EU's havvindmølle-kapacitet skal femdobles på otte år: »Det haster« | Ingeniøren\nAf Frederik Marcher Hansen 16. feb 2022 kl. 14:25 117\nFor at opfylde EU’s klimamål i 2030 og 2050 kræver det en langt hurtigere udbredelse af havvindmøller, end det er tilfældet i dag, hvor »mange medlemslande halter bagefter med hensyn til den nødvendige omstilling til vedvarende energi«.\nDet fremgår af en pressemeddelelse fra Europa-Parlamentet, der med 518 stemmer for, 88 imod og 85 hverken/eller onsdag vedtog en ny strategi, der skal »afkorte procedurerne for at opnå en tilladelse og opfordrer medlemslandene til at indføre en gennemsigtig proces samt overveje at indføre tidsfrister for udstedelse af tilladelser«.\nDette skal hjælpe EU-medlemslandene til at opnå en samlet havvindmøllekapacitet i 2030 på 60 GW svarende til en femdobling af den nuværende, så 60 millioner europæiske husstande kan forsynes med grøn strøm. I 2050 skal havvindmøllekapaciteten på EU’s havområder udbygges til hele 340 GW.\nLæs også: Vindbranchen om 2 GW ekstra havvind før 2030: Det er næppe gjort med det\n»Dagens afstemning viser, at Europa-Parlamentet forstår, at det haster, og at vi sætter vedvarende offshore energi i centrum i kampen mod klimaændringerne. Vi er nødt til at indføre tidsfrister og fjerne de mange hindringer, der stadig står i vejen for en hurtig og vellykket udbredelse af vedvarende energi i Europa,« lyder det fra Morten Helveg Petersen (RV), ordfører for strategien om vedvarende offshore-energi og medlem af Renew Europe Gruppen (RE), i pressemeddelelsen.\nLæs også: Underskud af grøn strøm: Danmarks VE-udbygning er på katastrofekurs\nEuropa-Parlamentet fremhæver, at omkostningerne ved offshore vindenergi er faldet drastisk i de seneste to årtier (et fald på 48 procent mellem 2010 og 2020), hvilket gør den til en af de mest konkurrencedygtige energikilder.\nSom Ingeniørens søstermedie GridTech tidligere har beskrevet, så er havvind blevet så billig, at den tyske energigant RWE kort før jul indvilligede i de facto at betale den danske stat hele 2,8 milliarder kroner for at opføre en havvindpark ud for den vestjyske by Thorsminde.\nEt af kritikpunkterne mod havvindparker er havmøllernes indflydelse på det lokale dyreliv, men »havvindmølleparker kan gavne havets biodiversitet, hvis de udformes og bygges bæredygtigt«, lyder det fra Europa-Parlamentet, der tilføjer, at havvindmøller også skal »eksistere side om side med andre aktiviteter såsom fiskeri og søtransport«.\nLæs også: Havvind eller fugle? Havplan skaber ny tvivl om vindmøller ved Omø\nLæs også: Edderfugle eller vindmøller - nu vil politikere holde liv i havvind ved Omø\nDansk Energi roser strategien, der er afgørende for, at EU når sine klimaambitioner. Med 705 parlamentarikere fra 27 lande er EU-Parlamentet præget af mange forskellige holdninger og interesser, og derfor er Dansk Energis viceadministrerende direktør Anders Stouge også imponeret over strategiens høje ambitionsniveau.\n»Det er et rigtig godt stykke politisk arbejde, og meget vigtigt at Danmark har fået afgørende indflydelse på en så central strategi. Med tæt adgang til Nordsøen og Østersøen ligger Danmark i et smørhul for den havvind, der er en hovedpulsåre i den omfattende direkte og indirekte elektrificering, EU’s klimamål kræver,« lyder det fra ham i en pressemeddelelse fra Dansk Energi.\nDen netop vedtagne EU-strategi slår også fast, at der er behov for at styrke den elinfrastruktur, der skal transportere den grønne strøm fra vindmøllerne til forbrugerne. Det gælder transmissionsnettet, der fører store mængder energi over lange afstande og på tværs af lande, og distributionsnettet, som transporterer strømmen den sidste vej ud til forbrugerne. Derudover opfordrer Europa-Parlamentet i forbindelse med strategien, at der indføres et EU-dækkende forbud mod deponering af nedlagte vindmøllevinger inden 2025.\nLæs også: Udtjente møllevinger skrottes i stedet for at genanvendes\nLæs også: Ministerium har kendt til problemer med vinge-affald i årevis\nEmner : Offshore vindkraftPolitikVindmøller\nEkspert om Nordre Flint-pause: Bliver svært at skaffe og få økonomi i dværg-havvindmøller 23. dec 2021\nEnergistyrelsen: 2030-deadline er ikke ensbetydende med 100 procent grøn strøm 16. nov 2021\nRegeringens klima-deadline i 2025 møder hård kritik: Nye havvindparker skal besluttes senest næste år 30. sep 2021\n#1 Erik Petersen 16. februar 2022 - 14:47\n340 GW vindkraft fylder ca 70000 kvadrat km, så en stribe fra Danmark til Spanien vil være omkring 20 km bred.\nJeg har svært ved at se det gå igennem, og er også nød til at spørge om miljøpåvirkningen fra sådan en kunstig bjergkæde?\n#2 Søren Lund 16. februar 2022 - 15:11\nVestas V236-15.0 MW placeret med tårnafstand = 6x rotordiameren, fylder 2 km2 pr mølle, så 340.000 / 15 x 2 = 45.333 km2.\nDet mest sandsynlige er at ~2/3 = ~30.000 km2 bliver fordelt i Nordsøens 570.000 km2, hvor de i så fald udgør 5 % af Nordsøen, mens den øvrige 1/3 bliver fordelt i alle andre farvande omkring Europa, hvor de fylder endnu mindre.\n#3 Christian Nobel 16. februar 2022 - 15:47\nKun 12 GW?\nDette skal hjælpe EU-medlemslandene til at opnå en samlet havvindmøllekapacitet i 2030 på 60 GW svarende til en femdobling af den nuværende\nEr der virkelig kun 12GW i hele EU?\nDanmark alene har omkring 5GW.\nOg for lige at sætte tingene i perspektiv, Norge har godt 33 GW installeret effekt vandkraft og 4GW vind.\nSverige har omkring 17GW vandkraft og omkring 7GW vind.\n#4 Nils Juhl Rasmussen 16. februar 2022 - 16:01\nRe: Kun 12 GW?\nI følge Electricity map har Tyskland idag en installeret vindmølleeffekt på godt 60GW og producerede klokken 13 over 40 GW\n#5 Søren Lund 16. februar 2022 - 16:22\nKriegers Flak: 0,6 GW\nHorns Rev III: 0,4 GW\nAnholt: 0,4 GW\nHorns Rev II: 0,21 GW\nHorns Rev I: 0,16 GW\nRødsand II: 0,21 GW\nRødsand I: 0,16 GW\n≤ 40 MW: 0,15 GW\nI alt 2,3 GW\nOverser jeg nogen?\n#6 Søren Lund 16. februar 2022 - 16:27\nDet er vindmøller. Af havvindmøller har Tyskland trods alt "kun" 7,7 GW.\nStorbritanien er størst med 10,4 GW idriftsat (marts 2021) + 3,6 GW under opførelse.\n#7 Michael Mortensen 16. februar 2022 - 16:36\nDvs DK+D har 10 mens resten af EU kun har 2 ?\nEller har parlamentet bare tænkt at 60 er 5x "nuværende" baseret på nogle ret gamle tal ?\nStorbritanien er størst med\n#8 Søren Lund 16. februar 2022 - 16:47\nOkay, så du mener vindmøllekapacitet i alt.\nHer har Danmark pt 7 GW vind, hvoraf 2,3 GW altså er havvind. (vandkraft-kapacitet er det jo lidt småt med, her til lands. ;-)\nSverige har 12,2 GW, hvoraf 0,2 GW er havvind.\nNorge har ganske rigtigt 4 GW, kun landvind, men en del flydende havvindmølleprojekter i støbeskeen.\n#9 Michael Mortensen 16. februar 2022 - 16:48\nPyt med Hav miljøet !\n» vedtog en ny strategi, der skal afkorte procedurerne for at opnå en tilladelse og opfordrer medlemslandene til at indføre en gennemsigtig proces samt overveje at indføre tidsfrister for udstedelse af tilladelser«.\n"Vi har taget en princip belsutning om at havvindmølle parker implicit kun kan være godt for havmiljøet"\n"Venligst tilsidesæt alle tanker om miljø krav og undersøgesler, da vi er ret bange for at vores princip beslutning ikke holder når det kommer til virkeligheden"\n#10 Christian Nobel 16. februar 2022 - 17:01\nOk, jeg er godt klar over det var den samlede kapacitet, men jeg troede egentlig at havmøller udgjorde hoveddelen.\nJa burde have skrevet at det primært var land i Norge og Sverige, det var mere for at får den totale kapacitet ind i regnestykket.\nFor basalt set er der vel ikke noget problem i landmøller, slet ikke når man som Norge kan stille dem højt op, et sted hvor de ikke generer.\n#11 Søren Lund 16. februar 2022 - 17:23\nDanmark er fortsat det land i verden, med den suverænt højeste vindpenetration.\nStorbritanien er med 49% AEP det land i verden med den højeste andel af havvind ift den samlede vindkapacitet, men Danmark følger lige efter med 45%.\nÅr til dato har vores vindmøller leveret 3,7 TWh, svarende til 68% af al dansk elproduktion, og 74% ift elforbruget.\nI Januar leverede vindmøllerne for 69,4% ift forbruget, og i Februar tilmed i dag kl 13:30 84,0% ift forbruget.\nTil sammenligning har fransk atomkraft leveret 68,8% ift forbruget, med hhv 68,3% i Januar og 69,8% i Februar.\nI de første 15,5 dage af Februar, har vindmøllerne leveret 54,2% Cf og havvindmøllerne alene 72,3% Cf.\n#12 Søren Lund 16. februar 2022 - 17:36\nFor basalt set er der vel ikke noget problem i landmøller\nDer er bestemt ikke noget i vejen med landvindmøller, så længe de ikke kommer for tæt på beboerne, og der tages behørigt hensyn, så de ikke dominerer omgivelserne.\nMen havvindmøller har, med deres generelt højere kapacitetsfaktor, evnen til at producere mere energi indenfor samme netkapacitet, hvilket gør energien nemmere at lagre og integrere.\nVi kommer næppe over 40% vindpenetration i Europa, uden hovedparten kommer fra havvindmøller, og da Nordsøen er langt det mest attraktive område, bliver dansk havvindmøllestrøm nærmest uundgåeligt en stor eksportvare i fremtiden.\n#13 Christian Hede Andersen 16. februar 2022 - 17:55\nRe: Pyt med Hav miljøet !\nDet er vel ikke fastslået at havvindmøllefundamenter forringer det havmiljø de placeres i, altså udover det areal af havbunden som de dækker? Altså set over tid, hvis det areal der dækkes af fundamentet er mindre end det areal der bestryges af havvand, vil der så være mere eller mindre liv i området?\nMåske man med den rette udformning af fundamenterne, endda kunne få disse til at fungere som kunstige rev.\nJeg dykker gerne i min fritid og synes ofte at man kan observere at der meget hurtigt indfinder sig en masse liv på div. menneskeskabte konstruktioner under vandet - eks. kan et skibsvrag godt være fyldt af liv på en ellers relativ øde sandbund.