Årets repræsentantskabsmøde er vel overstået med bredde beslutninger.\nForbundet fik ny struktur med et bredt HB og breddesatsningen fik fuld opmærksomhed.\nLørdagen blev brugt på WOC 2006 og penge. Erik Nielsen og Johan Fegar fra WOC organisationen indledte dagen, med omtale af et imponerende forarbejde på vej imod et imponerende arrangement. Målsætningen er høj – meget høj. Det bliver et festår, med mange vindere. Det er nu op til klubberne at få samlet flest mulige deltagere. Der bliver meget at se på og meget du selv kan prøve.\nBjørnar Valstad, Norge fortalte herefter om, hvordan man planlægger succes. Han er en verdensstjerne som satser på at komme på det norske landshold til VM i Danmark. Han kan lide os og vores kort og forventer sig meget af dette år VM.\nStafetten gik herefter over i hænderne på Henrik Brandt. Han er tidligere journalist på et nu verdensberømt dansk dagblad, men nu direktør for Idrættens Analyseinstitut. Henrik havde kikket os i kortene. Vi betaler det halve i kontingent, har det halve i omsætning pr. klub og har langt under det halve antal lønnede trænere af gennemsnitklub klub under DIF og DGI.\nBudskabet var: Betalingsidrætten stormer frem. Folk vil have lækre kvalitetstilbud, og vil gerne betale for kvalitet! – Tankevækkende…\nEfter et par indlæg om forbundets eksterne indtægter, elite og bredde samt skovadgang og kort, var der Cafedebat om – penge i dansk orientering.\nSøndagen bød på beretninger og beslutninger. HB måtte bøje sig for folket, som ikke kan lide løbsafgifter med eller uden brik. Forslaget fra Odense og Faaborg blev vedtaget, så kun løb med en ren startafgift over kr. 25,- udløser afgift, ligesom brikleje på 10,- kr. kan lægges oveni uden det løser afgift.\nHB og strukturkommissionen fik derimod klar opbakning til den samlede strukturreform. Der var ikke tilslutning til at forslag om at fastholde et økonomiudvalg og afstemningen om en bred eller en smal løsning på det nye HB var ren finorientering.\nDet lykkedes for dirigent Birger Hoff at få afgørelsen helt på plads, så resultatet blev en reform med et bredt HB.\nEt stort forarbejde er afsluttet med en afgørelse, som skal holde mange år frem. Nu gælder det om at komme i arbejdstøjet. I sær i klubberne. Der står snart mange nye medlemmer og banker på, og det må ikke komme bag på nogen at det vil ske !!! …sluttede en veloplagt Lars Vendelbjerg fra breddeudvalget.\nI øvrigt var der genvalg til alle der genopstillede. HB fik bemyndigelse til at besætte posten i det nye planudvalg…\nDet blev et møde der bredt samler forbundet. Alle var loyale medarbejdere på et godt forløb…


Kursusreferat: Tyrkiet mellem øst og vest - PDF\nKursusreferat: Tyrkiet mellem øst og vest\nDownload "Kursusreferat: Tyrkiet mellem øst og vest"\n1 Geo-Nyt Kursusreferat: Tyrkiet mellem øst og vest Danske geografer møder tyrkiske børn på skole i Trabzon, Foto: Bente Tuxen Mødet med tyrkerne. Tyrkerne er imødekommende og venlige. Jo længere væk fra storbyen og turistområderne vi kom, des større blev gæstfriheden og hjælpsomheden. I Amasya, en provinby med omkring indbyggere, og den smukkeste beliggenhed i de Pontiske bjerge, var gæstfriheden enestående. Følgende eksempel illustrerer hvordan: Vi var en lille gruppe på fire kolleger, der gik en tur i en bydel med små, snævre gader og gamle, beskedne boliger. På vores vej op ad de stejle gyder mødte vi en mand, som lidt genert viste os op ad den gade han selv boede i. Det viste sig, at gaden førte op til et fantastisk udsigtspunkt over byen. På vejen tilbage inviterede han på te. Vi takkede i første omgang nej, som etiketten foreskriver, men da han spurgte igen, sagde vi ja tak. Vi Mustafa (tv) og hans familie. Foto: Anette Schmidt\n2 Geo-Nyt Hos Mustafa og hans familie i Amasya, fotos: Inger Poulsen, Anette Schmidt og Anne Dorthe Hjernø blev hilst velkommen med kindkys og straks blev klapbordet fundet frem, så vi kunne blive ordentligt bænket. Det viste sig nemlig, at te-invitationen var blevet til en frokostinvitation, så selvom vi knap havde rejst os fra morgenbordet på hotellet, blev vi beværtet med dejlig tomatsuppe og brød samt friturestegte dejboller. Ved hjælp af fagter og fingersprog samt nogle enkelte tyske gloser, sludrede vi en lille times tid. Mustafa, som vores vært hed, boede i det beskeden hus med et lille rum i underetagen, der fungerede som stue, køkken og sandsynligvis soveværelse for nogle af husets beboere, samt et tilsvarende rum på anden etage. I alt boede der fem personer i huset: Mustafa, hans kone og lille datter på 3 år samt svigermoderen og svogeren. Der var ikke megen plads, men trods alt livsnødvendigheder, såsom TV og telefon. Især TV synes at være en livsnødvendighed i Tyrkiet. Overalt man kommer, på caféer, i hotellobbyer, etc. kører Tv-apparatet for fulde drøn. Betaling for måltidet kom slet ikke på tale, det var tydeligt at et sådant tilbud ville være en fornærmelse, derimod lovede vi hinanden, at de billeder vi tog, skulle sendes til familien, med en hilsen og tak for sidst. Samme uegennyttige venlighed mødte man overalt i landet, når det for eksempel gjaldt hjælp til at finde vej, hjælp til at holde rede på de mange millioner tyrkiske lirer, eller når man savnede et toilet. Mustafa havde tilsyneladende intet arbejde, og heller ikke svogeren. Det officielle arbejdsløshedstal ligger på omkring 15 % (ifølge borgmesteren i Trabzon), men virkeligheden tyder på at dette tal er underdrevet. Overalt i bybilledet ser man mænd i den arbejdsdygtige alder gå ledige omkring, sidde på caféer, på byens bænke, etc. For slet ikke at tale om kvindernes arbejdsløshed, for hvor mange kvinder er mon tilmeldt arbejdsstyrken, og dermed registreret som arbejdsløse. På turen fra Amasya over den Anatolske højslette til Kappadokien gjorde vi holdt i en lille landsby, som levede af hvededyrkning og kvæghold. Det var en storkerede - med stork - der var årsagen til stoppet, den skulle selvfølgelig fotograferes. Foruden en lille flok nysgerrige skolebørn, som var ude at lege lige ved bussens holdeplads, dukkede der straks tre mænd fra landsbyen op. Det havde nylig regnet og jorden var mudret, og det var årsagen til at de ikke arbejdede den dag. Via guidens tolkning fortalte de, at dagligdagen i landsbyen, når vejret var dårligt, gik med at sidde på byens café. At migrere til storbyen, var ikke løsningen, da de ikke kunne tjene nok der. Livet i landsbyen var trods alt mere sikkert, trods fattigdom. Man havde på fornemmelsen, at vi var en kærkommen afveksling i en ellers ensformig dagligdag. Selv i Istanbul og i de mere turistede steder i Tyrkiet, fx i Kappadokien, mødte vi kun venlige\n3 Geo-Nyt Gaden i Amasya, hvor Mustafas hus ligger. Kobbersmeden i Amasya. Fotos: Bente Tuxen mennesker. I butikker og basarer blev der hentet skamler frem, te blev fremskaffet og cigaretter budt, og selvom man intet købte, blev man hilst farvel med et tak. Ligesom i andre turistområder i verden, var der dog en masse gadesælgere, som kunne være noget anmassende. Det var tydeligt, at den tyrkiske økonomi er i krise og at turismen er i tilbagegang, eller måske var det bare fordi, at turistsæsonen ikke rigtig var begyndt endnu. Vores sidste stop på turen var Göreme i Kappadokien, en lille turistet landsby i det fantastiske tuflandskab. Göreme betyder Don t see anymore, i betydningen Har man set Göreme, har man set alt. Enig. Venlighed og imødekommenhed overfor fremmede kræver overskud, og man kan undre sig over hvor overskuddet kommer fra. Målt i BNP pr. indbygger eller HDI rangerer Tyrkiet som bekendt lavt sammenlignet med Danmark. Hvis der fandtes et mål for tilfredshed, et tilfredshedsindex, ville Tyrkiet sikkert stige i rangordenen. For kun tilfredse mennesker kan have så stort overskud. Man bliver helt flov ved tanken om, hvordan vi i Danmark modtager fremmede. Anne Dorthe Hjernø Bagsværd Gymnasium Bosporus, set fra Topkapi-paladset mod nord. Foto: Karsten Duss Istanbul Istanbul, beliggende ved Bosporus Strædet, er en rejse værd. De oprindelige bosættere valgte stedet med omhu. 12 mio. mennesker synes i dag at det tilsyneladende var en god ide at slå sig ned ved Strædet. Istanbul er ved første øjekast ikke nogen havneby i traditionel forstand som København, Malmø eller Vejle. Udsigten skæmmes ikke af store industribygninger og skibsværfter. Sultanens palads\n4 Noget om økonomi: Geo-Nyt Lønninger og priser Tyrkiet april Den største pengeseddel i Tyrkiet (her i halv størrelse). 