ERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING. - PDF Free Download\nDownload "ERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING. www.erhvervsankenaevnet.dk"\n1 1 ERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING\n2 - 2 - INDLEDNING Hermed aflægger Erhvervsankenævnet beretning for nævnets virksomhed i året Beretningen indeholder i kapitel 1 formandskabets redegørelse for nævnets almindelige forhold. En fortegnelse over Erhvervsankenævnets medlemmer og sekretariat findes i kapitel 2. På grundlag af loven og bekendtgørelsen om Erhvervsankenævnet og den praksis, der har udviklet sig siden etableringen af nævnet den 1. januar 1988, indeholder kapitel 3 en beskrivelse af de særlige organisatoriske forhold, der gælder for dette nævn, og af grænserne for nævnets kompetence. De kendelser, der er afsagt af de enkelte nævn, refereres i kapitel 4. Statistiske oplysninger om nævnets virksomhed findes i kapitel 5. Som bilag til beretningen er optaget loven, lovforslaget med bemærkninger og bekendtgørelsen om Erhvervsankenævnet samt en fortegnelse over de love, som er omfattet af ankenævnets kompetence.\n3 FORMANDSKABETS BERETNING ERHVERVSANKENÆVNETS SAMMENSÆTNING SAGSBEHANDLINGEN I ERHVERVSANKENÆVNET Ankenævnets organisation Ankenævnets kompetence Indgivelse af klager Sagens forberedelse Sagens afgørelse ERHVERVSANKENÆVNETS PRAKSIS Lov om finansiel virksomhed 1) Kendelse af 9. januar 2009 (J.nr ). Pensionskasser meddelt en række påbud vedrørende det tekniske grundlag. Ikke grundlag for at offentliggøre navnene på pensionskasserne ) Kendelse af 30. januar 2009 (J.nr ). Anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 30. januar 2009 (J.nr ). Ikke part og anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 24. februar 2009 (J.nr ). Den udøvede virksomhed udgør udstedelse af elektroniske penge og kræver tilladelse ) Kendelse af 3. marts 2009 (J.nr ). Anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 27. marts 2009 (J.nr ). Ikke meddelt dispensation til at intern revisionschef må udføre revisionsopgaver uden for den finansielle koncern ) Kendelse af 8. juni 2009 (J.nr ). Omtvistet aktivitet vedrørende rådgivning og vejledning om konkrete prospekter opfylder ikke kravet i lov om finansiel virksomhed 9, stk. 2, 2. pkt ) Kendelse af 19. juni 2009 (J.nr ). Anmodning om aktindsigt ikke imødekommet...75\n4 - 2-9) Kendelse af 28. august 2009 (J.nr ). Ikke part og anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 31. august 2009 (J.nr ). Filial af udenlandsk pengeinstitut pålagt at have direkte adgang til likviditet i Danmark for det fulde beløb for indlån ) Kendelse af 31. august 2009 (J.nr ). Anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 1. september 2009 (J.nr ). Anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 7. oktober 2009 (J.nr ). Ikke part og anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 13. oktober 2009 (J.nr ). Anmodning om aktindsigt ikke imødekommet ) Kendelse af 29. oktober 2009 (J.nr ). Pengeinstitut pålagt forhøjet solvenskrav Lov om forsikringsformidling 16) Kendelse af 27. marts 2009 (J.nr ). Tilladelse til at udøve skadesforsikringsmægling meddelt efter forsikringsformidlingslovens 9, stk ) Kendelse af 27. marts 2009 (J.nr ). Tilladelse til at udøve skadesforsikringsmægling meddelt efter forsikringsformidlingslovens 9, stk Anden finansiel lovgivning 18) Kendelse af 10. november 2009 (J.nr ). Bonuscertifikater ikke omfattet af 12, stk. 1, nr. 3, jf. nr. 11, i bekendtgørelse nr af 13. december Aktie- og anpartsselskabsloven 19) Kendelse af 24. februar 2009 (J.nr ). Den af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen udpegede medrevisor, ifølge Aktieselskabsloven 82, stk. 2 tiltrådt ) Kendelse af 30. juni 2009 (J.nr ). Selskab pålagt at ændre navn, da nuværende navn egnet til at vildlede ) Kendelse af 14. september 2009 (J.nr ). Berostillelse af registrering af kapitalforhøjelse tiltrådt ) Kendelse af 24. november 2009 (J.nr ).\n5 - 3 - Registrering af kapitalforhøjelse nægtet på grund af tvivl om grundlaget for kapitalforhøjelsen Lov om visse erhvervsdrivende virksomheder 23) Kendelse af 17. april 2009 (J.nr ). Selskab nægtet registrering efter lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, jf Årsregnskabsloven 24) Kendelse af 3. marts 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 17. april 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 27. april 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 27. april 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 18. august 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 20. august 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 20. august 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 20. august 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 25. august 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 25. august 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 17. september 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 22. september 2009 (J.nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 11. november 2009 (J. nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet ) Kendelse af 11. november 2009 (J. nr ). Afgift som følge af for sent indsendt årsrapport ikke eftergivet...303\n6 Bogføringsloven 38) Kendelse af 1. juli 2009 (J. nr ). Dispensation til opbevaring af regnskabsmateriale i USA Lov om godkendte revisorer og revisorvirksomheder 39) Kendelse af 27. februar 2009 (J.nr ). Revisionsvirksomhed slettet i Revireg som følge af manglende lovpligtig kvalitetskontrol ) Kendelse af 1. september 2009 (J.nr ). Revisionsvirksomhed skulle betale gebyr efter bekendtgørelse nr. 916 af 16. september 2008 om finansiering af driften af Revisortilsynet, Revisornævnet og undersøgelsessystemet Hvidvaskloven 41) Kendelse af 7. september 2009 (J.nr ). Optagelse i hvl-registeret nægtet ) Kendelse af 22. september 2009 (J.nr ). Sag hjemvist til fornyet behandling, da nægtelse af optagelse i hvl-registeret i medfør af 31, stk. 2, i hvidvaskloven ikke var berettiget ) Kendelse af 6. oktober 2009 (J.nr ). Pengeoverførselsvirksomheds manglende overholdelse af pligter i henhold til hvidvaskloven påtalt Lov om omsætning af fast ejendom 44) Kendelse af 13. marts 2009 (J.nr ). Klager opfylder ikke kravene til teoretisk indsigt vedrørende ejendomsformidling, og alene kortere periode godkendt som relevant praktisk erfaring vedrørende ejendomsformidling ) Kendelse af 6. august 2009 (J.nr ). Klager opfylder ikke kravene til teoretisk indsigt vedrørende ejendomsformidling Rejsegarantifondsloven 46) Kendelse af 1. september 2009 (J.nr ). Rejsebureau pålagt forhøjet garantistillelse SAGSSTATISTIK...440\n7 - 5 - BILAG: 1. Lov nr. 858 af 23. december 1987 om Erhvervsankenævnet. 2. Bemærkningerne til lovforslaget. 3. Ændringer til lov om Erhvervsankenævnet. 