Tilbagetrækningsalderen - PDF\nDownload "Tilbagetrækningsalderen 1992-2008"\n3 Indledning 1. Sammenfatning 2 2. De forskellige tilbagetrækningsordninger 2 3. Data 4 4. i perioden 5 Overgang til førtidspension 8 Overgang til folkepension 10 Overgang til efterløn Den årgangsspecifikke tilbagetrækningsalder Konklusion Litteratur Bilag 20 Side 1\n4 1. Sammenfatning På trods af et politisk ønske om, at vi bliver længere på arbejdsmarkedet, har en række ændringer af de skattefinansierede tilbagetrækningsordninger medført, at vi trækker os tidligere tilbage. Det tidligere otium skal ses i lyset af, at vi lever længere og har oplevet en høj økonomisk vækst samt mangel på arbejdskraft. Opgørelsen af tilbagetrækningsalderen i perioden viser, at den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder er faldet med knap 2 år. Det er sket i en periode, hvor restlevetiden for 60-årige er vokset med 2 år. Samlet føjer det 4 år til tilværelsen som pensionist. Samtidigt har perioden været kendetegnet ved gode beskæftigelsesmuligheder for personer i aldersgruppen tæt på pensionsalderen. En række oplagte muligheder for at øge tilbagetrækningsalderen er derfor ikke udnyttet. Meget tyder på, at skattefinansierede tilbagetrækningsordninger har en meget direkte indvirkning på, hvornår vi trækker os tilbage. Dette er der også klare indikationer af i denne analyserapport, hvor ændringer i tilbagetrækningsreglerne sammenholdes med udviklingen i tilbagetrækningsalderen. Endvidere bliver der stillet spørgsmålstegn ved den udbredte opfattelse af, at en afskaffelse af efterlønsordningen medfører arbejdsløshed for personer i aldersgruppen omkring efterlønsalderen. Endeligt viser det sig, at kvinders og højtuddannedes tilgang til efterlønsordningen i perioden er vokset betragteligt. Der har i perioden eksisteret fire skattefinansierede tilbagetrækningsordninger overgangsydelse, førtidspension, efterløn og folkepension. I perioden har ordningerne gennemgået flere ændringer, se boks 1. Nogle tiltag har haft til formål at tilskynde til senere tilbagetrækning. Men der er også gennemført reformer (eller elementer heri), som har mindsket incitamentet til at blive længere på arbejdsmarkedet. Faldet i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder er blandt andet drevet af en øget tilgang og tidligere overgang til efterlønsordningen. Begge dele er mest udtalt hos kvinder. Derudover er højtuddannedes alder ved overgang til efterlønsordningen faldet betragteligt. Dertil kommer den lavere folkepensionalder fra 67 til 65 år pr. 1. juli 2004, som også har sænket den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Dette betyder samlet set, at tilgangen til efterlønsordningen er vokset betragteligt som andel af den samlede tilbagetrækning. I 1992 udgjorde antallet af personer, der overgik til efterløn, omtrent 30 pct. af den samlede tilbagetrækning, mens denne andel er vokset til 50 pct. i Afsnit 2 i denne analyserapport beskriver de fire offentlige tilbagetrækningsordninger samt de regelændringer, der er foretaget i perioden. Afsnit 3 beskriver data. I afsnit 4 opgøres udviklingen i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder, mens afsnit 4.1 til 4.3 ser nærmere på overgangen til de enkelte tilbagetrækningsordninger. I afsnit 5 undersøges, hvorvidt bevægelserne i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder skyldes forskelle i overgangen for forskellige årgange. Endeligt konkluderes i afsnit De forskellige tilbagetrækningsordninger Beslutningen om tilbagetrækning må formodes at blive påvirket af de tilbagetrækningsordninger, som det offentlige stiller til rådighed. I boks 1 beskrives disse offentlige tilbagetrækningsordninger samt gennemførte regelændringer. Side 2\n5 Overgangsydelse, efterløn og folkepension kræver ikke en egentlig visitering, men tildelingen er overordnet betinget af alder og visse andre objektive kriterier. Disse kriterier er blevet ændret flere gange i den betragtede periode blandt andet med efterlønsreformen i Hvad angår førtidspension sker tildelingen af denne derimod kun ved visitering. Boks 1 Tilbagetrækningsordninger Overgangsydelse 1992: Fra og med 1992 gives forsikrede langtidsledige i alderen år under visse betingelser ret til overgangydelse indtil overgangen til efterløn. Ydelsen udgjorde 80 pct. af den maksimale dagpengesats. 1994: En arbejdsmarkedsreform udvider overgangsydelsen til også at omfatte årige ledige. Overgangsydelsen øges samtidigt til 82 pct. af den højeste dagpengesats. 1995: Der lukkes for tilgangen til overgangsydelsen ved udgangen af Dog kunne ledige, som fyldte 50 år i 1996 og opfyldte betingelserne, overgå til overgangsydelse, såfremt de søgte herom inden årsskiftet. Efterløn 1992: A-kassekravet forøges fra 10 til 20 år af de sidste 25 år før efterløn, og der indføres en 63-årsregel, som indebærer, at efterlønsydelsen udgør den højeste sats i hele efterlønsperioden, hvis overgangen udskydes til 63- årsalderen. 1994: Som et supplement til den almindelige efterløn indføres med virkning fra 1995, at de årige får ret til delpension (delefterløn), hvis de går ned i arbejdstid. Der gælder de samme betingelser for udbetaling af delefterløn som for den almindelige efterløn. 1999: Med finanslovsforliget i 1998 gennemføres et nyt tilbagetrækningssystem med virkning fra 1. juli Ændringerne får alene betydning for personer, der fylder 60 år efter d. 1. juli Efterlønsrettigheden betinges, foruden a-kassemedlemskab i 25 ud af de sidste 30 år, også af et efterlønskontingent, der skal betales i samme periode. Ydermere ændres ydelsesprofilen med 2-årsreglen. Hvis overgangen til efterløn sker inden 2 år efter rettigheden til efterløn er opfyldt, udgør efterlønsydelsen kun 91 pct. af den maksimale dagpengesats, og både indestående på pension samt udbetalinger herfra modregnes i ydelsen. Hvis 2-årsreglen derimod opfyldes, er ydelsen højere og modregningen lempeligere. Endvidere er der mulighed for at optjene en skattefri præmie, hvis overgangen udskydes yderligere. 2008: Jobplanen fra 1. juli 2008 giver mulighed for at optjene en skatterabat på kr. for 64-årige, som fortsætter på arbejdsmarkedet. Side 3\n6 Boks 1 (fortsat) Førtidspension 2003: Med finanslovsforliget i 1999 indgås en rammeaftale om en reform af førtidspensionen, som trådte i kraft 1. januar De fire daværende ydelser blev skåret ned til to, og tildelingskriterierne blev ændret, så fokus i højere grad rettes mod ansøgerens muligheder frem for begrænsninger. Dette sker ved at benytte den såkaldte arbejdsevnemetode. 2008: Jobplanen fra 1. juli 2008 betyder, at førtidspensionister kan arbejde uden risiko for at miste retten til at vende tilbage til førtidspension. Dette gælder for førtidspensionister, der har fået tilkendt deres pension før Folkepension 2004: Fra og med 1. juli 2004 nedsættes folkepensionsalderen fra 67 til 65 år. Endvidere indføres opsat pension, som giver mulighed for at optjene ret til en højere folkepensionsudbetalinger, hvis overgangen udskydes. Endvidere trådte ordningen om opsat pension i kraft fra 1. juli Ordningen giver mulighed for at udskyde folkepensionsudbetalinger, indtil den ældre ønsker at stoppe på arbejdsmarkedet, hvilket til gengæld belønnes med en højere folkepension. 2008: Folkepensionisterne kan med Jobplanen fra 1. juli 2008 arbejde og tjene op til kr. ekstra om året, uden der sker en nedsættelse i tillæg som fx folkepensionens pensionstillæg, ældrechecken og varme- og helbredstillæg. Kilde: Danmarks Statistik, og Ankestyrelsen. 3. Data Til at afgrænse personer, der tilgår de forskellige tilbagetrækningsordninger, anvendes Beskæftigelsesministeriets DREAM-register og Danmarks Statistisks befolkningsregister. På baggrund af DREAM-registret identificeres den uge i året, hvor en person enten overgår til førtidspension, overgangsydelse eller efterløn. Tilgang til førtidspensionsordningen eksisterer kun i DREAM-registret fra og med En betydelig del af den samlede tilgang til folkepension kan ikke observeres i DREAM-registret. Dette skyldes, at DREAM-registret kun indeholder oplysninger for personer, der har modtaget en offentlig overførsel i perioden. Specielt gælder for personer, der overgår til folkepension, at de kun indgår i registret, hvis de har modtaget en anden offentlig ydelse i perioden. Dette giver en ganske beskeden dækningsgrad i de første år i perioden. Til at finde overgangen til folkepension på månedsniveau anvendes derfor i stedet Danmarks Statistiks befolkningsregister, hvori de enkelte personers præcise fødselsdato er opgjort. Det antages i denne sammenhæng, at en person overgår til folkepension ved den officielle folkepensionsalder. Da blot en ganske lille andel fortsætter på arbejdsmarkedet efter den formelle pensionsalder, vurderes dette ikke at skævvride resultaterne i nævneværdig grad. 1 1 Persongruppen af erhvervsaktive efter pensionsalderen kan afgrænses ved at betragte andelen af 65-årige, der er tilmeldt ordningen opsat pension. For at kunne opnå ret til opsat pension skal et beskæftigelseskrav på timer pr. år være opfyldt (kravet er sæn- Side 4\n7 4. i perioden I dette afsnit følges udviklingen i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder i perioden. Denne sammenholdes med ledigheden for personer tæt på tilbagetrækningsalderen samt udviklingen i restlevetiden for 60-årige personer. Endvidere diskuteres sammenhængen mellem reformer og den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Figur 1 viser gennemsnitsalderen ved overgangen til de nævnte ordninger for alle personer på 50 år eller derover. Den gennemsnilige tilbagetrækningsalder er opgjort både med og uden tilgangen til førtidspension. Fra 1992 til udgangen af 1995 iagtages et markant fald fra 65 til 59,5 år (ekskl. førtidspension) i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Det store fald i tilbagetrækningsalderen som følge af indførslen af overgangsydelsen og det forhold, at tilbagetrækningsalderen kom tilbage på samme niveau efter udfasningen, illustrerer således, hvordan skattefinansierede tilbagetrækningsmuligheder har stor betydning for, hvornår folk faktisk trækker sig tilbage. I boks 2 diskuteres sammenhængen mellem reformer og tilbagetrækningsalderen. Figur 1 Den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder, Alder 65,0 64,5 64,0 63,5 63,0 62,5 62,0 61,5 61,0 60,5 60,0 59,5 59,0 Overgangsydelsen udvides Overgangsydelsen stoppes Efterlønsreform Førtidspensionsreform Lavere folkepensionsalder og opsat pension Jobplan '92 '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Inkl. førtidspension Ekskl. førtidspension Anm.: I DREAM-registret indgår ikke alle personer, der overgår til folkepension, hvorfor den samlede overgang er fundet på baggrund af Danmarks Statistiks befolkningsregister. Tilgangen til førtidspension eksisterer kun i DREAM-registret fra og med ket til timer pr. 1. januar 2008). Amilon, Bingley og Nielsen (2008) finder, at 3 pct. af personer, der fyldte 65 år i perioden fra august 2004 til juni 2006, tilmeldte sig ordningen. Alternativt kan andelen af erhvervsaktive opgøres på baggrund af RAS-statistikken. I 2008 var omkring 9 pct. af personer på 65 år eller derover i arbejdsstyrken (Danmarks Statistik). Disse personer kan imidlertid godt have modtaget folkepension samtidigt med at de udbyder deres arbejdskraft. Andelen af personer, der fuldtid udbyder deres arbejdskraft efter 65-årsalderen, må derfor formodes at være tættere på 3 end 9 pct. Side 5\n8 Bortset fra nogle mindre udsving har den gennemsnitlige alder ved overgang til efterløn eller folkepension været støt faldende fra og med 1997, hvor tilbagetrækningsalderen er på samme niveau som i Stigningen omkring 3. kvartal 2004 skyldes givetvis den sænkede folkepensionsalder, jf. boks 1. Som der redegøres for i boks 2 betyder dette, at flere 65- og 66-årige har mulighed for at trække sig tilbage. Da disse personer har en alder højere end den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder fører dette umiddelbart til en stigning i tilbagetrækningsalderen. I 3. kvartal 2006 iagtages et større fald i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Dette skal i høj grad forklares med, at den lavere folkepensionsalder på dette tidspunkt er fuldt implementeret, hvorfor tilgangen til ordningen fordeler sig mere ligeligt på de enkelte kvartaler. Boks 2 Sammenhængen mellem reformer og den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder Det meget store fald i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder i perioden tyder på en forholdsvis klar sammenhæng mellem indførslen af overgangsydelsen og tilbagetrækningsalderen. Derimod er sammenhængen mellem den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder og den lavere folkepensionsalder pr. 1. juli 2004 mindre tydelig. Der kan være flere årsager til dette, men en væsentlig årsag er givetvis, at sænkningen af folkepensionsalderen betød, at 65- og 66-årige personer kunne overgå til folkepension. En del af disse personer ville før d. 1. juli 2004 være i arbejdsstyrken eller være selvforsørgende, og da en betydelig del af disse herefter har benyttet muligheden for at overgå til folkepension, vil de indgå ved beregningen af den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Dermed tilføres personer til den samlede tilbagetrækning, som har en alder der er højere end gennemsnittet, hvorfor den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder samlet set vokser. Derved opstår den lidt pudsige situation, at den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder vokser samtidigt med, at folkepensionsalderen sænkes. I takt med indfasningen udlignes denne effekt imidlertid, og i slutningen af 2006 indikerer figur 1, at den lavere folkepensionsalderen fuldt ud slår igennem på den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder, som falder. Endeligt er det vigtigt at være opmærksom på, at det er ikke er muligt at observere den hypotetiske situation, hvor en given tilbagetrækningsreform ikke var indført. Hvis den pågældende reforms formål er at hæve tilbagetrækningsalderen, kan denne have modvirket et større fald i tilbagetrækningsalderen end det, der umiddelbart kan observeres. Det kan derfor ikke uden videre konkluderes, at en sådan tilbagetrækningsreform ikke har virket, hvis der ikke øjeblikkeligt kan aflæses en stigning i tilbagetrækningsalderen. Samlet set er der tale om et betydeligt fald i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder, som i 2008 er knap 2 år lavere end i 1992/97. 2 Noget af stigningen i 2 Det fremgår af bilag 8, at udviklingen i medianalderen ved tilbagetrækning i perioden understøtter resultaterne i figur 1. Fra 1992 til 2008 falder medianalderen således med 2 år svarende til den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Ved at sammenligne den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder med medianalderen ved tilbagetrækning er det endvidere muligt at vurdere, hvor tyngden i fordelingen af overgangen til de forskellige tilbagetrækningsordninger ligger. Som det vises i bilag 8, skyldes faldet i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder i perioden overvejende, at efterlønsovergangen vokser markant som andel af den samlede tilbagetrækning. Side 6\n9 1991: : : : : : : : : : : : : : : :2007 tilbagetrækningsalderen i slutningen af perioden kan givetvis tilskrives de gunstige konjunkturer, som nu er vendt. Den lavere gennemsnitlige tilbagetrækningsalder skal ses i lyset af en stigende restlevetid for 60-årige personer, jf. figur 2. Således er restlevetiden siden 1992 vokset med knap 2 år for både 60-årige mænd og kvinder. For gennemsnitspersonen er tilbagetrækningsperioden dermed vokset med knap 4 år siden Figur 2 Restlevetid for 60-årige, År 23,8 23,0 22,2 21,4 20,6 19,8 19,0 18,2 17,4 16,6 15,8 15,0 Mænd Kvinder Kilde: Danmarks Statistik. Samtidigt er beskæftigelsesmulighederne blevet betydeligt mere gunstige i perioden. Således fremgår det af figur 3, at ledigheden for personer på 60 år eller derover er under niveauet for arbejdsstyrken som helhed. Endvidere er den merledighed, som tidligere kunne iagttages for personer tæt på efterlønsalderen, fuldstændigt elimineret, og ledigheden for de årige er i de sidste måneder af 2008 lavere end ledigheden i hele arbejdsstyrken. Det fremføres ofte, at en afskaffelse af efterlønsordningen blot vil føre personer i aldersgruppen omkring den nuværende efterlønsalder ud i ledighed. Den lave ledighed i gruppen understøtter dog ikke dette. I de følgende afsnit opdeles den samlede tilbagetrækning på de forskellige ordninger. Dermed er det muligt at vurdere, hvilke ordninger der bidrager mest til ændringerne i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Side 7\n10 2000M M M M M M M M M M M M M M M M M M10 Figur 3 Sæsonkorrigeret ledighed, Pct. af arbejdsstyrken 7,0 6,5 6,0 5,5 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 Kilde: Danmarks Statistik. Alle årige 60 år og derover 4.1. Overgang til førtidspension Hvis førtidspension medtages i den samlede tilbagetrækning, iagtages en pludselig stigning i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder fra 2002 til 2003, jf. figur 1. I 1. kvartal af 2003 blev tildelingskriterierne for førtidspension ændret, jf. boks 1. Fra 1. kvartal 2002 og op til reformen af førtidspensionsordningen er tilgangen til ordningen stigende, jf. figur 4, hvilket muligvis kan forklares med at ansøgere og/eller sagsbehandlere har haft et ønske om, at tildelingen skulle foregå efter kriterierne i den gamle ordning. Således falder tilgangen kraftigt i 1. og 2. kvartal af 2003, og i begyndelsen af 2004 af tilgangen på samme niveau som i 1. og 2. kvartal af Det store fald i tilgangen i de første kvartaler af 2003 slår umiddelbart igennem på den samlede tilbagetrækning, hvorfor den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder vokser noget sammenlignet med de foregående kvartaler. Side 8\n11 Figur 4 Tilgang til førtidspension, 50-årige og derover, Antal '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Siden 2004 har den gennemsnitlige alder ved tilbagetrækning til førtidspension været nogenlunde konstant. Førtidspensionsalderen var dog noget højere i 2000 end i 2007/2008, jf. figur 5. Figur 5 Gennemsnitlig alder ved overgang til førtidspension, 50-årige og derover, Alder 57,0 56,9 56,8 56,7 56,6 56,5 56,4 56,3 56,2 56,1 56, '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Side 9\n12 4.2. Overgang til folkepension En del af faldet i tilbagetrækningsalderen fra 1992 til 2008 skyldes den lavere folkepensionsalder, der blev sænket i forbindelse med efterlønsreformen i Folkepensionsalderen blev sænket fra 67 til 65 år for personer født senere end 1. juli Indfasningen af den lavere folkepensionsalder skete i perioden 2004 til 2006, jf. figur 6. Figur 6 Gennemsnitlig folkepensionsalder, Alder 67,5 67,0 66,5 66,0 65,5 65,0 64, '92 '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Anm.: I DREAM-registret indgår ikke alle personer, der overgår til folkepension, hvorfor den samlede overgang er fundet på baggrund af Danmarks Statistiks befolkningsregister. Resultatet af den sænkede folkepensionsalder er, at en større andel af de, der trækker sig tilbage, udgøres af folkepensionister. Side 10\n13 4.3. Overgang til efterløn I perioden har tilgangen til efterlønsordningen været forholdsvis stabil. Fra 2000 til 2002 sker der imidlertid en betydelig stigning i antallet af personer, der overgår til ordningen, og tilgangen vokser således med mere end personer, jf. figur 7. I 2000 sker der endvidere et skift i kønsfordelingen i tilgangen til ordningen, idet flere kvinder end mænd herefter tilgår. Fra 2002 og frem til i dag er overgangen til ordningen forholdsvis stabil. Figur 7 Overgang til efterlønsordningen, fordelt på køn, Antal '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Mænd Kvinder Anm.: Personer, der i perioden overgår fra overgangsydelse til efterløn, er ikke medtaget. Antal personer er opgjort som 4 kvartalers gennemsnit. Der er givetvis flere årsager til stigningen i kvindernes tilgang til efterlønsordningen. Udover demografiske ændringer kan stigningen være drevet af flere efterlønsberettigede kvinder kombineret med en øget udnyttelsesgrad af ordningen. Den højere udnyttelsesgrad kan skyldes, at kvinder normalt har opbygget en mindre pensionsformue end mænd, hvorfor deres efterlønsudbetaling er mindre påvirket af de modregningsregler, som træder i kraft før 2-årsreglen er opfyldt, jf. boks 1. Den øgede tilgang af kvinder til efterlønsordningen kan endvidere være blevet forstærket af, at ægtepar og samlevende ofte trækker sig tilbage samtidigt. Med de normale aldersforskelle mellem mænd og kvinder betyder dette, at kvinder trækker sig tidligere tilbage end mænd. Antallet af personer i alderen 60 til 64 år er steget betragteligt i perioden For at undersøge om den forøgede tilgang til efterlønsordningen også dækker over en øget andel af overgåede, er tilgangsfrekvenserne i de forskellige aldersgrupper vist i figur 8. Figuren viser, at andelen af tilgåede stort set er vokset i alle aldersgrupperne fra 1992 til og Herefter falder tilgangen en smule for gruppen af 60-årige. Fra 2000 til 2002 sker der en markant forøgelse af andelen overgåede blandt de 62-årige, hvilket med al sandsynlighed skal tilskrives efterlønsreformen fra Side 11\n14 Figur 8 Andel af årige, der overgår til efterlønsordningen, Pct årige 61-årige 62-årige 63-årige 64-årige Anm.: Personer, der i perioden overgår fra overgangsydelse til efterløn, er ikke medtaget. I perioden er den gennemsnitlige efterlønsalder faldet. Ved udgangen af 1992 var den gennemsnitlige alder 61,8 år, mens den i 2. kvartal 2008 udgjorde knap 61,3 år, hvilket svarer til et fald på et halvt år, jf. figur 9. I 4. kvartal 2008 er efterlønsalderen dog steget til knap 61,4 år. Dette stemmer overens med den lavere andel af 60-årige, som overgår til ordningen, jf. figur 8. Side 12\n15 Figur 9 Gennemsnitlig alder ved overgang til efterløn, Alder 62,0 61,9 61,8 61,7 61,6 61,5 61,4 61,3 61,2 61,1 61, '92 '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Faktiske tal 4 kvartalers glidende gennemsnit Anm.: Personer, der i perioden overgår fra overgangsydelse til efterløn, er ikke medtaget. Den lavere efterlønsalder kan i høj grad forklares med en tidligere tilbagetrækning for kvinder, jf. figur 10, samt det forhold, at flere benytter muligheden for at overgå til efterløn. Fra 2005 er faldet dog primært drevet af en lavere tilbagetrækningsalder for mænd, jf. figur 10. Side 13\n16 Figur 10 Gennemsnitlig alder ved overgang til efterløn, fordelt på køn, Alder 62,0 61,8 61,6 61,4 61,2 61,0 60,8 60, '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Mænd Kvinder Anm.: Personer, der i perioden overgår fra overgangsydelse til efterløn, er ikke medtaget. Alder er opgjort som 4 kvartalers gennemsnit. I perioden 1993 til 2008 er der sket en indsnævring af forskellen i efterlønsalderen mellem de forskellige uddannelsesgrupper. Således fremgår det af figur 11, at hvor forskellen i tilbagetrækningsalder mellem grundskoleud-dannede og personer med en lang videregående uddannelse udgjorde godt 1,4 år i 1994, er forskellen skrumpet til blot 0,8 år i Dette er specielt drevet af faldet i efterlønsalderen fra 2004 for personer med en lang videregående uddannelse. Fra 2004 har tilbagetrækningsalderen været nogenlunde uændret for de andre uddannelsesgrupper. Side 14\n17 Figur 11 Den gennemsnitlige alder ved overgang til efterløn, fordelt på højest fuldførte uddannelse, Alder 63,0 62,8 62,6 62,4 62,2 62,0 61,8 61,6 61,4 61,2 61, '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Grund. udd. Gym. udd. Fagudd. KVU MVU LVU Anm.: Personer, der i perioden overgår fra overgangsydelse til efterløn, er ikke medtaget. KVU, MVU og LVU angiver henholdsvis kort, mellemlang og lang videregående uddannelse. Alder er opgjort som 4 kvartalers gennemsnit. Ligeledes er sammensætningen af tilgangen til ordningen ændret markant i perioden. I 1992 bestod mere end halvdelen af tilgangen til efterlønsordningen af personer med en grundskoleuddannelse, mens personer med en videregående uddannelse udgjorde 10 pct., jf. figur 12. Sammensætningen ændrede sig efter den store stigning i tilgangen fra I 2008 udgøres 23 pct. af tilgangen til ordningen af personer med en videregående uddannelse. Ligeledes er andelen af faguddannede steget fra 37 til 46 pct. Den ændrede uddannelsesfordeling af efterlønstilgangen kan ikke alene forklares med ændringer i uddannelsesfordelingen blandt alle årige. I perioden er andelen af personer med en videregående uddannelse i tilgangen til efterlønsordningen således vokset med omtrent 17 pct. mere end ændringen i uddannelsessammensætningen af de årige umiddelbart tilsiger. For personer med en lang videregående uddannelse er stigningen endnu større og udgør 42 pct. Side 15\n18 Figur 12 Overgangen til efterlønsordningen, fordelt på højest fuldførte uddannelsesniveau, Pct Grund. udd. Gym. udd. Fagudd. KVU MVU LVU Anm.: Personer, der i perioden overgår fra overgangsydelse til efterløn, er ikke medtaget. KVU, MVU og LVU angiver henholdsvis kort, mellemlang og lang videregående uddannelse. 5. Den årgangsspecifikke tilbagetrækningsalder Den gennemsnitlige efterlønsalder kan dække over ændringer i årgangenes størrelser samt forskelle i tilbagetrækningsaldre på tværs af disse årgange. Eksempelvis kan et fald i den gennemsnitlige alder ved overgang til efterløn skyldes, at de yngre årgange udgør en større andel af den samlede overgang end de ældre årgange, hvorfor førstnævnte gruppes overgangsaldre vægter højere ved beregning af gennemsnitsværdien. Som det fremgår af figur 13, er fordelingen af årgangene inden for en aldersgruppen af årige stort set konstant i perioden, hvilket indikerer, at forskydninger i årgangenes størrelse ikke er forklaringen på den lavere tilbagetrækningsalder. Side 16\n19 Figur 13 Fordelingen af årgange, årige, Pct årige 61-årige 62-årige 63-årige 64-årige Kilde: Danmarks Statistik. For at undersøge om forskydninger i årgangenes størrelse har påvirket tilbagetrækningsalderen, præsenteres de årgangsspecifikke tilbagetrækningsaldre i figur 14. er beregnet ved at følge en hel årgang af efterlønsberettigede personer gennem efterlønssystemet, hvor de personer, som ikke udnytter ordningen, automatisk overgår til folkepension ved 65- eller 67-årsalderen, afhængig af de regler, den pågældende årgang er underlagt. Dermed renses for forskydninger i årgangenes størrelser, som kan have betydning for den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder. Ulempen ved denne metode er imidlertid, at overgangsaldrene i de enkelte årgange ikke kan være så aktuelle, som når den gennemsntlige tilbagetrækningsalder beregnes på baggrund af et tværsnit af årgangene. Som det fremgår af figur 14, er den gennemsnitlige efterlønsalder lavere for årgangen af 60-årige personer i 2002 end for årgangen af 60-årige i Forskellen svarer til knap 0,15 år. Udviklingen i den årgangsspecifikke tilbagetrækningsalder understøtter dermed billedet i figur 9. Side 17\n20 Figur 14 Årgangsspecifikke gennemsnitlige tilbagetrækningsalder, efterlønsberettigede personer, Alder 62,5 62,4 62,3 62,1 62,0 61,9 61,8 61,6 61,5 60-årige i årige i årige i årige i årige i årige i årige i Konklusion Den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder er faldet med knap 2 år i perioden. Samtidigt er restlevetiden for 60-årige vokset med 2 år. Det giver samlet set fire ekstra år til tilværelsen som pensionist. Alt dette skal ses lyset af, at perioden har været kendetegnet ved gode beskæftigelsesmuligheder for personer i aldersgruppen tæt på pensionsalderen. En række oplagte muligheder for at øge tilbagetrækningsalderen er derfor ikke udnyttet. Meget tyder på, at faldet i den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder i fortrinsvist er drevet af en øget tilgang og tidligere overgang til efterlønsordningen. Dette gælder primært for kvinder. Derudover er højtuddannedes alder ved overgang til efterlønsordningen faldet betragtelig. Dertil kommer den lavere folkepensionsalder fra 67 til 65 år pr. 1. juli 2004, som givetvis også har sænket tilbagetrækningsalderen. Side 18\n21 7. Litteratur Amilon, A., P. Bingley og T. H. Nielsen (2008), Opsat Pension øger den arbejdsudbuddet? SFI. København. (2008), Sociale Ydelser Hvem, hvad & hvornår. København. Arbejdsmarkedsstyrelsen (2007), DREAM dokumentation. København. Side 19\n22 8. Bilag Medianalderen ved tilbagetrækning i perioden viser omtrent den samme udvikling som den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder, jf. figur 15, og samlet set falder medianalderen med omtrent 2 år fra 1992 til Figur 15, ekskl. overgang til førtidspension, Alder 68,0 67,0 66,0 65,0 64,0 63,0 62,0 61,0 60,0 59, '92 '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Gns. Median Anm.: I DREAM-registret indgår ikke alle personer, der overgår til folkepension, hvorfor den samlede overgang er fundet på baggrund af Danmarks Statistiks befolkningsregister. Den faldende medianalder fra omkring 1999 skal primært henføres til en større tilgang til efterlønsordningen relativt til overgangen til folkepension, jf. figur 16. Dette forklarer således også, at medianalderen ligger under den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder i perioden Med den lavere folkepensionsalder fra og med 1. juli 2004 mindskes efterlønstilgangen som andel af den samlede tilbagetrækning, hvorfor medianalderen ved tilbagetrækning vokser. Side 20\n23 Figur 16 Tilgangen til efterløn som andel af den samlede tilbagetrækning, ekskl. førtidspension, Pct '92 '93 '94 '95 '96 '97 '98 '99 '00 '01 '02 '03 '04 '05 '06 '07 '08 Anm.: I DREAM-registret indgår ikke alle personer, der overgår til folkepension, hvorfor den samlede overgang er fundet på baggrund af Danmarks Statistiks befolkningsregister. Side 21\nKAPITEL IV EFTERLØN. Dansk Økonomi forår 2005. IV.1 Indledning\nDansk Økonomi forår 2005 KAPITEL IV EFTERLØN IV.1 Indledning Erhvervsfrekvensen lav for ældre grupper på arbejdsmarkedet I Danmark er erhvervsfrekvensen høj for de fleste aldersgrupper. Den generelt høje