20 millioner lira svarer til ca. 80 kroner. ligger ved strædets bred og giver den besøgende et godt overblik. På trods af to broer som forbinder Asien med Europa præges strædet af et mylder af både, som for ca. 3 kr. bringer byens befolkning frem og tilbage mellem de to kontinenter. Ved sultanens palads skærer Det gyldne Horn sig ind som en blind tarm. Her er mulighederne for at bygge skibe evident. Men kysten præges af institutioner, kontorer, paladser og private boliger som ved aftenstide tænder lys så de forbipasserende i både kan følge med i privatlivet. På en af skråninger ned mod strædet ligger Robert College(se omtalen andetsteds). Istanbuls vækst og lange historiske aner kan vel egentlig bedst forstås som et resultat af beliggenheden. Et snævert farvand har givet magthaverne mange muligheder for at kontrollere færdslen. Øresundstolden ved Helsingør-Hälsingborg var jo heller ikke nogen tilfældighed.. Sammenligningen holder i princippet men ikke i omfanget. Grundlaget for Istanbuls vækst er ikke alene byens beliggenhed ved snævre farvande, som forbinder Middelhavet med Sortehavet, men også den omstændighed at silkevejen til Kina gik over Bosporus Strædet. Byen har været leveringsdygtig i opstaldning, smede- og saddelmagerværksteder, lagerrum mv. Alt som en rejsende måtte finde nødvendigt for at den videre færd gennem Europa/Asien kunne lykkes. Denne lange tradition for handel og service gør, at det først bliver muligt at finde større industrikvarterer på den asiatiske del. På trods af fraværet af industri vil mange sikkert finde Istanbul noget beskidt og forurenet. Det må imidlertid ikke skygge for byens høje puls, som kan opleves i en fantastisk historisk ramme. Der er kraftig inflation i Tyrkiet har de årlige stigninger i forbrugerprisindekset ligget mellem 50 og 100% p.a. Dog med en faldende tendens. Seneste tal (2000) er 50% p.a. Vekselkurs 1. april 2003: 1 d.kr = TL Gennemsnitlig indkomst for en lavere mellemindkomstfamilie i Tyrkiet (48% af befolkningen) ligger mellem 200 mio. TL og 500 mio. TL i henhold til artikel i den engelsksprogede avis Turkishprobe. Oplysningerne ligger noget lavere end det vi fik indtryk af fra et besøg på en hasselnødsfabrik i Trabzon: Pigerne tjente her 510 mio. TL om måneden efter skat. Dvs. de tjener før skat og incl. særlige feriepenge til Ramadanen! og arbejdsgivertilskud til forsikringer m.v. ca. 650 mio. TL om måneden. På landet koster: En lejlighed: mio. TL om måneden Telefon, elektricitet, forsikring, gas: mio. TL om måneden Indkomstskat 25-35% af samlet indkomst 1 brød : 0,25 mio. TL 1 kg kød: 18 mio. TL 1 kg ris: ca 3.mio TL Folkevogn: US$ Man kan købe et hus i Amasya for ca US$ Karsten Duus\n5 Geo-Nyt På rejse fra Trabzon til Samsun Trabzon ligger ved Sortehavet og nås bedst med fly. Det tager ca. 20 timer at nå fra Istanbul til Trabzon pr. bus, oplyser guiden. Problemet er at De Pontiske Bjerge spærrer vejen en stor del af turen. Fra Trabzon til Samsun er der lidt i underkanten af 400 km. En tur langs Sortehavet giver forventninger om mange oplevelser. Men hurtigt finder iagttageren strandvejen noget ensformig. Ved Trabzon er kystsletten meget smal og den projekterede motorvej er lagt på den yderste kystslette hvilket sine steder indebærer opbygning af mindre moleanlæg. Vejen følger kysten og mens det går op og ned får vi nogle fantastiske kig til Sortehavet. Undervejs observeres en større forurening fra kysten og ud i Sortehavet, og flere tilslutter sig den hypotese, at der er tale om et gigantisk kloakudløb. Efter kort tid passerer vi en bro og straks revideres hypotesen. Der er tale om erosionsmateriale. Den første hypotese var forståelig. Bredderne af mindre floder bruges som losseplads. Den generelle holdning til det offentlige rum er, at det betyder mindre, hvor affaldet placeres. Det skæmmer naturligvis, men er på den anden side et udbredt syn under andre himmelstrøg end de skandinaviske/europæiske. De forskellige havne vi kører forbi er ikke præget af mange både. Måske er fiskerflåden ude at fiske? Men havnene er ikke præget af større aktivitet. Spørgsmålet er hvad befolkningen egentlig lever af på disse egne? Svaret fås ved et pitstop i en større by. Her på torvet ved Sortehavskysten er opstillet en figur af to personer som bærer gigantiske hasselnødder på deres hoveder. Kan man leve af at indsamle hasselnødder? Muligvis. På vej med Tyrkisk Airline udleveres poser med hasselnødder, ellers eksporteres hasselnødder til kageindustrien i f.eks. Holland. Vejens beskaffenhed er varierende. Bussen gør med jævne mellemrum gevaldige hop. Typisk bebyggelse langs hovedvejen mellem Trabzon og samsun. Foto: Karsten Duus Hvilket naturligvis skyldes bussens noget forældede affjedringssystem, men sandelig også nogle gevaldige huller. Hvorfor smider tyrkerne deres affald hvor de finder det bedst og hvorfor reparerer tyrkerne ikke deres huller i vejen? Svaret er ligetil: Den gennemsnitlige skatteprocent ligger mellem 25 35% og skatteunddragelse er tro det eller ej en større sport end i Danmark. Tyrkerne har ikke noget effektivt ligningssystem. Det er derfor overraskende at høre guiden fortælle om, at husene opvarmes af gas hentet fra Bulgarien, som får gassen fra Rusland gennem enorme pipelines. Efter nogle timer og mange I Giresun ved Sortehavet ligger centrum kilometer forsvinder udsigten for hasselnødproduktionen. Foto: Bente til Sortehavet ganske langsomt. Tuxen De pontiske Bjerge trækker sig\n6 Kappadokien Geo-Nyt På grænsen mellem De pontiske Bjerge og Den anatolske Højslette ligger Kappadokien et af Tyrkiets mest besøgte turistmål uden for Istanbul. Kappadokien er et resultat af vulkansk aktivitet. For millioner af år siden sendte to vulkaner deres udbrudsprodukter ned over landskabet. Tuflaget er ganske mægtigt. Med tiden er tuflaget hærdnet. Dog ikke mere end det er relativt nemt at grave underjordiske gange. Den ide er ikke ny f. Kr..var området beboet. Vidnesbyrd om området findes allerede i Det ny Testamente. I tuflaget har de kristne udgravet huler for at sikre sig mod indtrængende fjender. Modellen er også i dag udbredt i Mellemøsten. Tænk blot på hr. bin Laden. Naturligvis er geografer interesseret i sådanne lokaliteter. Her kan vi geologisk komme ret langt i forklaringen af betingelserne for eksistensen af hulerne. Naturgeografien kan bidrage med en forståelse af de erosionsformer vi kan iagttage ligesom kulturgeografien kan give et godt bud hvorfor hulerne har været og er så attraktive for mennesker at bo i. Kappadokiens geologi studeres nærmere. Foto: LWO længere ind i landet og en ganske stor flodslette åbenbarer sig. Flere poppellunde vidner om, at ikke alle har fået installeret naturgas. Sletten er mildt sagt ingen fryd for øjet. Større industrien dukker op. Cement, tobak og den petrokemiske industri præger landskabet. Vi nærmer os storbyen Samsun. Vi besøgte hulerne i begyndelsen af turistsæsonen. Det kan anbefales. Under højsæsonen er temperaturen tit på den forkerte side af de 30 grader og menneskemyldret ganske omfattende. Lars Fisker Kappadokien er kendt for sine»fairy tale chimneys«, erosionsrester i tuf af paddehattelignende udseende. Foto: LWO\n7 Geo-Nyt På det Gyldne Horn starter aftensejlturen op gennem Bosporus-strædet. Foto: Karsten Duus Istanbul og Trabzons bygeografi Istanbul Der har sandsynligvis været en bebyggelse på sydsiden af Det gyldne Horn i de sidste 3000 år. Byens grundlæggelse regnes dog normalt fra 657 f. Kr. da græske kolonister kom til stedet fra Megara. Byens placering ved indsejlingen