4. Erhvervsministeriets bekendtgørelse nr af 18. december 1994 om Erhvervsministeriet. 5. Fortegnelse over love og anordninger omfattet af Erhvervsankenævnets kompetence.\n9 FORMANDSKABETS BERETNING Nævnet har i 2009 haft en tilgang på 173 klagesager og har i alt haft 203 sager til behandling. Der er i årets løb afsluttet 176 sager. Heraf er 46 sager afsluttet ved kendelse og 130 sager på anden måde. Af de 46 sager afgjort ved kendelse blev afgørelsen stadfæstet i 42 sager, mens 4 sager førte til ankenævnets ændring/omgørelse af den påklagede afgørelse. I 11 tilfælde har de indklagede myndigheder under sagsbehandlingen i nævnet ændret deres afgørelse på en sådan måde, at afsigelse af kendelse har kunnet undlades. Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for sager afgjort ved kendelse har udgjort 7,5 måneder, der inkluderer den tid, som medgår til høring af en sags parter. Sagsbehandlingstiden for hver sag fremgår af de enkelte kendelser, der er optrykt i kapitel 4. Formandskabet har på ny anledning til at takke de sagkyndige og nævnets sekretariat for deres bistand i det forløbne år. Jan Uffe Rasmussen formand Steen Mejer næstformand\n10 ERHVERVSANKENÆVNETS SAMMENSÆTNING Ankenævnet bestod ved udgangen af 2009 af en formand, en næstformand og 19 sagkyndige medlemmer. Formandskabets medlemmer skal opfylde betingelserne for at blive udnævnt til landsdommer. Nævnets sagkyndige medlemmer udpeges blandt personer, der har kendskab til erhvervsforhold, herunder kapitalmarkedsforhold, nationaløkonomi, forsikringsmatematik og forbrugerforhold. Formandskabets og nævnets medlemmer beskikkes af økonomi- og erhvervsministeren. I året 2009 har ankenævnet bestået af følgende: Formandskab: Landsdommer Landsdommer Jan Uffe Rasmussen, formand Steen Mejer, næstformand Medlemmer: Med kendskab til erhvervsforhold: Professor Mads Bryde Andersen Advokat Lise Høgh Advokat Suzanne Helsteen Advokat Finn Møller Advokat Anders Hjulmand Statsaut. revisor Lars Holtug Statsaut. revisor Kirsten Aaskov Mikkelsen Statsaut. revisor Johnny Kofoed-Jensen Statsaut. revisor Marianne Fog Jørgensen Med kendskab til nationaløkonomi: Lektor Peter Erling Nielsen Lektor Ingrid Henriksen\n11 - 9 - Med kendskab til kapitalmarkedsforhold: Bankdirektør Preben Lund Hansen Vicedirektør Niels Bolt Jørgensen Underdirektør Cato Baldvinsson Områdedirektør Peter Stig Hansen Med kendskab til kapitalmarkedsforhold, herunder realkreditforhold: Sekretariatschef Susanne Nielsen Vicedirektør Jørgen Wohnsen Med kendskab til forsikringsmatematik: Direktør, cand.act. Frank Cederbye Partner, cand.act. Mette Havning Sekretariatet har bestået af: Sekretariatsleder Sekretær Søren Tukjær Steen Hansen Ankenævnets adresse: Erhvervsankenævnet Kampmannsgade 1, Postboks København V. Tlf.: Telefax: E-post: Hjemmeside: Ekspeditionstid:\n12 SAGSBEHANDLINGEN I ERHVERVSANKENÆVNET 3.1. Ankenævnets organisation. Det er karakteristisk for Erhvervsankenævnet - formentlig i modsætning til de fleste andre tilsvarende organer - at nævnets kompetence omfatter et betydeligt antal love (se bilag 5) og dermed et bredt sagsområde. De sager, der behandles af nævnet, er af meget forskelligt omfang og karakter, strækkende sig fra enkle sager af beskeden størrelse til meget komplicerede sager med betydelige økonomiske konsekvenser. Bestemmelser om Erhvervsankenævnet findes i lov nr. 858 af 23. december 1987 som ændret ved lov nr. 315 af 14. maj 1997, lov nr af 23. december 1998 og lov nr. 427 af 6. juni 2002, samt i bekendtgørelse nr af 18. december Loven, bemærkningerne til lovforslaget samt bekendtgørelsen findes som bilag 1-4 til denne årsberetning. Erhvervsankenævnet består af formandskab og et antal sagkyndige medlemmer, der alle beskikkes af økonomi- og erhvervsministeren. De sagkyndige medlemmer udpeges blandt personer, der har kendskab til erhvervsforhold, herunder kapitalmarkedsforhold, nationaløkonomi, forsikringsmatematik og forbrugerforhold (bekendtgørelsens 5). Formandskabet består for tiden af formanden og en næstformand. Ved udgangen af 2009 var antallet af sagkyndige medlemmer 19. Formanden har den almindelige ledelse af ankenævnets arbejde (bekendtgørelsens 3). De enkelte sager fordeles mellem formanden og næstformanden, der udøver formandens funktioner i de sager, der er tildelt ham (bekendtgørelsens 4, stk. 2 og 3). Sagerne afgøres i et nævn, der nedsættes individuelt for hver enkelt sag. Dette nævn består af et medlem af formandskabet og to eller i særlige tilfælde fire sagkyndige (lovens 3, bekendtgørelsens 4, stk. 1). Formanden udpeger sagkyndige til det enkelte nævn og bestemmer, om der skal medvirke to eller fire sagkyndige (bekendtgørelsens 5, stk. 1). Udpegelsen sker efter en vurdering af hvilken sagkundskab, der er behov for netop i den foreliggende sag. Forudsætter afgørelsen kendskab til kapitalmarkedsforhold, nationaløkonomi, forsikringsmatematik eller forbrugerforhold, skal mindst en af de medvirkende sagkyndige udpeges blandt de\n13 sagkyndige, der har særligt kendskab til vedkommende område (bekendtgørelsens 5, stk. 2.). Nedsættelse af det enkelte nævn sker normalt først, når den skriftlige forberedelse af sagen er afsluttet Ankenævnets kompetence. Efter lovens 1, stk. 1, er Erhvervsankenævnet "klageinstans for administrative afgørelser i det omfang, det fastsættes ved lov eller i henhold til lov" samt for "afgørelser truffet af Rejsegarantifonden, i det omfang det er fastsat i lov om en rejsegarantifond". Endvidere kan økonomi- og erhvervsministeren efter lovens 7, stk. 2, bestemme, at Erhvervsankenævnet er "klageinstans for administrative afgørelser truffet af færøske hjemmestyremyndigheder, hvis der indgås en aftale herom". Ankenævnets kompetence følger således ikke af selve loven om ankenævnet, men af de love, der regulerer de enkelte sagsområder. Normalt findes bestemmelsen om klageadgang i selve den pågældende lov, men i nogle tilfælde findes bestemmelsen i en bekendtgørelse med hjemmel i den pågældende lov. Bilag 5 indeholder en fortegnelse over love og anordninger, som er omfattet af ankenævnets kompetence. Nævnets kompetence er begrænset til klager over afgørelser, der er truffet af vedkommende myndighed, dvs. konkrete forvaltningsakter. Også et afslag på at behandle en sag, f.eks. ud fra betragtninger om manglende hjemmel, må betragtes som en afgørelse, der kan indbringes for nævnet. Kompetencen omfatter derimod ikke styrelsens sagsbehandling, herunder sagsbehandlingstiden og serviceniveauet, medmindre sagsbehandlingen indgår som et led i bedømmelsen af en afgørelse, der er indbragt for ankenævnet. Klager over forhold, som ikke er omfattet af nævnets kompetence, hører under ressortministeriet eller den færøske ressortmyndighed. Det forekommer i et vist omfang, at styrelserne efter anmodning afgiver vejledende udtalelser om forståelsen af en lovbestemmelse eller lignende. Det vil bero på et konkret skøn efter forholdene i hver enkelt sag, om udtalelsen må sidestilles med en afgørelse, og således omfattet af nævnets kompetence.