\nDet samme gør sig eks. også gældende omkring de bropiller jeg indtil videre har haft fornøjelsen af at besøge, hvor eks. en tur omkring Aggersundbroens kan være meget interessant, selvom sigten ofte ikke er mere end et par meter og strømmen kan være ret kraftig (der er mange hummere imellem de store sten, som danner bundsikring omkring pillerne, og pillerne er helt fyldte med div. livsformer).\n#14 Søren Lund 16. februar 2022 - 18:03\nNok nærmere 16 GW, inkl. de 3,7 GW i Holland, 2,3 GW i Belgien og 0,2 GW i Sverige.\nSå mon ikke ing.dk's Frederik Marcher Hansen sammenligner 2030-målet med en længe forældet statistik?\nI øvrigt mener jeg det er irrelevant at se på EU i en havvindmøllesammenhæng, da North Sea Wind Power Hub, hvor Norge og Storbritanien spiller en stor rolle, bliver kernen i den fælles Europæiske havvindmøllesatsning.\n#15 Søren Lund 16. februar 2022 - 18:23\nDet er vel ikke fastslået at havvindmøllefundamenter forringer det havmiljø de placeres i, altså udover det areal af havbunden som de dækker?\nDet er fastslået med ret stor sikkerhed at havvindmøllefundamenter (og ikke mindst det forbud mod bundtrawl, der eksisterer indenfor havvindmølleparker) forbedrer havmiljøet og vilkårene for marinelivet, bortset fra selve byggeperioden, hvor støjen fra byggeriet er forstyrende for især hvaler i nærområdet.\nHvalerne vender dog tilbage, så havmiljøpåvirkningen skal vel betragtes som 1,5 års forringelse efterfulgt af 30 års forbedring, da også hvaler tiltrækkes af det forøgede marineliv, som fundamenternes "rev-effekt" tilvejebringer.\n#16 Hans Henrik Hansen 16. februar 2022 - 18:24\nFor basalt set er der vel ikke noget problem i landmøller, slet ikke når man som Norge kan stille dem højt op, et sted hvor de ikke generer\nspørg heller normændene (m/k)!:\nVi har gått fra et relativt tydelig «ja» til vindkraft i kommune-Norge til et veldig tydelig «nei», sa forsker Tor Håkon Jackson Inderberg ved Fridtjof Nansens Institutt under Arendalsuka 2021.\n– Det kan fort gå 5 til 10 år før vi igjen får noe særlig ny vindkraftutbygging i Norge, sa Lund...\n#17 Michael Mortensen 16. februar 2022 - 18:50\nJeg er ganske opmærksom på at der ofte kan være gevinster med vores menneskeskabte kunstige rev.\nMen der er måske en grund til at naturen selv har lavet sandbunds "ørkener" ?\nOrdentlige VVM undersøgelser der ikke er udstukket med en "på forhåndsfastlåst konklusion" er til en hver tid at foretrække !\n#18 Søren Lund 16. februar 2022 - 19:00\nSom du mener skulle være begrundet af hensyn til marinelivet, eller hur ?\nMed mange årtiers bundtrawl-fiskeri overalt i Nordsøen, samt diverse udledninger af spændende kemikalier og ikke mindst olie, er der ikke ret meget på bunden af Nordsøen, der er som naturen selv har lavet den.\nAlt taget i betragtning, skal det vel ikke foragtes at vi for en gangs skyd laver noget, der er til gavn for marinelivet?\n#20 Claus Johannsen 16. februar 2022 - 19:01\nsom ender med at være 20MW om 2-3 år og derefter har andre sikkert mere i støbeskeen.\nDet bliver dog en pænt areal fyldt med vindmøller, uanset!\n#20 Michael Mortensen 16. februar 2022 - 19:03\nEt det er problem for dig at vi tilsikrer at det vi laver, faktisk bliver lavet ordenligt ?\n#19 Rasmus Vendelboe 16. februar 2022 - 19:04\nIfølge energinet så skal du helt frem til 2030 inden havvind overtager landvind i Danmark. Energinet har et ret stort regneark kørende hvor man kan se hvad der estimeres :https://ens.dk/service/fremskrivninger-ana... . Du skal åbne "download dataark" og alternativt læse rapporterne: "AF21 - Baggrundsnotat - Vindmøller på havet" eller "AF21 - Baggrundsnotat - Vindmøller på land" . Noget af deres fremskrivning giver god mening. Noget af det ligner fri fantasi. Det er pænt præsenteret og let at finde informationerne.\n#20 Søren Lund 16. februar 2022 - 19:13\nNej, men det er et problem for debatten at du forudsætter, på et ikke eksisterende faktuelt grundlag, at vi ikke sikrer at det vi laver, faktisk bliver lavet ordentligt!\nLæs op på debatreglerne - den med de kontroversielle påstande, du ved.\n#21 Michael Mortensen 16. februar 2022 - 19:29\nFra nærværende artikkel:\n"Vi er nødt til at indføre tidsfrister og fjerne de mange hindringer, der stadig står i vejen for en hurtig og vellykket udbredelse af vedvarende energi i Europa"\nHvilke hindringer og tidsfrister mener du så der tales om, hvis det altså ikke er VVM undersøgelser og opsættende klage processer, der er skyld i tidsforsinkelser og hindringer ?\n#22 Rasmus Vendelboe 16. februar 2022 - 19:32\nEn del VVM'er er jo alligevel rent proforma. Hvad vinder miljøet ved at man først skriver en rapport for derefter at makulere den? Er måske bedre at politikerne toner rent flag.\n#23 Niels Abildgaard 16. februar 2022 - 19:34\nDanmark var engang om ikke verdens bedste til skibe så tæt på.\nEfter nogens mening døde det af velfærdstat og gik efter kort tid i statsfinancieret ilttelt over i et elforbruger financieret ditto for vindmøller og andet VE.\nDet er koreanere der kan det der med skibe idag og KK iøvrigt også.\nDet synes mig betænkelig at Korea som er velforsynet med stabilt kørende KK nu satser milliarder på havmølleudvikling med flydende møller.\nSælger Danmark havvindmøller fremover?\n#24 Michael Mortensen 16. februar 2022 - 19:41\nHvis de så bare gad sige det højt: "Vi er ligeglade med havmiljøet, vi gør det alligevel"\n#25 Rasmus Vendelboe 16. februar 2022 - 19:52\nMåske skal vi også bare have proportionerne på plads. Der skal være 340 GW møller. Med møller på hver 15MW skal der ca. 23000 stk. til. Hvis de hver smadrer 10x10 meter på havbunden, så ødelægger de ca. 2,3km2. Østersøen er til sammenligning 377000 km2 stor. Det er under én promille som påvirkes - noget af det måske positivt. Brug hellere kræfterne på Lynetteholmen eller andre gakkede projekter hvor der nok skulle være lavet 50 gange flere VVM'er :)\n#26 John Johansen 16. februar 2022 - 19:58\nMen der er måske en grund til at naturen selv har lavet sandbunds "ørkener"\nHar den da det?\nHar du nogensinde hørt om stenfiskeri, Michael?\n#27 Michael Mortensen 16. februar 2022 - 19:59\nBrug hellere kræfterne på Lynetteholmen eller andre gakkede projekter hvor der nok skulle være lavet 50 gange flere VVM'er :)\nDer er jeg også ;-)\n#28 Benny Olsen 16. februar 2022 - 20:11\nKan det sikres at undgå resonans på hvalernes kommunikationskanaler?\nVed ikke om de er et problem, men mener der har været noget med lavfrekvente vibrationer fra landmøller, har havmøller samme påvirkning , og er det et problem?\n#29 Søren Lund 16. februar 2022 - 20:24\nIfølge energinet så skal du helt frem til 2030 inden havvind overtager landvind i Danmark. Energinet har et ret stort regneark kørende hvor man kan se hvad der estimeres\nSuper godt link!\nHvad jeg lige kan udlede af regnearket, er følgende to grafer for hhv kapacitet og produktion: https://ibb.co/8dfRYxp\nKapaciteterne krydser ganske rigtigt hinanden lidt før 2030, men elproduktionen fra havvindmøller estimeres at overstige landvindmøller allerede midt i 2025.\nDen samlede produktion af begge, estimeres at nå 80 TWh i 2040, hvoraf 66,4 TWh kommer fra havvind og 13,8 TWh kommer fra landvind.\nInteressant i øvrigt at Energinet estimerer at landvindmøllekapaciteten topper i 2032-2033, og derefter begynder at falde.\n#30 Søren Lund 16. februar 2022 - 20:31\nStøj fra ramning af pælefundamenter, er højlydt, men heldigvis ikke langtrækkende, som de frekvenser hvalerne mestrer.\nHvis disse støjfrekvenser skulle være problematisk for hvaler på store afstande, så ville skibsfarten jo allerede være et helvede.\n#31 Benny Olsen 16. februar 2022 - 20:35\nArbejderpartiet i norge fører lige nu en kampagne, de kræver restriktioner på eksport af strøm, argumentet er at norge kan klare sig selv, også den grønne omstilling med nye industrier til batterifabrikker og grøn amoniak, samt at de kan tiltrække investeringer og nye arbejdspladser når de som de eneste kan tilbyde billig grøn hydro power, suppleret med ny vindkraft.\nHvis de får deres vilje er kampen om de laveste el-priser begyndt, så er det jo dumt at eksportere med højere priser til følge.\n#32 Søren Lund 16. februar 2022 - 20:49\nDe sædvanlige politiske benspænd, fra de der har venner i andre brancher end vindmøllebranchen?\nYou name it .... !\nFlere udbydere har eksempelvis foreslået at starte VVM-processen for energiøen i Nordsøen, allerede nu, hvormed de forventer at den kan stå færdig allerede i 2028 i stedet for 2032-2033.\nDet er en temmelig forhastet konklusion, for at sige det mildt, at det du citerer absolut må bestå i at kortslutte de lovbestemte VVM-processer, og da du med en sådan påstand ligefrem beskylder EU-parlamentet for at lægge op til lovovertrædelser, har du bevæget dig langt over tærsklen for dokumentationspligt.\n#33 Benny Olsen 16. februar 2022 - 20:53\nMit spørgsmål gik på lavfrekvente frekvenser, underforstået under drift, men det klippede du pænt udenom da du svarer om noget med støj fra fundamenter som har med anlægsfasen at gøre.\n#34 Søren Lund 16. februar 2022 - 21:09\nDen argumentation, må du gerne linke til!\nIkke at jeg tror at det, før jeg har set din dokumentation, men sjældent har jeg da hørt noget så dumt.\nHvis de fordobler deres samlede elproduktion med 50% hydro / 50% vindkraft, så kan de højest dække 10% af EU+UK+N's energiforbrug, når det hele er elektrificeret, og kun i de år, hvor de ikke har tørår, for så er de jo nødt til at bruge deres egne vindmøller til backup, hvis de ikke længere vil lave gensidige udvekslingsaftaler med resten af EU.\nNorge skal jo SELV bruge dobbelt så meget energi, når det hele er elektrificeret.\nHvem i alverden vil købe energi fra et land, som ikke kan levere i tørår, som netop er de år, hvor alle traditionelt står sammen om at sikre den norske vinterforsyning?\nDet de andre lande har brug for, er ikke en fin, fodformet elleverance, som de kun kan få når der ikke er tørår i Norge. Det er derimod deres fleksibilitet og markedsrespons, som de kan tilbyde til en meget stor del af Europa i alle år, såfremt modtagerne kan kvittere med nettoeksport til Norge, i særdeleshed i tørår.