ForordDen københavnske befolkningssammensætning – hvor der er mange borgeremed etnisk minoritetsbaggrund og mange borgere med svag social baggrund– betyder, at flere børn har brug for en særlig støtte til lektielæsningenuden for skoletiden.Fra august 2000 blev der etableret lektiecafé på 15 københavnske skolermed mange tosprogede elever. Som led i budgetaftalen for 2003 blev detteudvidet til alle folkeskoler, og fra skoleåret 2003/2004 blev et projekt omelevcentre som frie læringsmiljøer på københavnske folkeskoler udmøntet.Som led i beslutningen blev det besluttet, at projektet skulle evalueres i efteråret2005 med henblik på dets videre skæbne. CASA har bistået KøbenhavnsKommune, Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen, med at gennemføreen evaluering af folkeskolernes lektiehjælp/elevcentre.Vi takker hermed alle de personer, som har deltaget i fokusgruppemødernesamt de personer på skolerne, der har udfyldt spørgeskemaerne.CASAs bidrag til evalueringen er gennemført i løbet af oktober/november2005 af konsulent Karl Vogt-Nielsen og studentermedhjælp Flemming Jakobsen,mens Henning Hansen har tilrettet manuskriptet.CASANovember 2005\nIndholdsfortegnelse1 Resumé og anbefalinger ..............................................................................71.1 Baggrund ...............................................................................................71.2 Vision.....................................................................................................81.3 Evalueringens mål .................................................................................81.4 Evalueringsmetode ................................................................................91.5 Opsummering af lektiecaféens organisation og betydning....................91.6 Hvad kendetegner “den gode lektiecafé”?...........................................121.7 Brugersynspunkter...............................................................................151.8 Skolernes synspunkter .........................................................................161.9 Konklusioner og forslag ......................................................................171.9.1 Forslag....................................................................................192 Karakteristik af lektiecaféen.....................................................................232.1 Lektiecaféens organisering..................................................................232.2 Åbningstid ...........................................................................................242.3 Bemanding af lektiecaféen ..................................................................262.4 Samarbejde med andre.........................................................................292.4.1 Internt samarbejde..................................................................292.4.2 Eksternt samarbejde ...............................................................312.4.3 Elevcenter contra lektiecafé...................................................332.5 Information om lektiecafé ...................................................................352.6 Indretning og målretning af lektiecaféen.............................................372.7 Elevers behov og brug .........................................................................432.8 Motivation og tilfredshed ....................................................................482.9 Effekten af lektiecaféen på eleverne....................................................502.10 Brugen af lektiecaféen.........................................................................522.11 Brug af lektiecaféen efter henvisning eller tilvalg?.............................552.12 Fordele ved en lektiecafé? ...................................................................562.13 Hvad kan blive bedre? .........................................................................572.14 Hvis lektiecaféen lukker? ....................................................................582.15 Argumenter for at bevare lektiecaféen ................................................582.16 Ressourcerne til lektiecaféen...............................................................592.17 Budskab til politikerne.........................................................................623 Analyser af sammenhænge mellem effekt og organisation/drift ...........653.1 Fremmødet i lektiecaféen ....................................................................663.2 Er det de “rigtige” brugere?.................................................................693.3 Motivation for at benytte lektiecaféen.................................................703.4 Brugernes tilfredshed med lektiecaféen ..............................................723.5 Hensynet til det sociale miljø ..............................................................743.6 Større fagligt selvværd.........................................................................753.7 Mindre behov for specialundervisning................................................773.8 Positiv effekt på brugernes faglige præstationer .................................793.9 Opsummering ......................................................................................80Bilag 1: Skoleoversigt med udvalgte svar, som forvaltningen har vurderet,var interessante at vise for hver enkelt skoleBilag 2: Metodebeskrivelse samt spørgeskema med samlet svaropgørelseBilag 3: Grafisk præsentation af svarfordelinger5\n1 Resumé og forslag1.1 BaggrundBåde i kommunal og privat sammenhæng har der i de seneste år været fokuspå, at Københavns særlige befolkningssammensætning med mange borgeremed etnisk minoritetsbaggrund og mange borgere med en svag socialbaggrund betyder, at flere børn har brug for en særlig opmærksomhed ogstøtte uden for skoletid til bl.a. lektielæsning.I privat sammenhæng har bl.a. Dansk Flygtningehjælp, Ungdommens RødeKors, forskellige etniske foreninger samt beboerforeninger arrangeret lektielæsning.I kommunal sammenhæng blev der fra august 2000 etableret lektiecaféer påskoler med mange tosprogede elever. Lektiecafeerne blev finansieret af dencentrale pulje til undervisning af tosprogede elever. Forvaltningen udsendtei 2001 en vejledning til skolerne om tilrettelæggelse af lektiecaféerne medbaggrund i en intern evaluering. Det blev vurderet, at der var behov for enkoordinering af de forskellige lektiestøttende tilbud i lokalområdet således,at de supplerer hinanden og samarbejder i stedet for at konkurrere med hinanden.I forbindelse med Uddannelses- og Ungdomsudvalgets behandling af nyklubstruktur blev der vedtaget et resultatmål vedr. lektiestøtte: “Alle klubberskal inden 1. juni 2003 tilbyde støtte til lektielæsning således, at ungemed behov for støtten ved, af hvem og hvor ofte lektiestøtte tilbydes.”I forbindelse med vedtagelsen af budget 2003 afsatte Borgerrepræsentationenen pulje på 3 mio. kr., som gjorde det muligt, at samtlige københavnskefolkeskoler fra august 2003 kunne have en lektiecafé/elevcenter. Fra skoleåret2003/2004 er hver skole tilført centrale midler svarende til 5 ugentligelektioner. Skolerne skulle selv lægge mindst 3 timer hertil, så lektiecaféensom minimum blev bemandet med 8 ugentlige lektioner. Endvidere blevskolerne opfordret til at indgå i et samarbejde med andre “hjælpere” – f.eks.store elever og/eller andre kræfter i lokalsamfundet.U&U-udvalget tiltrådte på sit møde 4.12.2002 forvaltningens indstilling omen nærmere udmøntning af budgetaftalen om lektiecafeer. Hovedpunkternei indstillingen var: Lektiecafé-begrebet udvides til tanken om et “elevcenter”. Skolen sammentænker elevcentret med mønsterbrydningsindsatsen ogmed indsatsen i udviklingsprogrammet “Et godt skoleliv for alle” forde skoler, der indgår i dette.7\nDer lægges op til, at skolen går uden for egne rammer og forsøger atetablere et samarbejde med relevante samarbejdspartnere i lokalområdetmed henblik på koordinering af lokalområdets lektiestøttende tilbud.Elevcentret finansieres i et samspil mellem centralt udmeldte og selvforvaltedemidler.Den centrale ressource udmeldes som et kronebeløb til skolen for at giveskolen øget frihed i anvendelsen.Projektet vedr. elevcenter evalueres med henblik på dets videre skæbnei efteråret 2005.Den enkelte skole skal udnævne en pædagogisk og organisatorisk ansvarligfor elevcentret.1.2 Vision og målDer blev i forbindelse med udmøntningen udsendt et cirkulære. Heraf fremgårdet, at visionen for elevcentret “er et frit og engagerende læringsmiljøpå skolen, hvor eleverne uden for skoletiden kan få dækket forskellige behovfor støtte til faglig fordybelse, til lektier, til træning, til projektbehandlingog til uformel it-læring. Det er ikke undervisning, og det er ikke fritidsaktiviteter– men det er selvvalgt læring i fritiden. Elevcentret medvirker tilskolens øvrige arbejde med at bryde den negative sociale arv. Tilbuddet ielevcentret er koordineret med evt. øvrige lignende tilbud i skolens lokalområde,så de tilsammen dækker elevernes behov bredt.”Desuden fremgår af cirkulæret målene for elevcentret:• Elevcentret understøtter elevernes motivation til egen læring i fritiden.• Elevcentret medvirker til at fremme elevernes engagement i skolearbejdet.• Elevcentret er med til at styrke elevernes faglige kompetencer.• Elevcentret medvirker til skolens øvrige arbejde med at bryde den negativesociale arv.• Skolen er via sit elevcenter koordinerende for lokalområdets lektiestøttendeaktiviteter.1.3 Evalueringens målFormålet med evalueringen er at lægge op til en politisk stillingstagen medhensyn til elevcentre/lektiecaféer på de københavnske skoler fra skoleåret2006/2007. Målet med denne evaluering er:1. at vurdere, hvordan elevcentret/lektiecaféen har fungeret organisatorisk– som center på skolen og som koordinerende i forhold til andre aktøreri lokalområdet2. at vurdere elevcentrets/lektiecaféens betydning for styrkelse af elevernesengagement og faglige kompetencer8\n3. at identificere en række kriterier for velfungerende elevcentre/lektiecaféer.Endvidere er det målet at indkredse erfaringer og synspunkter, som kan indgåi overvejelserne om den fremtidige indsats.1.4 EvalueringsmetodeDer er anvendt to forskellige metoder ved dataindsamling til evalueringen.Den ene er en elektronisk spørgeskemaundersøgelse, blandt alle skoler iKøbenhavns Kommune, som 62 skoler har udfyldt. Spørgeskemaet består af65 spørgsmål og fremgår af bilag 2.Den anden metode er fokusgruppemøder, hvor formålet var at opnå en merenuanceret beskrivelse af lektiecaféerne, end spørgeskemaerne kunne give.Fokusgrupperne blev sammensat med forskellige typer af deltagere: 2 fokusgrupper med lærere/skoleledelsesrepræsentanter. 2 fokusgrupper med elever. Den ene gruppe elever havde dansktalendeforældre, og den anden havde arabisk talende forældre. 2 fokusgrupper med forældre, som svarede til de to elevgrupper.Fokusgruppemøderne bestod af 4-8 deltagere og blev ledet af en ordstyrer.Møderne blev styret af en liste med spørgetemaer. Alle indlæg blev optagetpå bånd, som derefter er blevet udskrevet i referatform.I rapporten benyttes gennemgående betegnelsen lektiecafé, som er den betegnelse,de fleste skoler benytter.1.5 Resumé og vurdering af lektiecaféens organisation ogbetydningVigtigt redskabLektiecaféen er et vigtigt redskab i mange elevers skolearbejde. Det kommertil udtryk fra alle de parter, der har været involveret i evalueringen, dvs.såvel eleverne selv, deres forældre, lærerne og skolens ledelse.Eleverne giver udtryk for, at det er helt essentielt, at lektiecaféen findes, ogat det vil gå hårdt ud over lektieproduktionen for mange elever, hvis lektiecaféenikke fandtes. Dette synspunkt understøttes af såvel forældre som lærere/ledelsepå skolerne.Åbningstiden variererLangt de fleste lektiecaféer består af én samlet enhed. Kun på 3 skoler erder en opdeling efter indskoling, mellemtrin og udskoling, hvilket eleverneselv ser som en fordel.9\nHver femte skole har deres lektiecafé åben hver dag, mens resten har lukketen eller to dage om ugen. Den typiske åbningstid er tidligt om eftermiddagenmed små 10 timer ugentligt. På årsplan har de fleste åbent mellem 200og 400 timer i dette skoleår. 20 % har åbent i færre timer og 10 % har åben iflere timer.Små skoler har flest lærerressourcer afsatPå 2 af skolerne er en enkelt lærer i lektiecaféen, men ellers er der et jævntvarierende antal fra 2 til 5 lærere tilknyttet lektiecaféen. Der er en klarsammenhæng mellem antallet af lærere og antallet af årlige lærertimer tilknyttetlektiecaféen. Lidt overraskende har små skoler relativt flere lærereog dermed flere timer afsat i lektiecaféen. På 8 skoler er der en fast bemandingmed andre end skolens lærere.Dansk hyppigste fagkompetenceLærerne i lektiecaféen har typisk dansk som fagkompetence, men matematik,naturfag og fremmedsprog er også vigtige kompetencer jo flere lærere,der er tilknyttet lektiecaféen. De lærere, der er tilknyttet lektiecaféen, undervisernormalt i mellemtrinnet og udskolingen og i mindre omfang i indskolingen.Endelig viser det sig, at der mange steder er et overlap mellemlærere tilknyttet lektiecaféen og lærere tilknyttet specialundervisning påskolen. Kun få lærere har modtaget efteruddannelse etc. med henblik på atkvalificere arbejdet i lektiecaféen.Internt samarbejde på skolenSkolerne angiver, at der er et udbredt samarbejde mellem lektiecaféen og deøvrige lærere på skolen. Det mest almindelige er at drøfte de enkelte elevermed de andre lærere – det sker på 80 % af skolerne. Der er næsten lige såmange, der har nævnt, at de har givet de andre lærere en generel informationom lektiecaféen. På 40 % af skolerne har man drøftet selve aktiviteternei lektiecaféen med de øvrige lærere.Til trods for dette anførte samarbejde er det påfaldende, at på godt halvdelenaf skolerne drøftes lektiecaféen kun i ringe grad eller slet ikke på dissespædagogiske rådsmøder.Begrænset eksternt samarbejdeDet er meget få steder, hvor det er lykkedes at etablere andet end et uformeltsamarbejde med andre aktører, men flere steder er man p.t. i gang medat sondere mulighederne. 