituttets propagandamaskine. DU har dog ret i at at undersådanne forudsætninger er diskussion umulig, så mange tak for at stoppe med at spilde vores tid.Maunus (diskussion) 28. maj 2014, 14:27 (CEST)\nAntony Flew var filosof og Dean Kenyon har været creationist siden 1976 så jeg kan ikke se at de på nogen måde kan dokumentere et holdningsskift som følge af ID. Så jeg vil konkludere at evolution bliver diskuteret men det har ikke ført til noget nævneværdigt holdningskred. Det må betyder at det er en god ide at oversætte FAQ fra https://en.wikipedia.org/wiki/Talk:Evolution til dansk da den stadig beskriver det naturvidenskaben er enig om er fakta. Kinamand (diskussion) 28. maj 2014, 11:24 (CEST)\nTilhængere af det synspunkt at skabelsesberetningen i biblen skal forstås bogstaveligt som fx Jehovas vidner vil konstant komme med spørgsmål til denne her side som fx "Hvorfor har man aldrig kunne observere en såkaldt makroskopisk evolution, hvor en art bliver til en anden?". For at undgå hele tiden at skulle svare på den slags spørgsmål bør vi oversætte FAQ fra https://en.wikipedia.org/wiki/Talk:Evolution da den har nogle rigtige gode svar på den slags spørgsmål. Der er jo ingen grund til at vi bruger tid på at diskutere spørgsmål som allerede er besvaret på den engelske wikipedia når vi en gang for alle kan nøjes med at oversætte svarene. Kinamand (diskussion) 2. jun 2014, 08:42 (CEST)\nEnig.Maunus (diskussion) 10. jun 2014, 06:45 (CEST)\nNy udgave[redigér wikikode]\nJeg arbejder på en ny udgave af siden. Følg evt. med og kom med forslag i den her sandkasse\nGrundet manglende tid har jeg ikke fået arbejdet på den nye udgave, ParanoidLemmings er kommet mig i forkøbet med sit fremragende arbejde, og der vil ikke blive arbejdet videre i sandkassen. MIS (diskussion) 23. jun 2015, 09:31 (CEST)\nJeg sidder og oversætter den engelske version om evolution.ParanoidLemmings (diskussion) 16. jun 2015, 21:17 (CEST)\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Diskussion:Evolution_(biologi)&oldid=9509757"


Ude på landet...: Kunsten at være gift med et fjols\nSkriblet af Kirsten kl. 21.19\n11. august 2010 kl. 21.31\nHer i huset smører husbonden madpakken til den yngste, han spiser selv i kantine nu, men har i rigtig mange år selv smurt sine sammenklappede. Han laver i øvrigt også al maden - så jeg klagger ikke. De store børn har selv smurt madpakke fra 3., men den yngste er jo lidt en efternøler :-)\nJeg følger med spænding kampens gang, og er selvfølgelig helt på din side.\nForeløbig er hans fb-gruppe jo ikke så stor.\n11. august 2010 kl. 21.32\nManden har da humor!\nHvad med at lave en "modstand mod at smørre mandens madpakker" gruppe på FB - jeg er sikker på at den vil få flere medlemmer end hans gruppe ;-)\n11. august 2010 kl. 23.38\nJeg håber, du holder skansen. Tænk lige, hvor mange madpakker man skal levere i et langt liv. UF.\n(Faktisk kan jeg godt lide at lave madpakker....sig det ikke til nogen, og slet ikke til gemalen!)\n12. august 2010 kl. 05.39\nJamen, han HAR nemlig humor. Det er næsten unfair, for han skyr ingen midler til - med et smil - at få mig til at knække, bare lidt...\nOg den dér modstandsgruppe på fb, det var slet ikke nogen dårlig idé! ;-)\n12. august 2010 kl. 10.56\nHahahahaha - hold nu bare på dit ;-)) smutter lige på fjæsen for at se gruppen ;-))\nHold fast og ud, Kirsten - det m. madpakken er bare det første lille skridt ned af skråplanet - før vi ved af det, står vi kvinder m. flæseforklæde, bidselsko, pænt, fønbølget hår og ingen stemmeret igen!!! U go girl!!! KH Lisbeth\n15. august 2010 kl. 20.17