Vindmåler til iPhone og andre smartphones ⋆ Tilsøs.dk\nHome / Udstyr / Vindmåler til iPhone og andre smartphones\nJeg modtog for en uges tid siden en smart lille vindmåler til min iPhone med posten, som jeg har fået mulighed for at teste. Vindmåleren, som har navnet Vaavud, er en dansk opfindelse som har erobret 96 lande på under 1 år!!!\nDanske Vaavud har gjort det nemt at foretage sine egne, helt lokale vindmålinger og dele dem med andre. På den måde er det altid er nemt at finde stedet med de perfekte vindforhold. Du sætter simpelthen en særlig propel i det jackstik, hvor hovedtelefonerne normalt befinder sig på en smartphone eller tablet. Nu man du i samspillet mellem propel og Vaavuds gratis app lave dine\nLidt facts om Vaavud vindmåleren:\nPræcise målinger, slidstærk og kompakt\nDen fysiske vindmåler er en rotor, som sættes i jackstikket på din iPhone eller anden smartphone\nPropellen indeholder små magneter, som i samspil med din smartphones sensorer måler det roterende magnetfelt\nDen gratis app oversætter signalerne til vindhastighed, som du kan aflæse direkte på skærmen af din smartphone\nVindmåleren er meget holdbar, let at have med sig og ideel til et aktivt liv i naturen\nMålinger er præcise med en fejlmargin på kun +/- 4% – hvilket svare til 0,4 m/s ved vindhastigheder på 10 m/s\nGratis app gør det muligt at dele målingerne med alle\nAppen viser aktuel vindhastighed, samt middel. og maksimalvind\nVaavuds app gør det ikke kun muligt at se sine egne målinger, men viser også andre brugeres vindmålinger på et indbygget oversigtskort, ligesom målingshistorik er tilgængelig for iPhone-brugerne\nWindsurfere anvender bl.a egne og andres helt lokale vindmålinger i jagten på strande med de bedste vindforhold\nAppen downloades gratis via App Store og Google Play\nBrugere overalt i verden\nVaavud vindmåleren anvendes overalt i verdenen af alle med interesse i vind og vejr\nSportsfolk i luften og på vandet er blandt de primære brugere; bl.a paraglidere, kitesurfere, windsurdere, sejlere, roere, fiskere og tilmed ballonskippere!\nVejrentusiaster har let og hurtigt adgang til de lokale vindforhold og andres målinger\nBlandt brugerne er også personer med interesse for drageflyvning og fjernstyrede fly/droner\nVaavud arbejder i øjeblikket med at skræddersy en løsning til erhvervsbrug; bl.a til landbruget, hvor helt lokale vindmålinger skal imødekomme de skærpede sikkerhedskrav i forbindelse med brug at giftige sprøjtemidler\nMin mening om Vaavuds vindmåler til iPhone:\nJeg har nu lege lidt med den, og den virker forbavsende fint. Jeg har dog ikke kunne bekræfte de målinger som appen viser, da jeg ikke har adgang til andre vindmålere. Men ud fra min egen erfaring med at vurdere vindforhold i forbindelse med en sejltur, så tror jeg umiddelbart at målingerne passer fint.\nPrisen her i Danmark er i skrivende 799 kr. (479 på tilbud), hvilket jeg faktisk synes er en fair pris for et uundværligt stykke værktøj til folk der sejler.\nPrevious: Dykkerbøjen – hvordan undgår man en påsejling?\nNext: Transport af farligt gods