18 % af skolerne nævner, at de har samarbejdemed eksterne aktører. Det er især fritidshjem, fritidsklubber og ungdomsklubber,der nævnes som de typiske eksterne aktører i samarbejdet med lektiecaféerne.Enkelte skoler har også nævnt frivillige organisationer og lokalcentre.Kun 3 skoler angiver at have en egentlig koordinerende funktionfor lokalområdets lektiehjælpstilbud.10\nStor information, men måske ikke tilstrækkeligSpørgeskemaundersøgelsen viser tilsyneladende, at skolerne har gjort enstor indsats for at informere både andre lærere og elever og forældre omlektiecaféen. Det er især sket ved, at klasselærerne orienterer eleverne, ellerat forældrene er blevet orienteret på forældremøder, ved “skole-hjem samtaler”,eller at skolerne har givet eleverne en seddel med hjem til forældrene.Men dette er naturligvis ikke en garanti for, at alle forældrene er blevet orienteret.Det viser diskussionerne i nogle af fokusgrupperne.En vis målretning på nogle skolerHver fjerde skole har angivet, at de har indrettet lektiecaféen mod særligemålgrupper, f.eks. indskoling, mellemtrin, udskoling, tosprogede eller elevermed socio-emotionelle problemer. Men i praksis har skolerne flere forskelligemålgrupper samtidig, så der er stort set ingen af dem, der er særligtrettet mod en bestemt gruppe af elever. 10 skoler har dog nævnt, at de harrettet indsatsen mod tosprogede, og 3 skoler har nævnt, at indsatsen er rettetmod elever med socio-emotionelle problemer.Mange med behov deltager ikkeHovedparten af skolerne angiver, at de retter henvendelse til elever og forældre,når der skønnes behov for lektiehjælp. 6 skoler anfører, at de intet foretagersig. Kun hos 7 % af skolerne (4 skoler) vurderer man, at alle elevermed behov for lektiehjælp i høj grad benytter lektiecaféen. Hos 20 % afskolerne (12 skoler) vurderes det omvendt, at dem med behovet kun i ringegrad benytter den. Det er især de store elever med behovet, som ikke benytterlektiecaféen, og nogle skoler vurderer, at op til 50 % af skolens eleverville have gavn af at benytte lektiecaféen. Hos enkelte skoler har man kapaciteten,men savner brugerne. Problemet hos andre er, at der ikke kan lukkesflere ind, hvorfor der afvises elever, der ønsker at benytte lektiecaféen.It-læring på hver tredje skolePå næsten alle skoler har man gruppearbejdspladser, og de er mange stedervelforsynet med it-udstyr – 32 % af skolerne har mere end 15 it-arbejdspladseri lektiecaféen, mens 27 % (17 skoler) har maks. 5 it-arbejdspladser.Det er ikke uproblematisk at få it til at fungere hensigtsmæssigt sammenmed lektiehjælpen, men it anses som en vigtig faktor i forhold til eleverne,selvom flertallet af skolerne (66 %) kun i ringe grad har egentlig it-læring.Halvdelen har andre aktiviteter end lektierPå næsten alle lektiecaféer hjælper eleverne hinanden med lektierne. Derforegår et større omfang af individuel lektiehjælp frem for gruppevis lektiehjælp.I hver fjerde skole foregår der i et vist omfang lege i lektiecaféen,mens spil foregår i næsten halvdelen af lektiecaféerne. Desuden har hverfjerde skole en frugt/kageordning for at skabe en hyggelig, uformel stemningog måske for at tiltrække elever.11\nHøj motivation, tilfredshed og faglig nytteværdiPå langt de fleste skoler vurderes det, at brugerne af lektiecaféen er motiveredefor og tilfredse med at komme. Det sociale miljø i lektiecaféen vurderesat have indflydelse på fremmødet. Det skal bemærkes, at undersøgelsener baseret på skolens vurderinger og ikke brugernes egen vurdering. Det erstort set alle skolers vurdering, at lektiecaféen har en væsentlig indflydelsepå brugernes faglige selvværd og deres faglige præstationer. På hver tredjeskole kan mærkes et fald i behovet for specialundervisning.Stor spredning i fremmødePå 25 % af skolerne er der mere end 40 ugentlige elever på lektiecaféen. Entredjedel af skolerne har et fremmøde på under 3 % af skolens elever. Detsamlede ugentlige antal forskellige elever i lektiecaféerne kan anslås til omkring1.500, og hver tredje kommer der mindst to gange ugentligt. Derkommer relativt flest elever fra mellemtrinnet i forhold til indskolingen ogudskolingen.Flertallet kommer efter eget eller forældres ønskeSkolerne har som udgangspunkt, at brugen af lektiecaféen skal være baseretpå elevens frivillige tilvalg, men der foregår også henvisning fra klasse- ogfaglærer til lektiecaféen. Der lægges stor vægt på frivillighedsaspektet –evt. gennem samtaler mellem skole, elev og hjem om nytteværdien, hvisskolen vurderer et behov hos en elev. Der er dog problemer med at sikre, athenviste elever rent faktisk kommer og/eller får den støtte, de har behov for.Hovedparten af eleverne kommer der efter eget ønske eller efter ønske fraforældrene.1.6 Hvad kendetegner “den gode lektiecafé”?I analysen er udvalgt en række “succeskriterier” fra spørgeskemaet og forhvert af kriterierne er analyseret, hvilke parametre der påvirker disse meden målbar effekt.Fremmødet i lektiecaféenFremmødeprocenten – forstået som den andel af skolen elever, der benytterlektiecaféen – afhænger tilsyneladende af flere forskellige forhold: Skolens størrelse (små skoler har størst fremmøde). Procentdel tosprogede elever (mange tosprogede har størst fremmøde). Procentdel forældre (mange elever med forældre på kontanthjælp/førtidspensionisterbetyder størst fremmøde). Lektiecaféens åbningstid (lang åbningstid har størst fremmøde). Antal af lærere (og lærertimer) tilknyttet lektiecaféen (mange lærerehar størst fremmøde). Aktiviteter i lektiecaféen (aktiviteter betyder større fremmøde).12\nMan kan altså meget forenklet sige, at stort fremmøde i lektiecaféen forekommerpå skoler, hvor der sandsynligvis er et stort behov, fordi de harmange tosprogede elever, og hvor mange af forældrene er på kontanthjælp.Det viser sig, at de små skoler, der også kan fremvise et stort fremmøde,samtidig har relativt mange tosprogede og elever med forældre, der modtagerkontanthjælp m.v. Der er derfor en vis sammenhæng i resultaterne. Dethjælper helt tydeligt også at have længere åbningstid og have den fordelt påmange lærere, hvilket samtidig betyder flere lærertimer. Endelig hjælper detpå fremmødet, at der foregår forskellige aktiviteter i lektiecaféen.Er det dem med behovet, der kommer?Der er ikke noget klart mønster i forhold, der har betydning for, hvorvidtskolerne vurderer, at det er de elever, der har behov for lektiehjælp, der benytterlektiecaféen. Man kan dog tendentielt pege på, at de små skoler, skolermed længere åbningstider og med mange lærere tilknyttet, i højere gradvurderer, at de modtager elever med behov for lektiecaféen. Dog er der envis usikkerhed omkring, hvilke elever det drejer sig om, da forvaltningensvision og mål for lektiecaféen antyder, at den skal være for de “svage” eleverog samtidig være åben for alle.Hvad betyder noget for elevernes motivation?Skolernes vurdering af elevernes motivation for at komme i lektiecaféenafhænger tilsyneladende af flere forskellige forhold: Skolens størrelse (små skoler har størst motivation). Procentdel tosprogede elever (mange tosprogede har størst motivation). Lektiecaféens åbningstid (lang åbningstid giver størst motivation). Antal af lærere (og dermed lærertimer) tilknyttet lektiecaféen (mangelærere har størst motivation). Procentdel forældre på kontanthjælp (mange på kontanthjælp m.m. harstørst motivation). Aktiviteter i lektiecaféen (aktiviteter betyder større motivation).Man kan altså klart konkludere, at det er de samme forhold, der spiller enrolle for elevernes motivation, som også spiller en rolle for elevernes fremmødei lektiecaféen. Dette virker også helt logisk. Det er især de små skoler,hvor der samtidig er relativt mange tosprogede og mange elever medforældre, der modtager kontanthjælp og førtidspension. Desuden er åbningstiden,antal lærere og aktiviteter i lektiecaféen vigtigt for motivationen.Hvad betyder noget for elevernes tilfredshed?Der er ikke klare og statistisk signifikante sammenhænge mellem skolernesvurdering af brugernes grad af tilfredshed og de udvalgte baggrundsvariable.Det eneste punkt, hvor vi kan se en klar og signifikant sammenhæng, er13\nlektiecaféens åbningstid – jo længere åbningstid, des mere tilfredse – menerskolerne – er lektiecaféernes brugere.Analyserne viser dog også nogle tendenser, som kan være interessante at senærmere på. Tilfredsheden er tilsyneladende størst på de små skoler og påskoler med en del tosprogede elever og skoler med en del forældre på kontanthjælpm.v. Det sidste tyder på, at der er en vis tilfredshed med de steder,hvor lektiecaféerne i høj grad tiltrækker de elever, som de er beregnet for.Hvad betyder det sociale miljø i lektiecaféen?Det er meget svært at finde nogle klare svarmønstre, når det gælder effektenaf det sociale miljø i lektiecaféen. Der er visse forskelle, men der er stort setikke noget mønster i disse forskelle, som man kan bruge til at konkluderepå baggrund af.Påvirkning af elevens faglige selvværdDet kan være svært at se et klart mønster, når det gælder skolernes vurderingaf elevens faglige selvværd. Der er dog visse forhold, som tilsyneladendespiller en vis rolle.På de små skoler vurderer man, at eleverne får større fagligt selvværd, ogdet skal igen ses i sammenhæng med, at der er relativt mange tosprogede ogelever med forældre på kontanthjælp m.v. Derudover er det tydeligt, at længereåbningstid i lektiecaféen også er befordrende for det faglige selvværd.Det er også befordrende, at der foregår forskellige aktiviteter i lektiecaféen.Påvirkning af behovet for specialundervisningDer er en klar tendens til, at skolerne vurderer, at lektiecaféerne bidrager tilat reducere behovet for specialundervisning. Der kan især konstateres ensammenhæng med: Antal tosprogede. Lektiecaféens åbningstid – også sen eftermiddag. Procentdel med forældre på kontanthjælp m.v.Man kan især bemærke, at lektiecaféerne synes at have positiv indflydelsede steder, hvor der er mange tosprogede og mange elever med forældre påkontanthjælp m.v., idet der her efter skolernes mening sker den største reduktioni behovet for specialundervisning.Påvirkning af elevernes faglige præstationerDet viser sig meget klart, at der er nogle sammenhænge mellem elevernesfaglige præstationer og flere baggrundsvariable: Antal lærere (og dermed lærertimer) i lektiecaféen. Lektiecaféens åbningstid. Aktiviteter i lektiecaféen. Antal elever med forældre på kontanthjælp m.v.14\nDet er nogle af de samme baggrundsvariable, som vi har set i de andre analyser.OpsummeringEn række af de anførte sammenhænge og tendenser nævnt ovenfor er ikkestatistisk signifikante, fordi vi har at gøre med et meget spinkelt talmateriale,som kun omfatter 62 skoler.Gennemgående ser det ud til, at de små skoler med under 400 elever harvurderet lektiecaféerne mest positivt. Da der er en klar sammenhæng mellemskolestørrelse og procentdel tosprogede elever og forældre, der modtagerkontanthjælp og førtidspension, er der også stor tilfredshed på skolermed mange tosprogede og forældre på kontanthjælp m.v. Derfor kan mansige, at lektiecaféerne har en positiv effekt over for de bogligt set svagesteelever.Der er også en klar tendens til, at skolerne vurderer en større tilfredshedblandt eleverne på de skoler, hvor lektiecaféerne har lang åbningstid, oghvor der er flere lærere tilknyttet (og dermed flere lærertimer). Det er ogsågennemgående, at tilfredsheden er størst på de lektiecaféer, hvor der foregårnogle særlige aktiviteter, f.eks. leg og spil.1.7 BrugersynspunkterSynspunkterne er opstillet på baggrund af fokusgruppemøderne, hvor eleverog forældre har været repræsenteret.Eleverne har et stort ønske om, at der er åbent hver dag og med en længereåbningstid. Endvidere må der gerne være flere lærere i lektiecaféen, da derellers er megen spildtid, hvor man sidder og venter på, at læreren har tid.Endvidere ønskes de større lektiecaféer opdelt, så de mindre elever kan siddefor sig selv, fordi de store elever larmer meget.En række brugere efterlyser, at lektiecaféen i højere grad kan fungere somet frirum, hvor man har lov at være – f.eks. når man skal vente på søskende,man skal følges med hjem, eller har mellemtimer, hvor man skal vente.Forældre efterlyser, at politikerne går helhjertet ind for lektiecaféen og afsætterde nødvendige ressourcer hertil. Det skal vel at mærke ikke finansieresinden for rammen, så det går ud over den øvrige undervisning.Der efterlyses en større indsats for at få fat i de mindre velfungerende elever.Og der skal fortsat primært være fokus på lektier – for dem, der harbrug for hjælpen og dem, der gerne vil