til Bosporus har altid været af stor strategisk betydning. Istanbul blev først byens officielle navn i 1926 efter at den havde heddet henholdsvis Byzans og Konstantinopel. Nutidens storby dækker et areal på 157 km 2 og har officielt 7,3 mio. indbyggere. Det uofficielle tal er dobbelt så stort. Det græske og romerske Istanbul Istanbul eller Byzans bærer kun i beskedent omgang præg af den græske fortid. Der findes i nutiden enkelte spor i form af søjler i cisternen samt Meduse-hoveder. Omkring år 196 e. Kr. indlemmes Byzans i Romerriget og næsten samtidig anlægges Hippodromen, som er en væddeløbsbane tæt på det gamle bycentrum. På denne plads ses Slangesøjlen, som i dag mangler slangehovederne; den stammer fra Delfi og menes lavet år 479 f. Kr. Der står desuden to obelisker på pladsen, hvoraf den nordligste er opkaldt efter kejser Theodosius, som lod den opføre i det 4. årh. e.kr. Når man derefter går et kort stykke mod NØ fra Hippodromen kommer man ind i den ældste bydel gennem muren, og her stødte vi på det egentlige\n8 mahala-begreb første gang, altså det politiske, religiøse samt administrative centrum. Ved muren så vi den bedst bevarede byzantinske cisterne i Istanbul bygget af Justinian. Vandindholdet i cisternen, når den var fyldt, skønnes til at være m 3. Udviklingen af en egentlig byplan startede så småt under Konstantin med den gamle bykerne indeholdende akropolis samt basilikaer. Under kejser Theodosius forstærkedes planen med en hovedgade, som delte sig i en NV-gren og en SV-gren. Det oprindelige center blev bibeholdt. Foruden den gamle bymur blev der lidt efter lidt bygget yderligere tre, nemlig Septimius Severus-muren, Konstantin-muren samt Theodosiusmuren. Også vandforsyningen var nøje planlagt, hvilket såvel cisternerne som Valens-akvædukten fra det 4. årh. e. Kr. vidner om. I den Byzantinskromerske periode blomstrede handelen, hvilket medførte dannelsen af tre havne på sydsiden af Det gyldne Horn, blandt andet en oliehavn og en blomsterhavn. Byen udviklede sig i årenes løb både nordpå og østpå til den asiatiske side af Bosporus. Geo-Nyt på en klippeknold ud mod Marmarahavet og indsejlingen til Bosporus, omkring 5 km længere mod vest kan der ses store stykker af den gamle bymur. Umiddelbart syd for Tokapi-paladset finder vi byens to største moskéer. Hagia Sophia, der egentlig er bygget som kirke og indviet i 537 e.kr., og Sultanahmet Camii der populært kaldes Den blå Moské. Det er den der i dag fungerer som byens vartegn. Mellem disse to moskéer ligger der bygninger, der oprindeligt har fungeret som badeanstalt. Lidt vest for disse bygninger finder vi den store basar med de overdækkede forretningsgader. Fra gammel tid var reglen den, at de mest værdifulde varer blev handlet centralt i de overdækkede områder mens billigere varegrupper solgtes fra åbne boder i udkanten af området. I samme område findes også rester af karavanestationen (= hotel) og fattigkøkken. Begge dele har i dag anden anvendelse. Enkelte af de gamle mahalaer kan stadig udpeges; således bor der stadig mange af græsk oprindelse omkring Det ortodokse Patriarkat i NV og det jødiske kvarter ligger i umiddelbar til- Osmannernes Istanbul I Geografisk Orientering 1998, nr. 3 kan man læse en artikel af den svenske kulturgeograf Tommy Book om Den osmanska staden. Ifølge Book er der i denne bytype en del obligatoriske elementer. Kernen i byen er de offentlige (= religiøse) funktioner samt handels- og håndværksområderne. Man kalder disse centrale bygninger for et Vacuf-system. Hertil hører fire elementer: 1. Moskéen 2. Det offentlige bad (Hammam), 3. Markedspladsen med bedestaen (= basaren) og endelig 4. Dervisch-klosteret med hotel og folkekøkken. Uden om disse centrale bygninger lå boligkvartererne opdelt i forskellige mahalaer (dvs. afgrænsede kvarterer for bestemte befolkningsgrupper). De fornemste muslimer boede tættest på centrum, mens de ikkemuslimske grupper (kristne, jøder, sigøjnere) boede helt ude i periferien. Ud over Vacufsystemets fire elementer var der normalt en fæstning og en bymur. Det centrale Istanbul, der ligger på halvøen syd for Det gyldne Horn, er stadig stærkt præget af den osmanniske bys hovedelementer. Fæstningen med Tokapi-paladset ligger Osmanniske træhuse i Istanbul. Foto: Karsten Duus\n9 Geo-Nyt slutning hertil. I den sydlige del af byen ud mod Marmarahavet kan man finde kvarterer med karakteristiske osmanniske træhuse, karakteristiske ved deres karnapper i første sals højde. De fleste trænger til en kærlig hånd, men enkelte gader er smukt restaurerede. Det moderne Istanbul Efter 1923 blev Ankara hovedstad, men Istanbul beholdt sin betydning som det økonomiske og handelsmæssige centrum, hvilket i nutiden ligger på vestsiden af Bosporus. Byens to lige store dele på hver 6 mio. er forbundet med en indre ringvej, der løber langs Theodosis-muren nordpå og langs Eyüp-kvarteret over Det gyldne Horn videre forbi Sisli-kvarteret over Bosporus-broen til den asiatiske side. Den ydre ringvej fører fra Atatürk-lufthavnen ca. 20 km sydvest for centrum i en stor bue igennem nordlige forstæder over Fatihbroen til den asiatiske del af byen. Fra byens centrum passerede vi et typisk mellemindkomstkvarter, nemlig Fatih, og passerede uorganiserede kvarterdannelser med anatolske indvandrere og kom til Eyüp-Istanbul-kvarteret, som er typisk muslimsk og regnes for at være et af de helligste områder i den muslimske verden. Langs den yderste ringvej mod nord var der et tydeligt præg af et nyanlagt finanskvarter. På vej ind mod centret passerede vi kvarterer præget af etniske grupper så som grækere, bulgarere og jøder. Syd for Sisli lå et kvarter med en blandet sammensætning. Sydpå på vej mod Istanbul, Sultanahmet-kvarteret. Foto: Bente Tuxen lufthavnen befandt sig flere planlagte byer som f. eks. Ekitale og Atakary med højhuse op til 15 etager, men også med det typiske for kvartererne, nemlig en moské. Istanbul er præget af kontraster. Her i forgrunden et kvarter præget af disorganiserede urbanisering, beliggende klos op af en motorvej; i baggrunden storbyens skyline. Foto: Karsten Duus\n10 Trabzon Geo-Nyt Motorvejsbyggeri langs Sortehavet. Foto: Karsten Duus Trabzon (tidligere Trapezunt) er grundlagt af græske kolonister fra Milet i 746 f. Kr. I 2000 år udviklede byen sig stille og roligt ved handel med de andre byer langs Sortehavets kyst. Efter 1204 overtog kejseren af Konstantinopel magten, og i 1461 blev også området her en del af det osmanniske rige, og endelig i 1923 en del af det moderne Tyrkiet. Det moderne Trabzon er hovedby i den østlige Sortehavs-region med ca. 1 mio. indbyggere. I selve byen er der ca indbyggere. Fra det gamle centrum - der er flere steder rester af bymure - har byen bredt sig mod øst og vest på den smalle stribe land der er mellem kysten og de stejle bjergskråninger. Langs kysten er man ved at anlægge en 4-sporet motorvej; de fleste steder ligger den på opfyldt land. Vejen vil mange steder komme meget tæt på badestrandene og det er næppe heldigt for turismen, men omvendt er en bedre infrastruktur i området nok en nødvendighed for byens fremtidige udvikling. Havnen, som har været ansvarlig for byens oprindelige udvikling, ligger i en lille bugt, og her er både industrihavn og anløbsplads for turbådene fra Istanbul. Det er vanskeligt i løbet af et par dage at få et overblik over byplanen af byen - hvis der overhovedet er nogen. Helmer Frederiksen og Inger Poulsen Modtagelse hos bystyret i Trabzon. Det er viceborgmesteren under billedet af Kemal Atatyrk. Tv sidder guiden, som fulgte med på kurset. Foto: LWO. Trabzon erhverv og udvikling Trabzon ( indb.) ligger ved Sortehavskysten og giver også navn til regionen, hvis erhvervsliv domineres af landbrugssektoren. Området er velforsynet med nedbør, og jordbundsforholdene betyder, at det er velegnet til dyrkning af frugt og grøntsager. Disse produceres mest til hjemmemarkedet. Trabzon: Klima- og plantebæltet er subtropisk skov- og maki (januar 7, juli 23, ca mm nedbør, fravær