\n#35 Søren Lund 16. februar 2022 - 21:21\nStøj fra havvindmøllefundamenter er ikke langtrækkende, hverken i drifts- eller anlægsfasen.\nLangt de kraftigste, og eneste problematiske, støjeffekter, forekommer i anlægsfasen, hvorfor jeg svarede med henvisning til denne.\nStøj fra en 20 MW skibsskrue er mange gange kraftigere end støj fra et 20 MW havvindmøllefundament i drift, fordi skibsskruen afsætter hele effekten direkte i vandet, og involverer alle former for frekvenser og peaks, inklusiv kavitation.\nSkibsskruerne er dog ikke værre end at de tiltrækker hvalers nysgerrighed, frem for at skræmme dem væk.\n#36 Benny Olsen 16. februar 2022 - 21:22\nmen sjældent har jeg da hørt noget så dumt.\nVi er helt enige om at det er dumt, men det forhindre ikke nrktv i at udbrede synspunkterne, sikker et forsøg på at kapre vælgere.\nUd fra hvad derer i nrktv burde det også være muligt at finde noget i pressen, jeg har ikke søgt efter link.\n#37 Rasmus Vendelboe 16. februar 2022 - 22:17\nDet er en temmelig forhastet konklusion, for at sige det mildt, at det du citerer absolut må bestå i at kortslutte de lovbestemte VVM-processer (....)\nHvilken én af dem? Mig bekendt er der både en tysk, en hollandsk og en dansk og deres projekter hænger sammen. I det link jeg har givet i #19, kan man se, at Energistyrelsen (jeg skrev vist energinet forkert sidst), allerede har indregnet kapacitet for både den danske og de andre øer (gennem deres estimat i udleveringskapacitet) uden at afstyre den contigency der ligger i projekterne. Konklusionerne for øen i vesterhavet er allerede er givet på forhånd for Danmarks vedkommende, da Danmarks energiregnskab ellers ikke går op. Derfor bliver analyseforudsætningerne til en selvopfyldende profeti - en art defacto kortslutning af VVM direktivet. Hele meningen med VVM processen er, at det skal gå meget langsomt, så man får tænkt sig om. Du kan f.eks. let overbevise dig om at der er noget helt galt med de info der bliver stillet til rådighed om den danske energiø ud fra Energistyrelsen estimater for kapacitet på udlandsforbindelser.\n#38 Michael Rangård 16. februar 2022 - 22:41\nDerfor bliver analyseforudsætningerne til en selvopfyldende profeti -\nAnalyseforudsætningerne er ikke en forudsigelse af hvad der kommer, men et værktøj så energinet ikke selv skal fastsætte betingelserne for deres fremskrivninger. De har ingen indvirkning på projekterne eller VVM, og de opdateres løbende så hvis et projekt udgår, så nedskrives forventningerne bare... Under analyseforudsætningerne fremskrives elprisen også, det betyder ikke at den er fastlagt de næste 20 år...\n#39 Carsten Troelsgaard 16. februar 2022 - 22:45\nEr det ikke aktuelt nu at sprede møllerne ud over et større havområde end bare Nordsøen. Altså for at sikre at i det mindste nogle af møllerne har vind og de alle sammen ikke ligger døde hen i Nordsø-godt-vejr.\n#40 Erik Petersen 16. februar 2022 - 23:00\nDet mest sandsynlige er at ~2/3 = ~30.000 km2 bliver fordelt i Nordsøens 570.000 km2\nThor vindmøllepark er 200 km2 for 1 GW, men ok, nye møller er mere pladseffektive.\nMen, vi taler stadig om et område ca på størrelse med Danmark, forsynet med 280 meter høje møller. Jeg tænker havmiljøet vil nye godt af det, men luft og landmiljøet har ikke været diskuteret. Normalt dannes regnfald ved at luft stiger, afkøler og kondenserer. Vil så mange møller ikke have denne effekt, så regnen falder i havet, istedet for på land?\n#41 Søren Lund 16. februar 2022 - 23:18\nI det link jeg har givet i #19, kan man se, at Energistyrelsen (jeg skrev vist energinet forkert sidst)\nJa, jeg fik også skrevet "Energinet estimerer", men det er helt korrekt ENS' estimat som indgår i Energinet's analyseforudsætninger (AF21).\nKonklusionerne for øen i vesterhavet er allerede er givet på forhånd for Danmarks vedkommende, da Danmarks energiregnskab ellers ikke går op.\nDen forstår jeg ikke: Hvilket energiregnskab går ikke op, hvis man fremskynder projekterne?\nAlt andet lige, kan det vel kun betyde at vi behøver mindre brændselsenergi end ellers estimeret, og det gør det jo kun nemmere at få til at gå op.\nDer er trods alt en hel del rum for energipolitiske og planmæssige justeringer, 10-20 år ud i fremtiden, især når priserne på havvindmøller bliver ved med at vise sig billigere end ENS og regeringen har forudset.\nDet er vel også det Europa-parlamentet lægger op til i pressemeddelelsen.\nDerfor bliver analyseforudsætningerne til en selvopfyldende profeti - en art defacto kortslutning af VVM direktivet. Hele meningen med VVM processen er, at det skal gå meget langsomt, så man får tænkt sig om.\nDen præmis køber jeg ikke, før jeg får den dokumenteret!\nVVM er en tung, lovfæstet process, men der står intet i direktivet om at det skal gå langsomt, eller at man ikke må sætte ressourcer ind på at gennemføre den hurtigere, og der foreslås absolut heller intet i pressemedelelsen i retning af at kortslutte VVM processen eller springe over hvor gærdet er lavest.\nDer står derimod ordret at "opfyldelsen af 2030- og 2050-målene kræver en hurtigere udbredelse af vedvarende offshore energi, men at det maritime rum og kysterne samtidigt skal forvaltes mere bæredygtigt."\nBemærk især "mere bæredygtigt".\n#42 Ketill Jacobsen 16. februar 2022 - 23:32\nDet de andre lande har brug for, er ikke en fin, fodformet elleverance, som de kun kan få når der ikke er tørår i Norge. Det er derimod deres fleksibilitet og markedsrespons, som de kan tilbyde til en meget stor del af Europa i alle år, såfremt modtagerne kan kvittere med nettoeksport til Norge, i særdeleshed i tørår\nDet er nok ikke slik det påstås at Arbeiderpartiet fører en kampanje ... se #31. Så Søren Lund har rett så langt!\nArbeiderpartiet sier derimot følgende: Norge skal ha en stabil og lav pris på strøm hele tiden og vi vil sørge for et kontinuerlig høyt strømoverskudd (ca 10%). Det virker som at Ap ikke ønsker å gjøre noe med markedsordningene.\nFlere andre partier er for det som står i #31. Altså frigjøre seg fra Nord Pool, styre fyllingsgraden på bassengene hardt og styre kabelflyten (alt i den grad det er nødvendig for å sikre målsettingen om lave og stabile priser).\nProblemet med Ap er at en med en situasjon som nå (stort strømunderskudd i Europa slik at svært dyr strøm må produseres), så er det ikke mulig å oppnå lave og stabile priser i Norge uten å røre markedsordningene og uten hard regulering av fyllingsgradene i bassengene (og dermed struping av eksporten). I Norge er det ca 0,01 promille av befolkningen som synes det er greit at i en situasjon hvor vi har nok strøm (i bassengene om vi ikke eksporterer) og det koster i snitt 8 øre per kWh, at vi skal betale rundt 200 øre og stadig svingene fra time til time. I Norge nekter vi på å være med på slik galskap (til Søren Lunds dype fortvilelse). Vi nekter på å gi opp våre fordeler som gir grunnlag for en stor prosessindustri i Norge (aluminium og andre metaller, papirindustri etc) og vi nekter på å måtte betal astronomiske priser for strøm i vintermånedene og vi nekter på å få en labil situasjon på priser og lønninger på grunn av strømpriser som beveger seg som berg og dalbane i to tusen meters høyde. Kort sagt vi forlanger en tilbakegang til sunn fornuft og bort fra markedsfundamentalisme.\nNorge kan tilby EU to ting, vårt årlige kraftoverskudd (og kjøpe kraft til markedspris i tørrår eller med lite vind). Vel så viktig er at vi kan stille opp med kortsiktig kraftutveksling (vi sender ut like mye som vi får tilbake), som kan gi god balanse for vindkraft i Danmark. Alt dette kan vi gjøre uten å importere ekstreme strømpriser i år med samlet underskudd på strøm i Europa.\nIkke noe land oppfører seg så dumt at det sager over den grenen det sitter på. Slik tenker folk flest i Norge, men mardesfundamentalismen har satt seg så godt i en del av det politiske etabilssementet at det ikke lenger kan tenke klart!\n#43 Flemming Kaa Madsen 16. februar 2022 - 23:33\nTidsfrister og hindringer\nJeg er ret overbevist om at "tidsfrister" går på de administrative og retslige muligheder, der er for at forhale ting i Tyskland. Ex: TenneT's Suidlink; der går 14 år fra planen er vedtaget til den kan tages i brug. Den er på 4 GW. I og med at Tyskland ligger centralt i EU, bliver der brug for et anseeligt antal af disse forbindelser på tysk grund. Tyskland med den nuværende lovgivning er simpelthen en administrativ prop i EU i forhold til omstilling til et elbaseret samfund.\n(Til sammenligning på broområder: Storebælt 11 år, Øresund 9 år, Femernbælt (mindst) 20 år fra politisk vedtagelse til realisering. Lidt urimeligt kan man tilskrive de ti år ekstra til Fermern til trakasserier og benspænd som ikke har givet ekstra information til projektet.)\nEt helt rimelig projekt kunne være en massiv forbindelse fra Nordsøen til Polen og videre mod Baltikum og resten af Visegrádlandene. Den kommer til at berører 5-9 tyske delstater med hver deres procedure og retslige systemer. Kan lidt optimistisk stå færdig i 2035, men sandsynligvis senere.\n#44 Søren Lund 17. februar 2022 - 00:26\nKort sagt vi forlanger en tilbakegang til sunn fornuft og bort fra markedsfundamentalisme.\nHvor langt tilbage skal den tilbagegang gå, efter som I med stor iver har anlagt kabler til jeres nabolande, lige siden 1970'erne, så de kunne forsyne jer med energi på markeds(fundalistiske)vilkår, når nedbøren ikke rakte til at forsyne jer med billig energi frem til vårflod?\nDer er mig bekendt heller ingen, der har tvunget jer til at forbinde kabler, ej heller til UK, som I lige har forbundet, eller til at være medunderskriver på NSWPH aftalen.\nJeg formoder der er politisk mandat i Norge til disse projekter, som bygger på gensidige markedsprincipper, og at de norske energimyndigheder kan se fornuften i det, siden de realiseres.