have hjælp. Men der må også gerneforegå andet som pc, som man har gode erfaringer med som forældre.15\nBlandt de arabiske forældre blev efterlyst en mere rimelig behovsstyretressourcefordeling mellem skolerne. Den mest rigtige måde vil være at fordeleefter forældrenes evner og muligheder for at give lektiehjælp – det ernoget klasselæreren har overblik over. Dette anses for bedre end “objektive”kriterier som antal tosprogede. Der blev endvidere lagt vægt på, at tilbuddetgælder helt fra skolestarten i de små klasser.1.8 Skolernes synspunkterSynspunkterne er opstillet på baggrund af fokusgruppemøderne, hvor lærereog skolens ledelse har været repræsenteret.Lærere og ledelse på skolerne efterlyser generelt, at der afsættes flere ressourcertil lektiecaféen, men at øgede ressourcer skal tilføres dem medstørst behov. Ønsket er at kunne udvide åbningstiden og tilføre flere lærerkræfter.Lektiecaféen skal f.eks. udnytte mellemtimer og være åben til senere.Lektiehjælpen ønskes vikardækket.Den nuværende fragmenterede opdeling af ressourcer til de enkelte “vedhæng”på skolen (specialcenter, sprogcenter, lektiecafé etc.) opfattes somtung af arbejde med. Der skal udarbejdes beskrivelser, redegøres for og lavesmålsætninger m.v. for hver enkelt ting, selvom det i praksis hængersammen. Man kan undgå den megen “kassetænkning”, hvis der i stedet lavesen mere samlet overordnet fælles målsætning, hvor skolerne selv kombinererde rigtige løsninger.Der er ønske om ressourcer til en tovholder – både på de interne linier og iforhold til lokalområdets aktører, og der er behov for ledelsesmæssige ressourcertil koordinering af større indsats i lokalområdet. Der er endviderebehov for at forbedre de fysiske rammer i selve lektiecaféen.Hos skoler med mange tosprogede ønskes ressourcer til en ekstra assistent iform af en etnisk person, som kender lokalkvarteret.Der blev udtalt frygt for, at den kommende lønsumsstyring kan kvæle lektiecaféenog andre af “vedhængene”. Det blev efterlyst, at kommunen i givetfald giver pålæg om lektiecafé med en række forpligtelser hertil. Eventueltkan det overvejes at gøre lektiecaféen til en mere selvstændighed enhedmed særlig ressourcetildeling frem for et vedhæng som i dag.Kvaliteten kan øges via et kvalitetssikringssystem, der fokuserer på opbygningog struktur af hele elevstøtteområdet. Der bør prioriteres uddannelse afpersonale.Samarbejdet internt og eksternt kan styrkes, hvis der findes nye måder attænke og organisere samarbejdet omkring de forskellige “vedhæng” til sel-16\nve undervisningen. Der skal tænkes i større sammenhænge, dvs. kombinationaf centrale ressourcer, elevcenter, sprogcenter, specialcenter samt andrelokale aktører. Herunder hører også øget samarbejde mellem pædagogiskcenter, sprogcenter (hvis det findes på skolen) og lektiehjælpen. I første omgangbør der etableres et formelt samarbejde mellem skolens elevcenter ogde frivillige aktører i lokalområdet.Der efterlyses nytænkning om, hvem der kan og skal varetage funktionernei et større elevcenter, som ikke kun er lektiehjælp, herunder samspil medpædagoger og store elever, og kan der trækkes på ikke-uddannede lærere tilde mere fritidsprægede tilbud? Der er udtrykt en forventning om, at der medden nye ungdomsforvaltning skabes bedre muligheder for nytænkning idenne retning. Måske skal der arbejdes hen mod en heldagsskole for enkeltebørn.Udgangspunktet for lektiecaféen opfattes af nogle for meget åben. Derfor erman gået i forskellige retninger, og tiden er nok inde til nærmere at fastlægge,hvad et “elevcenter” skal indeholde, herunder hvilke andre løngrupperog kræfter der kan indgå. Hvis skolen kan undgå at bruge dyre lærertimer tilaktiviteter, som ikke er konkret lektiehjælp, ville det være fint.Det bør overvejes at indføre klassevis kortlægning af behovet for lektiehjælpog gøre brugen af lektiecaféen “obligatorisk” for elever fra ressourcesvagehjem i form af et forpligtende samarbejde mellem skole, hjem og eleven,men der er et udestående om, hvorledes lektiecaféen kan gøres mereattraktiv for de ældste elever. Lektiehjælpen bør målrettes forskellige aldersgrupper,og det bør overvejes at have mere fokus på for-forståelse fornogle af eleverne, idet der hermed menes bedre evner til at forstå undervisningen.Det er vigtigt at prioritere speciel lektiehjælp til den rigtige svageelev.1.9 Konklusioner og forslagEvalueringen havde tre hovedformål og nedenfor præsenteres hovedkonklusionerneherpå.Formål 1: Vurdere hvordan elevcentret/lektiecaféen har fungeret organisatorisk– som center på skolen og som koordinerende i forhold tilandre aktører i lokalområdet?Evalueringen viser, at visionen om, at der udvikles et tilbud om “et frit ogengagerende læringsmiljø” på de københavnske skoler, må anses for opfyldt.Skolerne har imidlertid grebet udfordringen an på meget forskelligvis, og kun på enkelte skoler benyttes således betegnelsen “elevcenter”. Ipraksis fungerer lektiecaféen som en selvstændig enhed, der i et vist omfangspiller sammen med skolens lærere. Dette samspil foregår primærtmed afsæt i den enkelte elev, mens selve aktiviteterne på lektiecaféen kun17\ndrøftes med skolens lærere, herunder på Pædagogisk Råds møder, på underhalvdelen af skolerne.Af forvaltningens visioner og mål vedrørende et elevcenter fremgår det, attilbuddet skal være for de svage elever som led i mønsterbrydningsindsatsensamtidig med, at det skal være et frit og engagerende læringsmiljø foralle elever. Af både spørgeskemaundersøgelsen og fokusgruppemødernemed skolerne fremgår det, at der er mange forskellige holdninger til, hvilkeelever der skal være målgruppen.Visionen om, at der etableres et elevcenter som “er koordineret med evt.øvrige lignende tilbud i skolens lokalområde, så de tilsammen dækker elevernesbehov bredt”, er kun opfyldt i ringe grad. Mange skoler har forsøgteller er i gang med at sondere mulighederne, men der udestår ofte stadig enintern afklaring på mange skoler om, hvad en lektiecafé egentlig skal indeholde,dvs. i hvilken grad det skal være ren lektiecafé og/eller et frirum forelever, herunder brugen af computer m.m. Hertil kommer, at det er ressourcekrævendeat etablere et koordineret lokalt samarbejde, og at aktørerne kanhave mange forskellige holdninger hertil. Det er således formentlig en størreudfordring end oprindelig ventet at få et velfungerende lokalt samarbejdeetableret, hvilket kan forklare de begrænsede resultater her. Men interessenfor at etablere et bedre samarbejde med lokalområdet er til stede, men skalhave mere tid og måske tilført særlige ressourcer.Formål 2: Vurdering af elevcentrets/lektiecaféens betydning for styrkelseaf elevernes engagement og faglige kompetencerEvalueringen giver ikke noget klart svar på, hvor stort det faktiske behovfor lektiehjælp er, da der ikke er stillet konkrete spørgsmål herom i spørgeskemaet,men på basis af fokusgruppemøderne og analyse af succesmål, erder grund til at tro, at der er et stort behov for lektiecaféen – men behovetvarierer meget. På en række skoler er efterspørgslen større, end skolens lektiecafékan indfri.Eleverne, som benytter lektiecaféen, kommer primært på et frivilligt grundlag,og skolerne vurderer, at mange elever med et reelt behov – især i udskolingen– ikke benytter lektiecaféen. Det er således en udfordring at findemetoder, der i højere grad kan tiltrække den øvrige gruppe med et stort behovfor lektiehjælp uden, at dette “saboterer” det velfungerende miljø i lektiecaféensom følge af frivillighedsprincippet.Det er den overordnede vurdering blandt skolerne, at brugerne af lektiecaféener højt motiverede for at komme der og er meget tilfredse med lektiecaféen.Endvidere vurderer stort set alle skoler, at lektiecaféen har en væsentligindflydelse på brugernes faglige selvværd og deres faglige præstationer.På hver tredje skole kan mærkes et fald i behovet for specialundervisning.Der er således en god nytteværdi af lektiecaféerne.18\nAnalyserne viser, at effekten af lektiecaféerne gennemgående er størst på deskoler, hvor man har mange tosprogede, og hvor mange forældre modtagerkontanthjælp eller er på førtidspension. Det har åbenbart en effekt i forholdtil de svage grupper i skolerne.Formål 3: Identifikation af en række kriterier for velfungerende elevcentre/lektiecaféerEvalueringen viser, at tre faktorer tilsyneladende har betydning for de succeskriterier,evalueringen har fokuseret på: En længere ugentlig åbningstid. Antallet af tilknyttede lærere (og hermed de samlede lærertimer). Kombineres lektiehjælpen med aktiviteter som spil og leg, har det ogsåen positiv effekt på elevernes udbytte af lektiecaféen.Dette skal ses i sammenhæng med de mange synspunkter, som er fremdragetsom led i fokusgruppemøderne med elever, forældre og skolens lærereog ledelse. Fra elevside peges f.eks. på et ønske om et større frirum i lektiecaféen.Forældrene peger bl.a. på, at lektiecaféen ikke alene skal være fordem, der har brug for hjælpen, men også for dem der gerne vil have hjælp,dvs. ikke nødvendigvis alene de svage elever. Fra skoleside peges bl.a. påen mulig styrkelse af lektiecaféen, hvis der findes nye måder at tænke ogorganisere samarbejdet omkring de forskellige ”vedhæng” til selve undervisningen.Endvidere nytænkning om, hvem der kan og skal varetage funktionernei et større elevcenter, som ikke kun er lektiehjælp.1.9.1 ForslagUdbygning. Behovet for lektiecaféen anses for velunderbygget og med stornytteværdi, men behovet for centrale ressourcer hertil er meget forskelligt.Lektiecaféen kan udbygges på de skoler, hvor behovet er stort, og hvor mani dag ikke kan tilgodese efterspørgslen.Ressourcetildeling. Den nuværende ligelige tildeling af ressourcer til alleskoler kan ændres til et behovskriterium. Som udgangspunkt vil det væreønskeligt, at der er tale om en fordeling af yderligere ressourcer frem for enren omfordeling. Endvidere skal forvaltningen være opmærksom på, at tilføresder yderligere ressourcer til lektiecaféerne, bør de ikke tages fra denøvrige undervisning, hvilket vil skabe modvilje blandt forældrene.Kortlægning. Som led i evalueringen er foreslået, at skolerne gennemføreren kortlægning af behovet for lektiehjælp i de enkelte klasser ud fra klasselærerensog faglærernes vurdering og kendskab til elever og forældre. Kortlægningenvil først og fremmest kunne øge opmærksomheden på lektiecaféenblandt lærerne internt på den enkelte skole og kan danne grundlag foret bedre samspil med forældre for de elever, der har størst behov.19\n2 Karakteristik af lektiecaféenI dette kapitel følger en gennemgang af resultaterne fra spørgeskemaundersøgelsenkombineret med fokusgruppemøderne. Kapitlet kan ses sammenmed den samlede grafiske præsentation af alle resultaterne fra spørgeskemaundersøgelseri bilag 3 (nogle af figurerne er dog gentaget i denne tematiseredegennemgang).Bidrag fra fokusgruppemøderne er anført i rammer i forbindelse med derelevante temaer, hvor det er anset for relevant.Endelig afsluttes kapitlet med en række temaer, som alene er belyst via referateraf fokusgruppemøderne.2.1 Lektiecaféens organiseringDer er to måder at organisere lektiecaféen på. Enten kan den fungere i énsamlet enhed, eller også kan den være opdelt i flere afdelinger.2. Hvordan er skolens elevcenter organiseret?10080Procent60402001 samletelevcenter/lektiecaféFlere afdelinger- f.eks. opdelt i trinHos 90 % af skolerne (56 skoler) er lektiecaféen én samlet enhed, mens kun10 % af skolerne (6 skoler) har opdelt lektiecaféen i flere afdelinger – halvdelenaf disse er opdelt efter trin (indskoling, mellemtrin og udskoling).Fokusgruppe: Elever fra store lektiecaféer efterlyser, at lektiecaféener delt op for de store og de små (“de store larmer mere”),og netop roen til at kunne sidde og koncentreresig anses for vigtig.23\n(Se mere i bilag 3 – figur 2 og 3).OpsamlingSom det fremgår, er langt de fleste lektiecaféer én samlet enhed. Kun på 3skoler er der en opdeling efter indskoling, mellemtrin og udskoling, hvilketeleverne selv ser som en fordel.2.2 ÅbningstidLektiecaféerne har meget forskellige åbningstider. På de fleste skoler holderman lukket en dag eller to om ugen. Desuden kan de holde åbent tidligt ogsent på eftermiddagen.Figur 4 viser, at 68 % (42 skoler) har en lektiecafé med 6-10 timers ugentligåbningstid (lektionstimer). 21 % (13 skoler) har en åbningstid på under 6lektioner og dermed under det krævede minimum. 