af egentlig tørtid) Anderledes forholder det sig med områdets specialiserede produkter, som er hasselnødder og te - begge er vigtige eksportprodukter. Ca. 70 % af produktionens værdi stammer fra hasselnødder det tilsvarende tal for te er 20%. Landbrugsproduktionen præges af mindre landbrug, og salget af produkterne organiseres af staten, som giver gode priser på varerne, men til gengæld ikke aftager disse med det samme. Hvis producenterne har behov for at sælge med det\n11 Geo-Nyt samme, kan dette ske til private opkøbere, men til langt lavere priser. Et besøg på rådhuset i Trabzon skulle give os et nærmere indblik i regionens erhvervsstruktur. Fem repræsentanter mødte op, herunder viceborgmester, byplanlægger og turistchef. De var alle meget velvillige og imødekommende, men meget lidt præcise. Ethvert spørgsmål, vi stillede, affødte lange interne diskussioner på tyrkisk, som gjorde det meget vanskeligt for os at fæste lid til deres svar. De lagde stor vægt på, at handelen med Rusland siden 1990 er blevet professionaliseret, mens den tidligere udelukkende bestod af en såkaldt kufferthandel. Vi fik også ud af dem, at en stor del af befolkningen (men uvist hvor mange) ernærer sig eller supplerer deres indtægter med arbejde i den uformelle sektor fra illegal indvandring af georgiske prostituerede til forarbejdning af de særlige trabzonske filigransmykker. Men egentlig ville de hellere fortælle om den lokale fodboldklub Trabzon Spor, der 6 gange har været Tyrkiet-mester. De mente, at dette har stor betydning for områdets renommé og udvikling. Trabzon er dog pt. ikke inde i nogen positiv økonomisk udvikling. Arbejdsløsheden er officielt 15%, men der er nogen usikkerhed forbundet med dette tal - desuden er det synligt for enhver, at mange er underbeskæftigede. De lokale myndigheders svar på spørgsmålet om årsagerne til de økonomiske problemer var følgende: 1) Tyrkiets generelle økonomiske afmatning 2) dårlig udbygget infrastruktur, der vanskeliggør forbindelsen til resten af landet (i øjeblikket bygges der dog på en motorvejslignende forbindelse til Istanbul, som de lokale politikere har store forventninger til) Underbeskæftigelse ved Sortehavet. Foto: Karsten Duus 3) staten trækker værdier ud af området via skatteopkrævning. I de senere år har turismen fået stigende betydning. I 2002 skulle der angiveligt have været 1 mio. turister i Trabzon. Ca. halvdelen af disse er Hasselnøddeforarbejdning på Basaran ved Trabzon. En helt eksemplarisk virksomhed; produktionsgange, der er til at forstå. Foto: Karsten Duus\n12 Geo-Nyt På Basaran sorterer yngre kvinder de dårlige hasselnødder fra. Fot: Laust Wium Olesen indenlandske turister, som kommer til området for at nyde det behagelige klima og bademulighederne. De europæiske turister går især efter kulturtilbuddene, mens de resterende (primært fra New Zealand, Australien og Israel) foretrækker rafting, trekking og naturoplevelser i det hele taget. Man forestiller sig, at turistfaciliteterne skal udbygges i den nærmeste fremtid. Beskæftigelsen i denne sektor er svær at få hold på, da det meste er sæsonarbejde. Industrisektoren er ikke særlig betydningsfuld i området. Næsten halvdelen af de virksomheder, som findes, er baseret på lokale landbrugsprodukter. Det betyder, at de fleste i industrisektoren er beskæftiget ved forarbejdning af te og hasselnødder. Der er tale om arbejdskraftintensiv produktion. Ca. 15 km øst for Trabzon besøgte vi en af de 10 fabrikker i regionen, der står for forarbejdning af hasselnødder. Basaran er en af de mest moderne og største indenfor denne industri. Fabrikken producerer tons hasselnøddeprodukter om året hele produktionen går til eksport, heraf 90% til Østrig. Man kan følge arbejdet med nødderne ved samlebåndene fra de bliver knækket, grov- og finsorteret, ristet, hakket mv. Samtlige ansatte ved samlebåndene er kvinder, da disse ifølge manageren/rundviseren er mere tålmodige og stabile. Kvinderne arbejder 8 timer/ dag i 3 skift à 150, så der i alt er 450 ansatte. De tjener godt $150 om måneden, men har mulighed for at supplere indtægterne med overarbejde i højsæsonen og via div. bonusordninger. (se tekstboks om løn og priser s. 25). Basaran er afgjort et besøg værd nærmere oplysninger fås på Margit G. Nielsen og Anette Schmidt Besøg på Robert College, et amerikansk elitegymnasium i Istanbul Eller: Hvordan skolesystemet bidrager til at fastholde de afgrundsdybe sociale skel Adgang gennem grundigt bevogtet port, lang og stejl opkørsel til pigtrådshegnet og herefter lang, stejl trappe op til den imponerende hovedbygning, hvor alt virker meget amerikansk. Vi blev vist rundt, holdt møde med lærere i samfundsviden-\n13 Geo-Nyt skabelige fag i deres velindrettede arbejdslokale, og en del af os deltog i en geografitime. I lærerarbejdsrummet mødte vi også en universitetslærer og 2 studerende (af en gruppe på 8), som var i på 2 ugers ophold som en del af et pædagogisk kursus på 2 år. Skolen er den ældste amerikanske high school uden for USA. Her går kun tyrkiske elever, og de tager tyrkisk studentereksamen. Den tyrkiske stat kræver, at der undervises på tyrkisk i samfundsvidenskabelige fag (herunder geografi); men ellers undervises på engelsk. Der findes mulighed for friplads (til ca. 30% af eleverne). I øvrigt Foto: Karsten Duus holdes den årlige betaling nede på 8500 USD gennem tilskud fra USA. Faciliteterne synes helt enestående: der er tale om et meget stort areal med udsigt over Bosporus, store og velindrettede bygninger med stort og relativt vellønnet personale. F.eks. fint udstyret bibliotek med 6 ansatte, nyt science lab, 3 computerlokaler, 4 studievejledere, imponerende køkken og omkring 18 som gennemsnitlig klassestørrelse. Der er ikke tale om nogen form for beskedenhed: Skolen er Tyrkiets bedste. Her uddannes kommende ledere til erhvervsliv, administration og politik flere statsministre har gået her. De fleste bliver noget. Kursusdeltagerne foran Robert Colleges hovedbygning ved Bosporus. Elever optages fra hele Tyrkiet på basis af eksaminer efter 8.klasse. Der er hovedvægt på naturvidenskabelige fag. Studenterne vælger ofte ingeniørstudier, og ca. 30 % studerer i USA. Der lægges dog også vægt på både sport og kreative fag, da der udtrykkes bekymring for den ensidige fokusering på eksamensresultater. Mange studerende har tidligt i barndommen modtaget privatundervisning for at kvalificere sig til et særlig godt gymnasium, og i sidste gymnasieår bruges mange weekendtimer (op til 20) til kurser, der skal give bedre muligheder for at bestå universiteternes adgangsprøver. Det har så stort omfang, at der tages hensyn til det i gymnasiets undervisning. Af de ca elever bor ca. 180 på skolen, der tidligere havde mellemskole. Efter indførelse af 8 års undervisningspligt kun gymnasium. Den tidligere strengt fastholdte dress code bliver ikke længere kontrolleret, og eleverne virker ikke voldsomt forskellige fra danske gymnasie- Undervisningsplan i geografi (5 timer/uge) for maj måned. I juni har man de altafgørende tests.