P1 Debat: Er Sverige tabt? | P1 | DR\nP1 Debat: Er Sverige tabt?\nSendt første gang d. 20. aug. 2018 kl. 12:15\nEr svenskerne langt om længe vågnet op, og har fået øje på integrationsproblemerne?\nHvordan peger man på politiske løsninger, hvis man ikke vil tale om kriminalitet og vold blandt indvandrere?\nEr medierne en del af problemet?\nVi hører om skyderier og drab, massevoldtægter og omfattende bilbrande i Sverige. Hvad er det et udtryk for?\nP1-debattørne er: Mikael Jalving (forfatter og blogger på JP), Pernille Vermund (Nye Borgerlige), Mattias Tesfaye (S), Ahmad Mahmoud (forfatter og SF-folketingskandidat), Josephine Fock (Å) og Michala Bendixen (formand, Refugees Welcome). Vært: Mads Aagaard.\nP1, 24. feb. 2019 kl. 12:15\nP1 Debat: Er klynken eller centraliseringen gået for vidt?\n21. feb. 2019 kl. 12:15\nDomhuse er lukkede, det samme er politistationer og sygehuse. Uagtet regeringens forsøg på at sende statsansatte ud i landet, så fortsætter centraliseringen og nu er det gået for vidt, mener landdistrikternes formand. Men hovedstaden har sine egne problemer, så er det bare klynk?\nSteffen Damsgaard, formand, Landdistrikternes fællesråd, Martin Geertsen, Medlem af Folketinget for Venstre og politisk leder af Venstre i Region Hovedstaden, Hans Stavnsager, borgmester (A), Faaborg-Midtf...\nSteffen Damsgaard, formand, Landdistrikternes fællesråd, Martin Geertsen, Medlem af Folketinget for Venstre og politisk leder af Venstre i Region Hovedstaden, Hans Stavnsager, borgmester (A), Faaborg-Midtfyn, Nanna Kalinka Bjerke, kommunkationsrådgiver, Sofia Osmani, borgmester (K), Lyngby-Taarbæk.\nP1 Debat: Går kommunens overvågning for vidt?\nLytterne er velkomn...


BlizzConline 2021 - Gamerguru\nBlizzard har været nødsaget til at flytte “Blizzcon 2020” til starten af 2021, og dertil må vi forvente at showet bliver online. Dato for begivenheden er fra den 19. til den 20. februar 2020.\nBlizzard har leget lidt med titlen og vi kan derfor se frem til BlizzConline som vil blive afholdt i februar 2021. Tiltaget er selvfølgelig en måde hvorpå Blizzcon kan afholdes, men med de nødvendige Corona forbehold som vi efterhånden har vænnet os til.\nDer er endnu ikke lavet en konkret plan for hvad der skal ske på hvilke tidpunkter i løbet af BlizzConline i februar, men der arbejdes i øjeblikket på højtryk for at komme med flere detaljer.\nIndtil videre lægger Blizzard op til at der vil blive lagt ekstra vægt fremme nogle af de communities som er knyttet til de mange forskellige spil fra Blizzard og så selvfølgelig gaming generelt.\nDet vil blive gjort ved “Community Showcase”, hvor forskellige kunstnere, modeller og håndværker vil få mulighed for at vise sine færdigheder.\nSæt kryds i kalenderen den 19-20 februar 2021 og læs mere om BlizzConline på deres officielle hjemmeside.