11 % (7 skoler) har åben11 timer eller mere.4. Antal ugentlige undervisningstimer80706050Procent4030201002-5 timer 6-10 timer 11-14 timer Mere end 14Kun hver femte skole (12 skoler) har deres lektiecafé åben hver dag, mensresten har lukket en eller to dage om ugen.Den typiske åbningstid (se eksempel for tirsdag i figur 6) er tidlig eftermiddag(kl. 12.45-14.30 eller svarende til 6. og 7. lektion).24\n6. Åbningstid tirsdag90807060Procent50403020100TidligeftermiddagSen eftermiddag(14.30-17)AftenLukketDesuden har omkring 23 % (14 skoler) åbent sen eftermiddag (kl. 14.30-17). Om fredagen er der dog kun 3 skoler, som har sen eftermiddags åbning.Endelig har 39 % af skolerne (24 skoler) åbent en eller flere sene eftermiddage,og en enkelt skole har aftenåben (kl. 17-20) om torsdagen.Hver dag har mellem 11 og 24 % af skolerne lukket (7-15 skoler) i dereslektiecafé – fredag er det dog 66 % (41 skoler), der har helt lukket.Eleverne: Fra elevside ønskes daglig åbning samt en længere åbningstid.”Ved lange dage kan man ikke nå lektiecaféen,den lukker for tidligt”.Forældre: Også fra forældreside blev påpeget ønske om længereåbningstid.Lærere/ledelse: Der er et stort behov for daglig åben. ”Vi har i år lukketen dag ugentlig, men det brokker mange sig over.” Nogen har et fast skema for lektiecaféen. Andre planlæggerfra uge til uge eller månedsvis. ”Jeg synes detlyder meget spændende at planlægge lektiecafétimernefra uge til uge – mere fleksibelt. ”Vore eleverville ikke kunne finde ud af det, hvis åbningstiden skifterfra uge til uge.”På 73 % af skolerne (45 skoler) holdes lektiecaféen lukket i nogle uger omåret (udover normal ferie etc.). Af disse holder de fleste lukket i 1-4 uger,mens hver fjerde af alle skoler (14 skoler) holder lukket i 5-8 uger.25\nÅrsagen til lukningerne er primært afholdelse af temauger samt et lille behovi starten og slutningen af skoleåret.Af figur 13 ses, at 71 % af skolerne (44 skoler) har åbent mellem 200 og400 timer i dette skoleår, mens 20 % (11 skoler) har åbent i mindre end 200timer og 11 % (7 skoler) har åbent i mere end 400 timer.13. Antal undervisningstimer i år45403530Procent2520151050Mindre end200201-240 241-400 401-560 Mere end 560(Se mere i bilag 3 – figur 5-13).OpsamlingDet viser sig altså, at det kun er hver femte skole, der har deres lektiecaféåbent hver dag, mens resten har lukket en eller to dage om ugen. Den typiskeåbningstid er tidlig eftermiddag (kl. 12.45-14.30 - svarende til 6. og 7.lektion).På årsbasis har 71 % af skolerne åbent mellem 200 og 400 timer i indeværendeskoleår, mens ca. 20 % har haft åbent i færre timer og ca. 10 % harhaft åbent i flere timer. Desuden holdes lektiecaféen lukket i nogle uger omåret udover normal ferie etc. på 73 % af skolerne. Årsagen til lukningerne erprimært afholdelse af temauger samt et lille behov for lektiecaféen i startenog slutningen af skoleåret.2.3 Bemanding af lektiecaféenLektiecaféen vil ofte have en koordinator samt en eller flere andre læreretilknyttet. Via spørgeskemaet er spurgt til bemandingen og de samlede ressourcer,som lærerne anvender i lektiecaféen. Da skolerne endvidere er opfordrettil at inddrage andre end skolens lærere i lektiehjælpen, er ogsåspurgt hertil. Endelig er undersøgt lærernes fagkompetencer.Hovedparten af skolerne har en formel koordinator for lektiecaféen, mens27 % af skolerne (15 skoler) som ikke har en koordinator. Det viser sig, at26\ngodt halvdelen af koordinatorerne har været det i mindst 2 år, mens hvertredje er i gang med deres første år som koordinator.Antal lærere i lektiecaféenProcentAntal skoler1 lærer 7 % 22 lærere 20 % 143 lærere 29 % 204 lærere 20 % 105 lærere 24 % 13I alt 100 % 59Tabellen viser, at der på 2 af skolerne kun er én lærer i lektiecaféen, menellers er der et jævnt varierende antal fra 2 til 5 lærere tilknyttet lektiecaféen.Langt de fleste lærere i lektiecaféen har op til 120 timer årligt i caféen. Enkeltehar op til 180 timer mens ganske få har op til 240 timer. Ved at sammenholdeden enkelte skoles antal lærere og de angivne timer, er beregnetet tilnærmet tal for de samlede lærerressourcer, som den enkelte skole tilførerlektiecaféen.Lærerressourcer tilført lektiecaféenAntal timer årligt Procent Antal skoler150 12,9 % 8225 25,8 % 16300 27,4 % 17375 22,6 % 14450 6,5 % 4525 3,2 % 2> 525 1,6 % 1I alt 100 % 62Der er en signifikant sammenhæng mellem antal lærere og antallet af lærertimeressourcer,dvs. jo flere lærere, jo flere timer.Man skulle måske forvente at der var en sammenhæng mellem skolens størrelseog antal lærere i lektiecaféen, men det er ikke tilfældet. Det er i stedetsådan, at de små skoler har relativt flest lærere (og dermed timer) knyttet tillektiecaféen.På 13 % af skolerne (8 skoler) er lektiecaféen fast bemandet med andre endskolens lærere. Det drejer sig om samlet 15 personer: Frivillige fra en organisation eller forening (2 skoler).27\nÆldre elever på skolen (1 skole).Medarbejdere fra klub eller fritidshjem (1 skole).5 skoler har angivet andre samarbejdspartnere: bibliotekar fra folkebiblioteket,en pædagogisk medarbejder, en af skolens faste vikarer, ungdomsskolelærere/personfra en boldklub samt en person med it-kompetencer.Elever og forældre: Såvel elever som forældre påpeger behovet for, at derer tilstrækkelig med lærere, når lektiecaféen har åben.”Nogen gange skal man sidde og vente fordi lærerenskal hjælpe andre, og så når man måske slet ikke at fåhjælp inden lektiecaféen lukker – det er meget irriterende”. Elever som er tilknyttet en lektiecafé med kun to lærere,påpegede flere problemer herved: ”Hos os er derkun to lærere – det er dårligt når der er så mange, detgiver en del uro. Og hvis en lærer er syg, så lukker delektiecaféen fordi en enkelt lærer ikke kan styre det”.Skolerne er blevet anmodet om at oplyse fagkompetencerne for de enkeltelærerkræfter i lektiecaféen. Den enkelte lærer kan have flere fagkompetencer.Det viser sig, at dansk er den hyppigste kompetence for alle lærere tilknyttetlektiecaféen – størst hos koordinatorerne, hvor 75 % har dansk som en afderes kompetencer. For lærer nr. 2-5 er matematik en væsentlig hyppigerekompetence end hos koordinatorerne. For lærer nr. 3 er naturfag en hyppigkompetence. For lærer nr. 4 og 5 er fremmedsprog og dansk som andetsprog en hyppigere kompetence.Der er altså (ikke overraskende) en klar tendens til, at der er flere fagkompetencerrepræsenteret, des flere lærere, der er tilknyttet lektiecaféen. Delærere, der er tilknyttet lektiecaféen, underviser normalt i mellemtrinnet ogudskolingen og i mindre omfang i indskolingen.Hver tredje koordinator underviser også i sprogcentret og/eller i specialundervisningen,hvilket også gælder for de øvrige lærere knyttet til lektiecaféen.Der er altså mange steder en sammenknytning mellem lektiecaféen ogspecialundersvisningen.28\nElever og forældre: Eleverne blev på fokusgruppemøderne spurgt om,hvilke fag de har mest brug for hjælp til. Dansk og matematiknævnes hyppigt. Nogle nævner sprog (engelskog fransk) og der nævnes også behov for hjælp til størreopgaver. Blandt de arabisk talende forældre blev primært fremhævetbehov i matematik og derefter dansk og engelsk.På knap hver tredje skole kan lærerne i lektiecaféen selv placere sine timer(mens resten har faste timer), hvilket i nogen eller høj grad udnyttes medhenblik på tilpasning til andre aktiviteter.På 8 % af skolerne (5 skoler) har lærere modtaget egentlig efteruddannelseeller kursusforløb med henblik på at kvalificere arbejdet i lektiecaféen.(Se mere i bilag 3 – figur 14-25).OpsamlingEn del skoler har ingen koordinator for lektiecaféen. Kun på 2 af skolerneer én lærer i lektiecaféen, men ellers er der et jævnt varierende antal fra 2 til5 lærere tilknyttet lektiecaféen. Der er en klar sammenhæng mellem antalletaf lærere og antallet af årlige lærertimer tilknyttet lektiecaféen. Lidt overraskendehar små skoler relativt flere lærere og dermed timer afsat i lektiecaféen.Kun på 8 skoler er der en fast bemanding med andre end skolens lærere.Personkredsen herfor er meget varieret.Dansk er den hyppigste kompetence hos såvel koordinatoren som hos deøvrige lærere i lektiecaféen. Men der er desuden en klar tendens til, at der erflere fagkompetencer repræsenteret, des flere lærere, der er tilknyttet lektiecaféen.De lærere, der er tilknyttet lektiecaféen, underviser normalt i mellemtrinnetog udskolingen og i mindre omfang i indskolingen. Endelig viserdet sig, at der mange steder er en sammenknytning mellem lektiecaféen ogspecialundersvisning på skolen. Kun få lærere har modtaget efteruddannelseetc. med henblik på at kvalificere arbejdet i lektiecaféen.2.4 Samarbejde med andreSkolerne er blevet opfordret til at samarbejde såvel indadtil som med eksterneaktører og eventuelt påtage sig en koordinatorrolle herfor.2.4.1 Internt samarbejdeDer foregår et stort samarbejde med elevernes øvrige lærere. Samarbejdetsform fremgår af figur 27.29\nDet mest almindelige er, at drøfte de enkelte elever med de andre lærere –det sker på 80 % af skolerne. Der er næsten lige så mange, der har nævnt, atde har givet de andre lærere en generel information om lektiecaféen.På 40 % af skolerne har man drøftet selve aktiviteterne i lektiecaféen medde øvrige lærere, men det kan dække mange ting, både meget konkrete oggenerelle ting.27. Hvordan foregår dette samarbejde?Generel information om aktiviteterne ilektiecafeenDrøftelse af aktiviteterne ilektiecafeenDrøftelse af arbejdet med specifikkeeleverAndre former for samarbejde0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100ProcentFiguren viser også, at 13 % af skolerne (8 skoler) har angivet ’andre formerfor samarbejde’, som de har præciseret med følgende: Opfordringer lærerne imellem om at sende eleverne i lektiecaféen. Aftaler om hvem der skal komme. Den enkelte elevs ugeplan. It-medarbejder i computerrummet modtager i undervisningstiden elever,som kommer med en klart defineret opgave, hvor it er relevant. Elevcentret indgår som en pædagogisk mulighed i tilrettelæggelsen afarbejdet. Samarbejdet foregår ved at Elevcenterlærerne informerer de relevantelærere (3.-9. klassetrin) om sted/tider og åbningstider. Lærerne bliverbedt om at tage stilling til elevernes behov, og indstiller så eleven. Medforældrenes tilladelse starter eleven med fast skema i centret efter egetvalg. De enkelte elever fra de enkelte afdelinger placeres hos pågældendelærer i afdelingen, som varetager undervisningen i lektiecaféen - derudoverer der tilbud om timer hos dansk-tyrkisk lærer. Vedr. projektopgaver og eksamensforberedelse og temaugerTil trods for at der er angives at være et stort samarbejde mellem lektiecaféenog skolens øvrige lærere, drøftes lektiecaféen kun i ringe grad eller sletikke på godt halvdelen af skolerne på disses pædagogisk rådsmøder.På 8 % af skolerne (5 skoler) drøfter man slet ikke lektiecaféen. På 2 af dissehar man over 40 ugentlige brugere og på de andre 3 har man fra 11-40ugentlige brugere. På 4 af skolerne vurderer man, at lektiecaféen i nogen30\ngrad har positiv effekt på brugernes faglige præstationer. Der er således ikketale om skoler med en lille lektiecafé og/eller en vurdering af ringe udbytteheraf.(Se mere i bilag 3 – figur 26-27 samt figur 54).2.4.2 Eksternt samarbejdeDet andet element i samarbejdet med andre er de såkaldte eksterne aktører.18 % af skolerne (11 skoler) nævner, at de har samarbejde med eksterneaktører. I figur 29 angives med hvem skolerne samarbejder:29. Hvilke eksterne aktører?9876543210FrivilligeorganisationerLokalcenterUngdomsklubFritidsklubFritidshjemAndreAntalNår vi ser bort fra kategorien ’andre’, er det fritidshjem, fritidsklubber ogungdomsklubber, som er de typiske eksterne aktører i samarbejdet med lektiecaféerne.Enkelte skoler har også nævnt frivillige organisationer og lokalcenter.De 8 skoler, som har samarbejde med ’andre eksterne aktører’, har angivetfølgende præciseringer: Folkebiblioteket (3 skoler). Kvarterløft, ungdomsskole, og vendepunktet Lektiecafe på Sjælør Boulevard. KKU Kulturcenter BoldklubI spørgeskemaet til skolerne indgik tillige et spørgsmål om, hvordan samarbejdetmed andre eksterne foregår. Det viser sig at være meget blandet, eksempelvis: Skolen henviser til de eksterne tilbud og der er generel information ogorientering institutionerne og skolen imellem, herunder om elever derkommer flere steder.31\nDer afholdes møder mhp. erfaringsudveksling og mellem lederne aftilbuddene og evt. samarbejde om aktiviteter.Ekstern samarbejdspartner bidrager til bemanding af skolens lektiecafé.Skolen har en lærer, der deltager i et centralt lektiehjælpsprojekt underUndervisningsministeriet.Økonomisk – kulturcentret financierer dele af aktiviteterne i elevcentret.Alle aktørerne arbejder under elevcentret.Forældre: Nogle forældrene er bekendte med, at der tilbydes lektiehjælpandre steder. Det gælder især de arabisk talende forældre, som dogfremhæver, at de er langt tryggere ved at lektiehjælpenforegår på skolen via uddannede lærere, da det sikreren højere faglighed i hjælpen.Endelig skal det nævnes, at der alene er 3 skoler, der optræder som koordinatorfor lokalområdets lektiehjælpstilbud. Koordineringen består i at skolenkender til lokalområdets tilbud (2 skoler) og en skole har afholdt mødefor lokalområdets tilbud på det årlige 'ungeseminar' hvor alle i det lokalekvarterløft-projekt, der har med børn og unge at gøre, mødes. Det drejer sigom følgende aktører:• Frivillige organisationer• Bibliotek (2 skoler)• Fritidsklub• Fritidshjem• Ungdomsskolen32\nLærere/ledelse: Vi har mulighed for en åben dør mellem lektiecaféenog det lokale folkebibliotek, og det fungerer godt. Vi reklamerer for andre tilbud, når de kommer medopslag hertil. Vi er i gang med at forsøge at få noget op at stå – deprivate tiltag er meget aktive, mens det kniber nogetmed de offentlige (fritidshjem mm) – de er noget tungei det. Jeg kontaktede sidste år forskellige naboskoler for atdrøfte, om vi ikke kunne samarbejde – men vi ved ikkerigtig, hvordan vi skal gøre det. Vi drøftede også atudnytte skolernes lektiecaféer i et samarbejde i distriktet.Men det kom der ikke noget ud af – de andre havdeelever nok syntes de. Men man burde kunne udnytte deforskellige åbningstider bedre. De private er sårbare ved, at de nogle gange må lukke,og så bliver eleverne meget sure over den manglendekontinuitet. Og nogen har formentlig ikke de fagligekvalifikationer til at kunne give tilstrækkelig godhjælp.