\n14 Geo-Nyt elever, selv om mange drenge stadig møder med slips og jakke. Lærerne på et privatgymnasium får typisk en relativt bedre løn, og specielt udenlandske lærere rekrutteres bl.a. ved løntilbud. Som nævnt også fint arbejdslokale for fagområdet de fleste danske lærere ret imponerede. Der undervises typisk i 1 fag. I Tyrkiet er der ca. 70 % kvindelige lærere, og det forsøges bevidst (hvordan?) at udligne denne kønsforskel. Geografiundervisningen (og formodentlig alle andre fag) er nøje planlagt for hele året. Vi så en fælles plan udarbejdet af skolens lærere for hele årgangen. Uge for uge stort set svarende til lærebogen og godkendt med flere stempler og underskrifter. Der er stor vægt på naturgeografiske discipliner og især på Tyrkiets geografi, som fylder mere end halvdelen af den indbydende lærebog. Geografi har 5 timer i 3. årgang, og der afholdes 2 skriftlige prøver uden hjælpemidler efter semestrene. Faget er valgfag i 4. årgang, og her undervises om andre lande. Geografitimen overvåges som alle andre timer i Tyrkiet af Kemal Atatyrk; men stemningen er Geografiundervisning. Sortehavsregionens navnestof indlæres. Foto: LWO meget afslappet elever kommer for sent, og der er meget småsnak under den stærkt lærerstyrede undervisning. Vi følger en gennemgang af Sortehavsregionens geografi, hvor alt knyttes til et kort på tavlen, som alle elever får en kopi af, så de kan kopiere fra tavlen. Ingen enkeltelever spørger eller spørges; men det kontrolleres, at elevernes notater svarer til tavlens oversigt over geologi, floder, arealanvendelse m.m. Eleverne her undervises altså delvist på tyrkisk og får en tyrkisk studentereksamen; men forholdene er i øvrigt meget forskellige fra tyrkiske skoler den kommende elite opdrages internationalt eller måske snarere amerikansk? Måske skulle de søge optagelse i USA, hvis EU afviser? Kemiøvelser på Robert College. Foto: Karsten Duus\n15 Sekularisering, islam og fundamentalisme. Geo-Nyt Muslimerne udgør ifølge statistikken 98 procent af den tyrkiske befolkning. Derfor er det en udbredt opfattelse, at der er tale om et tilbagestående muslimsk land med helt andre værdier end vores europæiske. Vores hovedindtryk var imidlertid, at sekulariseringen overalt har sat sit stærke præg på det tyrkiske samfund. De fleste steder mødte vi en stærkt europæisk præget befolkning. Det hænger naturligvis sammen med det udvalg af steder, vi besøgte. Tyrkiet er mindst tre lande, de kurdiske klansamfund mod sydøst, det fromme koranbælte i midten og det meget europæisk prægede samfund i vest. Til sydøstlige dele af landet kom vi ikke (udenrigsministeriet frarådede det en lille uge før afrejsen i deres rejsevejledning, så programmet måtte ændres; vi kunne bl.a. ikke besøge GAP-projektet), i koranbæltet besøgte vi især det turistprægede Kappadokien, og ellers bevægede vi os mest rundt i større byer. Men det var forbavsende, at også Trabzon, der ligger på den østligste del af Sortehavskysten virkede moderne. I alle offentlige bygninger, vi besøgte, tronede landsfaderen Kemal Atatürk over os på billeder eller som buste. Han grundlagde republikken i 1923 og havde som projekt at europæisere Tyrkiet. Den tyrkiske forfatning pålægger hæren at overvåge statens verdslige karakter og gribe ind, hvis hæren skønner, at den er truet. For en ydre betragtning synes den sekulære stat derfor at hvile på et solidt grundlag. Det var svært for os at trænge ind bag facaden, bl.a. fordi vi jo ikke kunne sproget og måtte kommunikere med engelsktalende. De gav os indtryk af, at tyrkerne er muslimer på deres egen måde, ligesom danskerne er kristne på deres, og man skal være forsigtig med at trække paralleller mellem islam i Tyrkiet og islam i f.eks. Saudi Arabien. Valfartsstedet Eyüp nær bunden af det Gyldne Horn. Som led i vestliggørelsen er søndag den store fridag for alle. Foto: LWO I udkanten af Istanbul besøgte vi et valfartssted ved graven for en af islams store personligheder. Her herskede en venlig og afslappet stemning, og Ved indgangen til valfartsstedet Eyüp tager folk skoene af. Foto: Karsten Duus\n16 Geo-Nyt de besøgende muslimer mindede mere om folk på søndagsudflugt end om religiøse fanatikere. En af Atatürks reformer var forbud i offentlige bygninger mod»sløret«eller tørklædet, der dækker kvindens hår og måske også ansigtet. Forbudet blev ophævet i 1989, og nu er det op til lederne af f. eks. undervisningsinstitutioner, om de vil tillade tørklædet eller ej. Ud fra hvad vi kunne iagttage, har ændringen kun medført beskedne forandringer. Vi så enkelte kvinder med slør i offentlige bygninger, men det store flertal er fortsat vestligt klædt. Men islamisterne er til stede som en faktor i tyrkisk politik. Ved valget i 1995 blev det islamiske Velfærdsparti landets største med 21 procent af stemmerne. Det indgik i en koalitionsregering, men måtte forlade scenen efter en militær demonstration i 1997 og siden forbud, idet partiets politik blev dømt i strid med forfatningen. Siden er islamismen imidlertid vendt kraftigt tilbage med et nyt partinavn, men med stort set de samme folk og stort set det samme program - en modereret form for noget, man passende kan kalde demokratisk fundamentalisme. Ved valget den 3. november 2002 fik AKP (Retfærdigheds- og Udviklingspartiet) med stærkt islamisk islæt 363 mandater og dermed absolut flertal i den 550 sæder store nationalforsamling. Det eneste andet parti, der klarede spærregrænsen på 10 procent, blev CHP, det gamle republikanske parti, grundlagt af Kemal Atatürk, der med 19 procent af vælgerne udgør oppositionen til islamisterne. At islamisterne har fået reel indflydelse skyldes ikke, at de er mere moderate og fremtræder mere demokratisk sindede, end i andre muslimske lande, men nok så meget, at de ikke-religiøse partier, konstant lammes politisk af kævl og interne personstridigheder, bl.a. med anklager om grov korruption og svindel. Der er stigende organiseret kriminalitet, hvor enorme sorte summer hvidvaskes i en proces, der samtidig øger og synliggør kløften mellem rig og fattig. De traditionelle verdslige partier kan ikke finde ud af at forny den politiske proces i overensstemmelse med den dynamik, der præger det tyrkiske samfund generelt. Den nuværende økonomiske krise har været med til at øge disse partiers prestigetab. Resultatet af valget skal altså mere ses som en protest mod det bestående system end som et udtryk for, at Tyrkiet er på vej mod iranske tilstande. Hagia Sophia, bygget som kristen kirke, indrettet som moske uden at alle de kristne symboler blev fjernet og nu museum under renovation. Foto: Karsten Duus Efter valgsejren i 1995 begik islamisterne en række taktiske fejl: Deres leder, Necmettin Erbakan, rejste til Asien og Afrika i stedet for til Europa og Amerika. En økonomisk sammenslutning af islamiske økonomier, kaldet D8, blev en mærkesag, der skulle udfordre Vesten, og da han rejste problemet med forbudet mod kvinders hovedtørklæder i den offentlige sektor og på læreanstalterne, gik det galt. De\n17 sekulære tyrkere i bureaukratiet - og deres beskyttere i generalstaben truede partiet til at give op. Det islamistiske AKP, der sidder på magten efter valgsejren i november sidste år, kalder sig et konservativt, demokratisk parti og forsikrer både vælgerne og omverdenen om, at partiet ligger i midten af tyrkisk politik. Deres leder, Tayyip Erdogan, anfører igen og igen, at folks eventuelle tro er en privatsag, der har meget lidt med samfundets administration og statens styrelse at gøre. Partiet skiftede signal i forhold til Europa og arbejdede straks efter valget hårdt for en aftale om optagelsesforhandlinger med EU. Erdogan ønskede ligeledes at stille tyrkisk territorium til rådighed for USA s angreb på Irak, men her kunne han ikke styre de mange nyvalgte parlamentsmedlemmer. De sagde nej. Det er svært at sige, hvor dybt ønsket om en mere islamisk linje ligger. Vores guide, der havde et afslappet forhold til religion, var ikke bekymret over situationen. Han understregede, at tre ud af fire tyrkiske vælgere er tilhængere af den skarpe adskillelse af stat og religion, som den tyrkiske republik har bygget på siden Indtrykket af en islamisk præget, lidt gammeldags klædt befolkning med mange kvinder med hovedtørklæder var stærkest under flyrejsen Istanbul - København, hvor vore egne indvandrere fra koranbæltet i Anatolien udgjorde flertallet. Erosion Fritz Tandrup På vores odyssé i Tyrkiet iagttog vi erosion og erosionsproblemer i 3 forskellige sammenhænge (fotos Bente Tuxen): 1. Under besøget hos foreningen lokalt praktiserende geologer i Trabzon fik vi et foredrag der bl.a. omhandlede erosionsproblemer. I den forbindelse så vi et Pc-billedshow, der illustrerede væsentlige problemer opstået i området. Problemerne skyldes opstemning af vand, hvilket resulterer i at nye jordlag bliver vandmættede. Konsekvensen er at jordlagene skrider i forhold til hinanden, vejene undermineres og bryder sammen. Ligeledes så vi billeder med huse der Geo-Nyt faldt sammen pga. udskridning i jordlagene. 