Om os - Qingdao Luhong Machinery Co, Ltd\nEtableret i 2008 i Qingdao, en smuk natur sted og en kælder af maskiner i Kina. Nu har selskabet udviklet et sådant omfang, at det er almindeligt anerkendt i hjemmemarked. Vi udvidelser vores forretning både hjemme og i udlandet fordi vi ejer fordelene ved beundringsværdig strategiske foresights, rich oplevet håndværker i oversøiske markedsføring, en god beherskelse af verden handelspraksis og mest fordel af vores kvalitetsprodukter. Vores formål er at etablere et bredt net af Træbearbejdningsmaskiner, hvorfra vores kunder kan vælge til deres egne erhvervsprodukter.\nEdge banding maskine, Multi spindel bore maskine, bredt bælte sander, børste slibning maskine, præcision panel saw, vakuum membran presse maskine, profil indpakning maskine, finger fælles maskine, multi funktion træbearbejdning maskine, fire side fagforeningsmand, dobbelt afslutte tenoner, cnc router og opskæring maskine, cnc boring machine, og træbearbejdning kuttere og tilbehør.\nVores maskiner bruges i træ fabrik, der producerer træmøbler og træ artcraft, trægulv og akustiske panel.\nVi leverer billeder, tekniske parameter og videoer for de maskiner, du har brug for. Vi har brug for nogle dage for at producere maskinen, når vi modtager din indbetaling. Når det er klar vil vi også gøre en video, der viser maskinen arbejder og test. Derefter kan du betale balance for maskinen. Du kan også komme og besøge vores fabrik for at kontrollere maskinen dig selv. Når du modtager maskinen, hvis der er noget problem, kan du sende os e-mail eller kontakte os på linje. Vi kan have et godt råd til dig. Hvis dette ikke løser problemet, kan vi sende vores ingeniør til dig.


Julie bruger sommerferien på at høste på stort landbrug | LandbrugsAvisen\nJulie bruger sommerferien på at høste på stort landbrug\nTirsdag 29. august 2017 07:32 Udskriv Skrevet af Anna Tang Nielsen\nJulie og Daniel Magnussen er netop blevet færdige med at høste vårbyg.Foto: Julie Magnussen\nJulie Magnussen bruger sin sommerferie fra studiet på at hjælpe med høsten på forældrenes gård.\nMens de fleste af Julie Magnussens studiekammerater nok bruger deres sommerferie på at rejse og slappe af, har hun i de sidste tre år hjulpet med at få høsten i hus på forældrenes gård, St. Damgaard.\nHendes storebror, Daniel Magnussen, kører en Claas 670, mens hun selv kører den mindre Claas 540.\n"Jeg har altid været med min far, når vi har høstet, og så prøvede jeg at køre lidt. De sidste tre år har jeg hjulpet permanent sammen med min bror," fortæller Julie Magnussen, der er i gang med en kandidatuddannelse i Styring og Ledelse på Syddansk Universitet i Kolding.\nJulie Magnussen kan godt lide at hjælpe til hjemme på gården, og det at høste er ingen undtagelse.\n"Når det hele kører, det er godt høstvejr, alle hjælper til, og det hele fungerer, så synes jeg bare, at det er rigtig sjovt at være en del af - at få det til at lykkes," siger Julie Magnussen.\nAt føre en mejetærsker er ikke noget, man bare lige lærer.\n"Det bliver selvfølgelig nemmere og nemmere. Man lærer noget nyt hele tiden - hvordan man indstiller maskinen, og hvordan man kan se, om den kører godt nok. Det er da nogle gange lidt svært, for eksempel hvis kornet ligger ned. Men jeg synes da, at jeg er ved at have det lært sådan nogen lunde," siger Julie Magnussen.\nSt. Damgaard ligger vest for Kolding og ejes af Henning Falk Magnussen, Julie og Daniel Magnussens far. Gården er på cirka 1300 hektar, hvor der på den ene halvdel dyrkes græs og majs til grovfoder, og på den anden halvdel dyrkes byg og hvede. Derudover har de omkring 1000 køer. Daniel Magnussen har en svinebesætning ved Esbjerg med 650 søer. De to gårde er i markfællesskab sammen, så han er hjemme for at hjælpe til med høsten.\n"Vi er stadigvæk i gang med at høste, men indtil videre er det gået fint. Vejret har selvfølgelig drillet en hel del i år, og vejrudsigten ændrer sig hele tiden, så det er lidt svært at planlægge. Men det giver egentligt ret godt i år, har vi en fornemmelse af," siger Julie Magnussen.\nJulie Magnussen deltager i Skyd høsten bedst. Her kan hun både vinde en høstlagkage til hele høstholdet samt hovedpræmien, i form af en høstfest til en værdi af 25.000 kr. Vil du også deltage Skyd høsten? Så klik her.