\n14 Det ligger endvidere uden for ankenævnets kompetence at behandle klager over indholdet af en bekendtgørelse udstedt af ministeren eller af vedkommende styrelse med direkte lovhjemmel. Nævnets kompetence omfatter såvel juridiske som skønsmæssige spørgsmål i de påklagede afgørelser. Dette er udtrykkeligt fremhævet i lovens motiver, hvor det (til 2) siges, at nævnet skal foretage en juridisk og fagmæssig bedømmelse og skal behandle "såvel de retlige som de hermed forbundne skønsmæssige forhold i de berørte styrelsers afgørelser" Indgivelse af klager. Klager til Erhvervsankenævnet sendes til: Erhvervsankenævnet, Kampmannsgade 1, Postboks 2000, 1780 København V. Der er ikke foreskrevet nogen særlig form for klagen, bortset fra at denne skal være skriftlig og affattet på dansk (bekendtgørelsens 6 og 7, stk. 1). Klagefristen er typisk 4 uger. Fristen er ikke fastsat i loven om ankenævnet, men følger af de enkelte bestemmelser, der fastlægger ankenævnets kompetence. Efter den grønlandske aktieselskabslov og anpartsselskabslov er klagefristen 7 uger. Der er ikke i loven eller bekendtgørelsen taget stilling til, hvem der kan påklage en afgørelse til ankenævnet. Dette spørgsmål må afgøres efter forvaltningsrettens almindelige regler om klageberettigelse eller på grundlag af bestemmelse herom i de enkelte love. Begrænsning af partsbegrebet følger f.eks. af lov om finansiel virksomhed. En klage til ankenævnet har ikke opsættende virkning, men nævnet - eller formanden på nævnets vegne - kan bestemme, at klagen skal have opsættende virkning, hvor særlige grunde taler for det (lovens 6, bekendtgørelsens 9). Spørgsmålet om opsættende virkning har været rejst over for ankenævnet i flere klagesager. Nævnet har i alle tilfælde indhentet en udtalelse fra vedkommende styrelse og herefter taget stilling til, om der forelå sådanne særlige omstændigheder, der kunne begrunde, at klagen blev tillagt opsættende virkning.\n15 For behandling af en klage skal der betales et gebyr på kr. Ved klager over forhold, der ikke har forbindelse med klagerens aktuelle eller fremtidige erhvervsudøvelse, er gebyret kr. Der skal ikke betales gebyr ved klager over afslag på begæring om aktindsigt. Gebyret skal indbetales samtidigt med, at klagen indsendes. Sker dette ikke, fastsættes en frist for betaling. Betales gebyret ikke inden fristens udløb, afvises klagen (bekendtgørelsens 7, stk. 2 og stk. 3). Bliver en klage afvist uden realitetsbehandling, tilbagebetales gebyret (bekendtgørelsens 8, stk. 2). Endvidere kan nævnet eller formanden bestemme, at gebyret skal betales tilbage, hvis klageren får helt eller delvis medhold i sin klage, enten ved en kendelse afsagt af nævnet eller ved, at vedkommende myndighed i anledning af klagen ændrer sin afgørelse (bekendtgørelsens 15, stk. 4). Efter bekendtgørelsen er der tillagt formanden kompetence til at træffe afgørelse i forskellige formelle forhold ud over de forannævnte på nævnets vegne Sagens forberedelse. Sagsforberedelsen indledes med, at nævnets sekretariat anmoder indklagede om en udtalelse om sagen, en redegørelse for sagens faktiske og retlige omstændigheder og sagens akter (bekendtgørelsens 11, stk. 1). Indklagedes svar bliver forelagt for klageren til udtalelse (bekendtgørelsens 12, stk. 1). Efter formandens bestemmelse er der derefter mulighed for at udveksle yderligere indlæg. Loven og bekendtgørelsen (henholdsvis 5 og 10) åbner mulighed for, at en tredjemand eller en offentlig myndighed, der har en retlig interesse i udfaldet af en sag, kan få tilladelse til at indtræde i sagen. Tilladelse til en tredjemands indtræden i sagen er givet i adskillige tilfælde. Formanden kan endvidere bestemme, at en tredjemand eller offentlig myndighed orienteres om en sag, således at der gives den pågældende mulighed for at udtale sig i sagen. Selv om ankenævnet selvsagt i vidt omfang må støtte sig til de oplysninger, man modtager fra parterne, påhviler det ankenævnet selv at påse, at sagen oplyses bedst muligt. Nævnet kan anmode såvel sagens parter som udenforstående om oplysninger til brug for sagens afgørelse (bekendtgørelse 11, stk. 2 og 3).\n16 Når formanden skønner, at sagen er tilstrækkeligt oplyst, og at der ikke er behov for yderligere indlæg, bestemmer han, at den skriftlige forberedelse skal afsluttes. Forberedelsen kan dog genoptages efter formandens bestemmelse, hvis der skulle vise sig behov for det (bekendtgørelsens 12, stk. 2) Sagens afgørelse. Når den skriftlige forberedelse er afsluttet, udarbejdes der et udkast til kendelse, der udsendes til de sagkyndige sammen med sagens akter. Afgørelsen træffes herefter enten ved skriftlig votering eller på et møde mellem medlemmerne af det pågældende nævn (bekendtgørelsens 13). Hvor særlige grunde taler for det, kan formanden bestemme, at sagen i stedet skal forhandles mundtligt. I så fald indkaldes klageren, den indklagede myndighed og eventuelle indtrådte til et møde med nævnets medlemmer. Der er mulighed for at lade sig repræsentere ved advokat, revisor eller anden sagkyndig ved mødet. Forhandlingerne er kun offentlige, hvis de mødende er enige om det, og nævnet tillader det (bekendtgørelsens 14). Der er ikke givet nærmere regler om formen for den mundtlige forhandling, men i praksis gives der hver af parterne adgang til at fremkomme med indlæg og svar på indlæg. Nævnet har bestræbt sig på, at forhandlingerne herefter forløber uformelt. Finder mundtlig forhandling sted, træffes selve afgørelsen normalt på et møde mellem nævnets medlemmer efter forhandlingen. Også i de sager, hvor der er truffet bestemmelse om mundtlig forhandling, sker der forinden en sædvanlig skriftlig forberedelse. Mundtlig forhandling har været anvendt i begrænset omfang. Afgørelsen i sagen træffes af nævnets medlemmer ved simpelt stemmeflertal. Der er adgang for et eventuelt mindretal til at afgive dissens i kendelsen (bekendtgørelsens 15, stk. 1 og 2). Adgangen til at afgive dissens er benyttet i flere tilfælde. Nævnets afgørelse vil foreligge i form af en kendelse, der sendes til parterne og eventuelt indtrådte. Kendelsen indeholder et referat af sagens faktiske omstændigheder, parternes synspunkter og en begrundelse for afgørelsen (bekendtgørelsens 15, stk. 3).\n17 Erhvervsankenævnet er som andre forvaltningsmyndigheder omfattet af reglerne i forvaltningsloven og lov om offentlighed i forvaltningen. De almindelige regler i disse love om bl.a. inhabilitet, tavshedspligt og aktindsigt gælder således også for ankenævnet. Ankenævnet er endvidere omfattet af eventuelle særlige tavshedspligtregler, som følger af de enkelte love, f.eks. lov om finansiel virksomhed. Ankenævnet er uafhængigt. Dets afgørelser kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed (lovens 1, stk. 2 og 3). Derimod kan afgørelserne indbringes for domstolene efter de almindelige regler om domstolenes prøvelse af forvaltningens afgørelser. Der er fastsat en frist på 8 uger for indbringelse af Erhvervsankenævnets afgørelser efter lov om værdipapirhandel mv., jf. lovens 88, stk. 4.