2 På vores tur fra Trabzon mod syd til Karaca Cave kom vi ved trægrænsen gennem en tunnel i 1700 m højde til området syd for de Pontiske bjerge. Landskabet nord for passet var præget af en passende høj luftfugtighed med tæt vegetation og denne dag med tåge. Syd for passet kom vi til et område med en højere beliggende trægrænse, mindre nedbør og med en udpræget maki-vegetation. Bjergene er eroderet ned til udprægede V-formede dale bestående af hoveddale, sidedale og yderligere at antal mindre sidedale. I den sparsomme vegetation er det let at se resultatet bestående af V formede dale og krappe kamme - synet af dette forstærkes af sneen, der ligger tilbage på nordsiden af skråningerne. (foto 1) Hovedvejen syd for passet var renoveret/nyanlagt, dvs. man har sprængt og gravet materiale væk for at få plads til vejen. Man har tydeligvis taget højde for erosionsproblemer på udsatte steder ved at etablere effektive drænrør under vejen (foto 2) og på skråningerne er der tilplantet med en blanding af nåletræer og løvtræer. I øvrigt så vi i Istanbul at der ved etablering af\n18 Geo-Nyt motorvejene omkring byen ligeledes var taget hensyn til erosionsproblemerne. Her anvendte man på samme måde tilplantning på vejskråningerne, men der var også bygget trappeformede dræningsrender på skrænterne til forhindring af soil erosion. 3 Sidst havde vi en fuld dag i Kappadokien et område der er præget af vulkansk aktivitet gennem de sidste mange millioner år. Flere hundreder meter tykke lag af sur vulkansk aske er ophobet, presset sammen og hærdet til tuf. Lagene ligger i 7 lagserier, hvoraf mange kan ses som modstandsdygtige erosionsflader bestående af basalt el.lign. De 3 steder, hvor de hårdere lag har sprækker, har vandet fået fat og eroderet tufbjergarterne. Erosionen er forstærket af de store temperaturvariationer, der forekommer mellem sommer og vinter i disse højder ( m). Der er de seneste 3 mio. år eroderet typiske render (foto3), der gennemskærer området (foto4) Tufmaterialet er så blødt at man for år siden gravede boliger, lagre og senere kirker ud i klipperne. Efter udgravning hærder tuffen. Der er gravet boliger både i overfladen (foto7 og 8) og under jorden (foto9). De underjordiske byer er af imponerende dimensioner. Området var for ca.1000 år siden et religiøst centrum og i den forbindelse er der fundet op til 3000 kirker (Byzantinske med freskoer) i klipperne. Resterne fra forvitring og erosion bliver til meget frugtbar jord, som i dag overvejende anvendes til dyrkning af vin (vinproduktion), kartofler og løg. Kartofler, løg og andre produkter opbevares også i dag i lagerrum udgra og til sidst er der opstået karakteristiske og meget spektakulære kegleformede formationer (foto5), der ofte er beskyttet af en hat. Hatten består af en rest basalt, sammenkittet materiale eller ifølge visse kilder en vulkansk bombe (se s. 44). Den beskyttende top bliver til sidst undermineret ved erosion og den endelige nedbrydning fuldendes. Alle erosionsstadierne kan ses på foto6.\n19 vet i tufklipperne, hvor der via små skorstensrør på overfladen af jorden er sørget for udluftning. 7 Bente Tuxen Geo-Nyt Tyrkiets geologi - i store træk Hyppige jordskælv, masser af vulkanske aflejringer og en meget spændende topografi kombineret med store klimatiske variationer gør Tyrkiet til et meget kompleks og meget interessant studieobjekt. På efteruddannelseskurset kunne deltagerne kun se en forsvindende lille brøkdel; men hvad vi så blev suppleret af dels egne studier i artikler, dels en forelæsning på Sortehavsregionens Tekniske Universitet af professor i geologi, Ismet Gedik. Hans powerpoint-præsentation er hovedkilden til følgende. Omdrejningspunktet for forelæsningen var denne figur: 8 9 Her vises, hvilke mikroplader Tyrkiet er opbygget af; med grønt de såkaldte Pontider (ældre granitter, paleozoiske bjergarter), med gult Tauriderne (noget yngre dannelser) og med brunt andre mikroplader af blandet alder. Disse mikroplader antager man er opstået ved at et skråt pladesammenstød i den hercyniske foldnings tid har høvlet mindre dele af en større plades oceanbundsskorpe. De afhøvlede m i k r o p l a d e r bestod både af oceanbundsplateauer med tykke sedimentlag, af frisk oceanbundsskorpe samt af mellemliggende geosynklinale bassiner. Disse mikroplader har efterfølgende været udsat for meget forskel-\n20 Geo-Nyt lige sedimentationsrater. Man har identificeret 3 typer, ofte indenfor ret kort afstand, varierende fra godt 2000 m sedimenter, over ca. 400 m sedimenter til kun 10 m sedimenter. De forskellige sedimentationsrater tages som udtryk for områdets genrelt urolige geologi; der har været flyttet godt rundt på mikropladerne pga. de pladetektoniske bevægelser (strike-slip-transtensional movements). Under den alpine foldning er området yderligere kommet under pres, så mikropladerne med deres sedimenter dels er blev kraftigt foldet, dels er blevet skudt skråt ind over hinanden. Presset kommer dels fra den Afrikanske plades subduktion under den Eurasiske plade, dels som følge af den hurtige Arabiske plades bevægelse mod nord (se fig. i Alletiders geografi s. 265). Gruppen af tyrkiske mikroplader ligger lige midt i sammenstødzonen, og presset fra alle sider medfører de hyppige jordskælv i Tyrkiet, dels langs den Nordanatolske forkastningszone KAF (fx Koaceli-jordskælvet 1999), dels langs den Sydøstanatolske forkastningszone DAF (jordskælvet april 2003 i Bingöl-regionen). Presset fra den Arabiske plade får nemlig gruppen af anatoliske mikroplader til at rotere mod uret langs den Nordanatoliske forkastningszone (KAF). Ismet Gedik omtalte ud over den Afrikanske plades subduktion under den Eurasiske plade en mindre og nu inaktiv subduktion af Sortehavets oceanbund under gruppen af tyrkiske mikroplader. Det var bestemt nyt for de tilrejsende geografer; og efterfølgende detailstudier af Sortehavets relief har ikke kunnet bekræfte dette. I Istanbul så vi i byens vestligste udkant tomter, hvor huse var kollapset i august Vi spurgte til forventningerne om»the big one«; og fik bekræftet at man var opmærksom på, hvordan jordskælvene langs KAF i det 20. århundrede har haft en tendens til at bevæge sig mod vest efterhånden som den værste spænding var udløst længere østpå. Tilsyneladende står Istanbul-området for tur, da Kort fra tyrkisk atlas. Hovedforkastningerne vises samt med gul farve forskellige grader af jordskælvsstyrke og -hyppighed. Lidt syd for cirklen SØ for Ankara ligger Cappadokien; umiddelbart udenfor fare-


Spider-Man: Into the Spider-Verse - Anmeldelse - Playup.dk\nSpider-Man: Into the Spider-Verse – Anmeldelse\naf Oliver Noppenaug den 13. december 2018\nAquaman - Anmeldelse\nÅrets bedste superheltefilm\nI 2018 har det ikke ligefrem skortet på film om alskens superhelte i alskens trikoter, der skal stoppe alskens skurke fra at ødelægge alskens verdener. Marvels Avengers: Infinity War og Black Panther var blandt dette års helt store biobaskere, men der har også været plads til film om Spider-Man-skurken Venom, ligesom at DC-kumpanen Aquaman også premierer med sin egen film i denne uge. Så der har jo været rigeligt med helte at hygge sig med, og alligevel er den animerede Spider-Man: Into the Spider-Verse årets bedste.\nDen nye Spider-Man. Into the Spider-Verse er et friskt, moderne take på myten om hvordan Spider-Man blev til Spider-Man. Denne gang er det dog historien om, hvordan Brooklyn-teenageren Miles Morales blev til den højtelskede helt. Historien om Miles er ultimativt en historie om at leve op til egne og andres tunge forventninger, og hvordan det ansvar fylder alt i de pubertære teenageår, og det er mesterligt illustreret igennem den klassiske Spider-Man-mytologi.\nMultiversets morsomheder. Spider-Man: Into the Spider-Verse er utrolig underholdende. Den postmodernistiske tilgang til værk og medie giver plads til nogle helt forrygende øjeblikke, som når den sort/hvide Spider-Man Noir ikke kan løse en professorterning, da hans univers jo foregår, før der kom farver på film.