Trains to Tjæreborg, Denmark - tickets from $45 | Wanderu\n$33.57 is the cheapest price for a train ticket to Tjæreborg, according to recent searches on Wanderu. You can use our search to check if this price is currently available on buses from your city to Tjæreborg. In the last month, trains from Hamburg to Tjæreborg had the lowest average price at $44.79.


Mac - er det noget du bruger? - Lav-det-selv.dk\nSvend Erik Sebsen 25-08-2007 07:34\nJa, jeg fik godt nok en ny pc 1. februar - helt lavet efter specielle ønsker med Windows Vista og Office 2007-pakken. Det fungerer helt fint.\nMEN, en dag fik jeg en Mac-demo af en ung fyr, som bare kunne sin Mac! Jeg må indrømme, der er noget særligt over dette Mac-miljø. Brugerfladen er meget elegant, og mit indtryk er, at der er en enkelthed i brugen af det. Og så får Mac jo skyld for at være meget sikker og stabil. Problemet er bare, at der ikke findes nær så meget software som til Windows.\nJeg har kigget på en hel del steder for at finde ud af mere om Mac - også danske sites. Har da også fundet ud af en hel del, men kunne meget godt tænke mig at finde ud af mere.\nDet, jeg bruger min computer til, er især det grafiske. Jeg bruger digital spejlrefleks i RAW-format, billedbehandler, laver lidt dtp, teksbehandling, regneark, skriver i nyhedsgrupper, mails o.s.v. Men ikke spil.\nJeg er godt klar over, Adobe laver diverse programmer, og Microsofts Office-pakke også kan fås til Mac. Men hvor gode er programmerne der følger med en Mac, og dem man ellers køber til den?\nDer er jo for nylig kommet en ny serie i iMac, og det ser hulme godt ud. Jeg har flere gange leget lidt med en "gammel" iMac i en forretning, og synes det er noget lækkert kram! Hvis ellers der er findes nok af gode programmer, kunne jeg godt finde på at købe den nye iMac 24" 2,4 GHz. Men søger alle steder, for at vide så meget som muligt, inden der brændes en masse penge af. Har du nogen gode oplysninger om Mac, vil jeg blive glad :-)\nLopus 25-08-2007 08:55\nnoer 25-08-2007 09:03\nKøb du roligt en iMac, du vil blive utrolig glad for den. Den er født til at arbejde med grafiske programmer. Jeg har både en 15" og nu en 20" 2.1Mhz iMac. Jeg laver ikke særlig meget grafik, men Mac kan bruges til alt.\nCata 25-08-2007 13:03\nOm man er til mac eller pc er nærmest et smagsspørgsmål.\nSom det er pt er pc mest udbredt. Dette medfører også at det er mere interesandt at finde sikkerhedshuller på denne platform fremfor på mac.\nDer er dog intet belæg for at sige at mac er mere sikker end windows eller omvendt.\nI forhold til udbudet af software er det noget større til pc platformen end til mac. Dette skyldes det samme som ovenstående nemlig udbredelse.\nDette kan dog afhjælpes (så vidt jeg har forstået på en mac mand) med forskelligt software som gør det muligt at køre software udviklet til windows på en mac brugerflade.\nEndvidere er Mac jo gået over til at producere maskiner med intel processorer. Om det så også betyder at man (måske via krumspring) kan kører windows på en mac skal jeg ikke kunne sige.\nI forhold til at Mac'en er lavet til det grafiske så var mac tidligere pc/windows/dos platformen overlegen men sådan forholder det sig ikke længere og det er nu ren smagssmag om man vælger det ene eller andet.\nTo ting er dog sikre når man vælger mac.\n1. Man får ikke den samme hardwareydelse pr. kr som ved pc platformen\n2. Man binder sig til en producent og der er ikke megen konkurence til at presse priserne den rette vej nedaf.\nnoer 25-08-2007 15:11\nI de over 20 år Apple har lavet Mac computere, er de dømt døde og færdige utallige gange. Apple lever dog i bedste velgående og har aldrig haft det bedre. Det er også utallige gange blevet sagt, at nu var der en virus der angreb Mac, men det er aldrig sket!