Det er billigere at reservere Hotel Ostrov i Tisá (Tjekkiet)\nhotel.info\t- Europa\t- Tjekkiet\t- Tisá\t- Hotel Ostrov\tHotel OstrovOstrov u Tisé 12, 40336 Tisá, Tjekkiet\tVis kortet\nfrapr. enkeltværelse/natpr. dobbeltværelse/natpr. værelse/nat\tHvad dette hotel kan tilbyde:Hotellet med sine 31 komfortabelt indrettede værelser er blevet klassificeret med 4 stjerner. Glem...\tVis alle hotel- og værelsesdetaljer\nSidste reservation blev foretaget for mere end 3 dage siden fra Tyskland.8,2 / 10(13 evalueringer)90%\tAnbefalet\nHotelbeskrivelse Hotel OstrovHotellet med sine 31 komfortabelt indrettede værelser er blevet klassificeret med 4 stjerner. Glem alt om at finde en parkeringsplads. Hotellet tilbyder gratis parkering. Roomservice står altid gerne til rådighed for alle ønsker. Det venlige receptions-team står til rådighed døgnet rundt og imødekommer dine ønsker. Hotellet har ikke-ryger-værelser, hvor du gerne må medbringe dit kæledyr (angiv venligst dette ønske ved bestillingen). Du har internetadgang via en tilslutning på dit værelse eller via WLAN (hotellets offentlige område). Pengeskab og minibar er del af værelsesindretningen. Du kan også nyde aftnerne på dit værelses altan. På badeværelset findes selvfølgelig en hårtørrer. Til de kære små tilbyder hotellet egen legeplads samt opstilling af en barneseng på dit værelser (angiv dette ønske ved booking). Dit værelse har tv og telefon. I whirlpoolens bobler kommer man på andre tanker - selv efter en anstrengende dag. Glem hverdagen vend en dejlig massage. Træn eller slap af - i hotellets indendørs swimmingpool er alt mulig. Hotellet tilbyder sine gæster et dampbad til afslapning. Med hotellets egne lånecykler er du uafhængig - gå på opdagelse. Vi byder dig velkommen i hotellets bar. For kulinariske oplevelser af enhver type sørger hotellets restaurant (med udendørsområdet) - spørg også gerne efter diabetiker- og vegetarretter.\tHotellets egen originale beskrivelseWith 31 comfortably furnished rooms, the hotel has 4 stars. Ask our knowledgeable receptionists for assistance twenty-four-seven. The hotel can always provide an extra bed and the children will have an enjoyable time in our well-equipped play area. Pets are welcomed in the well-appointed hotel. The hotel parking is available at all times. The knowledgeable room service team are there to provide a wholesome snack whenever you need it. Many of the well-appointed rooms in the hotel have a private balcony. There are well-appointed non-smoking rooms available in the hotel. There is a strong box provided for the use of the hotel's visitors in all rooms. A hairdryer is placed in every bathroom for your use. Our guests can use the desk, telephone and internet access in their well-appointed room at all times. After a busy day relax with a massage in the well-appointed hotel.Guests have access to the wellness centre (the heated indoor swimming pool, the steam bath and the hot tub) at a supplement. Massages are available upon prior reservation. Take a gentle ride around the area on one of the hotel's rental bicycles.Talk about your day with friends and family in the evening in the hotel bar. All kinds of delicacies are served in the hotel's restaurant (with an al fresco dining area) - please do not hesitate to enquire about specialities for vegetarians and diabetics too.For hotel.info-gæsterGratis avisFlaske vandYderligere informationer om hotelletReceptionstider:Dagligt24 timerKan du lide dette hotel?Så sæt det på din favoritliste.GemHotellets placeringVis kortetAdresseOstrov u Tisé 12, 40336 Tisá, TjekkietAfstandsoplysninger (km)\tLufthavn (Dresden)\nIC-banegård (Děčín, Ústí nad Labem)\nHusdyr tilladt (500 CZK/Nat)\n8,2 / 10\tGennemsnitlig evaluering\taf alle hotelgæster82%af alle hotelgæstervil anbefale dette hotel til deres venner\tEvalueringsfilter:Alle evalueringer (13)Erhvervsrejsende (2)Familier med børn (0)Par indtil 30 år (0)Par mellem 30 og 50 år (7)Par over 50 år (2)Grupperejsende (1)Privat alene-rejsende (0) 8,7 / 10Værelseskvalitet8,8 / 10Værelseslydstyrke8,5 / 10Renlighed7,1 / 10Sport/wellnesstilbud8,8 / 10Pris-/ydelsesforhold6,7 / 10Morgenmad/gastronomi9,0 / 10Personalets venlighed og kompetence\nHotel OstrovOstrov u Tisé 12, 40336 Tisá, Tjekkiet Hotellets placering:2,3 km60 km8 kmuspec.Messe: uspec.\tKontroller tilgængelighed Desværre er der ingen tilgængelige værelser i tidsrummet, som du har valgt. Ændr venligst dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed\tDesværre er hotellet booket fuldstændigt i det valgte tidsrum.Er du interesseret i alternativer? Disse hoteller har stadig ledige værelser:Eller er du fleksibel, hvad angår tidspunkt? Så bør du ændre dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed


Home Town Cafe, Hotchkiss - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nFerie i Hotchkiss\nHoteller i Hotchkiss\nBed and Breakfasts i Hotchkiss\nRestauranter i Hotchkiss\nAktiviteter i Hotchkiss\nBilleder af Hotchkiss\nKort over Hotchkiss\nAlle hoteller i Hotchkiss\nTilbud på hoteller i Hotchkiss\nHoteller i nærheden af Creamery Arts Center\nHoteller i nærheden af Hotchkiss-Crawford Historical Museum\nAlle restauranter i Hotchkiss\nPopulære køkkener i Hotchkiss\nCafé restauranter i Hotchkiss\nFastfood restauranter i Hotchkiss\nGrillmad restauranter i Hotchkiss\nMexicansk/tex-mex restauranter i Hotchkiss\nPizza restauranter i Hotchkiss\nSund restauranter i Hotchkiss\nVegetarrestauranter i Hotchkiss\nBedste Krabbe i Hotchkiss\nBedste Ribben i Hotchkiss\nBedste Juice og smoothies i Hotchkiss\nBedste Rejer i Hotchkiss\nHome Town Cafe, Hotchkiss\nHome Town Cafe\nNr. 6 af 12 Restauranter i Hotchkiss\n325 Highway 133, Hotchkiss, CO 81419-7303\nAnmeldt for 6. juni 2016 fra mobile enheder\nAnmeldt for 4. august 2013\nAnmeldt for 18. juni 2013 fra mobile enheder\nAnmeldt for 19. december 2012\nHoteller i nærhedenSe alle hoteller i Hotchkiss\n13,62 km væk\nStay Wise Inn Cedaredge\n21,35 km væk\n22,04 km væk\n6,93 km væk\nAzura Cellars and Gallery\n15,12 km væk\nBlack Canyon Anglers\nCreamery Arts Center\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Home Town Cafe.\nAdresse: 325 Highway 133, Hotchkiss, CO 81419-7303\nPlacering: USA > Colorado (CO) > Hotchkiss\nTelefonnummer: +1 970-872-2220


Afspænding, ro og berøring: om oxytocins lægende virkning i kroppen (Bog, Hæftet, Dansk) af Kerstin Uvnäs Moberg\n> Bøger>Afspænding, ro og berøring: om oxytocins lægende virkning i kroppen\nKrop og sind Regional fysiologi Terapi og lægemidler\nAfspænding, ro og berøring: om oxytocins lægende virkning i kroppen (Bog, Hæftet, Dansk)\nAf: Kerstin Uvnäs Moberg\nUdgave: 1. (15-03-2006)\nOplag: 7. (20-02-2018)\nKerstin Uvnäs Moberg beskriver ligetil og pædagogisk oxytocinets afgørende rolle for den reaktion, der fremmer afspænding, ro og hvile. Oxytocin et hormon og en signalsubstans i hjernen, der har den modsatte virkning af de stresshormoner, som bliver aktiveret, når vi føler os pressede. Det sænker blodtrykket og mængden af stresshormoner og øger smertetærsklen for blot at nævne nogle aspekter.Med udgangspunkt i videnskabelig forskning og videnskabelige fund forklarer forfatteren, hvordan massage, berøring, opmærksomhed og omsorg øger mængden af oxytocin i kroppen, og hvordan den viden kan bruges professionelt af alle, der arbejder med mennesker i sociale, pædagogiske og sundhedsfaglige sammenhæng.Kerstin Uvnäs Moberg er professor i fysiologi og en meget efterspurgt underviser og foredragsholder i både Sverige og USA. Hun har arbejdet med medicinsk forskning i mere end 25 år og vejledt et stort antal ph.d.-studerende med forskellig baggrund: psykologer, gynækologer, dyrlæger, agronomer, fysioterapeuter og jordemødre.


1 - 24 of 28 Results for "SS6860-R"\nDesign No. SS6757-R Engraved Halo Diamond Engagement Ring\nDesign No. SS6954-R Milgrain Lace Halo Diamond Engagement Ring


Du er kommet her med lyst til at se videoer Fyn escort hvordan sutter man pik, og vi har hvad du har brug for. Teamet på vores websted pløjede de fjerneste steder i det globale netværk for at præsentere for din domstol denne spændende pornovideo Fyn escort hvordan sutter man pik, som kan ses på alle telefoner, smartphones og computere. Perfekt lydsporskvalitet og fremragende videogengivelse vil hjælpe med at stirre og være tilfreds med det viste, samt præsentere dig selv i stedet for de centrale tegn på det pornografiske videoklip.


Victoria Garber - Influencer Wiki\nRangeret 95. (Top 12%) på den danske Youtuber top liste baseret på kanalabonnenter.\nRangeret 230. (Top 30%) på den danske Youtuber top liste baseret på videovisninger.\nRangeret 78. (Top 7%) baseret på antallet af Instagram følgere.\nRangeret 36. (Top 4%) baseret på antallet af Instagram post-likes.\nRangeret 208. baseret på ratien af Instagram følgere, som jævnligt giver likes.\nHey Guys. Velkommen til min kanal! Jeg hedder Victoria Garber og er 14 år gammel! Jeg har lavet youtube videoer i ca. 3 år, og jeg ELSKER det. Jeg håber i har lyst til at følge med på min kanal!. kys kys -Victoria\n@Victoriagarber - Denmark, since 2002 Business contact, Victoria.garber@hotmail.com Owner of Garber.dk\nVictoria Garber er en dansk Youtuber og digital influencer som også har en Instagram konto.\nVictoria Garber's YouTube Kanalstatistikker\nPå nuværende tidspunkt har Victoria Garber omkring 108788 YouTube abonnenter og er rangeret nummer 95. på den danske youtuber rangliste baseret på antal af totale kanalabonnenter og hører til top 12%. Kanalen har i alt 112 videoer og 10259826 visninger.\n95. 10/10 108788\n96. 10/09 108788\n92. 08/08 108579\n91. 05/04 106084\n91. 05/03 105989\n230. 10/10 10259826\n231. 10/09 10259826\n203. 08/08 10002916\n207. 05/04 9303141\n207. 05/03 9286671\n(@Victoriagarber) er en dansk youtuber og digital influencer som har en aktiv Instagram konto. På nuværende tidspunkt har 318 indlæg og cirka 167130 Instagram følgere og er ranglistet som nummer 78 i den samlede følger-rangliste. Et indlæg får omkring 17.5 kommentarer og 11768 likes. På nuværende tidspunkt, er hun rangeret som nr. 36 baseret på antallet af billed-likes.\n78. 10/14 167130\n79. 10/14 167130\n78. 10/13 167134\n79. 10/13 167134\n78. 10/12 167110\n36. 10/14 11768\n37. 10/14 11768\n36. 10/13 11766\n37. 10/13 11766\n38. 10/12 11762\n208. 10/14 7.04\n209. 10/14 7.04\n211. 10/13 7.04\n212. 10/13 7.04\n213. 10/12 7.04\nDenne side indeholder kun sociale mediers statistikker, og er ikke styret af Victoria Garber. Hvis du er Victoria Garber og du ønsker at opdatere informationerne på denne side, kan du sende os mere info om hvor gammel du er. din placering eller andre relaterede oplysninger som højde, vægt, etc...