\nAt folk så bliver sure, når de en sjælden gang oplever høje energipriser, er jo ikke anderledes i Norge end i resten af Europa, men at tro at man sikrer sig mod astronomiske energipriser i vintermånederne, ved at frigøre sig fra Nordpool og isolere sig i et energisystem, hvis hovedbestanddel er den årlige nedbør, uden tilstrækkelig backup på egen grund, er - undskyld mig - skingrende naivt!\n#45 Søren Lund 17. februar 2022 - 00:43\nRe: Tidsfrister og hindringer\nTyskerne sender jo gladeligt deres vindmøllestrøm over den danske grænse, og betaler ligefrem danske vindmøller for at stoppe, så de selv kan afsætte strømmen, så nu du nævnter det, kunne man jo overveje at trække en stribe søkabler fra Sønderjylland gennem den danske, polske og baltiske del af Østersøen, hvis Tyskland ikke selv kan få fingeren ud?\n#46 Niels Vestergaard Jespersen 17. februar 2022 - 01:10\nTjah hvad betyder det mon...\nSE her om USAs erfaringer de sidste 20 år med ustabile elnet (som vindmøller jo giver anledning til - der mangler stabiliserende "tunge" elementer i form af store generatorer i almindelige kraftværker)\n#47 Flemming Rasmussen 17. februar 2022 - 06:33\nRe: Tjah hvad betyder det mon...\n#48 Nicolai Hanssing 17. februar 2022 - 07:43\nDen der energi-Ø er stadigvæk\nDen der energi-Ø er stadigvæk placeret mystisk.... (https://ens.dk/sites/ens.dk/files/Vindener...)\nDet skal bygges som JointVenture med andre lande. Det er ihvertfald meningen, for HVDC-linksne som koster 40%.\nDer er lavvandet område lige omkring der hvor landenes grænser støder sammen https://www.marineregions.org/maps.php?alb...\nPlacering midt i zonen på det område som er bedst egnet til opstilling, må da alt andet lige give lavere projekteringer\nDanmark skal ikke bygge en ø der hvor det er foreslået tæt på Danmark. Øen skal ud i midten af nordsøen, der hvor der er lav-vande - dvs. dogger-bankke der er helt oppe på 13m dybde, hvor det er lavest. MEn det skal der indgås pan-nordsøs aftale herom.\nDokkebanke skal vel dækkes med møller hvis vi skal i mål. Aftal med de omkring liggende lande, at det er marine-reservat og afsat til vindproduktion fra 2025 og de neste 150 år frem.\n#49 Carsten Troelsgaard 17. februar 2022 - 07:46\nNormalt dannes regnfald ved at luft stiger, afkøler og kondenserer. Vil så mange møller ikke have denne effekt, så regnen falder i havet, istedet for på land?\nDu har fat i en funktion der virker over land, når et område bliver opvarmet og der dannes kumulus-skyer. Vinden dannes af høj og lavtryk. Den er en funktion af luft der prøver at flytte sig fra høj- til lavtryksområder, godt modereret af jordens rotation/coriolis-effekten. Når den løber ind over land er det 'rugheds-elementerne' på jorden der bremser vinden så den kan stakke op og give vand.\n#50 Carsten Troelsgaard 17. februar 2022 - 07:55\nSå, jow @Erik 40, du har da en pointe.\n#51 Erik Brandt Petersen 17. februar 2022 - 11:04\nDet er da vist for lidt\nBare Tyskland skal bruge op til 440 gw VE kapacitet i deres optimistiske setup for 2050, hvor du kun tror deres elforbrug vil stige 50%ved en total VE omstilling(rapport fra Fraunhofer)\nSkaleres det op til hele Europa bliver det ca 2500 - 3000 GW kapacitet - skal havvind dække bare 20% - som Tyskland regner med i deres setup, bliver det næsten 500 GW - 600 GW - men de har selvfølgelig ikke A-kraft som option.\nRegner EU stadig med at 20 - 25% af strømproduktion skal ske med A-kraft i 2050 som nu ??.\n#52 John Johansen 17. februar 2022 - 12:18\nMnjae, ikke altid:\n#53 Nicolai Hanssing 17. februar 2022 - 12:40\nNej, skibsskruer under vandet er ikke en fornøjelse.\nHar flere gange ligget på 30meters dybde i trafik-separeringen nord for Helsingør hhv. ved Ven (Vraget Otto, Emil Retlaff, og Ven-prammen) imens coatere, norgesbåden olign. går forbi ca. et par hundrede meter væk. Det hele ryster og man kan ikke gøre andet end at holde fast til det er overstået.\nDet værste var nok den tyske marine, der kom buldrende i høj fart ned gennem sundet på øvelse med ret store hurtigtgående fartøjer som gik tæt på os ved helsingør - det var sgu ikke noget det tiltrak nogen pattedyr skulle jeg hilse og sige.\nPS: Mit billede er mig i inderdragt ude ved Ven (Vraget Robert), med en rød-klubhue på (og jeg kan ikke skifte billedet).\n#54 John Johansen 17. februar 2022 - 13:04\nMit billede er mig i inderdragt ude ved Ven (Vraget Robert), med en rød-klubhue på\n#55 Flemming Rasmussen 17. februar 2022 - 13:10\nPS: Mit billede er mig i inderdragt ude ved Ven (Vraget Robert),\nNope - hele billedmuligheden er væk - det er end ikke muligt at oprette et billede mere\nMen 👍 fra en meddykker 😊- selv om jeg efter +1500 dyk er gået lidt træt i dyk i Danmark - vil hellere klappe en haj end kigge på rust 😉\n#56 Nicolai Hanssing 17. februar 2022 - 13:47\nJA, jeg har også rEvo-rebreatheren liggende nede i skuret, som er meget tør og ikke har set vand i et nogle år... Det tropiske grej har dog været i vandet, selvom vi var ved at strande på Malapasqua da Corona brød ud, rævehajerne nåede vi dog, og så de sidste fly hjem....\nEn vaneforbryder der stjæler cognac typisk op til jul, og bor i Furesøen. Det sker hvert eneste år, så vi mangler altid noget til kakaoen d. 24/12.\nMen røde hue er røde næser klares på vandet med øl og trylledrik (1 del ribena+1 del kogende vand+1 del hansenrom i termoflaske).\n#57 Peder Stoholm 17. februar 2022 - 15:09\nPolitikere bør ikke "satse/investere/..." skatteborgernes og/eller energiforbrugernes penge i retning af specifikke energiteknologiske løsninger (som f.eks. 60 GW havvind), men snarere snøvle sig til at etablere de længe manglende logiske (målopfyldende) og teknologineutrale rammebetingelser, der får de klogere markedskræfter til at sammenstykke det samlet set mest samfundsøkonomiske system. Dette inkl. evt. fornøden backup, energilagring, infrastruktur, undgåelse af stærke klimagasser og kulstofdeponering.\nDe længe manglende rammebetingelser er især:\nA) En teknologiuafhængig CO2e-afgift "med fortegn", dvs. inkl. (f.eks samme) tilskud til CO2e-reduktion.\nB) Et samtidigt forsyningssikkerhedsbefordrende tilskud til elproduktion i kun/fortrinsvis(?) tidsrum med særligt behov. Det simpleste er formentlig et tilskud oven i elmarkedsprisen, når denne er over (yderligere kapacitets-behovs-indikerende) 30/40/50(?) øre/kWh. Det bør således være slut med garanterede mindstepriser og (desværre lignende) aftaler af typen "CfD", der - nærmest omvendt - er støtte til den elproduktion, der er mindst behov for, og som ødelægger elmarkedet for især den mindre men kvalitativt vigtigere, regulerbare og således backup-ydende el-produktion.\nMed sådanne teknologineutrale rammebetingelser kan det også undgås, at de mest konkurencedygtige kommercielle aktører blot "sidder på deres hænder" og venter på, at deres lobbyister besnakker politikerne til særlige konkurrenceforvridende fordele, ligesom behovene for bl.a. elforsyningssikkerhed, undgåelse af stærke klimagasser og kulstofdeponering ikke fortsat vil være noget, der kun tales om, for senere at udløse store ekstraregninger til skatteborgerne og/eller energiforbrugerne.\nDer bliver uden tvivl behov for rigtig meget havvind, men hvis kapaciteten dekreteres politisk, vil alt muligt andet fornødent, og herunder "lavere hængende frugter" også skulle udvælges og støttes af vore politikere, hvoraf de færreste har de fornødne kompetancer.\nEnd ikke vore system-/scenarieanalytikerne vil kunne råde politikerne i sikker retning af det optimale, bl.a. fordi data for de betragtede teknologier vil ændre sig med tiden og nogle af de bedste kommer måske endda slet ikke i betragtning.\nDet sidste gælder desværre min egen mangeårige "klima- og VE-kæphest", som er højeffektiv, næringsstof- og biokoksrecirkulerende central bio-kraftvarme baseret på brændselsfleksibel og askeseparerende forkoblet lavtemperaturforgasning. Løsningen, der bl.a. kunne reducere behovet for både kul og dyre importerede træpiller, ville give mulighed for mindst 3 GW el på blot halvdelen af den typisk opgjorte danske bioenergiressource (240 PJ). En sådan kapacitet, med mulighed for op imod 20 % ekstra el i kondensdrift og overlast, ville have været en guldgrube for anlægsejerne de seneste måneder, men løsningen er desværre fortsat ikke blevet lagt ind i Energistyrelsens "teknologikatalog", hvorfra data hentes ind i bl.a. den typisk benyttede Balmorel-model.\nDet sidstnævnte ville ikke være afgørende under de ovennævnte teknologineutrale rammebetingelser (fordi de kloge markedskræfter godt selv kan regne), men især de klogeste skal bare ikke have noget klinket, så længe vore politikere forholder sig meget negativt til selv CO2e-negativ bio-kraftvarme, for istedet at støtte/dekretere konkurerende VE, der i både hyppige og vanskeligt forudseelige tidsrum presser elmarkedsprisen i bund.\n#58 søren ploug 17. februar 2022 - 15:38\n.... men snarere snøvle sig til at etablere de længe manglende logiske (målopfyldende) og teknologineutrale rammebetingelser, der får de klogere markedskræfter til at sammenstykke det samlet set mest samfundsøkonomiske system ...\nØh - så du mener, at markedet er "klogere" .\nHelt på samme måde som "markedet" har sikret os en forurenet klode hvor det bedre kan betale sig at producere våben end at sikre vor fremtid.\nI mine øjne er troen på markedet lige så valid, som troen på Gud eller det Flyvende Spaghettimonster.\n#59 Benny Olsen 17. februar 2022 - 15:46\nSå det er rugheden der giver kumulus skyer, med efterfølgende regnbyer?\nJeg ville forvente at det var når solen bager på landjorden at temperaturen steg og og at den nu vamere fugtige luft med lavere massefylde søgte opad indtil luften rammer koldere luftlag hvor den synker ned på et koldere luftlag og får sin karakteristiske sorte bund, for den afkølede sky kan ikke længere indeholde det vand den tidligere har optaget.\nJeg ville forvente at når solen skinner på vand, vil en del af lyset gennembryde vandspejlet og opvarme længere nede, en del vil reflekteres og forsvinde i form af lys, og kun en meget lille del opvarme luften over vandspejlet, vandet kan til gengæld opsuge enorme energimængder, så jeg ville ikke forvente en effekt af temperaturstigning der fik luften til at blive lettere og stige opad.