\nHvad der sker i fremtiden kan man selvføgenlig ikke vide. Man har længe kunnet få Microsoft Office til Mac. Nu kan man også, men de nye Intel Mac´s, installere Windows. Det ville dog efter min mening være tåbeligt, når man nu har købt en computer med et så fint styreprogram, som Apple OS 10.\nDer findes masser af programmer til mac, både fra Apple og trediepart. Og med hensyn til konkurrence, ja så har computerverdenen længe lidt under at Microsoft er så dominerende som de er.\nJeg har arbejdet både med PC og Mac, men det fremgår vist af ovenstående, hvad jeg foretrækker.\nCata 25-08-2007 17:56\nI de over 20 år Apple har lavet Mac computere, er de dømt døde og færdige utallige gange. Apple lever dog i bedste velgående og har aldrig haft det bedre.\nDe er blevet dømt døde mange gange. Lige nu ligger de vist en smule højere end de ellers har ligget med markedsandel. Tvivler dog på at det stiger ret meget mere men det falder næppe heller meget.\nDet er også utallige gange blevet sagt, at nu var der en virus der angreb Mac, men det er aldrig sket!\nDet er simpelthen det rene vrøvl. Der har og er adskillige vira/orme etc der fungere og spredes på mac.\nJa så ville pengene nu en gang være bedre brugt på pc hardware. Omend nogle nok gerne ville betale en formue ekstra for Apples design på Mac. Men dem om det.\nMen det forandre ikke det faktum at man betaler mere for samme ydelse på en mac som man betaler på pc platform. Ren hardwaremæssigt altså.\nHerudover er der jo også alternativer til MS såfremt man ikke kan lide dem af den ene eller anden årsag. Det er endnu engang et spørgsmål om 'religion'.\nJo det fremgår meget tydeligt.\nMin mening er at man nu engang skal vælge det der falder naturligt for en at arbejde med. For nogle er det mac og for andre er det pc.\nnoer 25-08-2007 18:48\nHvis man går ind på magasinet www.comon.dk og vælger mac siden, vælger forum og skriver virus i søgefeltet, vil man kunne overbevise sig om at virus ikke findes til Mac. Nogle har troet, at de havde en virus eller orm, det har altid vist sig ikke at passe. Det er nu snart 20 år siden jeg fik min første Mac og jeg har aldrig oplevet noget der lignede virus.\nHvis man derimod installerer Windows på sin nye Intel Mac, så har man åbnet en ladeport for virus!\nI en peride på en 4-5 år havde jeg PC, og det ønsker jeg ikke at vende tilbage til, selvom jeg nok er klar over at PCen er blevet bedre. Hos Apple betaler man også lidt for et godt design, men det skal man jo alle steder, hvis man vil have noget der ser ordentligt ud.\nLopus 25-08-2007 19:23\nhvordan virker det der mus, der kun har en knap...?\nCata 25-08-2007 21:13\nHvis man går ind på magasinet http://antivirus.about.com/od/macin...ources.htm\nnoer 25-08-2007 21:21\nPå Apples Migthy Mouse er der mulighed for alle de funktioner og indstillinger man kan ønske sig.\nOp til fire knapfunktioner og man bestemmer selv hvilke funktioner den enkelte knap skal have, f.eks Expose eller Dashboard. Scrollknap er der også.\nDet var måske en ide om du prøvede en Mac.\nTvE 26-08-2007 15:17\nTil alle dem (til syneladende mange, da spørgsmålet tit rejses af folk der ønsker at nedgøre Apple) der finder en én-knaps mus problematisk, kan jeg berolige dem med, at der findes adskillige USB interfaces på alle de maskienr Apple sælger, og at der er fuld understøttelse af højre-klik scroll m.m.m., så man kan sagtens sætte sin yndlings-poly-knap-mus til sin Mac og højreklikke på livet løs, det har jeg da gjort i snart et årti eller mér!\ngreen 30-08-2007 21:46\nMåske skulle man også tænke på brugervenligheden og logikken i de forskellige mærker.