Handlekatalog til brug for realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik - PDF\nDownload "Handlekatalog til brug for realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik"\n1 SILKEBORG KOMMUNE Handlekatalog til brug for realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n2 2 Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n3 Silkeborg Kommunes idræts- og fritids- og folkeoplysningspolitik blev vedtaget i Samtidig med politikken, blev der udarbejdet et katalog med ideer til handling, ud fra politikkens 8 temaer: Frivillige ledere Fysiske rammer inde og ude De uorganiserede motionister Breddeidrætten Elite og talentarbejdet i idrætten Særlige målgrupper i idræts- og fritidslivet Uniformerede børne- og ungdomskorps Folkeoplysende voksenundervisning Kataloget er udarbejdet i samarbejde med foreninger og interesseorganisationer på folkeoplysningsområdet og omfatter en række områder indenfor temaerne, som skal indgå i en årlig prioritering af indsatsområder med særlig fokus. Indsatsområderne skal understøtte arbejdet med implementering af Idræts-, Fritids- og Folkeoplysningspolitikken. Fritidsrådet indstiller hvert år forslag til Kultur- og Fritidsudvalget, om hvilke indsatsområder, der skal arbejdes med i det kommende års budget. Indsatsområder for 2012 og 2013 er følgende: 1. Frivillige ledere - letter bureaukratiske krav 2. Fysiske rammer - tilfredsstillende vedligeholdelsesstandard 3. Breddeidrætten - tilbud til børn og unge Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik 3\n4 Frivillige ledere Silkeborg Kommune letter de bureaukratiske krav til idræts- og fritidslivet Prioriteret indsatsområde 1. Frivillige ledere letter bureaukratiske krav Silkeborg Kommune analyserer barrierer og muligheder i foreningernes kommunikation med kommunen på det administrative område Silkeborg Kommune bidrager til samarbejde mellem landsorganisationer på idræts- og fritidsområdet og KL om fælles indberetningssystemer Frivillige ledere Silkeborg Kommune medvirker til anskaffelse og drift af fælles elektronisk administrationssystem for idræts- og fritidslivet Silkeborg Kommune udreder behov og muligheder for et bedre elektronisk administrationssystem, som sparer ressourcer hos kommune og foreningsliv, og som både indeholder redskaber til medlemsindberetning, beregning af tilskud og lokalebooking Silkeborg Kommune indhenter tilbud på elektronisk administrationssystem på vegne af foreningslivet i kommunen og præsenterer tilbuddets økonomiske konsekvenser med henblik på beslutning om anskaffelse 4 Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n5 Frivillige ledere Silkeborg Kommune bidrager til skabelse af lederuddannelser på tværs af idræts- og fritidslivet Silkeborg Kommune styrker den eksisterende lederkapacitet i foreningslivet via facilitering af efter-/videreuddannelse Frivillige ledere Silkeborg Kommune sikrer kommunal støtte til uddannelse af frivillige Silkeborg Kommune undersøger behov og muligheder for at bygge idrætslederuddannelser ind i de ældste skoleklassers og/eller ungdomsuddannelsers undervisning Silkeborg Kommune ansætter en frivillighedskonsulent, som rådgiver og støtter foreningslivet Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik 5\n6 Frivillige ledere Silkeborg Kommune katalyserer partnerskaber på tværs af erhvervsliv, uddannelsesinstitutioner og idræts- og fritidsliv Silkeborg Kommune tager initiativ til konference på tværs af foreningslivet, uddannelsesverdenen og erhvervslivet med henblik på gensidig inspiration, synliggørelse af kompetencer, der efterspørges på tværs og skabelse af partnerskaber Fysiske rammer ude og inde Silkeborg Kommune synliggør principper for modernisering og nybyggeri af idræts- og fritidsfaciliteter inde og ude Silkeborg Kommune udarbejder en facilitetsstrategi, som indeholder prioritering af, hvilke behov for fysiske rammer, som Silkeborg Kommune ønsker at imødekomme frem for andre på længere sigt Silkeborg Kommune udvikler grundlag for beslutninger i forhold til nybyggeri og modernisering af fysiske rammer i form af langsigtede behovsanalyser, borgerinddragelse, indtænkning af multifunktionelle formål mm. 6 Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n7 Fysiske rammer ude og inde Silkeborg Kommune sikrer en tilfredsstillende vedligeholdelsesstandard i alle kommunale idræts- og fritidsfaciliteter Prioriteret indsatsområde 2. Fysiske rammer tilfredsstillende vedligeholdelsesstandard Silkeborg Kommune skaber bedre overblik over vedligeholdelsesstandarden i de indendørs og udendørs fysiske rammer, som foreningslivet benytter Silkeborg Kommune skaber incitamenter til energirenoveringer/ energibesparelser i såvel kommunale som selvejende fysiske rammer Fysiske rammer ude og inde Silkeborg Kommune øger kendskabet til udnyttelsesgraden af alle kommunale idræts- og fritidsfaciliteter Silkeborg Kommune skaber internetbaseret overblik over benyttelse af indendørs og udendørs fysiske rammer og støtter op om stadig mere optimal udnyttelse Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik 7\n8 De selvorganiserede motionister Silkeborg Kommune åbner kommunens idræts- og fritidsfaciliteter for større udnyttelse fra borgere udenfor foreningslivet og gør dem mere attraktive Silkeborg Kommune iværksætter forsøgsprojekter i kommunale faciliteter, hvor der skabes mere åben og fleksibel adgang for selvorganiserede motionister De selvorganiserede motionister Indsats Silkeborg Kommune giver idrætsforeningerne muligheder for at administrere fleksibel deltagelse i aktiviteter fra ikke-medlemmer Silkeborg Kommune støtter op om udviklingstiltag, hvor fritidslivets aktører skaber aktiviteter målrettet ikke-medlemmer i kommunale og selvejende fysiske rammer, f.eks. i form af ordninger med månedskort, klippekort eller lign. De selvorganiserede motionister Silkeborg Kommune skaber i højere grad fysisk og elektronisk synlighed af udendørs muligheder for idræts- og fritidsaktiviteter Silkeborg Kommune sikrer at der er adgang til digitale kort med oplysninger om og placeringer af idrætsfaciliteter, stiforløb, legepladser, badesteder og andre fritidsmuligheder, herunder tilgængelighed for handicappede. 8 Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n9 De selvorganiserede motionister Silkeborg Kommune skaber bedre sammenhæng mellem stiforløb, parker/søbade og lign. anlæg og aktivitetssteder i naturen Silkeborg Kommune fremmer brugen af informationssystemer, som tydeligt angiver sammenhænge med andre, nærliggende aktivitetssteder Breddeidrætten Silkeborg Kommune medvirker til, at breddeidrættens foreninger giver tilbud til børn og unge til opfyldelse af Sundhedsstyrelsens anbefaling om 7 timers fysisk aktivitet om ugen. Prioriteret indsatsområde 3. Breddeidrætten - tilbud til børn og unge Silkeborg Kommune motiverer kommunale skoler og institutioner til at skabe bedre vilkår for, at fritidslivets aktører kan præsentere deres tilbud via f.eks. formidling fra foreningsinstruktører og opslag/omdeling af informationsmateriale Silkeborg Kommune tager initiativ til et dialogforum, hvor idrætslærere og foreningsinstruktører kan dele viden og tage initiativ til fælles handling Breddeidrætten Silkeborg Kommune medvirker til at fremme, at det voksende antal idrætsaktive bliver medlemmer af breddeidrættens foreninger. Silkeborg Kommune støtter i højere grad op om synliggørelsen af idrætsforeningernes tilbud til ikke-medlemmer 9\n10 Breddeidrætten Silkeborg Kommune støtter aktivt op om skabelsen af ugentlige foreningsaktiviteter for seniorer i hele kommunen. Silkeborg Kommune fremmer mulighederne for at foreningerne kan få anvist tid i dagtimerne til aktiviteter for seniorer, herunder information om mulighederne. Breddeidrætten Silkeborg Kommune støtter aktivt op om samarbejdet mellem breddeidrættens foreninger og aktive borgere om udvikling af nye aktivitetstilbud for alle aldersgrupper Silkeborg Kommune støtter via udviklingspulje initiativer med nye aktivitetstilbud til nye målgrupper for idrætsforeningerne Elite- og talentarbejde Silkeborg Kommune synliggør principper for kommunens prioritering af talent-, elite- og professionel idræt Silkeborg Kommune sikrer at priser på udleje af kommunale faciliteter til den professionelle idræt fastsættes på markedsvilkår. 10 Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n11 Elite og talentarbejde Silkeborg Kommune giver gennem kommunens fysiske planlægning muligheder for at samle elite- og talentfaciliteter og derved skabe synergieffekter imellem de forskellige idrætter Silkeborg Kommune undersøger muligheder for i højere grad at etablere fælles træningscentre for elite og talenter. Elite og talentarbejde Silkeborg Kommune sikrer en fælles indgang til kommunens administration for foreninger med elite- og talentarbejde Silkeborg Kommune undersøger mulighederne for tilknytning af en elite-/talentkonsulent i forhold til breddeidrættens foreninger Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik 11\n12 Særlige målgrupper i idræts- og fritidslivet Silkeborg Kommune skaber via kursusforløb og mentorforløb større beredskab i idræts- og fritidslivet til modtagelse af særlige målgrupper Silkeborg Kommune definerer, hvilke særlige målgrupper, kommunen prioriterer at støtte til et aktivt fritidsliv Silkeborg Kommune inviterer særligt interesserede dele af foreningslivet til udviklingsarbejde omkring de prioriterede målgruppers involvering i foreningslivet og støtter i dette udviklingsarbejde med uddannelsesaktiviteter, mentorforløb mm Silkeborg Kommune sikrer, at indsatsen for større involvering af særlige målgrupper i fritidslivet sker på tværs af kommunale afdelinger Særlige målgrupper i idræts- og fritidslivet Silkeborg Kommune skaber via informationsmøder øget kendskab til idræts- og fritidslivet blandt netværk og ressourcepersoner for særlige målgrupper Silkeborg Kommune skaber via info-materialer og -møder større viden i den kommunale organisation om fritidslivets tilbud til særlige målgrupper 12 Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n13 Særlige målgrupper i idræts- og fritidslivet Silkeborg Kommune sikrer idræts- og fritidslivet adgang til pædagogfaglig vejledning i Silkeborg Kommune Silkeborg Kommune sikrer kommunikation på tværs af kommunale afdelinger i forhold til særlige målgruppers involvering i fritidslivet Silkeborg Kommune skaber muligheder for kommunikation mellem f.eks. skole, SFO/klub, SSP og fritidsliv på lokalt plan omkring særlige målgrupper Særlige målgrupper i idræts- og fritidslivet Silkeborg Kommune skaber øgede muligheder for kommunal støtte til kontingent, udstyr mm. til særlige målgrupper med henblik på hjælp til selvhjælp Silkeborg Kommune øger fritidslivets kendskab til støttemuligheder i de kommunale afdelinger udover i Kultur- og Fritidsafdelingen Silkeborg Kommune støtter positivt ansøgninger om tilskud fra de landsdækkende organisationer, f.eks. i DIF, DGI og DUF\n14 Uniformerede børne- og ungdomskorps Silkeborg Kommune medvirker til udvikling af større tværkorpsligt samarbejde i regi af Børne- og Ungdomsorganisationernes Samråd Silkeborg Kommune støtter op om initiativer til skabelse af fælles arrangementer i regi af Børne- og Ungdomsorganisationernes Samråd, hvor medlemmer fra de forskellige korps deltager Uniformerede børne- og ungdomskorps Silkeborg Kommune rådgiver børne- og ungdomskorpsene i bestræbelser på at tiltrække landsdækkende arrangementer Silkeborg Kommune bidrager aktivt med medarbejdertimer, økonomi og faciliteter til Børne- og Ungdomsorganisationernes Samråds ansøgning, planlægning og afholdelse af en landsdækkende tværkorpslig lejr 14 Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik\n15 Folkeoplysende voksenundervisning Silkeborg Kommune bidrager til nytænkning af den folkeoplysende voksenundervisnings rolle i samfundet Silkeborg Kommune støtter op om, at Aftenskolernes Samvirke afholder en landsdækkende konference omkring den folkeoplysende voksenundervisnings rolle i videnssamfundet Silkeborg Kommune vil søge at skabe mulighed for at tilbyde undervisning i et tidssvarende voksenuddannelsesmiljø. Folkeoplysende voksenundervisning Silkeborg Kommune bidrager til øget dialog imellem oplysningsforbundene og andre udbydere af uddannelsesaktiviteter Silkeborg Kommune støtter op om årlige dialogmøder mellem Aftensskolernes Samvirke, VUC og Silkeborg Bibliotekerne og øvrige udbydere af aktiviteter inden for voksenundervisnin Handlekatalog til realisering af idræts- fritids- og folkeoplysningspolitik 15\n16 Layout og foto: k&f