\nJeg vil forvente at rughed/tab fra vindmøllerne også vil optages af vandspejlet, luften i det bestrøgne areals højder vil møde modstand, og øge hastigheden på den luft der uhindret suser under og hen over vandspejlet.\nMin konklusion vil være at der ikke er effekt nok til at danne kumulusskyer.\nHar du et link der bekræfter eller afkræfter mine forventninger?\n#60 Kristian Glejbøl 17. februar 2022 - 16:17\nI mine øjne er troen på markedet lige så valid, som troen på Gud eller det Flyvende Spaghettimonster\nHov, hov - træd varsomt! Den nedladende bemærkning om FSM (må Hans kødboller aldrig blegne) skaffer dig nemt en anmeldelse for blasfemi på halsen....\n#61 Michael Rangård 17. februar 2022 - 17:06\nder får de klogere markedskræfter til at sammenstykke det samlet set mest samfundsøkonomiske system.\nMarkedskræfter og samfundsøkonomi er to vidt forskellige ting, når systemet er sammensat af så mange forskellige aktører der ikke har de samme bagvedliggende interesser...\nDels har vi producenterne der skal have deres forretning til at give værdi og de vælger at investere i den kapacitet der kombinere risiko og fortjeneste. Før dem kommer selskaber der bygger produktionskapacitet og selskaber der søger for finansiering af byggeriet. Der ud over er der TSO og DSO der bygger og driver selve nettet. Så kommer handelselskaberne der forbinder forbrug og produktion. Både de langsigtet kontrakter og de korte udsving. Og til sidst forbrugerne der skal finansiere det hele og også fylde statskassen op...\nAlle interessenterne vil meget gerne skubbe en regning over til naboen, for at forbedre sin egen forretning. Og er lidt ligeglad med det overordnet mål om samfundsøkonomisk billigste løsning. Derefter kommer risikovilligheden til at tage en investering nu, på baggrund af ikke-vedtaget forventninger i fremtiden... Det er f.eks. meget billigt at lægge et ekstra kabel, når der er gravet op, end at grave to gange. Men hvad hvis der ikke bliver behov for det, så er det dyrere, eller hvad med tre kabler? Hvem skal træffe det valg?\n#62 Søren Holst Kjærsgård 17. februar 2022 - 17:39\nTyskland: Ult. oktober 2021. VIndmøllekapacitet 63,8 MW. Ydelse oktober 2021:\nGennemsnit: 18 GW Maks: 46 GW Min: 0,3 GW\nTyskland vindydelse hele 2021 Gennemsnit: 13 GW Maks: 47 GW Min: 0,15 GW\n17 lande i Vesteuropa vindydelse i 2021:\nGennemsnit: 36 GW Maks: 96 GW Min: 4,6 GW\nEr der slet ingen, der tænker over, hvor den "fossilfri" back-up skal komme fra? Uden denne dur vindkraft jo ikke til ret meget.\n#63 Søren Holst Kjærsgård 17. februar 2022 - 17:45\nIflg. BP Energistatistik 2021 var EU.s Energiforbrug i 2020 ialt 1926 GW. Vindydelsen i 2021 var 36 GW svarende til 1,9%. Så hvis Verden går under, hvis vi ikke bliver fossilfrie i løbet af 30 år, ja så går Verden under.\n#64 Michael Rangård 17. februar 2022 - 17:52\nRe: Europas Energiforbrug\nHvilket er årsagen til at havvindmøllekspaciteten skal 5-dobles på kun 8 år... Det er vist kun solpaneler der har de samme forventninger? Hvis andre vil være med til at dække energibehovet i fremtiden, så må de hellere få fingeren ud og fremlægge nogle planer.....\n#65 Søren Holst Kjærsgård 17. februar 2022 - 18:07\nHvor vil MIchael Rangaard få energien fra, når vinden ikke blæser. Og hvordan ser katastrofescenariet ud, når resten af Verden må forventes fortsat at øge sit forbrug af fossile brændstoffer. Ellers kunne den jo heller ikke forsyne os europæere med tekstiler, sko, kemikalier, metaller og andet nødvendigt? Produktionen af dette har vi jo i høj grad sendt uden for Europa, for at kunne fremstå i et fromt lys. Det begyndte med Svend Aukens erklærede målsætning for den første kuldioxidafgift i 1992. At ændre produktionen - i Danmark- fra at være energiintensiv til at være arbejdskraftintensiv. Den første del af operationen lykkedes langt hen ad vejen. Men den globale kuldioxidudledning blev ikke mindre. Et hykleri og en løgnagtighed, der var til at bræklke sig over.\n#66 Michael Rangård 17. februar 2022 - 18:43\nHvor vil MIchael Rangaard få energien fra, når vinden ikke blæser.\nHvorfor vil Søren Holst Kjærsgaard så gerne brænde fossile brændstoffer af? Og Kunne du ikke bare læse et at de mange steder hvor jeg har svaret dig på det spørgsmål?\nOg hvordan ser katastrofescenariet ud, når resten af Verden må forventes fortsat at øge sit forbrug af fossile brændstoffer.\nDet er du vist heller ikke i tvivl om? Men hvorfor må det forventes?\n#67 Stig Libori 17. februar 2022 - 19:09\nNordsøen kommer til at dominere, når det gælder placeringer. Fordi Nordsøen kombinerer attraktive vindforhold med gode vanddybder og bundforhold. Det vil medføre en mindre krig mellem fiskerierhvervet og elforsyningen i Nordsøområdet.\nDen "krig" vil illustrere, at havmøller beskytter havet imod fiskeri. Om det så får fangstmængderne til at falde eller stige er lidt svært at vurdere, fordi bestandene jo formentligt vokser, når der er "hellesteder" fra fiskerne?\nBrexit eller ej, Danmark og UK bliver nogle af de rigtigt store spillere i fremtidens europæiske energiforsyning. Og derfor på lidt længere sigt også dominerende spillere indenfor råvareforsyningen, fordi vi vil ende med at udvinde mineraler fra havvand. Også når det gælder CO2-lagring og PtX ser Nordsøregionen lovende ud.\n#68 Hans Henrik Hansen 17. februar 2022 - 19:31\nHvorfor vil Søren Holst Kjærsgaard så gerne brænde fossile brændstoffer af?\nhan ser såmænd nok blot 'post Covid' realiteterne i øjnene:\n"Eighteen months ago, we were in a global apocalypse for the energy sector, and now you’re talking about out-sized returns,” said Travis Stice, chief executive officer of shale driller Diamondback Energy Inc. “We should all pause and recognize the tectonic shift.”\nThe market’s about-face has huge implications for the global economy—not just the immediate boost to inflation and the empowerment of petrostates like Russia and Saudi Arabia—but also long-term consequences for the transition to cleaner energy. A world that’s supposed to be learning to live without fossils fuels has witnessed the spectacle of White House officials calling on OPEC+ to boost oil production while attending the COP26 climate conference in Glasgow...\n#69 Carsten Troelsgaard 17. februar 2022 - 19:39\nJeg kom til at præsentere de to forskellige funktioner i samme åndedrag. Landvarme og kumulus er den ene.\nLuftmasserne bevæger sig principielt mod lavere tryk - de store luftmasser ser vi på tv-skærmen's høj/lav-tryksområder, med vindretningerne stærkt forskruet af coriolis.\nVand varmes up meget langsommere end jord - du vil ikke kunne detektere dagligs ændringer påvirke vinden.\nJa, kumulus hører til over land.\nDet er de store tryk-systemer og luftmasser der leverer en vind som eventuelt kan blive opbremset. I Danmark gør det en 50% forskel i årlig nedbør mellem vestkysten og Anholt. Jeg har ingen idé om, hvor stor effekt møllerne vil have.\nNej. Meteorologi er såpas komplex at du må have fat i en bog om geomorfologi. Det er ikke fysikken der er hokus pokus, der er bare så meget blandet sammen ... PV = mRT for luft med vand i som bevæger sig på en roterende ujævn kugleflade\n#70 Nikolai Beier 17. februar 2022 - 20:57\nEnergi måles ikke i watt, så hvorfor opgive en effekt-værdi og skrive det er en energimængde?\nHvis der derimod er tale om en middel-effekt over en angivet periode (effekt gange tid), så er det naturligvis også en energimængde, men med en pudsig enhed ift. watt-timer og joule.\nDet vil også være være dejligt med links og referencer, der er så direkte som muligt, når der henvises til statistik-kilder og digre værker.\n#71 Niels Peter Jensen 17. februar 2022 - 21:29\n3 problemer 1 løsning\nVi har 3 problemer:\n1) Høje energipriser.\n2) Putin kan drive blackmail med gassen.\nOg løsningen ligger lige for; "det skal bygges væk!" Det er bare at stille nogen møller op.\n#72 Henning Petersen 17. februar 2022 - 21:43\nKun en EU-tåbe, frygter ikke de gule veste.\nMen nu kan vi se til Boris Johnson, om han kan manipulere sig ud af virkelighedens britiske krise.\nForresten er virkeligheden gået forud for dette indlæg - sidste nyt: naturgas er nu grøn, ifølge EU-kommissionen.\nKommissionsmedlemmerne kommer nok aldrig til at mangle penge til at betale bil og opvarmning, så den friske definition tror jeg kommer for at kunne beholde taburetterne.\n#73 Søren Lund 17. februar 2022 - 22:17\nRe: De gule veste\nVar det ikke noget af en selvmodsigelse?\n#74 Thomas Gade 18. februar 2022 - 01:17\nDet vil medføre en mindre krig mellem fiskerierhvervet og elforsyningen i Nordsøområdet.\nSydøst-Asien er mere pragmatiske, de har kombineret landbrug og fiskeopdræt i mange hundrede år, og bruger også møllefundamenterne til at høste havets frugter, især i ruser og fiskefarme.\nNår man søger på artikler om møller, fisk og Nordsø, kommer der mest resultater om hensyn og konflikt, ikke samarbejde og konstruktive løsninger. Egentlig sært når Europa har haft årtier til at udvikle måder at bruge havmøller til fisk og skaldyr.\n#75 Niels Peter Jensen 18. februar 2022 - 07:02\nNår man søger på artikler om møller, fisk og Nordsø, kommer der mest resultater om hensyn og konflikt, ikke samarbejde og konstruktive løsninger.\nJeg finder ikke meget når jeg søger på møller, fisk og Nordsø.\nJørgen Møller Christensen har skrevet en bog om fiskeri, men det er en anden møller.\nCOWI har gjort en rapport, men der står heller ikke meget om fiskeri.\nDet er egentligt pudsigt. Bønderne e uden konkurrence bedste, men fiskerne kan vel godt være på andenpladsen i den disciplinen brok.\n#76 Michael Mortensen 18. februar 2022 - 10:22\nHvis du ellers gad læse op på forholdene omkring:\nLynetteholmen, Fehmeren, Højspændings kabler i Jylland, Støj fra F-35 fly.\nSå vil du finde at min oversættelse af Politisk retorik, til almindeligt Dansk holder ganske fint !