\nEn øvelse i kunstformer. Det postmodernistiske kommer også til fuld skue i den visuelle stil. Det grundlæggende tegneseriehæfte-look bliver gang på gang ‘remixet’ af forskellige kunst- og stilarter. Alt fra den japanske mangas tegnestil til synthpoppens neon-skyer er smidt i farveblenderen, og jeg tog mig selv i at tænke, at det ligeså godt kunne have været en udstilling på et museum for moderne kunst.\nUønskede dobbeltgængere. Omend animationen er ganske fantastisk, så er der enkelte gange, hvor det virker lidt uskarpt. Jeg har svært ved at sætte en finger på årsagen, men en gang imellem minder det om, når man tager brillerne af under en 3D-film. Det sker heldigvis meget sjældent, men nok til at springe i øjnene.\nEn ny generation af Spider-Man til den nye generation af Spider-fans\nJa, jeg kan vitterligt ikke finde flere minusser ved Into the Spider-Verse. Fra start til slut var jeg fanget i et underholdende spindelvæv af action, komik, drama, følelser, tårer, latter – og alt hvad der ellers hører til en god superheltefortælling. Ikke nok med at være årets superheltefilm, så er den sågar også årets bedste animationsfilm. Men det der imponerer mig mest, er hvor godt den henvender sig og forstår sit publikum. Det er ikke på den der kiksede “Fellow kids”-måde med 2 år for gamle memes, som i Black Panther.\nFilmen handler på mange måder om at give teten og masken videre til den næste generation, og ligeså må vi give Spider-Man-karakteren videre. Spider-Man: Into the Spider-Verse er en ganske værdig overdragelse af Edderkoppen, og jeg håber, den yngre generation vil tage godt imod Miles Morales og nyde filmen lige så meget, som jeg gjorde.\nPs. Gør jer selv den tjeneste at blive til post-credit scenen. Jeg har aldrig oplevet en hel sal af anmeldere skraldgrine så højt før.\nAvengersInto the Spider-VerseSpider-Man\nAvengers, Into the Spider-Verse, Spider-Man


41.250 - 41.300 ud af 41.514 resultater\nNielsen, B. S. & Nielsen, E., 1978, Socialisationsforskning. Nielsen, B. S. & Nielsen, E. (red.). 1. udg. København: Borgen, s. 7-35\nLinear and magnetic circular dichroism of conjugated molecules\nThulstrup, E. W., 1978, I : Journal of Molecular Structure: THEOCHEM. 47, s. 359-364\nRisager, K. & Andersen, H., 1978, I : Papir : tidsskrift for sprogforskning. 2, 8, s. 43-54 12 s.\nOlsén, P., Borg, V., Jensen, S. & Jørgensen, B., 1978, I : Udkast: Dansk tidsskrift for kritisk samfundsvidenskab [1973-1995]. 6, 2-3, s. 308-350 43 s.\nJensen, H. T., 1978, I : Kulturgeografiske Haefter. 4, 12, s. 101-109 9 s.\nSørensen, B., 1978, I : Solar Energy. 20, 4, s. 321-331\nJensen, H. T., 1978, Roskilde: Roskilde Universitet. 54 s. (Publikationer fra Institut for geografi, samfundsanalyse og datalogi. Meddelelse ; Nr. 2).\nNielsen, B. S. (Oversætter), 1978, I : Kontext. 35, s. 99- 115\nKamounah, F. S. & Gore, P. H., 1978, I : Synthesis. 10, s. 773-775 3 s.\nBrandt, J. & Guttesen, R., 1978, I : Klimatologiske meddelelser . 1978, 4, s. 60-67 8 s.\nNielsen, B. S. (Oversætter) & Nielsen, E. (Oversætter), 1978, Socialisationsforskning: Senkapitalisme og subjektivitet. Nielsen, B. S. & Nielsen, E. (red.). 1. udg. København: Borgen, s. 225-30\nChristiansen, G. (red.), Hertel-Wulff, J. (red.), Jensen, H. T. (red.) & Suadicani, H. (red.), 1978, Roskilde: Roskilde Universitet. 171 s. (Publikationer fra Institut for geografi, samfundsanalyse og datalogi. Meddelelse ; Nr. 1).\nSørensen, B. & Nilsson, B., 1978, Proceedings of the International Conference on Nuclear Structure. Contributed Papers. Marumori, T. (red.). Physical Society of Japan, s. 621-621 (Journal of the Physical Society of Japan; Nr. Suppl., Bind 44).\nJørgensen, N. H., Pedersen, P. B., Thulstrup, E. W. & Michl, J., 1978, I : International Journal of Quantum Chemistry. 12\nNielsen, B. S. (red.) & Nielsen, E. (red.), 1978, 1. udg. København: Borgen. 368 s.\nRisager, K., 1978, I : Papir : tidsskrift for sprogforskning. II, 8, s. 22-42 21 s.\nHaastrup, N. & Teleman, U., 1978, I : Roskilde Universitetscenter. Lingvistgruppen. Rolig-Papir. 14, 86 s.\nNordén, B., Håkansson, R., Pedersen, P. B. & Thulstrup, E. W., 1978, I : Chemical Physics. 33, 3, s. 355-366\nJosephsen, J. & Schäffer, C., 5 mar. 1978, I : Acta Chemica Scandinavica. A 31, s. 813-824\nSørensen, B., 1978, Proc. 2nd International Symposium on Wind Energy Systems. Stephens, H. S. & Fantom, I. D. (red.). BHRA Fluid Engineering, Bind 1. s. G1.1-G1.8\nRisager, K. & Andersen, H., 1978, Papers from the fourth Scandinavian Conference of Linguistics, Hindsgavl, January 6-8, 1978. Gregersen, K. (red.). Odense: Syddansk Universitetsforlag, s. 73-78 6 s.\nNielsen, B. S. (Oversætter), 1978, I : Kontext. 35, s. 82-98\nWucherpfennig, W. P., 1978, Perspektiven psychoanalytischer Literaturkritik. Goeppert, S. (red.). Freiburg i. Br.: Rombach Druck- und Verlagshaus, s. 233-259\nNiss, M. A., 1978, Roskilde: Roskilde Universitet. 39 s. (Tekster fra IMFUFA; Nr. 4).\nSørensen, B. & Jang, S., 1978, Proceedings of the International Conference on Nuclear Structure. Contributed Papers. Marumori, T. (red.). Physical Society of Japan, s. 563-563 (Journal of the Physical Society of Japan; Nr. Suppl., Bind 44).\nNielsen, J. L. & Knudsen, T., 1978, I : Politica - Tidsskrift for Politisk Videnskab. 3-4, s. s. 167-194\nOlsen, G. R., 1978, I : Tidsskrift for Politisk Økonomi. 4, s. 7-27 20 s.\nRisager, K., Haberland, H. & Bermann, T., 1978, I : Papir : tidsskrift for sprogforskning. 2, 8, s. 82-95 14 s.\nSørensen, B., 1978, Toward a Solar Civilization. Williams, R. H. (red.). Cambridge, Mass.: MIT Press, s. 125-141\nSørensen, B., 1978, I : Scandinavian Review. 66, 3, s. 40-43\nBlegaa, S., Josephsen, L., Meyer, N. & Sørensen, B., 1977, I : Energy Policy. 5, 2, s. 87-94 8 s.\nSørensen, B., 1977, I : Natur og Miljoe (Copenhagen). 4, 1, s. 10-12 3 s.\nDie Verwandlung des masochistischen Angestellten: Psychoanalytische Texterklärung am Beispiel Franz Kafkas\nWucherpfennig, W. P., 1977, I : Freiburger Universitaetsblaetter. 16, 58, s. 21-36\nDirect and indirect economics of wind energy systems relative to fuel based systems\nSørensen, B., 1977, Proceedings of the International Symposium on Wind Energy Systems: Conference held at Cambridge, September 7-9, 1976, organised by BHRA Fluid Engineering /. BHRA Fluid Engineering\nDirect and indirect economics of wind energy systems relative to fuel based systems.\nSørensen, B., 1977, I : Wind Engineering : The International Journal of Wind Power. 1, 1, s. 15-22 8 s.\nExcited electronic states of pyrene and some azapyrenes\nThulstrup, E. W. & Michl, J., 1977, I : Spectroscopy Letters. 10, 6, s. 435-440\nExcited singlet states of pyrene: Polarization directions and magnetic circular dichroism of azapyrenes\nThulstrup, E. W., Downing, J. W. & Michl, J., 1977, I : Chemical Physics. 23, 2, s. 307-319\nThulstrup, E. W., Downing, J. W. & Michl, J., 1977, Molecular Optical Dichroism and Chemical Applications of Polarized Spectroscopy: Proceedings of a Nobel Workshop. Nordén, B. (red.). Lund: Lund University Press\nSørensen, B., 1977, Danmarks vedvarende energikilder. Sørensen, B. (red.). København: Organisationen for Vedvarende Energi, 2 s.\nForsøg med fagintegration på HF\nJensen, H. T. & Kreisberg, O., 1977, I : Dansk pædagogisk tidsskrift. 25, 1, s. 46-53 8 s.\nGlocksee-projektet: en præsentation og en kommentar\nElle, B., 15 nov. 1977, I : Unge Pædagoger. 7, s. 3 15 s., 1.\nInterference phenomena in heavy ion induced two-nucleon transfer reactions\nSørensen, B., 1977, I : Physics Letters B. 66, 2, s. 119-122\nKaarsholm, P., 1977, Dansk Universitets Press. 316 s.\nJacobsen, J. K., 1977, En grim ælling: Biologiundervisning, mennesker, arbejde, samfund. Lunau, I. (red.). Ørsted: Nucleus, s. 177-133 44 s.\nLibrary User Instruction in the Framework of Project Studies\nRisager, K., Lau, B., Wille, N. E. & Bermann, T., 1977, Roskilde: Roskilde Universitet. 44 s.