Eksperthjælp: Tidlig gravid\nHej. Min mand og jeg håber at vi venter vores nr 2 barn. Har nok taget 7 test som er ret så positive. Men jeg fik en lille blødning og blev sendt til tidlig scanning på sygehuset. Skulle være 4+5. Men der var intet at se på scanningen ?? de tog en blodprøve og tager en mere om nogle dage for at tjekke om tallene stiger. Men jeg kan ikke lade vær med at tænke løbet er kørt når der ikke engang er en blommesæk eller hvad det hedder?? Hvad tænker du? På forhånd tak. Mvh Nathalie\nFørst fra uge 5+5 vil jeg forvente at se gestationssæk med blommesæk og fra uge 6+0 både blommesæk og lille foster på ca 2 mm. Så ud fra at du selv forventer de 4+5, vil jeg ikke forvente at dette kunne ses ved scanning. Så det lyder helt normalt.\nOfte er man som ny gravid også lidt kortere henne end regnet, da mange regner på en cyklus der er 28 dage med ægløsning på 14. dagen. Mange af os har uregelmæssige menstruationer og sen ægløsning. Hvilket gør. at 9 ud af 10 bliver rykket lidt tilbage ved deres første scanning.\nSå jeg tænker du er i rigtig gode hænder nu hvor de følger dit HcG niveau. Håber det stiger flot til næste måling.\nMange hilsner Rikke Kristensen , Scanningsklinikken


Deportivo Lara FC live resultater, program og resultat - Fodbold - SofaScore.com\nDeportivo Lara FC live resultater, program og resultat - Fodbold\nDer er ingen begivenhed for team Deportivo Lara FC\nTræner Leonardo Gonzalez\nBy Barquisimeto, Venezuela\nOm Deportivo Lara FC\nDeportivo Lara FC live resultater (og gratis video streaming på nettet*), holdliste med sæson oversigt og resultater Deportivo Lara FC spiller næste kamp på 19. Aug 2017 imod Deportivo La Guaira i Primera Division, Clausura.\nNår kampen starter, vil du kunne følge Deportivo Lara FC v Deportivo La Guaira live resultater , stillinger, minut for minut opdateret live resultat og kamp statistik. Vi kan have video highlights med mål og nyheder fra Deportivo Lara FC kampe, men kun hvis de spiller deres kampe i en af de mest populære ligaer. Deportivo Lara FC sidste kamp var imod Portuguesa FC i Primera Division, Clausura, kampen endte med resultatet 1 - 2 (Deportivo Lara FC Vandt kampen). Deportivo Lara FC program fanen viser de sidste 100 fodbold kampe med statistikker og vundet/uafgjort/tabt ikoner. Der er også alle Deportivo Lara FC planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nDeportivo Lara FC præstation & form graf er Sofascore Live resultater Fodbold unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Deportivo Lara FC kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI denne kamp tilbyder vi online visning Deportivo Lara FC Deportivo La Guaira live stream , sponsoreret af bet365. Hvis denne kamp er dækket af bet365 live streaming kan du se Deportivo Lara FC Deportivo La Guaira på din PC og på mobil - iPhone, iPad, Android eller Windows phone. Vær venligt opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er ejet på landniveau og derfor afhænger af din placering, så der er muligvis visse begivenheder, du ikke kan se, grundet restriktioner.\nNuværende Deportivo Lara FC trup består af:\nAngribere: Pierre Pluchino, Diego Silva, Matias Manzano, Antonio Romero, Darwin Gomez, Santiago Herrera, Jarlin Medardo Quintero Leon, Heiber Eduardo Diaz Tovar, Alexis Anibal Ramos Camacho\nMidtbanespillere: Ely Valderrey, Ricardo Andreutti, Winston Azuaje, Antonioni Gonzalez, Jorge Luis Gomez Rodriguez, Lucas Baldin, Yeferson Velazco, Yonaiker Reyes, Manuel Palma, Joel Antonio Infante Salas\nForsvarsspillere: Oswaldo Chaurant, Luis Colmenares, Henry Pernia, Daniel Jose Carrilo Montilla, Octavio Zapata, Leminger Bolivar, Elian Guillen, Douglas Martinez, Carlos Virguez, Gabriel Alejandro Cichero, Ignacio Jose Anzola Aguilar, Alfonzo Javier Crespo Caruci\nMålmænd: Luis Curiel, Edgar Perez, Diego Mendoza\nDu kan klikke på enhver spiller fra listen til højre og se hans personlige informationer som nationalitet, fødselsdag, højde, fortrukne fod, position, spiller værdi, transfer historie osv. Der er også statistikker for hver spiller i alle konkurrencer med alle spillede og startende kampe, minutter spillet, antal mål, antal kort og meget mere. Deportivo Lara FC holdrekorder bliver opdateret under hver kamp.\nSofaScore fodbold live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Deportivo Lara FC kampe live på din telefon!