\n18 ERHVERVSANKENÆVNETS PRAKSIS I dette kapitel omtales samtlige kendelser afsagt af Erhvervsankenævnet i året Kendelserne er ordnet efter de enkelte love. Ved sammenligning med tidligere årgange af årsberetningen skal man være opmærksom på, at underinddelingerne i dette kapitel kan variere fra år til år, da ikke alle love giver anledning til kendelser hvert år LOV OM FINANSIEL VIRKSOMHED 1) Kendelse af 9. januar 2009 (J.nr ). Pensionskasser meddelt en række påbud, vedrørende det tekniske grundlag. Ikke grundlag for at offentliggøre navnene på pensionskasserne. Lov om finansiel virksomhed 20, 21, 347 og 354 samt forvaltningslovens 19. (Holger Dock, Mogens Andersen, Cato Baldvinsson, Lise Høgh og Steen Mejer) Ved skrivelse af 3. september 2007 har advokat A på vegne af K1 og K2 klaget over Finanstilsynets afgørelser af 22. august Ved afgørelserne meddelte Finanstilsynet pensionskasserne en række påbud og oplyste endvidere, at tilsynet i forbindelse med udsendelse af afgørelserne ville offentliggøre navnene på pensionskasserne. (Da kendelsen fylder 50 sider kan denne i sin helhed findes på Erhvervsankenævnets hjemmeside: Nedenfor angives ankenævnets udtalelse i kendelsen) Ankenævnet udtaler: Holger Dock, Mogens Andersen, Cato Baldvinsson og Lise Høgh udtaler vedrørende spørgsmålet om offentliggørelse af pensionskassernes navne:\n19 Finanstilsynets beslutning om i henhold til lov om finansiel virksomhed 354a at offentliggøre navnene på pensionskasserne er en selvstændig forvaltningsretlig afgørelse, som kan påklages til Erhvervsankenævnet. Da der ikke anses at foreligge den i lov om finansiel virksomhed 354a omhandlede interesse for pensionskassernes kunder i at kende navnene på pensionskasserne, stemmer vi for at tage klagernes påstand om, at der ikke skal ske offentliggørelse af navnene, til følge. Steen Mejer udtaler vedrørende samme spørgsmål: Finanstilsynets beslutning om i henhold til lov om finansiel virksomhed 354a at offentliggøre navnene på pensionskasserne kan ifølge lovens forarbejder ikke ankes til nævnet. Jeg stemmer derfor for at afvise klagen på dette punkt. Der træffes afgørelse efter stemmeflertallet, hvorefter klagernes påstand om, at der ikke skal ske offentliggørelse af navnene, tages til følge. Herefter udtaler samtlige medlemmer vedrørende sagens øvrige spørgsmål: For så vidt angår spørgsmålet om tilsidesættelse af Finanstilsynets afgørelser af 22. august 2007 af formelle grunde bemærkes, at anmeldelsessystemet i henhold til lov om finansiel virksomhed ikke er et godkendelsessystem, og at optagelsen i registeret således ikke indebærer en godkendelse, der afskærer Finanstilsynet fra (senere) at meddele påbud. Finanstilsynet findes heller ikke ved i en længere periode at have undladt at meddele påbud nu at være afskåret fra at meddele sådanne. Efter de foreliggende oplysninger lægges det til grund, at Finanstilsynets afgørelser af 22. august 2007 var baseret på de faktiske oplysninger, som lå til grund for mødet med pensionskasserne den 6. april 2006 og de yderligere oplysninger, som advokat A fremsendte ved brev af 10. maj Dette fremgår således af af 13. juni 2007 fra Finanstilsynet til pensionskasserne. Finanstilsynet måtte herefter gå ud fra, at pensionskasserne var bekendt med, at Finanstilsynet var i besiddelse af oplysningerne. Afgørelserne er derfor ikke\n20 ugyldige som følge af manglende partshøring i henhold til forvaltningslovens 19. Det fremgår blandt andet af Finanstilsynets af 13. juni 2007, at Finanstilsynets afgørelser af 22. august 2007 til dels bygger på et andet retsgrundlag end tilkendegivet på mødet med pensionskasserne den 6. april Pensionskasserne havde lejlighed til at kommentere dette, hvilket skete ved advokat A s brev af 11. juli På denne baggrund findes afgørelserne af 22. august ikke at være ugyldige som følge af sagsbehandlingsfejl hos Finanstilsynet. I henhold til lov om finansiel virksomhed 20 skal en pensionskasses tekniske grundlag m.v. anmeldes til Finanstilsynet. I henhold til samme lovs 21, stk. 1, skal de efter 20, stk. 1, nr. 1-5, anmeldte forhold være betryggende og rimelige over for det enkelte medlem og andre berettigede efter pensionsaftalen, og efter 21, stk. 2, skal de anmeldte regler for beregning og fordeling af realiseret resultat efter 20, stk. 1, nr. 3, være præcise og klare og føre til en rimelig fordeling. Såfremt kravene i disse bestemmelser ikke er opfyldt, skal Finanstilsynet påbyde pensionskassen at foretage de fornødne ændringer i de anmeldte forhold inden en fastsat tidsfrist. Erhvervsankenævnet tiltræder af de Finanstilsynet anførte grunde, at det anmeldte grundlag for beregning og fordeling af bonus for medlemmer optaget før overgangen til betinget garanteret grundlag er ikke tilstrækkelig præcist og klart, jf. lov om finansiel virksomhed 21, stk. 2. Nævnet tiltræder med samme begrundelse, at det tekniske grundlag for så vidt angår ordinære og ekstraordinære bidragsstigninger samt indskud for medlemmer optaget før overgangen til betinget garanteret grundlag ikke er rimeligt, jf. lovens 21, stk. 1. Det tiltrædes således tillige, at pensionskasserne er påbudt at bringe forholdene i overensstemmelse med lovens krav inden den fastsatte frist. For så vidt angår påbuddet vedrørende rimeligheden af det tekniske grundlag findes ændringen imidlertid ikke at skulle ske med tilbagevirkende kraft men alene for fremtiden. Der er ved afgørelsen om at ændre Finanstilsynets afgørelse på dette punkt lagt vægt på, at Finanstilsynet har haft fuldt kendskab til det tekniske grundlag siden anmeldelsen og optagelsen i det offentlige register i\n21 , i hvilken forbindelse tilsynet afgav forhåndsudtalelse om grundlaget. Det bør ved ændringen af det tekniske grundlag sikres, at ordinære og ekstraordinære bidragsstigninger samt frivillige indskud forøger pensionsudbetalingerne. Samme krav gælder ikke nødvendigvis for bonus. Som følge af det anførte ophæves påbuddet om at indsende separat redegørelse for sikring af behandlingen af allerede foretagne ordinære og ekstraordinære bidragsstigninger samt indskud. Den af pensionskasserne givne information som beslutningsgrundlag for indbetaling af et ekstraordinært bidrag eller indskud kan endvidere ikke anses for tilstrækkelig tydelig til, at et medlem på dette grundlag har mulighed for at forstå konsekvenserne af en frivillig indbetaling, og er dermed i strid med 7 i bekendtgørelse nr af 17. november 2006 om information om livsforsikringsaftaler. Det tiltrædes derfor, at pensionskasserne er påbudt straks at bringe informationsmaterialet i overensstemmelse med bekendtgørelsen. Det tiltrædes endelig, at pensionskasserne i henhold til lovens 347, stk. 1, er pålagt at orientere Finanstilsynet om klager til Ankenævnet for Forsikring eller domstolene. Ankenævnet stadfæster med disse ændringer Finanstilsynets afgørelser af 22. august ) Kendelse af 30. januar 2009 (J.nr ). Anmodning om aktindsigt ikke imødekommet. Lov om finansiel virksomhed 354 og 355 samt offentlighedsloven 14. (Anders Hjulmand, Lise Høgh og Jan Uffe Rasmussen) Ved af 29. juli 2008 har K klaget over, at Finanstilsynet ved skrivelse af 22. juli 2008 har nægtet at imødekomme en anmodning om aktindsigt i den redegørelse som A, tidligere bestyrelsesmedlem i B [pengeinstitut] A/S, blev anmodet om af Finanstilsynet i 1998.