(Se mere i bilag 3 – figur 28-33).2.4.3 Elevcenter contra lektiecaféDet var et oprindeligt mål med kommunens bevilling, at midlerne skulleigangsætte udviklingen af et elevcenter, som udover de faglige og socialemålsætninger også skulle virke koordinerende for lokalområdets lektiestøttendeaktiviteter. På fokusgruppemøderne med lærer/ledelse blev spørgsmåletom lektiecafé contra elevcenter berørt en del gange i forskelligesammenhænge. Her følger nogle synspunkter. Der henvises endvidere tilkapitel 2.16 om ressourcer til lektiecaféen.33\nHvis udgangspunktet er et ”Elevcenter”, handler detogså om hvad det indeholder, dvs. lektier, frirum, fritidshjemetc., dvs. et ”fritidstilbud”. ”Og her kan andreløngrupper indgå. Det kunne være spændende at senærmere på. Men der er behov for begge dele”.En skole har konkret drøftet samarbejde med fritidshjem/klubom lektiehjælp, men de afviste at have lektielæsninghos dem: Når de kommer til dem har deFRI. ”Vi har foreslået ”stillestuer” hvor børnene kanlave lektier, men det har de været helt afvisende overfor– men fritidshjem er forskellige og nogen kan haveen anden opfattelse.”En anden skole nævner at flere af deres fritidshjemgerne vil tilbyde lektiehjælp, ”men man konkurrererom børnenes fritid”.Et forslag til overvejelse var, at måske skal det være enlærer der går på fritidshjemmet og herved udnytte fritidshjemmetskompetencer. ”Men et sådant tiltag skalkomme ovenfra”.Der er ikke noget formelt samarbejde i dag med helefritidssektoren, selvom der her findes gode kompetencertil at skabe gode rammer for et elevcenter. ”Kunneman forestille sig nogen af deres ressourcer indgå idette? ”Fint, hvis vi kan undgå at bruge dyre lærertimertil de aktiviteter, som ikke er lektiehjælp”.OpsamlingSpørgeskemaoplysningerne viser altså, at der er et udbredt samarbejde mellemlektiecaféen og de øvrige lærere på skolen. Det mest almindelige er, atdrøfte de enkelte elever med de andre lærere – det sker på 80 % af skolerne.Der er næsten lige så mange, der har nævnt, at de har givet de andre lærereen generel information om lektiecaféen. På 40 % af skolerne har man drøftetselve aktiviteterne i lektiecaféen med de øvrige lærere.Til trods for dette anførte samarbejde er det påfaldende, at på godt halvdelenaf skolerne drøftes lektiecaféen kun i ringe grad eller slet ikke på dissespædagogisk rådsmøder.På 13 % af skolerne er lektiecaféen fast bemandet med andre end skolenslærere, f.eks. frivillige fra organisationer, ældre elever eller medarbejderefra klubber og fritidshjem.Endelig er der 18 % af skolerne, der nævner, at de har samarbejde med eksterneaktører. Det er især fritidshjem, fritidsklubber og ungdomsklubber,der nævnes som er de typiske eksterne aktører i samarbejdet med lektieca-34\nféerne. Enkelte skoler har også nævnt frivillige organisationer og lokalcenter.Samarbejdet udmøntes på forskellig måde, men kun 3 skoler angiver athave en egentlig koordinerende funktion for lokalområdets lektiehjælpstilbud,og her er der en enkelt der anfører, de som led i det lokale kvarterløftprojektafholder et årligt 'ungeseminar' hvor alle der har med børn og ungeat gøre, mødes. På fokusgruppemøderne med skolerne drøftedes forskelligemuligheder for et elevcenter, hvor der inddrages samarbejdspartnere.2.5 Information om lektiecaféEn vigtig del af aktiviteterne omkring lektiecaféer er naturligvis, at der blivergjort opmærksom på det. Det er jo formålet at tiltrække så mange af de”rigtige” elever, som muligt, så lektiecaféerne kan leve op til deres formål.Skolerne er derfor blevet spurgt om, hvordan de har informeret om tilbuddetmed lektiecaféer.34. Hvad gør skolen for at informere omlektiehjælpstilbuddet?Der informeres på hjemmesidenBørnene får seddel med hjem til forældreneDer informeres til forældremøderVed skole/hjem samtalerKlasselæreren orienterer sine elever ommulighedenAndre indsatser0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100ProcentTilsyneladende har skolerne gjort en stor indsats for at informere både eleverog forældre om lektiecafé. Det viser sig, at på alle skolerne har klasselærerneorienteret eleverne om lektiecafétilbuddet i deres klasser, og 90 %af skolerne angiver, at de har informeret forældrene på forældremøder.Desuden har godt 80 % af skolerne nævnt det ved skole-hjem samtaler ogknap 80 % af skolerne har givet eleverne en seddel med hjem til forældrene.Endelig er der ca. 65 %, som har nævnt det på skolens hjemmeside.Der er 30 % (18 skoler), som har nævnt “andre indsatser”, angiver følgende: Sedler og plakater opsættes centrale steder på skolen, bl.a. med åbningstiderne.Nogle opsætter det i alle klasselokaler. Enkelte anfører atdet omtales ved morgensangen. En skole har et ”lærerintra” hvor informationer er tilgængelige. Der udarbejdes en folder til alle hjem eller i klassens ugebreve. Dergives information til skolebestyrelsen og til ”etnisk råd” samt reklames35\nvia skolebladet. Enkelte informerer i lokalområdet på steder hvor derogså tilbydes lektiehjælp.Forældre får besked, hvis klasselæreren vurderer, at eleven har brugfor dette tilbud. Andre anfører, a de laver skriftlige aftaler med elever,lærere og forældre. Personerne i Elevcentret tjekker om elever møderop, og følger løbende op på dem i samarbejde med elevens lærere.Elever: Elevernes kendskab til lektiecaféen er via omdelt seddelsamt, at der er opsat åbningstider på opslagstavlerpå skolen. Alle skolens elever ved, at der findes en lektiecafé,men holdningen er, at lærerne ikke anbefaler lektiecaféennok over for de elever, som ikke bruger den (mensom burde). “Jeg kender kun én lærer, som gør det”.Forældre: Nogle forældre mindes ikke at have set noget skriftligtmateriale, men kender til lektiecaféen via deres børneller via forældremøder, hvor der er informeret herom. De arabisk talende forældre efterlyste mere information,men understreger, at generel information har begrænseteffekt – det skal være information, der tagerafsæt i den enkelte elevs behov og muligheder. Det betyder,at det skal være læreren, som skal henvende sigtil de enkelte forældre og opfordre dem til at få barnettil at benytte lektiecaféen (fælles pres fra skole og forældreer vigtig).Lærer/ledelse: Nogle klasser er bedre repræsenteret end andre –kommer an på, hvor godt det er “solgt” på forældremøder.Vigtigt at koordinator er opsøgende over for delærere, hvorfra der ikke kommer nogen. Nogle forældre kigger forbi, inden deres barn benytterlektiecaféen.36\nLærere/ledelse fik på fokusgruppemødet på et spørgsmål om,hvorvidt informationen skal styrkes fra centralt hold eller decentralt: Informationen skal komme fra den enkelte skole. Vikender de lokale forhold. Hvis det kommer centralt fra,skal vi alligevel supplere op. “Det er jo os, der kenderbørnene – og derfor mig, der skal kontakte forældrene.Vi har sendt brev hjem og omtalt på forældremøder –og det har givet bonus. Vigtigt at være meget udfarendeog lægge vægt på, hvad det er, vi kan tilbyde eleverne.” Vi laver også en pjece, der uddeles. Det skal helt bestemtvære med afsæt i den enkelte skole. “Der er forskelpå skolerne, og det vil ikke være hensigtsmæssigt,hvis vi fik noget generelt, som vi ikke helt kan forholdeos til.” Nogle skoler fremhævede informationen via deres EtniskeRåd, hvilket andre skoler slet ikke har. “Etniskråd lyder som en god idé.”OpsamlingSpørgeskemaundersøgelsen viser tilsyneladende at skolerne har gjort enstor indsats for at informere både andre lærere samt elever og forældre omlektiecaféen. Det er især sket ved at klasselærerne orienterer eleverne ellerat forældrene er blevet orienteret på forældremøder, ved ”skole-hjem samtaler”eller at skolerne har givet eleverne en seddel med hjem til forældrene.Men dette er naturligvis ikke en garanti for, at alle forældrene er blevet orienteret.Det viser diskussionerne i nogle af fokusgrupperne.2.6 Indretning og målretning af lektiecaféenI dette afsnit behandles den nærmere indretning af lektiecaféen, f.eks. densplacering, dens aktiviteter og spørgsmålet om den er målrettet særlige elevgrupper.Hver fjerde skole (15 skoler) har faktisk angivet, at de har indrettet lektiecaféenmod særlige målgrupper.37\n36. Hvilke grupper er lektiecaféen rettet mod?Elever fra indskolingenElever fra mellemtrinnetElever fra udskolingenTosprogede eleverElever med socio-emotionelleproblemerAndre0 2 4 6 8 10 12 14Antal skolerSelv om figuren viser, at 14 skoler særligt har rettet indsatsen mod mellemtrinnet,10 skoler har rettet indsatsen mod udskolingen og 7 skoler har rettetindsatsen mod indskolingstrinnet, så hører det med til billedet, at der stortset ikke er nogen, der kun har rettet indsatsen mod et enkelt trin. De er altsåikke trinspecifikke.10 ud af de 15 skoler har nævnt, at de har rettet indsatsen mod tosprogede.En enkelt skole angiver dette som den eneste målgruppe – dog suppleretmed dem som fravælger fransk/tysk.3 skoler har nævnt, at de er rettet mod elever med socio-emotionelle problemer,og endelig er der 3 skoler som angiver ”andre”: Elever, der fravælger fransk/tysk. I kortere perioder (efter sommerferien) et tilbud til elever i overbygningen. Mandagshjælp: Er for alle der har lyst, men som ikke vil komme påfaste tidspunkter (skemalagt tid i samarbejde med forældre).Vi vil nuåbne for 2.kl om mandagen i 6. lektion.Det viser sig, at på 76 % af skolerne (47 skoler) er lektiecaféen placeret idet Pædagogiske Center. På resten af skolerne er lektiecaféen placeret påsprogcentret, et klasseværelse, fællesrum eller andet. Kun nogle enkelteskoler har helt særskilt elevcenter/lektiecafé.Indretningen af lektiecaféen afspejles i figur 40. Det ses bl.a. at næsten alleskoler har gruppearbejdspladser og at 32 % af skolerne (20 skoler) har mereend 15 IT arbejdspladser i lektiecaféen, mens 27 % (17 skoler) har max. 5IT arbejdspladser.38\n40. Hvordan er lektiecaféen indrettet?Med individuellearbejdspladserMedgruppearbejdspladserMed 15-20 ITarbejdspladserMed 6-14 ITarbejdspladserMed 1-5 ITarbejdspladserAndet0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100ProcentSom tilføjelse til “andet” er anført: Der er på vores gamle “hyggelige” bibliotek ingen it-arbejdspladser tilelever. Men der er et computerrum længere nede af gangen. Og et sofahjørne. Kopimaskine, opslagsbøger m.m. Lektiecafeen er pt. placeret i indskolingsværkstedet pga. igangværendeombygning. Der er mulighed for at sætte sig alene, hvis man har behov for dette.Der er mulighed for, i overensstemmelse med IT-reglerne, at benyttecomputer til at løse opgaver.Det var sigtet med projektet, at lektiecaféerne skulle udvikle sig til elevcentre,herunder uformel it-læring. Dette formål er, hvad angår it-delen delvistopnået, idet spørgeskemaoplysningerne viser, at på 84 % af skolerne(52 skoler) udnytter eleverne it-faciliteterne i nogen eller i høj grad.For at belyse omfanget af forskellige aktiviteter i lektiecaféen, er der endviderespurgt til, i hvilken grad forskellige aktiviteter foregår. Dette er vist ifigur 42.39\n42. I hvilken grad foregår følgende aktiviteter?I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikkeEleverne hjælperhinandenIndividuel lektiehjælpGruppevislektiehjælpSelvstændigt arbejdemed projekterIT-Læring0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100%ProcentMan kan konstatere, at eleverne stort set alle steder hjælper hinanden medlektierne. Der foregår et større omfang af individuel lektiehjælp frem forgruppevis lektiehjælp – og på de 21 % af skolerne (13 skoler), hvor man ”ihøj grad” yder gruppevis lektiehjælp, yder man også ”i høj grad” individuellektiehjælp – på nær en enkelt af skolerne, hvor den individuelle lektiehjælper anført som ”i nogen grad”. Desuden skal det nævnes, at på 66 % af skolerne(41 skoler) foregår der ingen it-læring eller kun ”i ringe grad”.18 % (11 skoler) anfører, at der foregår andre aktiviteter end lektier: Søgning på nettet, chat og computerspil Diverse spil og frilæsning – herunder spil der træner koncentrationsamt dansk som andetsprog Projektopgaver, Elevintra, PowerPoint. Enkelte elever får individuelle opgaver, som en del af næste dags/ugesundervisning. Frilæsningsbøgerne på biblioteket inddrages. Almen snak om dannelse, kultur og religion Aftenudflugter Placering af elever med for meget krudt i r….Aftenarrangementer og udflugter tilbydes i 2-3 af lektiecaféerne.I hver fjerde skole foregår der i ringe eller nogen grad lege, mens spil er enaktivitet, der i nogen eller i høj grad foregår i næsten halvdelen af lektiecaféerne.Hver fjerde skole har en frugt/kage ordning for at skabe en hyggelig, uformelstemning. Lidt over halvdelen heraf angiver endvidere, at hensigten erat give eleverne “ekstra energi til hjernen”, mens 3 skoler angiver, at detogså er for at tiltrække elever.40\nLærere/ledelse:□ Især skolens lærer lægger vægt på, at det er en LEK-TIE-café. Pc trak mange, så vi har strammet op, så lektierkommer først. Hvis de gerne vil til pc og ikke harlektier for, laver vi noget læsetræning med dem først.□ Det er vigtigt at informere internt på skolen, hvad lektiecaféener til for. “Nogle af vore lærere blev dybtprovokeret af at se elever sidde og lege med pc i lektiecaféen.”□ Det er stort set de samme, der kommer hver dag (2.-4.kl.). Nogle kommer, fordi de så har fri, når de går hjem– andre skal lave noget, når de kommer hjem og brugerdet også som frirum (undskyldning for ikke at gåhjem), selvom de ikke har lektier for.