\n#77 Michael Mortensen 18. februar 2022 - 10:44\nRe: Flere fun-facts\nÅr til dato har vores vindmøller leveret 3,7 TWh,\nHvilket er ret flot.\nMen den tid hvor Danmark i praksis stort set var de "eneste" der kunne benytte de store nordiske batterier er længe svunden.\nDen tid er nu blevet til en beskeden notits i historiebøgerne. Du kan finde notitsen ved siden af nogle gamle Morten bøger om livet på landet\nDansk erhvervsliv har brug for effekt primært i dagtimerne på hverdage !\nTirsdag formiddag hvor vindmøllerne drejer dovent, er det derfor Papkassefabrikken inderligt ligegyldigt hvor mange Kwh der natten til søndag blev sendt til Skotland via Norge.\nOg skulle Normændende have gemt lidt af søndagsstrømmen i deres vandmagasiner så sælges der til højeste bydende helt uden skelen til hvorfra de fik den kom i søndags.\nDer er MEGET lang vej før vi er mål med en bæredygtig grøn omstilling !\nOg jo mere ensidigt der fokuseres, jo længere bliver vejen !\nDa vores samfund også samtidigt har en religiøs tilbedning af vækst for væksten skyld, bliver vejen kun endnu længere.\n#78 Jesper Ørsted 18. februar 2022 - 14:01\nHvorfor er den danske elforsyning så sort? Pt.\nVestdanmark: 297g, import SE 8,47%, 16,79% export NL,, 5,14%, Import DE\nØstdanmark: 151g , Import SE40,34% , export DE 23,34%\n#79 Kristian Glejbøl 18. februar 2022 - 14:22\nForudsat at dine tal holder.....\nPt. fordi vi ikke har\ngode nok transeuropæiske forbindelser\nstor nok bufferkapacitet se evt https://ing.dk/artikel/eu-vicepraesident-e...\nstor nok bufferkacitet undefor bilparken, som f.eks. termiske lagre, flow batterier, NaS batterier eller noget helt tredie.\nOvenstående punkter kunne vi få på plads årtier før første kritikalitet i et landbaseret Dansk atomkraftværk, såfremt den politiske vilje var der - teknologien har vi på plads. Derfor.\nOg jeg er stadig lun på nuclear-skibe ankret op ved energiøerne. Nu Russerne har spillet deres glimrende reaktorer politisk af banen og Franskmændene har spillet sig selv økonomisk af samme bane, så ved jeg bare ikke hvem man skal heppe på. RR måske?\n#80 Nicolai Hanssing 18. februar 2022 - 14:40\nDet er så nok fra elektricitymap - Enerignet opgiver udledningen til 92 g/kWh.\nÅrsagen til diskrepansen er gennemgået af Søren Lund herinde mange gange.\n#81 Christian Halgreen 18. februar 2022 - 14:59\nHej Jesper Måske skulle jeg blot have givet en tommel ned i stedet for at artikulere et svar. Du kender jo givet svaret.\nDu anfører at dine tal er et øjebliksbillede at el-sammensætningen, for du skriver p.t. Derfor er det ikke en relevant kommentar til en post, der ser på el-sammensætningenog særligt vinden effekt i en længere periode. Og hovedårsagen til, at sammensætningen er så sort lige i den periode, du har valgt, er vel, at vinden ikke blæser og solen ikke skinner netop på det tidspunkt. Det ved du vel også, det er jo derfor, du har valgt det tidspunkt. Så svaret kendte du.\nMen som skrevet før - øjebliksbilleder er uden betydning. I 2021 var udledningen iflg energistyrelsens foreløbinge miljødeklaration 139 g/kWh. Det var højt og skyldtes bl.a. dårlige vindforhold i 2021. Men det er på vej ned takket være nye vindprojekter. Det kunne og bur gå hurtigere, kan vi måske være enige om?\n#82 Jesper Ørsted 18. februar 2022 - 15:04\nOg Søren Lunds forklaring med CO2 udledeningen fra biomasse holder ikke vand, fordi der bruges meget lidt af det pt.\n#83 Nicolai Hanssing 18. februar 2022 - 15:14\nJesper, jeg er ret sikker på du ikke kærer dig om CO2, ligesom du gør om A-kraft, men hvis du gør og jeg tager fejl, så fortvivl ej.\nSom skrevet ovenfor er CO2 på vej ned, det er kun spørgsmålet om vi kan og bør gøre mere. Danmark er et landbrugsland, med kødavl, vi har transport og vi har boligopvarmning - El er det det nemmeste og det mindste problem. Men det går støt fremad:\n#84 Søren Lund 18. februar 2022 - 15:17\nOg Søren Lunds forklaring med CO2 udledeningen fra biomasse holder ikke vand\nFat det eller lad være, du kan følge CO2-udledningen på Energinet's dataservice hvert 5. minut.\nKl. 15:10 var udledningen 84 g/kWh\nOg da du skrev dit vås kl 14:01, var udledningen 109 g/kWh\nDet er meget langt fra at kunne kaldes sort elforsyning, men det kan blive bedre, og det bliver det med de næste 14 GW danske havvindmøller.\n#85 Kristian Glejbøl 18. februar 2022 - 16:18\nYes - i morgen er strømmen "to cheap to meter" og koster 0 (nul) kr/kWh\nHrmmm..... hvor er det nu jeg har hørt det udtryk før ?\nAlvorligt talt: At prisen kan ryge ned på nul viser bare hvor presserende det er at få bygget mere billig lagerkapacitet i en fart. Kan vi ikke klippe noget motervej af infrastrukturplanen og bruge pengene til noget fornuftigt i stedet?\n#86 Søren Lund 18. februar 2022 - 16:23\nDanmark er et landbrugsland, med kødavl, vi har transport og vi har boligopvarmning - El er det det nemmeste og det mindste problem. Men det går støt fremad:\n#88 Jesper Ørsted 18. februar 2022 - 17:09\nDet er jo meget fint, så fortæller du mig lige:\nHvad er enegimixet iflg. energinet?\nHvormeget CO2 udledes pr kWh pr energikilde iflg. Energinet?\n#87 Søren Lund 18. februar 2022 - 17:10\nAlvorligt talt: At prisen kan ryge ned på nul viser bare hvor presserende det er at få bygget mere billig lagerkapacitet i en fart.\nPå den korte bane, er det stadig udvekslingsforbindelser, der giver mest for pengene. Det er jo hul i hovedet at curtaille vindproduktion pga 0-priser, mens der stadig fyres store mængder kul af, ikke langt fra vores vindmøller.\nTyskland er desværre et utroligt langsommeligt land, når det gælder udbygning af infrastruktur, fordi enhver, der måtte ønske at forhale sagsgangen, har ret til at få selv de mest usaglige indsigelser afprøvet i 3 instanser, før der kan gives driftstilladelse.\nMen ligesom Tyskland og Norge kunne bypasse Danmark, ved trække et søkabel ned gennem Nordsøen, kan Danmark og Polen også bypasse Tyskland, ved at trække søkabler fra Sønderjylland til Polen via Østersøen.\nKan vi ikke klippe noget motervej af infrastrukturplanen og bruge pengene til noget fornuftigt i stedet?\nDet må være ret overkommeligt at tilføje "el" foran alle de steder, hvor der står "motorvej" i planen. ;-)\nSeriøst, konsortierne presser jo ligefrem på for at fremme sagsgangen, så vi kan få energiøen klar i 2028 i stedet for 2032-2033, og udbyderne betaler os milliarder for at få lov at bygge havvindmølleparker i den danske del af Nordsøen, så hvad venter vi på?\n#88 Jakob Rasmussen 18. februar 2022 - 18:58\nDet vil da være fuldstændig spild af tid, du tror jo ikke på nogen officielle kilder.\n#89 Jesper Ørsted 18. februar 2022 - 19:00\nHvis du har bedre kilder, så kommer du bare med dem, men husk:\nCO2 udledning pr. kilde\n#90 Søren Lund 18. februar 2022 - 19:46\nDækning af dansk elforbrug inklusiv import 2021:\nCO2: 139 g/KWh\nDet kan udlede af de øvrige statistikker, som Energinet og Energistyrelsen offentliggør. Det benarbejde må du selv gøre, men her er et eksempel:\nForbrug, kraftværkskul .................... 1.182.795.100 kg (se Elværkskul)\nElproduktion, kraftværkskul .......... 3,061,666,667 kWh (se side 12)\nKulforbrug pr kWh ................................................ 0,386 kg/kWh\nBrændværdi .......................................................... 23,890 MJ/kg (se side 59)\nCO2 pr MJ brændværdi ...................................... 94,20 gCO2/MJ\nCO2 pr kWh elproduktion ................................. 869,4 gCO2/kWh\nBemærk; udledningsfaktorer varierer over tid, afhængig af hvor meget brændsel de specifikt bruger pr produceret el-enhed.\nDer er altså tale om specifikke, dokumenterbare, målte værdier, og ikke misbrug af IPCC's globale gennemsnitsværdier!\nOg som du ser, så er den specifikke udledningsfaktor for kulkraft betydeligt højere end den Electricitymaps bruger, og da du mener det er overvejende kul og ikke biomasse, der bruges, så må du jo erkende at der bruges betydeligt mindre kul end Electricitymap rapporterer.\nDesuden er det let at konstatere at Electricitymap ikke har styr på hvilke brændsler der bruges i de danske kraftværker, da de bilder dig ind at der bruges mere kul end biobrændsler.\nAf Energistatistik 2020, side 12 fremgår:\nElproduktion fordelt efter anvendt brændsel:\nKul ...................................... 11.022 TJ\nBiomasse og biogas ..... 22.011 TJ\nSå her har du dine bedre kilder.\n#91 Stig Libori 19. februar 2022 - 02:37\nHvorfor er den danske elforsyning så sort?\n#92 Niels Abildgaard 19. februar 2022 - 09:08\nDen faldende CO2 afspejler nok , at Bio- CO2 er velsignet og undtages?\nResten kan brandskattes.\nReligionsfrihed længe leve.\n#93 Stig Libori 19. februar 2022 - 09:35\nDet er korrekt, at Danmark benytter FN's beregningsmetoder, i stedet for dem fantaster har opfundet. Derfor regnes biobrændsler klimaneutrale.\nVi vil dog se markant færre biobrændsler blive brugt i de kommende år, fordi de ganske enkelt er for dyre. Så vi vil arbejde os hen imod andre måder at håndtere den termiske produktion.\n#94 Bjørn Agger 19. februar 2022 - 09:41\nJeg har pinnet din kommentar, så jeg i fremtiden nemt kan henvise til en redegørelse over energimixet i DK. Der er jo desværre indtil flere, der har den opfattelse, at elektricitymap har de rigtige oplysninger om energiforbruget i DK.\n#95 Michael Mortensen 19. februar 2022 - 10:06\nAlvorligt talt: At prisen kan ryge ned på nul viser bare\nAt der er en masse der får så store tilskud at de kan levere strøm selv om det koster penge at levere strømmen (indfødningstarrif)\nVærre er det at vores kraftværker brænder omkring 2,5 GW brændsel af imens\nDet meste er dog biomasse, og det meste af dette er importeret.\nMen strømmen fra "dyrt" importeret biomasse eksporteres til 0,- kroner !....\nDen kunne være brugt til at fortrænge varmeproduktion fra olie, gas og biomasse rundt om i landet.\nEn simpel elpatron, elradiator, varmeblæser eller måske lidt en mere avanceret løsning luft/luft VP.\nKræver kun at disse får adgang til vindstrøm uden afgifter, så skal de nok selv klare at købe den, for dem, meste relevante løsning.