\n22 Sagens omstændigheder: I Finanstilsynets afgørelse af 22. juli 2008 hedder det: De har i mail af 20. juli 2008 anmodet om aktindsigt i den redegørelse som A, tidligere bestyrelsesmedlem i B [pengeinstitut] A/S, blev anmodet om af Finanstilsynet i De endvidere oplyser, at De administrerer 744 aktier i B A/S. Finanstilsynet kan ikke imødekomme deres anmodning om aktindsigt. Det fremgår af forvaltningsloven 9, at den der er part i sagen, hvori der er eller vil blive truffet en afgørelse af en forvaltningsmyndighed, kan forlange at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. Det fremgår af 355 i lov om finansiel virksomhed, at som part i forhold til Finanstilsynet anses den finansielle virksomhed, den finansielle holdingvirksomhed, den udenlandske finansielle virksomhed eller den udenlandske finansielle holdingvirksomhed, som Finanstilsynets afgørelse truffet i medfør af denne lov eller forskrifter fastsat i medfør af denne lov retter sig mod, jf. dog stk. 2 og 3. En aktionær kan ikke betragtes som part i den konkrete sag, jf. lov om finansiel virksomhed 355. Såfremt man ikke er part efter forvaltningsloven, har man i stedet mulighed for aktindsigt, med henvisning til offentlighedsloven. Den primære forskel på aktindsigt efter forvaltningsloven og efter offentlighedsloven er, at aktindsigt efter offentlighedsloven skal vurderes i henhold til 14, hvorefter pligten til at meddele oplysninger er begrænset af særlige bestemmelser om tavshedspligt i lov. Finanstilsynets muligheder for at give aktindsigt er begrænset af tavshedspligten i lov om finansiel virksomhed 354. En aktionær kan således ikke få aktindsigt i henhold til offentlighedsloven. I klageskrivelsen af 29. juli 2008 har K anført: Jeg anmoder om aktindsigt i den redegørelse som A, bestyrelsesmedlem i B bestyrelse af [Finanstilsynet] blev anmodet om at afgive. Det ligger 10 år tilbage i tiden. Der henvises om reglerne i forvaltningsloven om aktindsigt. Jeg administrer 744 aktier i B. Finanstilsynet har i en redegørelse af 21. august 2008 udtalt: 2. Afgørelsens retlige grundlag\n23 Lov om finansiel virksomhed Det fremgår af 355 i lov om finansiel virksomhed, at som part i forhold til Finanstilsynet anses den finansielle virksomhed, den finansielle holdingvirksomhed, den udenlandske finansielle virksomhed eller den udenlandske finansielle holdingvirksomhed, som Finanstilsynets afgørelse truffet i medfør af denne lov eller forskrifter fastsat i medfør af denne lov retter sig mod, jf. dog stk. 2 og 3. Stk. 2 og 3 indeholder en udtømmende liste over hvem, der udover den finansielle virksomhed eller den finansielle holdingvirksomhed, som Finanstilsynets afgørelse retter sig mod, kan anses for værende part i en sag i Finanstilsynet. Opregningen i 355 nævner ikke kunder og aktionærer. I bemærkningerne til 355 (lovforslag L 176, Folketinget ), er følgende anført: "Det særlige partsbegreb er nødvendigt for at undgå en udhuling af Finanstilsynets tavshedspligt, da parters adgang til aktindsigt efter forvaltningsloven ikke tilsidesættes af tavshedspligtsreglerne."[ ] "Bestemmelsen medfører, at kunder i finansielle virksomheder ikke er parter i forhold til Finanstilsynet. Dette gælder, uanset hvilken interesse de måtte have i en given sag, f.eks. fordi tilsynet kræver ekstraordinære hensættelser på deres lån. Dog kan kunder, der klager over, at en finansiel virksomhed ikke overholder god skik eller reglerne om videregivelse, blive part i den del af sagen, jf. bemærkningerne til stk. 4. Ligeledes vil aktionærer i en finansiel virksomhed heller ikke være parter i tilsynets sag om den pågældende virksomhed." Tavshedsbestemmelserne fremgår af 354 i lov om finansiel virksomhed, hvoraf fremgår, at ansatte i Finanstilsynet er under ansvar efter straffelovens e og er forpligtet til at hemmeligholde fortrolige oplysninger, som de får kendskab til gennem tilsynsvirksomheden. 2.2 Forvaltningsloven Det fremgår af forvaltningsloven 9, 1. pkt., at den der er part i en sag, hvori der er eller vil blive truffet en afgørelse af en forvaltningsmyndighed, kan forlange at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. 2.3 Offentlighedsloven Det fremgår af offentlighedsloven 4, stk. 1, at enhver kan med de undtagelser, der er nævnt i 7-14, forlange at blive gjort bekendt med dokumenter, der er indgået til eller oprettet af en forvaltningsmyndighed som led i administrativ sagsbehandling i forbindelse med dens virksomhed. En forvaltningsmyndighed kan give aktindsigt i videre omfang, medmindre andet følger af regler om tavshedspligt m.v. Af OFL 14 fremgår, at pligten til at give aktindsigt begrænses af særlige bestemmelser om tavshedspligt fastsat ved lov eller med hjemmel i lov for personer, der virker i offentlig tjeneste eller hverv. 3. Finanstilsynets vurdering\n24 Partsbegrebet og tavshedsbestemmelserne i lov om finansiel virksomhed i forhold til forvaltningsloven Forvaltningslovens 9 bestemmer, at den der er part i en sag, hvor der er eller vil blive truffet en afgørelse, har ret til at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. Partsbegrebet i lov om finansiel virksomhed afviger fra det almindelige partsbegreb i forvaltningsloven, da 355 lov om finansiel virksomhed, regulerer partsbegrebet i forhold til Finanstilsynets afgørelser og forskrifter. Indførelsen af 355 i lov om finansiel virksomhed skete på baggrund af ombudsmandens kendelse FOB , i sagen om indlånsforeningen i 6. Juli Banken. Finanstilsynet havde i sagen afvist at give indlånsforeningen aktindsigt i sagen, med henvisning til tavshedsbestemmelsen i bank- og sparekasselovens 50, stk. 3. Ombudsmanden udtalte imidlertid, at foreningen havde en sådan interesse i sagen, at den burde have været anset som part. På denne baggrund blev det fundet nødvendigt, at præcisere partsbegrebet i den finansielle lovgivning, således at hverken kunder eller aktionærer er parter i forhold til afgørelser mod den pågældende virksomhed. K har oplyst, at han administrerer aktier i B. Det fremgår af bemærkningerne til 355 i lov om finansiel virksomhed, at aktionærer ikke er part i en sag vedrørende den pågældende virksomhed. Det er på den baggrund Finanstilsynets vurdering, at K ikke kan betragtes som part i den konkrete sag, jf. 355 i lov om finansiel virksomhed, og derfor ikke kan få aktindsigt i sagens dokumenter efter forvaltningslovens bestemmelser. 