□ Vi har it-mand ansat (for mønsterbrydsningspengene –mange tosprogede) og han kan opsamle “løse” eleverog sende dem på et PowerPoint-kursus i lektiecaféen if.eks. mellemtimer, eller elever som kommer for senttil en tur.□ “Vores børn laver lejlighedsvis andet end lektier. Pigernei 6. kl. har lavet et blad i forbindelse med MGP– ikke en skoleopgave, men for sjov. Og der er en masselæring i det, og de vil ikke kunne lave det hjemme.”Forældre: Fra forældreside understreges, at selve lektiehjælpenskal have første prioritet. Men det er et synspunkt, atdet er fint, at der også foregår andre ting – især computerog film. Lektiecaféen skal ikke være for kedelig. Det faglige skal være i centrum, men gerne i en hyggeligog god atmosfære – navnet lektiecafé er godt. Et andet synspunkt advarer mod at indlægge for megetsocialt – hvad er egentlig så interessen – lektier ellersamvær. Sociale tiltag er noget andet. I lektiecaféen erdet lektier, det skal handle om for eleverne. Brug af pc er også udviklende. “Jeg kender konkret tilet eksempel, hvor drengene lærte pigerne at brugePowerPoint – og i et andet tilfælde lærte de at redigerevideooptagelser på en pc – det er glimrende.”41\nForældre (fortsat)Sprogcenter og lektiecafé er to forskellige ting – deskal ikke sammensmeltes.Fint med en lærer udstationeret i fritidshjemmet/klubben– kombination af lektiecafé og fritidshjem/klub eren god idé.Et synspunkt var, at skolen og fritid burde udvikle sigtil en heldagsskole, så sammenblanding er fint – etskridt på vejen.Et andet synspunkt er, at skole og fritid netop ikke skalblandes. Og lærere og pædagoger kan have det sværtsammen – kommunen vil også straks “misbruge” dettil besparelser.Man kunne overveje at have længerekørende projektermed nye arbejdsmetoder og andet kreativt i lektiecaféen.(Se mere i bilag 3 – figur 35-36 og 39-47).OpsamlingSpørgeskemaundersøgelsen viser således, at hver fjerde skole har angivet,at de har indrettet lektiecaféen mod særlige målgrupper, men i praksis harskolerne flere forskellige målgrupper samtidig, så der er stort set ingen afdem, der er særligt specialiserede. 10 ud af de 15 skoler har dog nævnt, atde har rettet indsatsen mod tosprogede, og 3 skoler har nævnt, at de er rettetmod elever med socio-emotionelle problemer.På 76 % af skolerne er lektiecaféen placeret i det Pædagogiske Center. Påresten af skolerne er lektiecaféen placeret på sprogcentret, et klasseværelse,fællesrum eller andet. Kun nogle enkelte skoler har helt særskilt elevcenter/lektiecafé.På næsten alle skoler har man gruppearbejdspladser og de er mange stedervelforsynede med it-udstyr - 32 % af skolerne har mere end 15 it-arbejdspladseri lektiecaféen, mens 27 % (17 skoler) har maks. 5 it-arbejdspladser.Desuden skal det nævnes, at på 66 % af skolerne foregår der ingen it-læringeller kun“i ringe grad”.På næsten alle lektiecaféer hjælper eleverne hinanden med lektierne. Derforegår et større omfang af individuel lektiehjælp frem for gruppevis lektiehjælp.Endelig skal det nævnes, at på 18 % af skolerne foregår der andreaktiviteter end lektier, f.eks. spil, chat og informationssøgning.I hver fjerde skole foregår der i et vist omfang lege i lektiecaféen, mens spilforegår i næsten halvdelen af lektiecaféerne. Desuden har hver fjerde skole42\nen frugt/kage ordning for at skabe en hyggelig, uformel stemning og måskefor at tiltrække elever.2.7 Elevers behov og brugNår skolen vurderer, at der er behov for lektiehjælp til en elev, retter næstenalle skoler via klasse- eller faglærer henvendelse til forældrene ligesom detager en snak med eleverne. 6 skoler anfører, at de intet foretager sig. Pånæsten hver tredje skole bliver lektiecaféen indskrevet i en handleplan foreleven. 12 skoler har anført andre former for handlinger – eksempelvis: Der hænger opslag forskellige steder på skolen, hvor der opfordres til,at eleverne benytter caféen. Et elevcenter gør reklame for sig selv vedat gå ud i klasserne. Elevcentret henvender sig direkte til eleven eller forældre kan ønskelektiehjælp Ledelse, klasse- eller faglærer tager kontakt til lektiecaféen. AKT-lærer henviser til caféen og fortæller, hvem der er der af lærere,og hvad de kan hjælpe med. Elevcentertimerne er skemalagt og der er mødepligt. Hvis eleven har etspecifikt problem, laves der en mundtlig individuel aftale/plan. Evt.har koordinatoren en kopi af elevhenvisning fra lærer/over hjemmet, såder reageres ved fravær. Lektiecafeen opfordrer forældre og lærere til at benytte stedet og tilbyderat kvittere på breve fra dem, hvor man skriver, hvornår eleven komog gik, samt hvad eleven har arbejdet med. Der bliver udfyldt en tilmeldingsblanket af elevernes forældre.På godt halvdelen af skolerne reagerer lektiecaféen ofte eller meget ofte,hvis en elev ikke møder op.38. Hvor ofte retter lektiecaféen henvendelsetil forældre eller elevens lærer,hvis en elev ikke møder op?Procent1009080706050403020100MegetofteOfteRetsjældentSjældentelleraldrig43\nEt af de vigtige spørgsmål er, i hvilket omfang det er de elever med det reellebehov, som benytter lektiecaféen?10090807048. I hvilken grad benytter alle medbehov lektiecafeen?Procent6050403020100I høj gradI nogengradI ringegradSom det fremgår af figur 48 er det kun hos 7 % af skolerne(4 skoler), atman vurderer, at alle med behov for lektiehjælp i høj grad benytter lektiecaféen.Hos 20 % af skolerne (12 skoler) vurderes det omvendt, at dem medbehovet kun ’i ringe grad’ benytter den. Den største gruppe på ca. 75 % afskolerne mener, at det kun sker i ’nogen grad’.Slet ikkeLærer/ledelse:På fokusgruppemøderne med lærere/ledelse blev drøftet, hvormange af skolens elever der burde benytte lektiecaféen.Alle skoler mente, at mindst det dobbelte antal af nuværendebrugere havde behovet, hvilket svarende til mindst 10-30 %af eleverne. På en række skoler blev anslået, at op til 50 % afeleverne kunne have gavn af at benytte et lektiecafétilbud.På fokusgruppemøderne blev drøftet, om det er de rigtigeelever der kommer, og hvad der kan gøres for at få flere afdem med et stort behov til at komme.Elever: Fra elevside blev nævnt, at der nok ville komme flereaf dem, der har brug for det, hvis klasselæreren afleveredeen seddel med navne på dem, der skal komme tillektiecaféen. “Hos os burde alle drengene i klassen gå i lektiecaféen,men de hader lektiecaféen.” “Hos os er det pigerne,der ikke vil – de synes det er spild af tid.” “Dem, der skal komme, kommer kun, hvis deres egenlærer er der – men ikke dem fra de andre klasser.” “Nogle af dem kommer, men de sidder kun ved computeren– og snyder og lader, som om de laver noget.”44\nForældre: Fra forældreside anbefales, at aftaler om brug af lektiecaféenskal ske i samråd mellem læreren og forældrene.Børn kan godt fornemme, hvis de halter bagud, også er de også til at få i tale. En øget opmærksomhed blandt forældrene om mulighedenvil formentlig overbevise flere forældre om detgunstige, i at barnet benytter lektiecaféen. Nogle skoler har en effektiv mail-information til forældrene(ikke elevens mailadresse, men direkte til forældrene)– det er en god informationskanal. Der burde være mere konsekvens, hvis skolen vurderer,at en elev har behovet – det skal sikres, at elevenså rent faktisk kommer i lektiecaféen – men det skalgribes an, så det frivillige aspekt ikke mistes. Beløn de børn, som honorerer kravene. Det er vanskeligt at få kontakt med de mange etniskeforældre, hvis børn har størst behov for at gå i lektiecaféen– selv når vi bruger tosprogede kontaktpersoner –måske skal der helt andre redskaber, end dem skolenråder over, til at tage hånd om de elever. Et synspunkt var, at man måske skulle markedsførelektiecaféen noget bredere over for eleverne – dethandler ikke kun om lektier, men leg med pc er ogsåudviklende. “Jeg kender konkret til et eksempel, hvordrengene lærte pigerne at bruge PowerPoint – og i etandet tilfælde lærte de at redigere videooptagelser påen pc – det er glimrende.” “Husk – at også de velfungerende børn kan have brugfor lektiecaféen – det skal være et tilbud, hvor også degode kan blive bedre”. Måske kunne børn “optjene” noget ved at benytte caféen.“Giv dem et klippekort som bonus for deltagelse,og som kan indløses for noget godt – adgang til pc ellerandet – evt. en kontrakt, hvor klassen samlet skalopnå et mål, og så betaler kommunen en skitur. Så kande hive hinanden op.”45\nLærer/ledelse om de store elever: Vi har ikke mange fra de store klasser. Kun hvis de harfået besked herpå af læreren. Men der burde kommeflere af de store (udskolingen). Dem, der har behovet, skal have muligheden – men deskal være motiverede – og motivationen er ringe hosstore elever, hvor vi ofte er henne i 8. lektion, og det ersejt. Nogle har også et job, der skal passes. Men vi villegerne se flere af de større. De store tiltrækkes især af computerne, men hos osovertog de billedet. De blev dominerende med høj røstog anden stemning – så det har vi droppet. Det er stort set umuligt at tiltrække de store – skematekniskeproblemer. Det er også et problem, at detoverlapper med modersmålsundervisningen. Vi har besøg af store elever, som skal færdiggøre nogetaf dagens arbejde (ikke lektier) – vigtigt at de ikkemøder en lukket dør hos Pædagogisk Center, bare forditimerne er hørt op, og lidt senere starter det næste.Meget vigtigt, at det kører som en homogen del. For mig er de store ikke de vigtigste – dem har vi opgivet.Og de går andre steder hen – på folkebiblioteket.Måske opsøger de store de andre tilbud, vi har i oplandet Mit indtryk er, at når de har fri fra skolen vil de vækderfra – så venter lektier til senere.Lærer/ledelse om pladsproblemer: Det er vanskeligt at få behov, tidspunkt og ressourcertil at hænge sammen i praksis. Derfor er der mange,som ikke får den støtte, de burde have via lektiecaféen.Dilemmaet er, at lektiecaféen er fyldt op, men mangeflere burde bruge den. Dem, der kommer, har et behov, da deres forældre ikkehar forudsætningerne. Men der er på den anden sidegrænser for, hvor mange elever der er plads til, hvisdet ikke bare skal være pasning. Vi har ikke slet ikke plads til flere.46\nLærer/ledelse om samspil med forældre: Børn skal ikke tvinges i lektiecaféen, men en metodekan være, at klasse/faglærer pålægges at kortlæggeklassens behov og at kontakte forældrene, hvilket dannergrundlag for en “frivillig” aftale parterne imellem. Måske kan resultatet af Pisa-undersøgelserne bruges afledelsen til at pålægge lærerne denne kortlægning ogkontakt med forældrene. Vi har nu indført regler for aftaler mellem lærerne omkonkrete elever, da kommunikationen ikke fungeredeså godt. Også med forældre, så der er aftalt faste tider,som alle er bekendte med. Og forældre får besked, hviseleven ikke møder op. Så nogen får mødepligt, mendet fungerer heller ikke helt. De hævder, at de ikke harlektier for. Det bør være sådan, at for de elever, der har et behovud fra klasselærerens vurdering, bør der indgås en aftalemed hjemmet om 2-3 timer ekstra på skolen omugen. Og sikre en aftale med læreren om, at eleven harlektier med til lektiecaféen (samarbejde mellem lærer,forældre og lektiecafé). De svage elever kommer ikke pga. manglende forældreopbakning.Vi afprøver nu noget via ungdomsklubben,som har en anden kontakt. Det handler meget om hjemmets opbakning. Derforskal forældre have en positiv indstilling til, at deresbarn går i skolen (og til, at de bruger yderligere tid herpåi lektiecaféen).Lærer/ledelse om andre aspekter: De små klasser har stort set ikke lektier for hos os. Vifokuserer på mellemtrinnet og dem, der kommer, erok, men “de rigtige” kommer ikke. Det blev anbefalet at sluse nye lidt modstræbende brugereaf lektiecaféen ind ved at give dem særlig opmærksomhedde første gange. “Hvis de kommer, mensder sidder 12 andre, som også skal hjælpes, så får deikke oplevelsen af tilstrækkelig hjælp. Tag derfor ikkefor mange nye på en gang”.(Se mere i bilag 3 – figur 37-38 og 48).47\nOpsamlingHovedparten af skolerne angiver, at de retter henvendelse til elever og forældre,når der skønnes behov for lektiehjælp. 6 skoler anfører, at de intetforetager sig. På godt halvdelen af skolerne reagerer lektiecaféen ofte ellermeget ofte, hvis en elev ikke møder op.Spørgeskemaundersøgelsen viser, at det kun er hos 7 % af skolerne (4 skoler),at man vurderer, at alle elever med behov for lektiehjælp i høj gradbenytter lektiecaféen. Hos 20 % af skolerne (12 skoler) vurderes det omvendt,at dem med behovet kun i ringe grad benytter den. Det er umiddelbartet stort problem og tyder på, at lektiecaféerne ikke har fundet deres rolleendnu alle steder. Det er især de store elever med behovet, som ikke benytterlektiecaféen. På fokusgruppemøderne er der fremkommet mangesynspunkter og forslag, som kan studeres nærmere. Blandt andet vurdererskolerne, at mindst det dobbelte antal, herunder op til 50 % af skolens elever,vil kunne have gavn af at benytte et lektiecafétilbud.2.8 Motivation og tilfredshedDet er naturligvis vigtigt, at eleverne er tilfredse med at komme i lektiecaféerneog at de er motiverede for at benytte den. Især dem der har behov forlektiecaféen.Hos langt de fleste skoler vurderes brugere af lektiecaféen i høj grad at væremotiverede for at komme her. Det gælder hos 69 % af skolerne (43 skoler).Hos andre 19 % (12 skoler) menes brugerne at være motiverede ’i nogengrad’ og de resterende 11 % (7 skoler) vurderer, at brugerne er motiverede i’ringe grad’.Undersøgelsen viser endvidere, at næsten alle skoler vurderer, at brugerneer tilfredse i ’nogen grad’ (26 % = 16 skoler) eller i ’høj grad’ (73 % = 45skoler). Kun en enkelt skole angiver, at eleverne har en ringe tilfredshed.48Lærere/ledelse: Dejligt at opleve at eleverne kommer der og er glade –så når man langt. “Nogle elever synes, det er en strafikke at få lektier for, for så kan de ikke gå i lektiecaféen”.