\nJeg har personligt aldrig fattet det logiske i højreknappen, men for nogle vil det sikkert være meget loisk at højreklikke i et hjørne og i stifinder finde det man skal bruge, derefter gå ud og lave kaffe mens computeren genstarter og så ellers starte forfra. Jeg peger og klikker og trækker i det jeg skal bruge, og tager for givet at det virker.\nMen sådan er vi jo så forskellige...;-)\nEgidiussen 03-09-2007 05:30\nJeg vil lige tilføje noget til dem som siger at man betaler mere for ydelsen hos mac - de nye mac er mindst lige så hurtige som en pc med samme spec. og ja, man betaler mere for en mac dels pga designet og mærket, men så får man altså også både OS og andet lækkert software (hvilket man ikke gør med en pc hvor man skal bruge adskillige tusinde kr før man er igang.)\niMacErik 10-09-2007 22:32\nJeg bliver simpelthen nød til at skrive et indlæg for at rette nogle misforståelser.\nCitat fra Cata\nJO der er. I år 2000 skiftede Apple fra system 9 til OS X (læses OS 10)\nDet var ikke blot en opdatering, men en helt ny grundprogrammering som hviler på det gennemprøvede UNIX (som IBM har kørt siden deres store MainFrame computere så dagens lys) blot med det lækre Aqua-look og funktionalitet som kendetegner en Mac.\nAlle programafviklinger indkaples nærmest og systemet tillader IKKE at der ændres ved systemet uden en godkendelse (Det er nu kopieret i Vista, men den kommer HELE tiden og spørger og så slår folk det fra ... øhhhh !)\nNår du gemmer en Word-fil eller TIF eller noget andet, står du som ejer af filen (kan ses under fil-info i stil med "egenskaber" på PC) og derfor kan programmer som evt forsøger at komme ind på din maskine mens den er i netværk, IKKE få lov til at røre ved filen.\nJeg har min Mac åben på net 12 timer om dagen UDEN virus programmer og der ske ikke noget.\nDer er så meget software (inkl spil) til Mac at du ikke kommer til at mangle noget.\nI Apple Store på www.apple.dk er der godt 500 programpakker til salg + alt Freeware og Shareware der kan hentes bl.a. på www.macgamefiles.com eller www.freeverse.com eller www.freemacware.com eller ......\nDet er ikke noget med at det er muligt at køre Windows.\nDet fungerer ! Microsoft har endda (for ikke helt at tabe brugere til Apple) lavet Virtuel PC, men den er lidt sløv.\nApple har nu indbygget en emuleringssoftware (BoothCamp) hvorpå du installerer din Windows eller Vista og selv Vista kører fint og hurtigt.\nEller man kan installere en anden emulator (Parallel) hvorpå kan installeres Windows/Vista/Linux og de kan så køre SAMTIDIG i egne programvinduer.\nDet gælder stadig. Professionelle fotografer bruger den bærbare MacBook i studiet eller i marken og sætter deres 50.000 kr. kameraer direkte til.\nDet skal virke HELE TIDEN (de kan jo ikke sige til modeller og lysfolk at de lige skal holde 10 minutters pause mens de genstarter deres computer) og derfor bruger de Mac.\n90% at verdens grafikere og avis-redaktioner producerer på Mac fordi maskinen er meget mere intuitiv.\nPasser heller ikke:\n1. På en Mac får du alt det software med du har brug for til at lave musik/video/DVD/Websider/foto-album og -(light)redigering foruden fjernbetjening til multimedie afvikling fra sofaen OG indbygget web-cam + trådløs WiFi og Bluetooth.\nPå en tilbuds-PC følger der kun Vista Home Basic (som intet kan) eller Premium som kan lidt mere, med og Officepakken er kun 60 dages Try-out.\nOg hvor festligt er det for kreative mennesker at sidde med Officepakken !\nOg så en MASSE demo-software du skal til at af-installere.\n2. Det passer lige så fint på PC ! Der er godt nok flere Hardware-producenter som laver PC-er ja, og flere systemer at vælge mellem (XP eller 6 forskellige Vista ????) men ALLE fra Microsoft, altså INGEN valgfrihed.