3.2 Forholdet til offentlighedsloven / meroffentlighed I offentlighedsloven findes endvidere en adgang til at få aktindsigt i en myndigheds sagsbehandling. Af offentlighedsloven fremgår, at enhver kan forlange at blive gjort bekendt med dokumenter, der er indgået til eller oprettet af en forvaltningsmyndighed som led i administrativ sagsbehandling i forbindelse med dens virksomhed. Denne pligt for myndighederne til at meddele oplysninger er dog begrænset af særlige lovbestemmelser om tavshedspligt, jf. 14 i offentlighedsloven. Finanstilsynets tavshedspligt i lov om finansiel virksomhed 354 er en sådan lovbestemt tavshedspligt. Forholdet til meroffentlighed er reguleret af den samme bestemmelse, som giver myndigheden mulighed for at give aktindsigt i videre omfang end fastsat i loven, medmindre andet følger af regler om tavshedspligt, som f.eks. Finanstilsynets tavshedspligt i lov om finansiel virksomhed 354.\n25 Omfattet af 354 er fortrolige oplysninger, som Finanstilsynets ansatte får kendskab til gennem tilsynsvirksomheden. Den konkrete sag, som K har anmodet om aktindsigt i, er omfattet af Finanstilsynets tilsynsvirksomhed, og dermed af tilsynets tavshedspligt. Finanstilsynets muligheder for at give aktindsigt er således begrænset af tavshedspligten i 354 i lov om finansiel virksomhed. K kan således heller ikke få aktindsigt i henhold til offentlighedsloven i en sag om den pågældende virksomhed. K er ved skrivelse af 5. oktober 2008 fremkommet med følgende bemærkninger: Det er af afgørende betydning, at jeg får aktindsigt i Finanstilsynets akter vedrørende B, idet jeg søger om fri proces for at rejse erstatningssager mod centrale personer i B. Endvidere har jeg anmeldt Direktion og Bestyrelse til Bagmandspolitiet. Erstatningssagen og politianmeldelse kan udformes mere præcis med indsigt i de relevante akter. Året 1997 er central i B. Her bliver C valgt til bestyrelsesformand, og det er begyndelsen til enden for B. Finanstilsynet har i 1995 en række påbud til B og især til C relationer til B og C indviklede regneskabsmetoder i egen virksomhed. Det er denne udvikling jeg er interesseret i at se. Det samme er øvrige tilsynsrapporter for Finanstilsynets besøg i B. Ankenævnet udtaler: K er ikke part i sagen om den redegørelse som tidligere bestyrelsesmedlem A i 1998 blev anmodet af Finanstilsynet om at afgive, jf. lov om finansiel virksomhed 355. Af offentlighedslovens 14 følger det, at de almindelige regler om offentlighedens adgang til at få aktindsigt i oplysninger i den offentlige forvaltning begrænses af særlige bestemmelser om tavshedspligt fastsat ved eller med hjemmel i lov. Efter 354 i lov om finansiel virksomhed har Finanstilsynet tavshedspligt med hensyn til fortrolige oplysninger, som tilsynet får kendskab til gennem tilsynsvirksomheden.\n26 Af bemærkningerne i lovforslaget (L 64 af 27. oktober 2004, 1, nr. 65) til ændring af 354, stk. 1, i lov om finansiel virksomhed fremgår blandt andet: Det foreslås, at bestemmelsens ordlyd præciseres, således at det udtrykkeligt fremgår, at den udelukkende omhandler fortrolige oplysninger samt oplysninger, som Finanstilsynet har modtaget i forbindelse med sin tilsynsvirksomhed. Formålet hermed er at gøre det tydeligere, at oplysninger, som Finanstilsynet modtager i forbindelse med sin reguleringsvirksomhed og sin informationsvirksomhed ikke er omfattet af Finanstilsynets tavshedspligt. Ændringen indebærer, at det tydeliggøres, at fortrolighed i relation til disse dele af Finanstilsynets virksomhed alene skal vurderes i forhold til lov om offentlighed i forvaltningen og forvaltningsloven. Stk. 1 indeholder hovedreglen om Finanstilsynets tavshedspligt. Efter bestemmelsen i stk. 1 må Finanstilsynets ansatte, personale, som udfører serviceopgaver for Finanstilsynet samt eksperter ansat af Finanstilsynet ikke videregive de fortrolige oplysninger, som modtages i forbindelse med tilsynsvirksomheden. Tavshedspligten omfatter også oplysninger, som Finanstilsynet modtager fra udenlandske myndigheder. De finansielle direktiver indeholder også regler om tavshedspligt. Tavshedspligten er i høj grad baseret på et ønske om at beskytte de finansielle virksomheders kunder, det være sig privatpersoner eller erhvervskunder. Hertil kommer et ønske om af konkurrencemæssige grunde at beskytte de finansielle virksomheders forretningsmæssige forhold. Herudover er Finanstilsynets tavshedspligt en afgørende betingelse for den tilsynsmæssige effektivitet. For at tilsynet kan få alle nødvendige oplysninger i en given sag, må de finansielle virksomheder og kunderne kunne nære tillid til, at tilsynet ikke videregiver fortrolige oplysninger. Bestemmelsen er dog ikke til hinder for, at overordnede myndigheder (ministerier) i forskellige lande udveksler oplysninger om koncernforbundne virksomheder som led i en krisestyring. Ved fortrolige oplysninger forstås oplysninger om en finansiel virksomheds forretningsmæssige forhold og kunders forhold samt andre oplysninger, som efter deres karakter er fortrolige. Oplysninger, som efter deres karakter er offentlige, f.eks. regnskaber og fondsbørsmeddelelser, er ikke omfattet af tavshedspligten. Tilsvarende gælder oprindeligt fortrolige oplysninger, som uden om tilsynet er blevet offentliggjort af andre kanaler i en grad, at det er blevet almindeligt kendt. Ved oplysninger, der efter deres karakter er fortrolige, forstås, oplysninger, der ikke direkte relaterer sig til enkelte kunders eller virksomheders forhold. Det drejer sig bl.a. om oplysninger om økonomiske eller forretningsmæssige forhold for personer og selskaber, som ikke er kunder i egentlig forstand, men som f.eks. kautionerer for kunder, har ejerandele i den finansielle\n27 virksomheds kunder eller på anden vis har en personlig, økonomisk eller forretningsmæssig tilknytning til kunder uden selv at være det. Begrebet»tilsynsvirksomhed«skal ses i forhold til de pligter, der er pålagt Finanstilsynet i kapitel 21 om tilsyn i lov om finansiel virksomhed. Det medfører bl.a., at sager, der relaterer sig til tilsynsforpligtelsen i 344, hvorefter Finanstilsynet påser overholdelsen af loven og regler udstedt i medfør heraf, samt undersøgelser efter 346 er omfattet af tilsynsvirksomheden. I modsætning hertil er oplysninger, som Finanstilsynet modtager som led i sin reguleringsvirksomhed og informationsvirksomhed ikke omfattet. Udstedelse af bekendtgørelser med hjemmel i loven er ikke omfattet af tilsynsvirksomheden, ligesom udarbejdelse af årsberetningen er en del af informationsvirksomheden til trods for, at det følger