\nDet kunne være helt simpelt: Er spotprisen under X øre, så betales der hverken afgift eller moms på strømmen.\nDa vi ved at kostprisen for strøm fra f.eks Thor ligger omkring 13,8 øre/kwh så kunne X = 15 øre være et fint tal at gå efter.\n#96 Stig Libori 19. februar 2022 - 10:07\nOg som du ser, så er den specifikke udledningsfaktor for kulkraft betydeligt højere end den Electricitymaps bruger\nJeg bruger ikke elctricitymap, men en mulighed for de forskellige tal kunne være, hvis de tæller el i transit gennem Danmark med i de danske udledninger? Det kunne eksempelvis være tysk kulstrøm til Holland via Cobralink.\n#97 Michael Mortensen 19. februar 2022 - 10:16\nBiomasse er ikke dyrt!\nProblemet med vores termiske elproduktion er at fyrbøderne ikke kan finde ud af at holde pause når vinden blæser.\nTænk hvis vi brugte lidt tid på at lave en biomassebaseret elproduktion som kunne regulere 0-100% om funktion af sol/vind i elsystemet.\n#98 Karsten Henneberg 19. februar 2022 - 10:21\nJeg foretrækker nu, at de tænker forsyningssikkerhed N-1 i begge områder - DK1 og DK2\n#100 Michael Mortensen 19. februar 2022 - 10:33\nDet rykker !\nDK2 - 0,22 øre/kwh, 30,28 øre til Cerius, 11,2 øre til energinet + 0,8 øre elvarme afgift moms = 53,13 øre/kwh i stik kontakten\nMere sol og vind tak\n#99 Niels Abildgaard 19. februar 2022 - 10:34\n[quote id=1058230] Så vi vil arbejde os hen imod andre måder at håndtere den termiske produktion. /quote]\nHvad er der i pipelinen for at blive i tidens dynamiske snakken udenom?\n#100 Michael Mortensen 19. februar 2022 - 10:35\nHvilket fint klares med fuldt regulerbar termisk elproduktion.\n#101 Stig Libori 19. februar 2022 - 10:41\nPtX vil give en masse højtemperatur "spildvarme" på dampform, så en væsentlig andel af energiforbruget til termisk elproduktion vil komme fra spildvarme.\n#102 Michael Mortensen 19. februar 2022 - 10:42\nJeg synes faktisk det er ret positivt af der i det mindste er NOGEN der tænker på og håndterer alle apsekter omkring den samlede mijlø belastning.\nDet er en ret tåbelig uskik at den religiøse tilbedelse af "CO2-FRI" skal give ret til at tilsidesætte alle andre miljø parametre !\n#103 Allan Olesen 19. februar 2022 - 10:47\nKorrekt. En tilsvarende forskel eksisterer allerede mellem nogle af de danske deklarationer.\nI den nye individuelt beregnede deklaration, som man kan trække for det forbrug, som man har haft på sin egen måler, redegør de for, at den netop på dette punkt afviger fra deres landsdækkende miljødeklaration.\n#104 Kristian Glejbøl 19. februar 2022 - 11:02\n"CO2-FRI" skal give ret til at tilsidesætte alle andre miljø parametre\nHvad er de andre parametre?\n#105 Ketill Jacobsen 19. februar 2022 - 16:02\nDet er jo en helt feil beskrivelse av hele prosessen! Gitt alvoret i klimaproblemet, er en effektiv prosess i dag veldig viktig!\n#106 John Johansen 19. februar 2022 - 16:17\n"CO2-FRI" skal give ret til at tilsidesætte alle andre miljø parametre !\nSkal det da det?\nHvor ser du det ske, Michael???\nDit religiøse pladder tillader jeg mig at ignorere.\n#107 Nikolai Beier 19. februar 2022 - 23:32\nPerspektivering med USA\nDet siges at der lige nu er 30 GW havvind på vej i USA inden 2030 (om alle planer holder), lige fra de projekter, der er i gang med byggeriet, til forslag, der ikke er "annonceret" endnu. https://www.spglobal.com/marketintelligenc...\nDet er vel en god start, med potentiale for meget mere vind, hvis ambitionen om at gøre el-forsyningen fossil-fri inden 2035 skal nås.\n#108 Søren Lund 20. februar 2022 - 01:58\nJeg bruger ikke elctricitymap, men en mulighed for de forskellige tal kunne være, hvis de tæller el i transit gennem Danmark med i de danske udledninger?\nNæh, ligesom de gør med alle andre brændsler, har de bare taget IPCC's globale gennemsnitsestimat, som for kulkrafts vedkommende er 820 g/kWh, og brugt det for samtlige lande på kortet - dog lige med undtagelse af Estland, hvor de har cherrypicket en næsten dobbelt så høj faktor, fra en gammel rapport fra 2007, der ikke har noget med IPCC at gøre.\nHvorfor Estland, helt alene, skal rapporteres med denne ekstremt høje faktor, og alle andre lande efter et globalt gennemsnitsestimat, som slet ikke er beregnet til at beregne enkeltstående landes CO2-udledning ud fra, forklares ingen steder - men hvad er det nu lige der sker med et globalt gennemsnit, når man tager et enkelt land ud, og estimerer det for sig?\nSå her kan de altså godt fravige IPCC's gennemsnitsestimat, mens de eksempelvis for biomasse, bruger samme faktor for samtlige lande, Brasilien såvel som Danmark, uden skelnen mellem hvilken slags biobrændsel, der er tale om, hvor den kommer fra, og hvordan den bruges.\nDe kunne med andre ligeså godt hive tallet ud af et vist organ, med et argument om at "ethvert tal er bedre end 0", trods 0 faktisk stemmer overens med IPCC's guidelines for rapportering af biomasse, såfremt en eventuelt forudgående CO2-udledning er rapporteret i de sektorer (AFOLU) som biomassen kommer fra.\nDet kunne eksempelvis være tysk kulstrøm til Holland via Cobralink.\nNæh, det ville være alt for avanceret for Electricitymap.\nHvad de gør, for at "beregne" CO2-udledning for forbrug, er derimod at de, når de er færdige med at "beregne" udledningen for produktion (baseret på fejlagtige data om diverse kraftværkers brændselstyper, og cherrypickede/estimerede gennemsnitsestimer) for eksempelvis Tyskland, så tager de den samlede udledningsværdi for hele Tyskland, og multiblicerer med andelen af importeret strøm fra dette land, for at beregne udledningen fra forbrug i eksempelvis Danmark (baseret på andelen af produceret, minus andelen of eksporteret, plus andelen af importeret strøm).\n.... uden hensyntagen til i hvilken ende af Tyskland kulstrømmen hhv vindmøllestrømmen genereres, og om der overhovedet er kabelkapacitet til at overføre store mængder kulstrøm fra Sydtyskland til Danmark, når Tyskerne eksporterer store mængder overskydende vindmøllestrøm fra de Nordtyske stater til Danmark.\nSå når det blæser i Danmark og Nordtyskland, og Nordtyskland sender overskuddet gennem Danmark til Norge, fordi de ikke har kabelkapacitet til at sende det til Sydtyskland, så maler Elektricitymap et billede af at vi sender al vores stedsegrønne vindmøllestrøm til Norge, mens Tyskland sender et mix af vind og kul til Danmark, så Danmark får den nydelige gullig-brune farve, hver gang der er mere end 100% vindmøllestrøm i det danske og nordtyske net.\n#109 Nicolai Hanssing 20. februar 2022 - 09:36\nJeg undre mig altså også over deres hydro-storage udledning på 283 gCO2/kWh. Se f.eks. Tyksland, som nydeligt ladede op imens der var solt, og afladede henover kogespidsen - men det får 281 gCO2/kWh - det virker højt når hydro er 24 gCO2/kWh.\nOpladningen er jo dækket som forbrug imens det lades, og selvsagt kører det mindre end normal hydro, men faktor x12? Kilden er Tomorrow - som jeg ikke lige ved hvad er?\nOg så er der lige det med et retvisende tal for A-kraft....\n#110 Søren Lund 20. februar 2022 - 10:51\nJeg undre mig altså også over deres hydro-storage udledning på 283 gCO2/kWh.\nSummeringen foregår således (20-02-2022 kl 09:00-12:00):\nAtom: 0,0743 x 12 g (IPCC 2014, globalt gennemsnitsestimat)\nBio: 0,0928 x 230 g (IPCC 2014, globalt gennemsnitsestimat)\nKul: 0,1416 x 820 g (IPCC 2014, globalt gennemsnitsestimat)\nVind: 0,5762 x 11 g (IPCC 2014, globalt gennemsnitsestimat)\nSol: 0,0004 x 45 g (IPCC 2014, globalt gennemsnitsestimat)\nHydro: 0,0215 x 24 g (IPCC 2014, globalt gennemsnitsestimat)\nHydrolagring: -0,0182 x ? (2019 average by Tomorrow) \nBatterilagring: 0.0000 x 281 g (2019 average by Tomorrow) \nGas: 0,0535 x 490 g (IPCC 2014, globalt gennemsnitsestimat)\nOlie: 0,0051 x 650 g (UK POST 2014)\nUkendt: 0,0076 x 700 g ("antager" kul, gas, olie, biomasse a.o.) \nSum 180,085 gCO2/kWh\n Kilden "Tomorrow" (www.tmrow.com) er Electricitymap selv. Det er ikke lykkedes mig at finde frem til deres metode til beregning af disse unledningsfaktorer.\n Når summen af rapporterede brændsler ikke matcher den samlede elproduktion, så "antager" de følgende mix for samtlige lande:\n"IEA 2020; assumes 54.1% coal, 36.1% gas, 1.5% oil, 4.4% solar, 0.8% wind, 2.2% biofuels, 1.0% other"\n... hvilket er IEA's estimeret globale gennemsnitsmix - altså ikke Tyskland's gennemsnitsmix, men det globale gennemsnitsmix, baseret på flere år forældede data.\nDette antager de også for Norge og andre lande, som slet ikke har kulkraft (!!!)\n#111 Nicolai Hanssing 20. februar 2022 - 10:59\nMen opladningen er jo et\nMjae, altså hvis det ikke tæller med i forbruget imens det oplades, men udskydes og dermed tæller med i produktionen når det aflades, når man ser på "consumption", og omvendt når man ser på produktion?\nJEg ville se det som retvisende at opladning kun talte som forbrug, og blev "CO2"-afregnet" der, og alfladning kun talte som produktion, med værkets eget CO2-aftryk. Men det er jo en definitions-sag, og afhænger af hvad man ønsker at vise.\n#112 Mogens Kjær (1000) 20. februar 2022 - 11:01\nKilden er Tomorrow - som jeg ikke lige ved hvad er?\nhttps://electricitymap.org/ Allernederst. Uanset at de uden tvivl er igang med et prisværdigt stykke arbejde. Så: WTF!!!!\nDer er noget vej igen, før det er tilstrækkeligt retvisende. Måske de kunne åbne lidt mere op for at lade udefrakommende individer hjælpe med at modellere specifikke regioner.\nEdit: Jeg havde ikke set at SL allerede havde konstateret at de bruger sig selv som kilde.\n#113 Peder Stoholm 3. marts 2022 - 16:00\n@ Søren Ploug, #58:\n@ Michael Rangård, #61:\n, Markedskræfter og samfundsøkonomi er to vidt forskellige ting, når systemet er sammensat af så mange forskellige aktører der ikke har de samme bagvedliggende interesser...\nDet er jo netop derfor, at der behøves rammebetingelser (afgifter/tilskud, påbud/forbud, …?), der får markedskræfterne til at agere samfundsøkonomisk og på andre måder hensigtsmæssigt.