Kviksølv i kroppen – Cykelhjelm med led lys\nTungmetaller: kviksølv, bly, cadmium, cesium, aluminium, arsen, antimon, tin,. Naturli ser på symptomer og forebyggelse. Det viser sig ved karakteristiske fejlfunktioner hvoraf blot de mest almindelig kendte er anført nedenfor.\nDet konkluderer danske forskere nu efter. I praksis er det de ikke-livsvigtige metaller, som også er giftige, dvs. Introduktion Brugen af amalgam er det største, ikke-kontrollerede forsøg, der nogensinde er . Søgning på “kviksølv” i Den Danske Ordbog.\nDen biologiske halveringstid af methylkviksølv i . Bakterier kan ændre uorganisk kviksølv til organisk. Kviksølv udskilles langsomt fra organismen. Glosbe, online-ordbog, gratis. Gennemse milions ord og sætninger på alle sprog.\nDe høje kviksølvskoncentrationer er blevet et globalt problem. Tidligere har man fokuseret på bestemte befolkningsgrupper, som spiser . Derfor bør vi begrænse påvirkningerne fra kviksølv. Men hvorfor er kviksølv farligt, når du er gravid?\nI løbet af nogle af år kan halvdelen af kviksølvet være væk, dvs. Jeg kan dog intet finde om den . Hos muslinger har forskerne også fundet overskridelser af miljøkvalitetskravet i . Man kan drikke flydende metallisk kviksølv næsten uden, at det påvirker kroppen. Derimod optages kviksølvdampe og methylkviksølv næsten fuldstændig i . Der er meget at der afgives 1-mcg kviksølv pr. I kroppen sker om- dannelsen ved hjælp af bakteri- er, svampe og fordøjelses- enzymer. Den hyppigst forekommende belastning fra kviksølv stammer.\nAmalgam er en legering af uorganisk kviksølv, kobber, tin og sølv, hvoraf kviksølv. Fisk og skaldyr indeholder nemlig tungmetaller som kviksølv, og da selen binder. Det trænger indi huden og kroppen og fordriver sygdommen, som svedes ud.\nVi har indtil nu indsamlet syv kilo kviksølv på skoler. I Kina er forureningen med kviksølv alvorlig, og situationen bliver ikke bedre af, at der visse steder også er ekstremt lave forekomster af modgiften selen i . For Polonium dræber ved at udsende radioaktivitet, som dræber kroppens celler – modsat giftige metaller som fx kviksølv, som dræber ved at . Men nogle uger efter ægoplægningen læste jeg at kviksølvet fra tun er utrolig længe om at udskilles fra kroppen. Faktisk er halveringstiden i . Dette vil medføre en kviksølvforgiftning af kroppen med forskellige . Vigtigheden af at fjerne tungmetaller fra vores krop.\nFordi de hjælper med at passe på immunforsvaret og fjerner kviksølv, aluminium og bly fra kroppen. Det bedste middel til at fjerne kviksølv fra kroppen ser ud til at være modifilan, men chlorella ser også ud til at være meget brugt.


SCHWALBE Big Ben Plus Clincherdæk 24" GreenGuard SnakeSkin E-50 Performance Reflex | Bikester.dk\nBig Ben Plus Clincherdæk 24" GreenGuard SnakeSkin E-50 Performance Reflex, sort\n55-507 | 24x2.15"\n55-507 | 24x2.15" - Udsolgt\nSCHWALBE Big Ben Plus Clincherdæk 24" GreenGuard SnakeSkin E-50 Performance Reflex, sort (black)\nDen robuste 3 mm GreenGuard-beskyttelse og de forstærkede sidevægge gør dette robuste Balloonbike-dæk til en rigtig slider. ECE-R75 godkendt, komfortabel og modstandsdygtig. Det perfekte valg til ladcykler og alle former for E-Bike.\nE-bike klar 50\nSpecielle dæk er nødvendige til hurtige E-bikes. Den bedste løsning er dæk med, der er gyldig i hele Europa.\nDobbelt forsvar GreenGuard\nDen dobbelte beskytter. High Density Guard + SnakeSkin. Mere sikkerhed for lette offroad-dæk er umuligt.\nGamle produkter af naturgummi (f.eks. handsker, slanger osv.) smuldres og anvendes i flere trin som grundmateriale i punkteringsbeskyttelsessystemet.\nFremragende kvalitet til intensiv brug. Disse dæk giver mest værdi for pengene.\nPunkteringsbeskyttelse, Reflekterende striber, Med dynamo løbebane\nDækstørrelse " (diameter x bredde): 24 x 2.15Dækstørrelse ETRTO (bredde x diameter):: 55-507Design: KanttrådsdækTryk Bar: 2-4Tryk psi: 30-55Profil: HS 439Version: Double Defense GreenGuard, E-50, SnakeSkinGummiblanding: EnduranceTæthed af karkassenvæv: 67 TPImaksimal belastning: 118 kg


Broderipakke Flexibilder Nisse koser seg 3-pk | Ateljé Margaretha\n400302 Broderipakke Flexibilder Nisse koser seg 3-pk https://www.margaretha.no/produkt/gidn/400302 https://itcm-ama.shimmercat.cloud/400302/filter/400302_a_x_001_a.jpg InStock 659 829 NOK ON_SALE Product 400302-0000 Broderipakke Flexibilder Nisse koser seg 3-pk 659 829 https://www.margaretha.no/produkt/gidn/400302 https://itcm-ama.shimmercat.cloud/400302/filter/400302_a_x_001_a.jpg InStock Korssting /flexibilder /salg Duftin Broderes med moulinégarn i utregnede kors- og attersting på elfenbenshvitt aidavev. 5,4 ruter/cm. Størrelse 12,7 cm ø. Rammer i tre følger med.\nArt. nr: 400302\nBroderipakke Flexibilder Nisse koser seg 3-pk\nBroderes med moulinégarn i utregnede kors- og attersting på elfenbenshvitt aidavev. 5,4 ruter/cm. Størrelse 12,7 cm ø. Rammer i tre følger med.


Studio About Standing Oil Bubble Low Tube Rose - Livingshop.dk\nStudio About 'Standing Oil Bubble' Olielys. Rosa.\nSmuk og dekorativ olielys, som er designet af arkitekten Mikkel Lang Mikkelsen. Kollektionen er fremstillet i gennemfarvet mundblæst borosilikatglas og består af en rund, organisk glaskugle, der svæver på en stand af farvet glas, hvilket giver lethed og elegance til indretningen.


Dame - Dame - Lyngby Floorball Forening\nDame - Motion\nLyngby Floorball Foreningens Damehold består af cirka 20 damer i alderen 20-50 år. Vi er en god blanding af studerende, småbørnsmødre og alt der i mellem. Vi har alle sammen en travl kalender, og sammen med graviditeter, udlandsophold mv. er vi som oftest 8-10 spillere som regelmæssigt spiller.\nVi er et socialt hold, der altid velkommer nye spillere i alle niveauer. Nogle har spillet Floorball i mange år og nogle er lige startet. Fælles for os alle er, at vi godt kan lide fællesskabet og at spille Floorball, og vi får på den måde motion, mens vi har det sjovt.\nVi håber at man kan og vil deltage til både træning og kampene, men man behøver ikke at deltage til kampe. Vi spiller i 2. division og har cirka 14 kampe på en sæson. Træningsæson er længere end kampsæson – og går fra august til juni. De er primært planlagt at forgå i weekenden, med nogle få undtagelser som er planlagt til at foregå hverdagsaftner. Klubben har spilleruniform og stave man kan låne.\nDameholdet træner mandag 19:30-21:00 og torsdag 19:30-21:00 på U/NORD, Hjortehøjsvej 1, 2800 Kongens Lyngby. Du er meget velkommen til at tage en ven med til træning, for vi er altid interesseret i at få flere på holdet / i klubben.\nDet er også muligt at blive målmand. Her kan man låne udstyr af klubben, og denne position kræver mindre løb, og stor fokus og gå-på-mod.\nSom et socialt hold/klub afholder vi spillermøder, sommerfest, julefrokost/nytårskur, generalforsamling med mad. Andre sociale arrangementer vi finder på: sommerhustur, Marcelisborg-cup, tremands-turneringer, bowling, board-game night etc.\nEr du interesseret, så klik "Tilmelding" og send en anmodning eller kontakt vores medlemsansvarlig.\n42 34 47 17\nHoldets kommende kampe\n2. dec 1.100,00 kr\nDitte Lykkesborg Schrøder


Lidl har valgt at stoppe salget af en hurtigtvoksende kylling. Resten af detailhandlen er ikke parate til den samme udfasning, omend Salling Group er i dialog med Dyrenes Beskyttelse om muligheden for at følge i Lidls fodspor.\nDen hurtigvoksende race ross 308 er den mest udbredte kylling i køledisken i dag. Fra marts udfaser Lidl som den første dagligvarekæde i landet den såkaldte turbokylling. | Foto: Thomas Borberg\nAktører i dansk dagligvarehandel har tænkt sig at afvente effekten af, at discountkæden Lidl stopper med at sælge den hurtigtvoksende kyllingerace ross 308, før de selv gør noget.\nÉn af dem er Coop, hvor kommunikationschef Lars Aarup kalder udfasningen for et "fint initiativ".