af 353 i tilsynskapitlet, at Finanstilsynet skal afgive en årlig beretning. Adgangen til aktindsigt i Finanstilsynets sager efter offentlighedsloven begrænses af Finanstilsynets tavshedspligt, jf. 14, 1. pkt., i lov om offentlighed i forvaltningen. Det er dog udelukkende adgangen til aktindsigt efter offentlighedsloven, der er begrænset. Parters rettigheder herunder adgang til aktindsigt skal afgøres efter forvaltningsloven. Afgørelse af hvem der er part i forhold til Finanstilsynet, træffes efter lov om finansiel virksomhed 355. Ankenævnet tiltræder herefter, at Finanstilsynet ikke har imødekommet K anmodning om aktindsigt. Ankenævnet stadfæster derfor Finanstilsynets afgørelse af 22. juli ) Kendelse af 30. januar 2009 (J.nr ). Ikke part og anmodning om aktindsigt ikke imødekommet. Lov om finansiel virksomhed 354 og 355 samt offentlighedsloven 14. (Anders Hjulmand, Lise Høgh og Jan Uffe Rasmussen) Ved af 16. august 2008 har K klaget over, at Finanstilsynet ved skrivelse af 12. august 2008 har nægtet at imødekomme en anmodning om aktindsigt i referatet samt øvrige akter fra et møde afholdt mellem direktør A, B [pengeinstitut] og Finanstilsynet i juli K har endvidere klaget over, at Finanstilsynet har nægtet at give aktindsigt i referater og notater i yderligere kontakter, der skulle have været mellem B og Finanstilsynet samt i B s redegørelse til Finanstilsynet af september 2007 samt endelig i B s redegørelse til Finanstilsynet om ejendomsrelaterede sager.\n28 Sagens omstændigheder: I Finanstilsynets afgørelse af 12. august 2008 hedder det: De har i mails af 8. august anmodet om aktindsigt i en række akter i relations til B [pengeinstitut] A/S. Anmodningen omfatter aktindsigt i referat fra et møde der er blevet afholdt i juli 2007 og øvrige akter i denne forbindelse. Endvidere anmoder De om aktindsigt i referater og notater i forbindelse med, som nævnt bankens redegørelse til Fondsbørsen den 14. juli 2008, en række kontakter mellem Finanstilsynet og B A/S. Derudover anmoder De om aktindsigt i redegørelsen til Finanstilsynet af september 2007 samt i B A/S redegørelse til Finanstilsynet vedrørende ejendomsrelaterede sager. For en god ordens skyld, antager jeg, at Deres anmodning om aktindsigt i referatet fra et møde mellem A og Finanstilsynet der er blevet afholdt i juli 2007 og øvrige akter i denne forbindelse, er fra juli 2008 og ikke Endvidere har De tidligere oplyst at De er aktionær i B A/S Finanstilsynet kan ikke imødekomme deres anmodning om aktindsigt. Det fremgår af forvaltningsloven 9, at den der er part i sagen, hvori der er eller vil blive truffet en afgørelse af en forvaltningsmyndighed, kan forlange at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. Det fremgår af 355 i lov om finansiel virksomhed, at som part i forhold til Finanstilsynet anses den finansielle virksomhed, den finansielle holdingvirksomhed, den udenlandske finansielle virksomhed eller den udenlandske finansielle holdingvirksomhed, som Finanstilsynets afgørelse truffet i medfør af denne lov eller forskrifter fastsat i medfør af denne lov retter sig mod, jf. dog stk. 2 og 3. Forvaltningslovens almindelige regler om hvem der i en sag anses for at være part, finder således ikke anvendelse i forhold til Finanstilsynet. I henhold til 355 i lov om finansiel virksomhed kan De ikke anses som part i sagen som privat person eller som aktionær. Såfremt man ikke er part efter forvaltningsloven, har man i stedet mulighed for aktindsigt, med henvisning til offentlighedsloven. Den primære forskel på aktindsigt efter forvaltningsloven og efter offentlighedsloven er, at aktindsigt efter offentlighedsloven skal vurderes i henhold til 14, hvorefter pligten til at meddele oplysninger er begrænset af særlige bestemmelser om tavshedspligt ved lov\n29 Finanstilsynets muligheder for at give aktindsigt er begrænset af tavshedspligten i lov om finansiel virksomhed 354. De kan som aktionær eller som privat person derfor ikke få aktindsigt i henhold til offentlighedslovens bestemmelser herom. Finanstilsynet har i en redegørelse af 29. august 2008 udtalt: K har i en tidligere aktindsigtsanmodning af 20. juli 2008 oplyst, at han administrerer 744 aktier i B A/S, jf. ankenævnssag K mod Finanstilsynet, j.nr Det er lagt til grund, at K fortsat administrerer pågældende aktier. I B redegørelse til Fondsbørsen den 14. juli 2008 fremgår følgende: "Løbende kontakt til Finanstilsynet I forbindelse med A s tiltræden som administrerende direktør afholdtes i juli 2007 møde med Finanstilsynets ledelse på dennes foranledning. Tilsynet gennemgik de verserende sager omkring banken og bankens generelle situation blev gennemgået og drøftet. I eftersommeren og efteråret 2007 var der adskillige kontakter til Finanstilsynet omkring de i medierne omtalte aktiehandler foretaget omkring årsskiftet 2006/07. I samtalerne med Finanstilsynet drøftedes den revisionsrapport, som på bankens foranledning blev udarbejdet vedrørende disse aktiehandler. I september 2007 redegjorde banken på Finanstilsynets anmodning om den kraftige udlånsvækst på 50.9 % fra 1. halvår 2006 til 1. halvår 2007, ligesom Finanstilsynet i slutningen af december 2007 aflagde banken tilsynsbesøg. Særligt bankens nedskrivningsbehov blev i forlængelse af tilsynsbesøget gjort til genstand for drøftelser med Finanstilsynet, og banken fulgte Finanstilsynets anbefalinger vedrørende nedskrivninger og øvrige påbud. B var en af de banker, hvor Finanstilsynet bad om indsendelse af de ejendomsrelaterede sager, der udgjorde mere end 5 % af basiskapitalen. Banken indberettede 30 sager. Banken kontaktede i starten af juli 2008 Finanstilsynet og orienterede om bankens aktuelle situation. Der har siden været løbende daglig kontakt mellem Finanstilsynet og banken." 2. Afgørelsens retlige grundlag 2.1 Lov om finansiel virksomhed Det fremgår af 355 i lov om finansiel virksomhed, at som part i forhold til Finanstilsynet anses den finansielle virksomhed, den finansielle holdingvirksomhed, den udenlandske finansielle virksomhed eller den udenlandske finansielle holdingvirksomhed, som Finanstilsynets afgørelse truffet i medfør af denne lov eller forskrifter fastsat i medfør af denne lov retter sig mod, jf. dog stk. 2 og 3. Stk. 2 og 3 indeholder en udtømmende liste over hvem, der udover den finansielle virksomhed\n30 eller den finansielle holdingvirksomhed, som Finanstilsynets afgørelse retter sig mod, kan anses for værende part i en sag i Finanstilsynet. Opregningen i 355 nævner ikke kunder og aktionærer. I bemærkningerne til 355 (lovforslag L 176, Folketinget ), er følgende anført: "Det særlige partsbegreb er nødvendigt for at undgå en udhuling af Finanstilsynets tavshedspligt, da parters adgang til aktindsigt efter forvaltningsloven ikke tilsidesættes af tavshedspligtsreglerne."