\nDer findes faktisk mac-cloner, men det er OK at købe hos Apple, og der er kun eet styresystem at vælge og det virker helt i top til alle fra alm. bruger til professionelle. Det koster KUN 995,- mens en Vista Business koster over 3.000,-\nMange venlige hilsner til alle\nTvE 11-09-2007 07:14\nCitat fra iMacErik\nI år 2000 skiftede Apple fra system 9 til OS X (læses OS 10)\nHmm - var det ikke først den 24/3-2001 at Mac OS X 10.0.0 blev frigivet?\nAlle programafviklinger indkaples nærmest og systemet tillader IKKE at der ændres ved systemet uden en godkendelse\nIkke heeelt korrekt, alle Mac brugere der IKKE har lavet mere end én konto, arbejder altid på maskinen med administrator-rettigheder og er derfor ikke specielt sikret.\nPersonligt har jeg én "normal bruger-konto jeg bruger til daglig, samt én admin-konto (det er den først oprettede konto pr. automatik - iøvrig user-id 501), hvils credentials jeg så skal benytte hver gang der fx skal installeres ny SW etc.\nBruger du udelukkende din "admin-konto" til dagligt og "kommer til" at afvikle en script/program der sletter alle dine filer får du INGEN ADVARSEL som du (den største fare ved computere kommer altid indefra - ca. 40 cm fra skærmen, uanset valg af OS) ;-)\nForkert (se iøvrigt do.) du glemmer, at der ud over "ejer" også er "gruppe" og "andre\nDét kan du jo ikke vide noget om, altså hvilke behov ANDRE har for SW - det kunne jo være, at AutoCAD et-eller-andet ikke findes til Mac og det vat bydende nødvendigt med denne pakke til en eller anden opgave.\nNår man vælger OS, bør man:\n1. Se hvilke platforme de programmer man har behov for tilbydes til.\n2. (Hvis man ikke er ekspert), se hvilke platforme omgangskredsen benytter og man derfor - måske - kan forvente at få kvalificeret hjælp til.\nVersiontracker.com er nu min favorit ;-)\nNej! - Microsoft har for nyligt KØBT det firma der for mange år siden udviklede applikationern "Virtual PC" - et program der emulerer et andet OS. Ja, det er langsomt, men kan bruges til få enkle opgaver\nBootCamp benyttes på alle de NYERE Mac'er (dem der er baseret på intel processor) således at man kan dualboote - på ældre Mac'er er BC virkningsløst pga processorarkitektur!\nNej!, Parallels er IKKE en emulator, det er en VIRTUALISATOR, forskellen mellem de to er om man skal LADE som om man er noget andet end man er (emulere) og dét er langsomt.\nVirtualisering indsætter populært sagt et abstraktionslag mellem applikationen og OS'et og tillader (igen kun såfremt man har en ny Mac med en intel CPU) at man kan afvikle andre OS'er i omtrent native hstighed, dvs. 98% lige så hurtigt som hvis man havde dual-bootet til det andet OS.\nVMWare er et lignende alternativ, oprindeligt udviklet til Windows platformen mig bekendt.\nJeg tror desværre, at du skal reducere det tal markant, efter Adobes programmer er kommet til Window$ platformen. Derudover er det nok ikke fordi det er mere intuitivt, men fordi man har startet med at benytte Mac og at det er bekosteligt at omskole alle brugere til nye systemer, samt udskiftning af SW ligeledes er bekosteligt, HW'en er vel det mindste i det store regnestykke\nNej der findes IKKE kloner af Apple's hardware - det døde mig bekendt kort efter DayStar lavede deres quadro 604 PPC 180 MHz maskine - dét fik Steve Jobs hurtigt lukket igen - Apple lever af deres HW (måske mest iPods ;-?)\nDu kan måske finde en brugt klon, men der er ingen med CPU'er nyere end PPC 604'eren!\nPS.: Har selv med stor begejstring benytte Apple's computere siden 1987\nMusikfiler fra PC til Mac\nDyrup Classic 10 Vægmaling, Hvid, 2,25 Ltr\n469,95 kr. 375,96 kr.