“Lærer: Jeg ved, at du kan gøre det hurtigere” –Jamen, så kan jeg ikke komme i lektiecaféen…” Motivationen hænger sammen med frivilligheden. Detforegår mere frit. Det er den enkelte elev, der selv vælger,hvad der skal sættes fokus på. Det er ikke krav,men andre rammer. Der er et element af frihed, selvomder også er nogen tvang. Der opnås en ro, som er godt for motivationen. Børnene synes, det er rart med positiv voksenkontakt.At en lærer har tid til én.\nLangt hovedparten af skolerne vurderer, at det sociale miljø i lektiecaféenhar en vis indflydelse på fremmødet – 65 % af skolerne angiver i ’nogengrad’, mens næsten 20 % har angivet i ’høj grad’ og ca. 10 % har angivet i’ringe grad’.51. I hvilken grad kommer eleverne påbagrund af det sociale miljø?706050Procent403020100I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikkePå det ene fokusgruppemøde med lærere/ledelse blev drøftet,om brugerne i lektiecaféen primært er lektiecaféens læreresegne elever. Hos nogle skoler er det tilfældet, mens det ikke er hosandre. “Selvfølgelig har læreren i lektiecafeen en størreelevandel. Det er helt naturligt”.Andre påpegede en synergieffekt: “Hos mig var detmig og en lærer, som tog vore elever med – men dettrækker andre med.”De skoler, der afviste, at det er tilfældet, understregede, at degjorde meget for at informere andre lærere og bistå klasselærernemed information om lektiecaféen.(Se mere i bilag 3 – figur 49-51).OpsamlingPå langt de fleste skoler vurderer skolerne, at brugerne af lektiecaféen ermotiverede for og tilfredse med at komme der. Det sociale miljø i lektiecaféenvurderes at have indflydelse på fremmødet. Måske er der også på nogleskoler en vis sammenhæng mellem lærerkræfterne og hvilke elever derkommer. Det skal bemærkes, at undersøgelsen er baseret på skolens vurderingerog ikke brugernes egen vurdering.49\n2.9 Effekten af lektiecaféen på eleverneFor at undersøge, i hvilket omfang der kan spores faglige resultater somfølge af lektiecaféen, er spurgt til skolernes vurdering af lektiecaféens indflydelsepå elevernes faglige selvværd, faglige præstationer og om det påvirkerbehovet for specialundervisningSom det fremgår af figur 52 vurderer stort set alle skoler, at lektiecaféen haren væsentlig indflydelse på brugernes faglige selvværd.52. I hvilken grad giver det den enkelte elev størrefagligt selvværd at komme i lektiecaféen?706050Procent403020100I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikkeTilsvarende vurderer stort set alle skoler jf. figur 55, at lektiecaféen har enpositiv indflydelse på brugernes faglige præstationer:55. I hvilken grad har lektiecaféen en positiveffekt på elevernes faglige præstationer?807060Procent50403020100I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikkeIfølge figur 53 påvirker lektiecaféen på hver tredje skole behovet for specialundervisningi ’nogen’ eller i ’høj’ grad:50\n7053. I hvilken grad vurderes det, at lektiecaféenbetyder at færre elever generelt har brug forspecialundervisning6050Procent403020100I høj grad I nogen grad I ringe grad Slet ikkeLærere/ledelse (under drøftelse af nytteværdien): Hos nogle vurderes, at halvdelen af brugerne har nytteaf det. Hos andre vurderes, at alle dem, der kommer,får noget med hjem. Det har stor værdi for mange børn. “Vi får tilbagemeldingfra lærere, som bekræfter det. Også fra forældrene(via klasselæreren)”. “Vi evaluerer også med forældreneomkring brugernes nytteværdi (især indskolingen).” “Hos os er det den lidt mindre svage gruppe, der kommer,dem som egentlig godt kan fungere selv. Den heltsvage gruppe kommer ikke, så her er nytteværdien ikkehøj, men for dem, der kommer, er der en pæn nytteværdi.” Det har bestemt en nytteværdi. Lidt svært at overbevisedem, som skal i koranskole, men som har et stortbehov – de kan ikke begge dele. Der udspandt sig en diskussion om nytteværdi alenehandler om lektier, eller i hvilket omfang det også omhandlerdet at skabe et frirum. “Det er en interessantdiskussion om ren lektiehjælp og/eller frirum – det viljeg gå hjem og overveje med koordinatoren.” Det står mål med ressourcerne, “men det er lidt trist,når der nogle dage sidder en lærer og ingen elever.” Lektiecaféen skal ikke kun målrettes til de svageste.“Den skal også løfte dem, der har et potentiale til mere– også selvom de ikke er svage. F.eks. kan tosprogedeløftes fra et 6-tal og gives et skub opad.”51\nLærer/ledelse:På spørgsmålet om, hvilke virkemidler der anses for vigtigefor en velfungerende lektiecafé og hvorfor eleverne opsøgerden: Det skal være lærere, der brænder for det. Lærernespersonlighed og engagement er meget afgørende for engod lektiecafé. Det skal være lærere med forskellige forudsætninger,og som indfrier en række kvalitetskrav. Kontinuitet – det skal være de samme lærere, der er tilknyttet. Det gør en stor forskel, at der er opmærksomhed, f.eks.en lærer og to elever. Det giver en direkte støtte. Eleverne tør bedre vise, hvad de ikke kan. Deressvagheder bliver ikke udstillet over for klassekammeraterne. Det er et koncept, hvor det er legalt, at man arbejderindividuelt – med hver sin ting. Eleverne kan arbejdepå hvert sit niveau uden, at det udstilles, og det er legaltat være på alle mulige niveauer. Eleverne definerer selv opgaverne, når de er der, og deropnås en større fordybelseseffekt. Det er et rart sted at være. Her foregår der ikke alt muligtandet samtidigt som derhjemme, og der er rum.(Se mere i bilag 3 – figur 52, 53 og 55)OpsamlingDet er stort set alle skolers vurdering, at lektiecaféen har en væsentlig indflydelsepå brugernes faglige selvværd og deres faglige præstationer. Påhver tredje skole kan mærkes et fald i behovet for specialundervisning.På fokusgruppemødet med lærer/ledelse blev fremhævet en række synspunkterom nytteværdien og hvad der skaber grundlag for en god lektiecafé.2.10 Brugen af lektiecaféenEt andet “succeskriterium” er den faktiske brug af lektiecaféen på den enkelteskole.Antallet af elever i lektiecaféerne er meget forskelligt. Fra nogle få eleverom ugen på 7 % af skolerne (4 skoler) til over 40 elever ugentlig hos 35 %(15 skoler). Der er imidlertid også forskel på skolernes størrelse, som naturligvispåvirker antallet af elever i lektiecaféerne.52\nI figur 56-1 er vist skolernes opgørelse for antal brugere i uge 39 i september2005 (en opgørelse for uge 40 afviger ikke markant herfra). Eksempelvishar 25 % af skolerne mere end 40 ugentlige elever på lektiecaféen.Det skal bemærkes, at godt en tredjedel af skolerne har gjort opmærksompå, at antallet i disse uger er lavere end normalt. En af de anførte årsagerhertil er Ramadanen, hvorfor især figur 56-5 (og 58-5) omkring tosprogedeskal tages med forbehold.56-1. Antal elever i alt som har benyttetlektiecaféen i uge 39?3025201510500-10elever11-20elever21-30elever31-40eleverOver 40eleverProcentDa man imidlertid kan forvente, at skolens størrelse påvirker antallet af eleverder anvender lektiecaféen, er der i den senere analyse anvendt procentandelenaf skolens elever som succeskriterium, frem for det faktiske antal.Det beregnede tal kaldes fremmøde-procenten og til brug for analysen erskolerne fordelt i 4 grupper efter fremmøde-procenter:56-1a. Procentandel elever som har benyttetlektiecaféen (fremmøde-procent) i uge 39?Procent af skoler4035302520151050Under 3 % 3-5 % 5-10 % Over10 %Fremmøde-procentDet fremgår heraf, at på ca. en tredjedel af skolerne er det under 3 % af skolenselever der har været i lektiecaféen i denne uge, mens godt 20 % af skolernehar et fremmøde med over 10 % af skolens samlede elevtal.53\nDer er ikke i spørgeskemaet spurgt til det faktiske antal forskellige elever,som har benyttet lektiecaféen de pågældende uger, men foretages en estimeretberegning ud fra ovenstående opgørelse fås hhv. 1.550 elever i uge 39og 1.470 i uge 40. Der kan dog i et vist omfang her være tale om elever,som har benyttet lektiecaféen flere gange i ugens løb.Benyttes opgørelsen i figur 60-62 fås et gennemsnitligt ugentligt brugertalpå 1.300 hvilket formentlig ligger tættere på det faktiske antal forskelligeelever – med forbehold for et generelt lavere niveau i disse uger.Brugerne af lektiecaféerne er opdelt på niveau/trin: indskolingen, mellemtrinnetog udskolingen, hvor mellemtrinnet udgør en relativ større andelblandt brugerne af lektiecaféen.Nogle skoler tilbyder bevidst ikke indskolingen at komme i lektiecaféen,idet man undlader at give lektier for. Hvad angår udskolingen er det et genereltproblem, at det er vanskeligt at få de store elever til at benytte sig aftilbuddet. Nedenfor er vist brugergrupperne fordelt på de tre trin i uge 39 –billedet er det samme i uge 40.56-2. Antal elever i indskolingen som har benyttetlektiecaféen i uge 39?56-3. Antal elever på mellemtrinnet som harbenyttet lektiecaféen i uge 39?808070706060Procent504030Procent50403020201010000-10elever11-20elever21-30elever31-40eleverOver 40elever0-10elever11-20elever21-30elever31-40eleverOver 40elever56-4. Antal elever i udskolingen som harbenyttet lektiecaféen i uge 39?56-5. Antal to-sprogede elever som har benyttetlektiecaféen i uge 39?808070706060Procent504030Procent50403020201010000-10elever0-10elever11-20elever21-30elever31-40eleverOver 40elever11-20elever21-30elever31-40eleverOver 40eleverBrugerprofilen for tosprogede elever er vist i figur 56-5, men som nævnt eroptællingen foregået på et tidspunkt under Ramadanen, hvilket flere skolerhar påpeget medfører mindre brug af lektiecaféen end normalt.54\nBlandt de fremmødte elever er der omtrent lige store grupper af elever derkommer der 2 eller flere gange om ugen, 1 gang ugentligt og 1 gang i løbetaf de to uger undersøgelsen omfatter.Lærer/ledelse: “Hos os er lektiecaféen en stor luksus, og de får en superbetjening – nogle gange er der 1-2 lærere til enelev. Der kommer ikke ældre elever. Kun dem, der bliverdirigeret derned”. “Modsat hos os – vi må afvise nogen hver dag (vi harmange tosprogede). Vores er mere end lektiehjælp,men det må ikke udvikle sig til et alternativ til fritidsklub.Men det er f.eks. også vigtigt at de prøver pc”.(Se mere i bilag 3 – figur 56-x, 58-x, 60, 61 og 62).OpsamlingPå 25 % af skolerne er der mere end 40 ugentlige elever på lektiecaféen.Fremmødet i forhold til skolens samlede elevtal er på over 10 % på næstenhver fjerde skole, mens en tredjedel af skolerne har et fremmøde på under 3% af skolens elever.Det samlede ugentlige antal forskellige elever i lektiecaféerne kan anslås tilomkring 1.500 – hver tredje kommer der mindst to gange ugentligt. Derkommer relativt flest elever fra mellemtrinnet i forhold til indskolingen ogudskolingen.2.11 Brug af lektiecaféen efter henvisning eller tilvalg?Lektiecaféen er som udgangspunkt ment som et tilbud til “selvvalgt læring ifritiden” 1 . I praksis lægges på skolerne vægt på, at benyttelsen er et frivilligtselvvalg fra elevens side. Men i praksis lægges også pres på elever for at fånogle med behov herfor, til at benytte lektiecaféen. Dette foregår på fleremåder. Klasse- eller faglærer kan henvise eleven til lektiecaféen. Tilsvarendekan ske fra sprogcenter og specialcentret. Brugen af lektiecaféen kanogså ske efter ønske fra forældre. Skolerne er som led i undersøgelsen blevetbedt om i hhv. uge 39 og uge 40 at opgøre, hvor mange elever derkommer i lektiecaféen med den ene eller anden baggrund.1 Kommunens cirkulære af 20.3.2003 vedr. “Tilbud om ressourcer til lektiecafé/elevcenterpå samtlige folkeskoler i København”.55\nDet fremgår, at der er relativt flere elever som kommer efter eget eller forældresønske, end efter henvisning fra skolen selv. Det er relativt få derhenvises fra sprogcenter og specialcenter.På 37 % af skolerne er der således hver uge mere end 20 elever der kommerefter eget eller forældres ønske, mens der alene på 15 % af skolerne hveruge kommer mere end 20 elever efter henvisning fra skolen selv.Forældre: Blandt forældre blev udtrykt, at det er vigtigt, at lektiecaféener frivillig – at det er elevens eget tilvalg – og atden dermed fremstår som forskellig fra den almindeligeundervisning. “Det må ikke være en “eftersidning”, men en gulerod”.Der henvises endvidere til kapital 2.7, hvor det drøftes, hvorledes man kanfå flere med behov til at benytte lektiecaféen.