adidas - Duramo Lite 2.0 | Løbesko | Sort | Sportamore.dk\nVælg størrelse Vælg størrelse UK8.5 / EU42 2/3 (Kun 1 på lager) UK9.5 / EU44 UK10 / EU44 2/3 UK11 / EU46\nadidas - Duramo Lite 2.0 - Sort\nTræn i disse løbesko til herrer og få en konsekvent træning. Skoene har en overdel i mesh, som er åndbar, et overlag, som giver ekstra støtte, samt et blødt skaft, som minimerer trykket rundt om anklerne. Mellemsålen i EVA dæmper hvert skridt, mens den robuste ydersål holder til løbetur efter løbetur. Overdelen i strikket mesh er åndbar via syntetiske overlapninger. Det bløde skaft rundt om anklerne reducerer trykket på anklerne og hælen. Ydersål i gummi. Tekstil/syntetisk Vis mere\nVælg størrelse: UK6 / EU39 1/3 UK6,5 / EU40 UK7 / EU40 2/3 UK7.5 / EU41 1/3 UK8 / EU42 UK9 / EU43 1/3 UK10.5 / EU45 1/3 UK11.5 / EU46 2/3 UK12 / EU47 1/3 UK12,5 / EU48 UK13,5 / EU49 1/3 UK14,5 / EU50 2/3


▷ Billige Afrettersand online i dag → Se udvalget her\nMange online forretninger udlover nu et bredt udvalg af billige muligheder for levering til afrettersand. Den mest populære er på nuværende tidspunkt at få leveret til et udleveringssted, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente dine nye produkter den dag der passer dig. Denne er nemlig yderst let, samt ofte ydermere den mindst kostelige form for levering.\nDu burde alternativt vælge at bestille pakken til levering til din bopæl eller til adressen hvor du arbejder. Løsningen viser sig typisk en anelse mere pebret, men samtidig vældig fremkommelig for afrettersand online. Den mest letkøbte leveringsform kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, hvilket dog stiller krav om at du opholder dig tæt på e-handlens butikker, for eksempel Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus eller Silvan.\nFragttiden på afrettersand kan vise sig at være yderst relevant i tilfælde af at vi står og skal bruge pakken fluks, så med det formål er det fuldkommen væsentligt at vi kontrollerer det estimerede leveringstidspunkt for afrettersand. Flere internet varehuse – eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix og Silvan – frembyder billig dag-til-dag levering på en lang række varenumre online, men vær obs på at det nødvendiggør at transaktionen realiseres forinden et givent klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få ordren ordnet forud for at lagermedarbejderne har fri.\nIndtil flere internet selskaber garanterer fragt uden gebyr på afrettersand online, men tit er det kun gældende hvis man aftager for et fastsat beløb. I øvrigt må man udvælge den prisbilligste leveringsmåde, der gerne vil blive at få dem til at bringe produkterne til et afhentningssted.\nEn lang række webshops foreslår klik-og-hent hvor du handler billig afrettersand derhjemme og selv henter i butikken. Eksempelvis XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, 10-4 og Bauhaus. De tildeler bl.a. click-and-collect på afrettersand i følgende byer:\nStenløse, Kolding, Hedensted, Korsør, Gladsaxe, Ikast, Nørresundby, Albertslund, Allerød, Slagelse, Skive, Rønne, Brøndby, Herlev, Ishøj, Vanløse, Frederiksberg, Tilst, Nakskov, Tårnby, Roskilde, Hobro, Frederikshavn, Middelfart, Varde, Køge, Nyborg, Silkeborg, Solrød Strand, Odense, Kokkedal, Kalundborg, Åbyhøj, Taastrup, Haderslev, Charlottenlund, Vordingborg, Hjørring, Hedehusene, Randers, Gentofte, Lystrup, Viborg, Nærum, Aabenraa, Nykøbing Falster, Holbæk, Farum, Ringsted, Søborg, Odder, Frederikssund, Esbjerg, København, Værløse, Lyngby, Ballerup, Helsingør, Lillerød, Grenaa, Jyllinge, Birkerød, Brønshøj, Holstebro, Haslev, Struer, Aalborg, Horsens, Brabrand, Aarhus, Vallensbæk, Risskov, Skanderborg, Greve, Rudersdal, Sønderborg, Dragør, Vejle, Frederiksværk, Hillerød, Virum, Thisted, Herning, Rødovre, Svendborg, Brønderslev, Valby, Ølstykke, Næstved, Højbjerg, Hørsholm, Fredericia, Hvidovre, og Glostrup, .\nAfhentning af afrettersand er tilgængeligt i alle områder af Danmark: Sjælland (Hovedstaden, Sydsjælland, Østsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Midtsjælland, Falster, Amager, Lolland), Fyn (Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Vestfyn) og Jylland (Vestjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Østjylland, Nordjylland, Sydjylland, Syddanmark).\nNår der ses på data fremstår det klart, at online shoppere jævnligt søger fx køb afrettersand og afrettersand priser. Man ser derudover jævnligt online shoppere lede efter for eksempel billig afrettersand, afrettersand online og afrettersand tilbud, foruden de store byggecentre som Bauhaus, Stark, Davidsen, XL-Byg, Jem og Fix, 10-4, Silvan, Bygma og Harald Nyborg.\nDet er efterhånden super overkommeligt for alle og enhver at finde information om priser på billige afrettersand online hos forskellige internet handler, og for det har adskillige online varehuse ikke kunne lade være med at sænke salgspriserne på afrettersand betydeligt, og ydermere tilbyde levering uden omkostninger.\nDog kan det ikke desto mindre være gunstigt at prøve visse forhandlere på nettet efter rabatter og tilbud på afrettersand online forud for at du køber, så du er skråsikker på at opnå den laveste pris. Kig ikke blot på de udbredte byggekæder som Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, Silvan, XL-Byg, 10-4, Bygma og Davidsen.\nDu bør blot ikke undervurdere, at hvis en shop på nettet afsætter billige afrettersand online til en pris der anses for overordentlig god, kan det for det meste være en indikation på en uoprigtig internet shop. Shopping med kort er på den anden side omfattet af et lovbud, der støtter dig som køber overfor svindlende e-forhandlere.\nVi anbefaler generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du udnytte en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du agter at klare betalingen af afrettersand over en periode. Dette foreslåes ofte hos specialiserede webshops, men dog sjældent de store byggemarkeder som for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, Bygma og Stark.\nNår man kigger i data bliver det klart, at internetbrugere jævnligt efterspørger blandt andet billig afrettersand og afrettersand online. Vi ser derudover mange gange mennesker søge eksempelvis afrettersand priser, afrettersand tilbud samt køb afrettersand.\nTrustpilot giver dig super gode chancer for at fortolke en lang række forhenværende brugeres erfaringer og herved foreslår vi, at du gennemgår internet webshoppens omtaler forinden du bestiller billige afrettersand online.\nFacebook frembyder tillige regulære fortræffelige muligheder for at få indblik i e-forhandlerens popularitet. Desuden ser vi en række firmaer på nettet som tilbyder folk at frembringe en kritik af købsoplevelsen, som tillige kan benyttes til at danne dig et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nFør folk shopper billige afrettersand online på en netbutik bør man de facto gennemlæse e-butikkens vilkår, dog er det ofte ikke specielt ophidsende, i særdeleshed hos de velkendte byggemarkeder som Silvan, Jem og Fix, Stark, 10-4, Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg og Davidsen.\nAlternativet kunne være at kigge om netshoppen er medlem af e-mærket, grundet at det kan være en erklæring om at internet firmaet opretholder de officielle regler, foruden at internet forhandleren ofte vurderes af jurister som har ekspertise inden for de gældende vilkår.\nDet er en rigtig god chance for at blive hjulpet, hvis du forvoldes vanskeligheder med din handel med afrettersand. Dertil er det klogt at kunden er obs på de primære forhold der influerer på købet af afrettersand online, som for eksempel hvilken returrettighed internet selskabet har.\nI den relation er det ydermere afgørende, at man til enhver tid bibeholder sin kvittering på e-mail, således man fremadrettet kan dokumentere sin bestilling af afrettersand, uagtet om man har handlet hos Harald Nyborg, Silvan, Stark, Bauhaus, Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Davidsen eller Bygma.


BBR: Kløvervænget 5, 5400 Bogense\nSkatter: 1294 kr. / md. Skatter: 1294 kr. / md.\n6.527 kr. / år\nAdresse Kløvervænget 5 Udbudspris 1.550.000 kr. Sidst set dato 7. jan. 2022 Liggetid 98 dage Se tidligere udbud Se bolig\nÆndret 1. okt. 2021 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 217.700 kr. Ejendomsværdi 950.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2019 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 217.700 kr. Ejendomsværdi 950.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2018 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 217.700 kr. Ejendomsværdi 950.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2017 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 217.700 kr. Ejendomsværdi 950.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2016 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 217.700 kr. Ejendomsværdi 950.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2015 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 217.700 kr. Ejendomsværdi 950.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2014 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 218.400 kr. Ejendomsværdi 960.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2013 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 218.400 kr. Ejendomsværdi 960.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2012 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 224.000 kr. Ejendomsværdi 990.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2011 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 224.000 kr. Ejendomsværdi 990.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2010 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 176.000 kr. Ejendomsværdi 990.000 kr.\nÆndret 1. okt. 2009 Anvendelse Beboelsesejendom Grundareal 800 m2 Grundværdi 176.000 kr. Ejendomsværdi 990.000 kr.