[ ] "Bestemmelsen medfører, at kunder i finansielle virksomheder ikke er parter i forhold til Finanstilsynet. Dette gælder, uanset hvilken interesse de måtte have i en given sag, f.eks. fordi tilsynet kræver ekstraordinære hensættelser på deres lån. Dog kan kunder, der klager over, at en finansiel virksomhed ikke overholder god skik eller reglerne om videregivelse, blive part i den del af sagen, jf. bemærkningerne til stk. 4. Ligeledes vil aktionærer i en finansiel virksomhed heller ikke være parter i tilsynets sag om den pågældende virksomhed." I lov om finansiel virksomhed 354 fremgår bestemmelserne om Finanstilsynets tavshedspligt. Det fremgår heraf, at ansatte i Finanstilsynet er under ansvar efter straffelovens e og er forpligtet til at hemmeligholde fortrolige oplysninger, som de får kendskab til gennem tilsynsvirksomheden. 2.2 Forvaltningsloven Det fremgår af forvaltningsloven 9, 1. pkt., at den der er part i en sag, hvori der er eller vil blive truffet en afgørelse af en forvaltningsmyndighed, kan forlange at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. 2.3 Offentlighedsloven Det fremgår af offentlighedsloven 4, stk. 1, at enhver kan med de undtagelser, der er nævnt i 7-14, forlange at blive gjort bekendt med dokumenter, der er indgået til eller oprettet af en forvaltningsmyndighed som led i administrativ sagsbehandling i forbindelse med dens virksomhed. En forvaltningsmyndighed kan give aktindsigt i videre omfang, medmindre andet følger af regler om tavshedspligt m.v. Af OFL 14 fremgår, at pligten til at give aktindsigt begrænses af særlige bestemmelser om tavshedspligt fastsat ved lov eller med hjemmel i lov for personer, der virker i offentlig tjeneste eller hverv. 3. Finanstilsynets vurdering 3.1 Partsbegrebet og tavshedsbestemmelserne i lov om finansiel virksomhed i forhold til forvaltningsloven Forvaltningslovens 9 bestemmer, at den der er part i en sag, hvor der er eller vil blive truffet en afgørelse, har ret til at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. Partsbegrebet i lov om finansiel virksomhed afviger fra det almindelige partsbegreb i forvaltningsloven, da 355 lov om finansiel virksomhed,\nERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING. www.erhvervsankenaevnet.dk\nERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING 2012 www.erhvervsankenaevnet.dk INDLEDNING Hermed aflægger Erhvervsankenævnet beretning for nævnets virksomhed i året 2012. Beretningen indeholder i kapitel 1 formandskabets\nÅrsberetning INDHOLDSFORTEGNELSE 1. FORMANDSKABETS BERETNING...5 2. ERHVERVSANKENÆVNETS SAMMENSÆTNING...6\nÅrsberetning 2004 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. FORMANDSKABETS BERETNING...5 2. ERHVERVSANKENÆVNETS SAMMENSÆTNING...6 3. SAGSBEHANDLINGEN I ERHVERVSANKENÆVNET...8 3.1. Ankenævnets organisation...8 3.2. Ankenævnets\nERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 35 29 10 93 * ean@erst.dk www.erhvervsankenaevnet.dk Kendelse af 6. marts 2014 (J.nr. 2013-0035590) Hjemvist til Finanstilsynet\nERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING 2010 www.erhvervsankenaevnet.dk INDLEDNING Hermed aflægger Erhvervsankenævnet beretning for nævnets virksomhed i året 2010. Beretningen indeholder i kapitel 1 formandskabets\n[...] over Energitilsynet af 13. november 2008 afvisning af klage på grund af manglende klageberettigelse til Energitilsynet\n(Varmeforsyning) Afgørelsen offentliggøres i anonymiseret form [...] over Energitilsynet af 13. november 2008 afvisning af klage på grund af manglende klageberettigelse til Energitilsynet Nævnsformand,\nTidligere medlemmer af børsnoteret selskabs ledelse havde ret til aktindsigt i advokattilsynsrapport.\nKendelse af 4. juni 1996. 94-69.159. Tidligere medlemmer af børsnoteret selskabs ledelse havde ret til aktindsigt i advokattilsynsrapport. Lov om Københavns Fondsbørs 16, stk. 1. Forvaltningslovens 10\nERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING 2006 www.erhvervsankenaevnet.dk - 1 - INDLEDNING Hermed aflægger Erhvervsankenævnet beretning for nævnets virksomhed i året 2006. Beretningen indeholder i kapitel 1 formandskabets\nERHVERVSANKENÆVNET ÅRSBERETNING 2007 www.erhvervsankenaevnet.dk - 1 - INDLEDNING Hermed aflægger Erhvervsankenævnet beretning for nævnets virksomhed i året 2007. Beretningen indeholder i kapitel 1 formandskabets\nForretningsorden For Disciplinærudvalget under Dansk Ride Forbund\nForretningsorden For Disciplinærudvalget under Dansk Ride Forbund 1 Disciplinærudvalget 1.1 Disciplinærudvalget består af indtil 5 medlemmer, hvoraf den ene er formand. Formand og øvrige medlemmer udpeges\nVEDTÆGT FOR TÅRNBY KOMMUNES BORGERRÅDGIVER\nVEDTÆGT FOR S BORGERRÅDGIVER Kapitel I Generelt om borgerrådgiverfunktionen i Tårnby Kommune 1. Tårnby Kommunes borgerrådgiverfunktion er etableret med hjemmel i Lov om kommunernes styrelse 65 e. Stk.


Vej til Mcdonald's i Vejle med Bus eller Jernbane | Moovit\nVej til Mcdonald's i Vejle med Bus eller Jernbane?\nVejvisning til Mcdonald's fra de vigtigste steder i Vejle med offentlig transport\nFølgende transitruter har ruter, der kommer tæt på Mcdonald's\nSådan kommer du til Mcdonald's af Bus?\nHvad er de nærmeste stationer til Mcdonald's?\nDe nærmeste stationer til Mcdonald's er:\nDtc-Torvet Vejle er 212 meter derfra, 3 minutters gang.\nHvilke Bus linjer standser nær Mcdonald's?\nDisse Bus linjer standser nær Mcdonald's: 11, 215, 513.\nOffentlig transport til Mcdonald's i Vejle\nVil du gerne vide, hvordan du kommer til Mcdonald's i Vejle, Danmark? Moovit hjælper dig med at finde den bedste måde at komme til Mcdonald's på med trin-for-trin vejvisning fra den nærmeste offentlige transitstation.\nMoovit leverer gratis kort og live vejvisning som help til at finde vej rundt i din by. Se køreplaner, ruter, tidsplaner, og find ud af, hvor længe det tager at komme til Mcdonald's i realtid.\nSøger du efter det nærmeste stoppested eller den nærmeste station på Mcdonald's? Tjek denne liste over de nærmeste stoppesteder på dit bestemmelsessted Dtc-Torvet Vejle.\nDu kan tage til Mcdonald's med Bus eller Jernbane. Her er de linjer og ruter, der har stoppesteder i nærheden - Bus: 11, 215, 513\nVil du se, om der er en anden rute, der kan få dig til dit bestemmelsessted hurtigere? Moovit hjælper dig med at finde alternative ruter eller tider. Få nemt vejvisning fra og til Mcdonald's fra Moovit Appen eller webstedet.\nVi gør det let at komme til Mcdonald's, hvilket er grunden til at over 930 millioner brugere, herunder brugere i Vejle, stoler på Moovit som den bedste app for offentlig transport. Du behøver ikke at downloade en individuel bus app eller tog app, Moovit er din alt-i-et transit app, der hjælper dig med at finde den bedste tilgængelige bus- eller togtid.\nSeværdigheder omkring Mcdonald's i Vejle\nNærmeste stationer til Mcdonald's i Vejle\nBus stationer tættest på Mcdonald's i Vejle\nLettere at komme til Mcdonald's med appen!