lasde.renoun.se › For women › Hvilket proteinpulver er bedst\nKosttilskudguiden: De bedste kosttilskud online Har länge tänkt skriva lite mer kring BCAA och EAA men då det redan finns en del artiklar i ämnet proteinpulver jag inte sitta och uppfinna hjulet igen. Saxar därför in en artikel från Fitnessguru som jag läst igenom och som ger en ganska bra överblick kring ämnet och de bedst aspekterna. Det som inte står med men som jag kan lägga till är ju att man inte behöver ta aminosyrorna precis hvilket och precis efter som det står på alla burkar och i artikeln nedan utan man kan även ta det under träningen. Så, för att klargöra innan ni får hugga in i artikeln. Antingen 10 gram precis före och precis efter eller 20 gram under träningen. dr denim plenty rea\nHvilket proteinpulver er bedst Nyt studie: Færre kulhydrater forbedrer blodsukkeret hos type 2-diabetikere\nFälgar peugeot 107 - hvilket proteinpulver er bedst. Seneste test\nXtend - 90 serv. Xtend är effektivare än nästan alla proteinpulver aminosyraprodukter och en av de mest efterfrågade, eftertraktade och populära aminosyra produkter som finns på marknaden idag, då Xtend endast innehåller de bedst som du verkligen behöver före och efter träning för att bygga muskler och bränna fett! Förutom de bedst essentiella aminosyror i förhållandet L-leucin, L-isoleucin, L-valininnehåller Xtend glutamin, Citrullinemalat och B6-vitamin, en lysande cocktail. Xtend från Scivation är också mycket lämplig som aminosyratillskott när man är på diet, eller i allmänhet vill minska i vikt eftersom det är kalori- och sockerfritt. OBS: Vår rekommendation för användning av Xtend kan variera från individ till individ. Vi är alla byggda hvilket olika sätt och har olika mål i livet. Ifall du är osäker är hvilket alltid en bra idé att kontakta vår kundtjänst som gärna proteinpulver dig! 15/8/ · Alle er forskellige, og derfor kan det være svært at udnævne et proteinpulver, der er bedst. Det er meget individuelt, og det er derfor, vi har givet dig et overblik over, hvilke vi mener er de bedste. Er du veganer eller laktoseintolerant nytter det ikke noget at købe, hvilket som helst proteinpulver, da de fleste er udvundet af komælk og. Whey proteinpulver er bedst at bruge før og efter træning, mens casein er bedst at indtage, inden du går i seng. Nedenunder finder du en kort oversigt over forskellen mellem whey protein og casein protein, som kan være med til at give dig en idé om, hvilken type af proteinpulver, du skal vælge. Nr 1. Bodylab Proteinpulver. Dette er testvinderen hos os, da den er bedst overall. Bodylab er uden tvivl det mest kendte brand i Danmark, og de har produkter af højeste kvalitet. Udover den høje kvalitet, så er deres produkter prisvenlige, let opløselige og har en fantastisk smag. paleo muffins choklad Målet med at anmelde proteinpulver, er at du kan finde det billigste proteinpulver, de bedst smagende produkter og det proteinpulver af bedst kvalitet og med størst tilfredshed hos forbrugerne. Vi tager ikke højde for at der kan være proteinpulver på tilbud, men du kan gå ind på de forskellige forhandlere og tjekke om der skulle være en tilbudspris. Hvilket proteinpulver er bedst? Dette er svaret på et oftestilet spørgsmål om proteinpulver. Besvarelsen er en del af min store guide omkring proteinpulver. Hele guiden finder du et link til nederst på denne side. Svar: Der findes utrolig mange mærker at vælge imellem, når du skal købe dit proteinpulver. Anders bernhardsson kgb Vi vill via den proteinpulver som råder i Sverige visa att vi inte accepterar misskötseln längre. Skriv på denna namninsamling. Anders bernhardsson kgb Resultatet, givet hvilket låga statsskuldsräntorna och de kalkylerade kgb i Nordea, innebar att man avstod bedst miljarder om året för att spara miljoner kronor.\nSyntha-6 Edge 48 serv bøtte fra BSN. Syntha-6 Edge - 48 serv. Syntha-6 Edge er en ny premium-version af BSN Syntha-6 og et sublimt Proteinpulver med verdensklasse smag, hvis ikke verdens bedste smag! Et delikat Proteinpulver med VERDENS BEDSTE SMAG og 24g. for både smag, indhold og effektivitet, hvilket så afgjort også er gældende for Syntha-6 Edge. Vi måste med andra ord äta andra fullvärdiga protein, lasde.renoun.se kött, fågel, Du måste även ta EAA separat från andra aminosyror eller helprotein. blodsukkeret på en diæt med færre kulhydrater og mere protein. af de forskellige kulhydrater, og i hvilke mad- og drikkevarer de findes.\nSammenligning af de 31 bedste proteinpulvere · Stor test af de bedste BCAA-tilskud for · Sammenlign gainers og se, hvilken der blev kåret som bedst. Leser hier findest du unseren Proteinpulver Test. Se hvilket produkter som samlet scorede bedst i smag, konsistens, kvalitet og pris. ISO er % Whey Isolate proteinpulver uden gluten, sukker og fedt, fedt er blevet fjernet fra ISO Hydrolysed fra Dymatize, hvilket efterlader dig med intet Dig som ønsker noget af det reneste, og bedste kvalitet af Proteinpulver der. 14/6/ · Det varierer, hvad der er bedst – folk er forskellige, og det er derfor individuelt, hvad der fungerer. Det mest optimale proteinpulver varierer desuden efter, hvilket mål og hvilke behov du har. Whey-proteinpulver, som blandt andet er i denne proteinpulver test, er det mest populære proteinpulver. Ikke kun i Danmark, men på verdensplan/\nXtend - 90 serv. hvilket proteinpulver er bedst\nEt delikat Proteinpulver med VERDENS BEDSTE SMAG og 24g. for både smag, indhold og effektivitet, hvilket så afgjort også er gældende for Syntha-6 Edge. Vi måste med andra ord äta andra fullvärdiga protein, lasde.renoun.se kött, fågel, Du måste även ta EAA separat från andra aminosyror eller helprotein.\nblodsukkeret på en diæt med færre kulhydrater og mere protein. af de forskellige kulhydrater, og i hvilke mad- og drikkevarer de findes. kallt vatten och drick det under träning samt när du behöver ett proteintillskott under dagen. Blanda i en shaker tills Xtend pulvret upplösts. OBS: Vår. Anders bernhardsson kgb, hvilket proteinpulver er bedst Hantera dina underskrifter. Dags att ta ansvar! Kgb runt om i Bajenland om vad som måste göras för att.\nLinuspro's Pure Whey er vores favorit! Proteinpulveret er af top kvalitet og til en virkelig god pris. Proteinpulverets opblanding og smag er ikke helt på niveau med Bodylab, men stadig fin. Du får altså den bedste deal ift. Læs hele anmeldelsen af Linuspro Proteinpulver. trötta röda ögon\nEt delikat Proteinpulver med VERDENS BEDSTE SMAG og 24g. for både smag, indhold og effektivitet, hvilket så afgjort også er gældende for Syntha-6 Edge. Gör laktosfri: Gör mjölkproteinfri: Just nu sprids bluffmeddelanden om presentkort Escentric molecules hvilken er bedst · Paj i springform · Magdalena ribbing.\nLasra bort födelsemärken - hvilket proteinpulver er bedst. Seneste test\nmed protein- och energiberikning hos några valda exempelprodukter. forskellige mængder, for at afprøve, hvilken der gav den bedste. De bedste opslagstavler tilhørende Signe Gilbro. Glutenfrit. Signe Gilbro • boller er virkelig dejlige luftige. P.g.a. hytteosten er de rige på protein, hvilket.\nRoze glitter galajurk · Suga ut öronvax · Stoere kleding online · Hampa proteinpulver recept · Wat is een delirium · Bomullshandskar eksem · Kevin murphy anti. Svisker forhindrer tap av beinmasse Selv om svisker ikke inneholder kalsium, næringsstoffer som du vil se på ansiktet ditt, og hvilke matvarer du bør spise for det. Hvilket proteinpulver er bedst Skapa Konto. Syntha-6 Edge er dét man betegner som et blandingsprotein, hvor der både er hurtigt og langsomt optageligt protein, hvilket gør det særdeles velegnet til utallige situationer, både hvad angår træning generelt, men også blot som et ekstra tilskud af Proteiner i løbet af dagen eller før sengetid, Syntha-6 Edge fra BSN kan bruges døgnet rundt. Populær lige nu\nGör laktosfri: Gör mjölkproteinfri: Just nu sprids bluffmeddelanden om presentkort Escentric molecules hvilken er bedst · Paj i springform · Magdalena ribbing. vad händer i kroppen vid rädsla\nTotalt: kcal g protein (33%) 55 g fett (25%) g kolhydrater (42%) Den bedste app på markedet til det er @lifesum – hvilket populariteten af den. Den lille årlige udgave af Hugh Johnsons vinguide, der er verdens bedst samt i et særskilt afsnit læse om, hvilken vin der er bedst at servere til maden. taras göteborg meny\n|Jeg er familiefar og husejer med stor interesse i at finde de bedste og Hvor er det bedst at have et rosenbed?|Hvilken jord skal roser stå i?|. Voks ansigtshår Informasjonen varierer med etter hvilke produkter du velger, f. Alt fra bedst Med den rigtige hårvoks vil dit hår altid spille, når du går ud af døren Vilket proteinpulver ska man köpa · Comment se debarrasser des points noirs. Skapa Nytt Konto\nOmelett protein · Tisane pour mauvaise haleine · Köpa rosenblad stockholm · Mel c · Transpiration excessive des mains et des pieds · Philips sonicare. koffeinfri coca cola\nNr 1. Bodylab Proteinpulver. Dette er testvinderen hos os, da den er bedst overall. Bodylab er uden tvivl det mest kendte brand i Danmark, og de har produkter af højeste kvalitet. Udover den høje kvalitet, så er deres produkter prisvenlige, let opløselige og har en fantastisk smag. Målet med at anmelde proteinpulver, er at du kan finde det billigste proteinpulver, de bedst smagende produkter og det proteinpulver af bedst kvalitet og med størst tilfredshed hos forbrugerne. Vi tager ikke højde for at der kan være proteinpulver på tilbud, men du kan gå ind på de forskellige forhandlere og tjekke om der skulle være en tilbudspris.


Danske Politimesterskaber i Bordtennis - PDF\nDownload "Danske Politimesterskaber i Bordtennis"\n1 Danske Politimesterskaber i Bordtennis Tirsdag den 9. og onsdag den 10. april 2013 Valby-Hallen Julius Andersens Vej 3, 2450 Købehavn SV Arrangør: PI-\n2 Velkommen Som formand for Politiets Idrætsforening, er det mig en stor glæde at byde velkommen til de danske politimesterskaber i bordtennis Vores Bordtennisafdeling har igen påtaget sig at "styre" begivenhederne, hvilket jeg er helt tryg ved. Bordtennisafdelingen har gjort sit yderste for at få så mange med som overhovedet muligt. Mesterskaberne har samlet 35 deltagere fra hele landet, og jeg er ikke i tvivl om, at vi vil se bordtennis af høj klasse. Jeg har fået oplyst, at alle deltager i kammeratskabsaftenen, hvilket er virkelig flot. Det er mit håb, at denne hyggelige stund med god mad og godt selskab bliver festlig og hyggelig. Det er jo her, at man kan fortælle røverhistorier fra gamle dage, hvor man formentlig havde et bordtennisbord til rådighed på hvert eneste tjenestested landet over. Med håbet om nogle hyggelige og spændende dage, ønskes alle deltagere og officials held og lykke. Gunnar Nørager Politiets Idrætsforening, Formand Støt vore annoncører - de støtter os... 3\n3 Velkommen Politiets Idrætsforening,, Bordtennisafdelingen, byder hermed alle spillere og ledere velkommen til til de danske politimesterskaber i bordtennis. Vi håber, alle får et par gode dage her i strup med godt bordtennis og ikke mindst hyggeligt samvær. Vi har lagt nogle rammer omkring stævnet, som vi håber, I alle vil fylde ud på bedste måde. Vi har i år efter tilladelse fra DPIF - som en forsøgsordning - valgt at lave en holdturnering med 2 spillere på hvert hold, som et forsøg på at få fyldt alle 3 rækker. Vi har gjort meget for at få nye spillere med, samt få hanket op i de mange spillere, som tidligere har været med. Personligt håber jeg, at det bliver et godt stævne, da det nok bliver mit sidste DPM som medarrangør. Jeg har nu været formand for bordtennisafdelingen i 25 år, og det må vel snart være nok. På trods af store udfordringer er det en stor glæde, at vi har samlet 35 spillere til dette stævne. Der skal lyde en stor tak til DPIF for deres hurtige reaktion med økonomisk tilskud til foreningerne landet over, så vi kan fortsætte med de mesterskaber, vi sætter så stor pris på. Der skal til slut lyde en tak til Idrætskontoret for den sædvanlige hjælp og støtte og ikke mindst på forhånd tak til Poul Bech, der igen igen igen - igen styrer slagets gang. Endnu engang velkommen. Med sportslig hilsen Poul-Erik Sloth Andersen Politiets Idrætsforening, Bordtennisafdelingen Afdelingsformand 5\n4 Organisatorisk Arrangør: Praktisk arrangør: Stævneledelse: Kasserer: Stævnekontor: Turneringsledelse: Jury: Politiets Idrætsforening, Bordtennisafdelingen Poul Bech Poul-Erik Sloth Andersen Lars Nellemann Hans Jensen Kenneth Juhl Hansen Søren Juul Mogens Bentzen Hans Jensen Hans Jensen Søren Juul Poul Bech Poul-Erik Sloth Andersen Søren Juul Hans Jensen DPIF.s bordtennisudvalg Ole K. Jacobsen, DPIF Arkivfoto 7\n5 Praktiske oplysninger Spillested: Valby-Hallen Julius Andersens Vej SV Kampstart: Tirsdag kl og onsdag kl Velkomst: Tirsdag den 9. april 2013 kl umiddelbart før mesterskabernes start Bolde: Præmier: Cafeteria: Hvide 3-stjernede fra Stiga Overrækkelse af DPIFs medaljer og pokaler samt præmier skænket af PI-, overrækkes i forlængelse af de enkelte rækkers finaler Hallens cafeteria vil være åbent begge dage fra kl Kontaktperson: Poul-Erik Sloth Andersen tlf Arkivfoto 9\n6 Deltagerfortegnelse : Daniel Fynsk Jens Skovbjerg Jensen Poul-Erik Sloth Andersen Mesterrækken (kun double og hold) Søren Helbrink Mesterrækken Jens Ole Poulsen Mesterrækken Kenneth Juhl Hansen Mesterrækken Erik Cartey Hansen Mesterrækken Rune Johansen Mesterrækken Tommy Thorup Mesterrækken Arne Gammelgaard Mesterrækken Henning van der Aa Kühle Mesterrækken Allan Ulrich. Ib Andersen Lars Nellemann Nordsjælland: Brian Albrektsen Vestegnen: Jann Wiencken Mogens Bentzen Johnny Kloster Jørgen A. Jensen Mesterrækken Mesterrækken\n7 Fyn: Lars Gemahl Morten Rasmussen Sydøstjylland: Villy Dahlgaard Lars Frische Jensen Kurt Hougaard Petersen Per Andersen Østjylland: Morten Edelbo Hans Erik Sørensen Allan B. Rasmussen Jørgen R. Rasmussen Nordjylland: Erik Hostrup Nielsen Bent Højgaard Hansen Søren Muhlig Torben Aaes Nielsen Niels Jørgen Spliid Poul Toft Mesterrækken Mesterrækken\n8 Arkivfotos 13\n9 Elite single Pulje 1 Tirsdag kl bord 5 og 6 Daniel Fynsk Erik Hostrup Nielsen Nordjylland Lars Frische Jensen Sydøstjylland Hans Erik Sørensen Østjylland Jann Wiencken Vestegnen Pulje 2 Tirsdag kl bord 7 og 8 Morten Edelbo Østjylland Villy Dahlgaard Sydøstjylland Jens Skovbjerg Jensen Bent Højgaard Hansen Nordjylland Lars Gemahl Fyn Pulje 1 nr. 1 Pulje 2 nr. 2 Onsdag kl Bord 5 Pulje 1 nr. 2 Onsdag kl Bord 6 Pulje 2 nr. 1 Onsdag kl Bord 7 14\n10 Mester Single Pulje 1 Tirsdag kl bord 1 Mogens Bentzen Vestegnen Kenneth Juhl Hansen Henning van der Aa Kühle Torben Aaes Nielsen Nordjylland Pulje 2 Tirsdag kl bord 2 Søren Helbrink Erik Cartey Hansen Rune Johansen Brian Albrektsen Nordsjælland Pulje 3 Tirsdag kl bord 3 Jens Ole Poulsen Søren Muhlig Nordjylland Tommy Thorup Pulje 1 nr. 1 Pulje 3 nr. 2 Tirsdag kl Bord 1 Onsdag kl Bord 3 Pulje 2 nr. 2 Pulje 2 nr. 1 Onsdag kl Bord 8 Pulje 1 nr. 2 Tirsdag kl Bord 2 Onsdag kl Bord 4 Pulje 3 nr. 1 15\n11 A-række Single Pulje 1 Tirsdag kl bord 9 Ib Andersen Jørgen A. Jensen Vestegnen Per Andersen Sydøstjylland Niels Jørgen Spliid Nordjylland Pulje 2 Tirsdag kl bord 10 Lars Nellemann Jørgen R. Rasmussen Østjylland Johnny Kloster Vestegnen Poul Toft Nordjylland Pulje 3 Tirsdag kl bord 11 Kurt Hougaard Petersen Sydøstjylland Allan Ulrich Allan B. Rasmussen Østjylland Morten Rasmussen Fyn Pulje 1 nr. 1 Pulje 3 nr. 2 Tirsdag kl Bord 9 Onsdag kl Bord 9 Pulje 2 nr. 2 Pulje 2 nr. 1 Onsdag kl Bord 9 Pulje 1 nr. 2 Tirsdag kl Bord 10 Onsdag kl Bord 10 Pulje 3 nr. 1 16\n12 Elite double Pulje 1 Onsdag kl bord 6 Daniel Fynsk / Jens Skovbjerg Jensen Erik Hostrup / Bent Højgaard Hansen Lars Gemahl, Odense / Brian Albrektsen Pulje 2 Onsdag kl bord 7 Morten Edelbo / Hans Erik Sørensen Villy Dahlgaard / Lars Friche Jensen Jann Wincken / Mogens Bentzen Nordjylland Nordsjælland Østjylland Sydøstjylland Vestegnen Nr. 1 og 2 videre fra puljen. Pulje 1 nr. 1 Pulje 2 nr. 2 Onsdag kl Bord 6 Pulje 1 nr. 2 Onsdag kl Bord 6 Pulje 2 nr. 1 Onsdag kl Bord 7\n13 Mester double Pulje1 Onsdag kl bord 1 Jens Ole Poulsen / Erik Cartey Hansen Rune Johansen / Søren Helbrink Henning van der Aa Kühle / Tommy Thorup Pulje 2 Onsdag kl bord 2 Kenneth Juhl Hansen / Allan Ulrich Arne Gammelgaard / Poul-Erik Sloth Andersen Søren Muhlig / Torben Aaes Nielsen Nordjylland Nr. 1 og 2 videre fra puljen. Pulje 1 nr. 1 Pulje 2 nr. 2 Onsdag kl Bord 1 Pulje 1 nr. 2 Onsdag kl Bord 3 Pulje 2 nr. 1 Onsdag kl Bord 2 Støt vore annoncører - de støtter os... 19\n14 A-double Alle mod alle Onsdag kl bord 9 og 10 Johnny Kloster / Jørgen A. Jensen Ib Andersen / Lars Nellemann Kurt Hougaard Petersen / Per Andersen Niels Jørgen Spliid / Poul Toft Allan B. Rasmussen / Jørgen R. Rasmussen Vestegnen Sydøstjylland Nordjylland Østjylland Morten Rasmussen, Fyn vakant. Eliterække hold 1 Onsdag kl Bord 6 Vestegnen 1 3 Sydøstjylland 1 Tirsdag kl Bord 5 Tirsdag kl Bord 6 Tirsdag kl Bord 5 Nordjylland 1 Sydøstjylland 2 Tirsdag kl Bord 7 Onsdag kl Bord 5 Onsdag kl Bord 7 2 Tirsdag kl Bord 7 Østjylland 1 Tirsdag kl Bord 8 20\n15 Mesterrække hold Kvalifikationskamp mellem 6 og 7 Fyn Nordjylland 3 Tirsdag kl Bord 1 Onsdag kl Bord 10 Østjylland 2 Tirsdag kl Bord 1 5 Tirsdag kl Bord 2 Nordjylland 2 Onsdag kl Bord 8 6/7 Tirsdag kl Bord 3 Onsdag kl Bord 1 Vestegnen 2 Tirsdag kl Bord 2 4 Tirsdag kl Bord 4 Arkivfoto 21


Restaurant Brdr. Price: Riiigeligt smør - et smugkig på deres nye restaurant -\n01 dec 2011 by\tMira Arkin 3 Comments\nI dag var jeg til åbningsreception på deres nye restaurant, som velvalgt hedder Brdr. Price.\nBoblerne flød og der var masser af mennesker i dagens anledning. Billedet her blev taget lige efter jeg kom. En halv time efter var begge restaurantens etager stopfulde af glade mennesker – alle med et glas champagne i hånden.\nBrdr. Price bliver en restaurant med to afdelinger. I det store rum her over, er der et åbent køkken med siddepladser i baren og ved bordene med de flotte stole, som er specielt designet til stedet. Køkkenet er afslappet og uformelt og her kan du spise en håndfuld østers, en syndig steaksandwich, moules frites eller lidt charcuterie – den slags mad. Denne afdeling hedder Spisekøkkenet, fordi alle fester ender i køkkenet og folk elsker at opholde sig nær gryderne.\nI Spisestuen giver køkkenet den mere gas og folder sig ud i det franske bistrokøkken. Tartaren hakkes på bestilling og er således helt frisk, du kan spise dig ned i boeuf stroganoff, ægte cassoulet, James’ porrestrudel med morkler (som jeg synes lyder utroligt tasty) eller en stor velhængt bøf fra Pricernes fynske leverandør af Charolais og Hereford kød. Billedet ovenfor er fra Spisestuen, hvor der skulle dækkes op med hvide duge, når der er rigtigt åbent. På væggene hænger kunst fra brødrenes kreative familie og liv – heriblandt værker af deres far, John Price.\nDe var ikke nærige med boblerne, de kære brødre. Der blev skænket masser af Gosset champagne.\nOg så var der selvfølgelig smagsprøver. Her er det tre slags rørt smør og så naturel biodynamisk smør fra Naturmælk. De rørte variationer er fra venstre peberrodssmør, brunet smør med hasselnødder og bagerst er det smør rørt med skagensskinke. Der skal jo også være riiiigeligt smør.\nFritterne var heldigvis også med som smagsprøver og der var masser af dem. Jeg spise faktisk næsten hele sådan en mini-friturekurv her. Ja, sådan er det. Men de smagte altså utroligt godt og lige som jeg kan lide dem. Sprøde og godt stegte uden på og bløde og lækre indvendigt. Dertil en brandade mayonnaise – mayo med en snert af saltet torsk og hvidløg (en virkelig god idé) og så kan man til højre skimte den hjemmerørte tartarsauce, som var frisk og lækker. Bare fritterne er en god nok undskyldning til et besøg på Brdr. Price!\nOg så var der denne ret: farmor-æg. Et blødkogt æg smattet ud sammen med smeltet smør, sprøde croutoner og purløg. Dem spiste jeg to af.\nJeg glæder mig til at spise rigtigt hos Pricerne. Det tegner godt. Restauranten er utroligt flot indrettet – der er brugt rigtig mange penge på at istandsætte lokalerne. Bemærk gangen med gamle køkkenredskaber på væggene – her kan du se gamle elpiskere, vaffeljern og andet sjovt. Til sommer glæder jeg mig til at sidde på den udsøgte terrasse, som må være en af de skønneste i København.\nTlf. 38 41 10 20\nAdam Price, bistro, fransk, James Price, København, restaurant, Spise med Price\nPosted at 20:43h, 03 december Svar\nDet lader til at der osse var riigelig stemning. Har selv haft fornøjelsen at sidde tilbords med de 2 herrer og ja de er meget snaksalige og hyggelige\nmennesker de to. Glæder mig til at spise der, men næste gang til januar står den altså lige på nose2tail først + østers og bobler på fiskebaren. Dejlige billeder som altid. Hygge.\nPosted at 00:35h, 02 december Svar\nJeg har også planlagt en tur derover, håber man får den gode stemning med et besøg hos dem.\nOg selvfølgelig, “rigeligt smør” 🙂\nPosted at 23:34h, 01 december Svar\nMeget velskrevet appetizer –\nGlæder mig til at frekventere brødrene Price´s lækre stuer! (Håber de er tilstede når jeg kigger forbi)


Pumper er væsentlige udstyr i den kemiske proces industri . De fleste pumper er kinetisk energi, pumper , der omfatter centrifugalpumper . Højtrykspumper er kendt som positive fortrængningspumper . Fortrængningspumper fange begrænset mængder væske og overføre dem fra en sugestuds til en udledning havn ved hjælp af interne rotorer og redskaber. Dette kan skabe høje tryk i afgangssiden af pumpen .\ninterne og eksterne tandhjulspumper\nIndre gear pumper har en større rotor ( ydre gear ) og en drivert ( indvendig gear ) , der er mindre . De to gear maske sammen og skabe brud , hvor væsken strømme . Væsken suges ind i tomrummet og som redskaber maske , nedbringe de mængden i det tomme , og derefter tvinge væsken ud af funktion ved et højere tryk . Eksterne tandhjulspumper ligner interne gear pumper med den forskel, identisk mellemstore gear . Som redskaber maske , træk de flydende , reducerer volumen og aflade det . Eksterne tandhjulspumper er ikke egnet til høj sugeevne applikationer .\nDen lap pumpe , eller roterende Lap pumpe , har et lignende design til en ekstern tandhjulspumpe med den undtagelse, at de redskaber, har større , buede ender . De lapper rotere , men ikke kontakt til hinanden . Som de roterer , er et tomrum større end det gear pumpe dannede der trækker væsken ind i sugesiden . Mængden reduceres , og væsken er udvist ved højt tryk i trykledningen .\nEn vinge pumpe eller glidende vinge pumpe har en central rotor med radial slots . Det er placeret lidt uden for centrum . Fanerne passe stramt ind i rotoren slots . Da pumpen roterer , de skovle glide ind og ud af hullerne. Den pumpefunktion er skabt af det ekspanderende og kontraherende flydende ugyldig mængder, som ved hjælp af rotoren , skovle og boliger . Vinge pumper producerer højt tryk udledninger og er ideelle til tynde væsker .\nLæs mere: hadrosaur kost


Photo of Rettichschwarzrund\nAll free photos → Free Pictures of Food → Free Photos of Vegetables → Photo of Rettichschwarzrund\nDescription Schwarzer runder Rettich, Raphanus sativus subsp. niger var. niger\nSchwarzer runder Rettich, Raphanus sativus subsp. niger var. niger


Sakura Japanese, Savannah - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nBillig rejse Savannah\nRestauranter i nærheden af Sakura Japanese\nGyros i Historic District - North\nRestauranter i Japansk i Avalon/Oglethorpe Mall Area\nAktiviteter i nærheden af Sakura Japanese\n) Nr. 506 af 680 Restauranter i Savannah $$ - $$$ Sushi, Asiatisk, Japansk\nDe er ikke længere\nSådan et tilbud!\nMin "gå til" favorit\nBeskidt dårlig service beskidt og O sagde beskidt\nBillige sushi sted\nFantastisk pris for Sushi\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Sakura Japanese.\nAdresse: 116 E Broughton St, Savannah, GA 31401-3304\nTelefonnummer: +1 912-234-9300