(Se mere i bilag 3 – figur 57-x og 59-x).OpsamlingSkolerne har som udgangspunkt, at brugen af lektiecaféen skal være baseretpå elevens frivillige tilvalg, men der foregår også henvisning fra klasse- ogfaglærer til lektiecaféen. Hovedparten af eleverne kommer der efter egetønske eller efter ønske fra forældrene.2.12 Fordele ved en lektiecafé?På fokusgruppemøderne blev elever og forældre og bedt om at argumenterefor, hvad fordelene er ved en lektiecafé og hvorfor eleverne bruger den.Eleverne selv påpeger: Man kan få god hjælp til lektielæsningen og man kan bedre følge undervisningenbagefter – eller hvis der er noget man ikke kan finde udaf, så kan man gå i lektiecaféen. Forældrene kan ikke hjælpe. Man kan blive der længere, der er ingen klokke der ringer ud, og der erro til at koncentrere sig. Der findes en computer man kan arbejde og lege med og man kan læsebøger, mens man venter på en pc. Man hygger sig med andre børn, og selvom der måske er mere uro ilektiecaféen end i klassen, kan man i lektiecaféen sidde sammen med56\nvennerne. “Jeg kan godt lave lektier selv, men det er kedeligt at siddederhjemme”.Forældrene (arabisk talende) påpegede: Børn kan få lektiehjælp, som forældre ikke kan tilbyde, dvs. de får lavetlektier, som de ellers ikke vil få lavet hjemme. Lærerne er bedre til at forklare – de er mere erfarne og har fagligheden.For (arabiske) forældrene er det især læsning med børnene der erdet store problem Det er en bedre form for lektiehjælp, idet børnene bedre accepter hjælpen,når det foregår i lektiecafeen frem for via forældre Børnene er for trætte, når de kommer hjem og der er så meget andetder trækker – derfor rigtig godt at det kan foregå i skolens regi Lektierne er overstået, når børnene kommer hjem – derfor adskillelseaf lektier og fritidForældrene (dansk gruppe) påpegede: Caféen passer ind i en struktur – mere effektivt – og der er social kontaktmed venner. “Det er en god vane at benytte lektiecaféen”. Det betyder meget at de kommer der af egen fri vilje, og eleverne kanpleje deres egen identitet på egne præmisser. For store elever er det en hjælp, når de ikke længere kan komme iklubben. De får en god faglig hjælp via lektiecafeen. “Vi kan ikke hjælpe medsprog hjemme – de kan få mere special-hjælp i lektiecaféen”. Det giver ro og mindre stresset miljø – derfor godt med cafeen hvortingene kan laves. Fint at de kan få indsigt i mail-systemer og kan afprøve det.2.13 Hvad kan blive bedre?På fokusgruppemøderne blev drøftet, hvad der kunne blive bedre i lektiecaféen.Eleverne selv påpeger: Der må gerne være åbent hver dag og lektiecaféen burde være delt opfor store og små. “Især 10. klasse larmer!”. Der må gerne være længere åbningstid. Åbningstiden kan kollideremed andre ting som sport, ridning og koranskole – eller den er lukketnår de har fri. Der må gerne være flere lærere. “Nogen gange skal man sidde og ventefordi læreren skal hjælpe andre, og så når man måske slet ikke at fåhjælp inden lektiecaféen lukker – det er meget irriterende”. “Hos os erder kun to lærere – det er dårligt når der er så mange, det giver en del57\nuro.” “Lærerne er tit væk, og så sidder man alene. Og hvis en lærer ersyg, så lukker de lektiecaféen fordi en enkelt lærer ikke kan styre det”.Det er ikke altid de rigtige lærere. “Nogen gange skal man bruge langtid på at forklare læreren, hvad opgaven går ud på og det er ikke altidde forstår det”. “Måske skal der være én dag til matematik, en dag tildansk osv. – så vil lærerne være mindre forvirrede.”Vi vil gerne have mere plads og nogle større (højere) borde at siddeved.Mere frirum og mindre ren lektiecafé. “I dag må vi ikke sidde der imellemtimer eller vente på søskende man skal følges med hjem – detkunne jeg godt tænke mig man måtte”.2.14 Hvis lektiecaféen lukker?På fokusgruppemøderne blev drøftet konsekvensen af en lukning:Eleverne selv påpeger Stort set alle elever påpeger, at en lukning vil have store konsekvenserfor manges lektielæsning. “Så vil der næsten ikke være nogen i klassen der får lavet lektier – måske5 ud af 20.” “Heller ikke i de andre klasser”. “Hos os vil det ikke betyde så meget – det er ok”. “Hos os har vi også lektiehjælp i sprogcentret, men der er ingen computer.”. “Vores lærer laver lektiecafé for os i klasselokalet – så kan vi barebruge det noget mere”.Lærere/ledelse Hos os vil der være mange elever, der ikke ville få lavet lektier, hvis deikke havde lektiecaféen. Og de får et gevaldigt løft. Der vil rejse sig et ramaskrig, hvis lektiecaféen lukkede.2.15 Argumenter for at bevare lektiecaféenPå fokusgruppemøderne med lærere/ledelse blev deltagerne anmodet om atudarbejde sedler med konkrete argumenter for at bevare lektiecaféen:Lærer/ledelse om overordnede mål Lektiecaféen er en stor succes som bør fortsætte. Mange elever harstort udbytte af hjælpen, og de elever der kommer, får super, individuelundervisning. Medvirker til mønsterbrydning – det er ofte de svageste elever der skaberproblemer for at fjerne fokus fra egne vanskeligheder Et tilbud som ikke kan undværes for at bryde den sociale arv – detmedvirker til at give alle lige muligheder58\nDe velfungerende 2.g’er der ellers ikke er hjælp til – her får de mulighedfor at hæve deres faglige niveauDer er et udtalt behov for faglig støtte til lektielæsning – specielt hvadangår tosprogede og socialt svageDet er en mulighed for at give elever et fagligt løft på ønskede specifikkeområderDet giver elever uformelle kompetencer på it-områdetDet er vidunderligt at lektiecaféen eksisterer – bevillingen må ikkefjernes. Lektiecaféen kan/skal/bør være en del af skolens samlede profil,f.eks. i forbindelse med skolens indsats i forhold til fagligheden.Lærer/ledelse om elevens udbytte Elever der ikke kan få lektiehjælp hjemme kan gives støtte. Det giver eleverne et kvalitetsløft, bedre arbejdsvaner samt større selvtillidog faglig stolthed. Elever hjælpes så de ikke skal møde med dårlig samvittighed - det giveren række svage elever mulighed for at møde skolearbejdet på enpositiv måde. Eleverne lærer at ro og kontinuitet giver resultater. Nogle elever har behov for den mere nære personlige kontakt med lærerne.Lærer/ledelse om rammerne Lektiecaféen giver tid og rolige omgivelser til fordybelse samt pladsog rum til fagligt arbejde. Trygge rammer og positiv atmosfære virker motiverende og har afsmittendevirkning på elevholdning til skolearbejdet. Det giver flere elever et frirum i skolens regi og dette giver mulighedfor en positiv tilgang til skolearbejdet.2.16 Ressourcerne til lektiecaféenPå fokusgruppemøderne med forældre samt lærere/ledelse blev drøftetspørgsmålene, om nytteværdien i forhold til ressourcerne, om der er tilstrækkeligmed ressourcer og evt. omfordeling af ressourcer (såvel mellemskoler som internt på den enkelte skole).ForældreHoldningen blandt forældre er, at det er godt at bruge penge til lektiecafeen,som har en ekstra nytteværdi for eleverne.Andre udtrykker, at det er vanskeligt at vurdere nytteværdien, men at det erpengene værd, hvis der kommer den mentalitetsændring, at det er en naturligting at benytte den (hvilket er et problem på nogle skoler).59\nForældre til ressourcestærke børn er bekymrede for at lektiehjælpen aleneer til svage elever og at ressourcerne tages fra de almindelige timer. Tilmedhvis de der har behovet (problembørn) ikke bruger den. Ressourcerne skullei stedet bruges mod de familier, som ikke fungerer. Lektiecaféen skal væreet supplement og ikke være undskyldning for ikke at gennemføre normalundervisning.Lærer/ledelse om ressourcer og fordelingDet var et generelt synspunkt at der er behov for flere ressourcer. Der kommermange i lektiecaféen, men der er endnu flere der har behov. ”Hvis jegkunne finde nogle flere ressourcer på skolen ville jeg nok opprioritere lektiecaféen.”Nogle skoler med mindre behov er enige i, at de ”på retfærdighedens alter”nok ikke burde få lige så mange centrale midler som andre med stort behov.Alle skoler bør have tildelt ressourcer, så der kan drives en lektiecafé påmindst 8 timer. “Men det må ikke tages fra “de hvide skoler” – alle skalhave en lektiecafé.” Nogen kan så få tildelt mere end andre centralt fra.Det er vigtigt, at der rent faktisk er ressourcer nok til at kunne give en tilstrækkeliggod service til dem, der faktisk kommer i lektiecaféen. Ellers kandet virke modsat. “Hvis det er halvhjertet kan det ende med at være spild afressourcer”. Det blev anbefalet at se på forældrebaggrund og elevernessammensætning som tildelingsgrundlag.Nogle skoler kobler ressourcerne til lektiecaféen med specialecenter, mønsterbrydningog evt. sprogcenter for at udnytte ressourcerne bedre. “En visionfor den ideelle opbygning er måske at “mikse” eftermiddagstilbuddeneog give et heldagstilbud til nogle elever. Det vil sammen med samarbejdemed klubben kunne give en synergieffekt. I dag er der meget kassetænkningsom vi skal beskrive, redegøre for og have målsætninger for – hver for sig.Måske bedre med en overordnet fælles målsætning.”Det blev påpeget, at hvis der overføres flere ressourcer til lektiecaféen, gårud over andre vigtige tiltag. “Specialundervisning er også rettet meget moddanske børn – vi kan ikke overføre herfra til lektiecaféen”.“Kom med alle ressourcerne – så skal vi nok kombinere de rigtige løsninger.”Det blev understreget, at der er stort behov for timer til en tovholder, der eropsøgende i forhold til de andre lærere.Lærer/ledelse om samarbejde og inddragelse af andreAndre personalegrupper kan måske trækkes ind – f.eks. socialpædagoger ogbiblioteket. Især i forhold til de andre ting end selve lektierne, hvis det tænkesi bredere ting end ren lektiehjælp. “Det kan nok gøres i dag – men ikke60\nnemt. Overenskomsten gør det vanskeligt at placere lærere på de forskelligeting. Lektiecaféen er undervisning”. Det blev påpeget, at pædagoger kantilknyttes, men at det er vigtigt med lokale lærere.“Vi har prøvet at have en tosproget ikke-lærer knyttet til lektiecaféen og detvar rigtig godt, da det det giver en anden kontaktmulighed med forældrene”.En skole har taget forældre med til at hjælpe i lektiecaféen. “Med tiden lærerde hvilke teknikker vi andre bruger og det virker positivt, når forældreer til stede – elverne opfører sig også mere roligt, “når mor er der”. Detblev drøftet, om man kunne gøre mere for at opdrage forældre til at værebedre hjælpere. ”Måske skulle vi bruge ressourcerne på at uddanne forældrenei stedet?”En skole kobler ældre elever på. De får en gave el. lign. for at hjælpe. Enpåpegede, at brug af store elever er ren “brandslukning”.En deltager advarede mod brug af løse vikarer (ikke-lærere). De har erfaringmed vikarer, som blev voldsomt populære, fordi de ”lavede lektierne”frem for at hjælpe hermed.Der blev foreslået at overveje også at inddrage andre kræfter: Pensioneredelærere, Dansk Flygtningehjælp, Dansk Røde Kors og kombinere dette medat udvide lektiecaféens indhold. Udover lektier skal der tænkes i frirum forde tosprogede piger, satse på de svage, på dem der ikke deltager i friluftslivet.“Vi bør tænke lidt frækt”.En skole påpegede, at deres lektiecafé delvist er finansieret af midler knyttettil det lokale folkebibliotek. Øget samarbejde med lokalområdet krævermeget koordinering som ikke mentes at stå mål med indsatsen, fordi det idag er en masse fragmentariske tiltag, hvor ressourcer tildeles i små portioner.“Koordineringen koster store ressourcer og effekten i forhold til detsamlede ressourceforbrug fra skolens side bliver alt for lille. Jeg kan somskoleleder bruge min tid bedre. Derfor er der behov for mere sammenhæng– ressourcerne ER til stede – men for fragmentarisk.”Flere skoler var p.t. i gang med at sondere mulighederne for et øget samarbejdemed andre lokale kræfter, men var ikke nået så langt endnu.Lærer/ledelse om lønsumsstyring og lektiecaféenPå det ene fokusgruppemøde drøftedes den nye lønsumsstyring, hvor skolenfår en samlet pose penge til så og så mange lærere. ”Så bliver praksis, at viselv skal afsætte ressourcerne til indsatsen, og det bliver iskold økonomi.”Dette medførte en diskussion, hvor en del frygtede for, at ikke bare lektiecaféen,men også Pædagogisk Center mv. risikerer at blive kvalt. Falderressourcerne falder kvaliteten og det kan ende med at dette så bruges somargument for at lukke alle disse vedhæng til skolens direkte undervisning.Det blev efterlyst, at kommunen i givet fald opstiller en række forpligtelserfor, hvad der skal opfyldes (a la timer for danske) – til f.eks. lektiecafé.F.eks. bør der være et kommunalt pålæg om lektiecafé.61\nEt andet problem er, hvis ressourcerne fordeles ligeligt og der ikke tageshensyn til behovet for lektiehjælp på den enkelte skole. ”Hvis man bare lavermatematik, så gør det galt”.Det kan overvejes i højere grad at gøre lektiecaféen til en egen selvstændighedenhed, frem for et vedhæng som i dag, med særlig ressourcetildeling.Det blev anbefalet, at idet det oprindelig var det meget op til den enkelteskole at fastlægge lektiecaféen, så må man fra politisk hold også give dettilstrækkelig tid til at finde den rigtige form.2.17 Budskab til politikerneForældrene blev på fokusgruppemøderne anmodet om afslutningsvis atfremsætte en række anbefalinger til politikerne om lektiecaféens fremtid:Forældre: De skal helhjertet gå ind for det. Og der skal afsættesde nødvendige ressourcer. Nye tiltag finansieres inden for rammen – ikke godt. Ikke alternativ til klub og fritidshjem Større indsats for at få fat i de mindre velfungerendeelever. Og det må ikke være på bekostning af de øvrige unger.Der må ikke skæres i den almindelige undervisning påbekostning af lektiecafeen Behold ordningen hvor fokus er lektier – den der harbrug for hjælpen og dem der gerne vil have hjælp. Ikkekun pasning – fagligt hårdt arbejde.Arabiske forældre: Mere rimeligt med behovsstyret fordeling mellem skoler Den mest rigtige måde vil være at fordele efter forældrenesevner og muligheder for at give lektiehjælp –det er noget skolen (klasselæreren) har overblik over –derfor ikke karakterer som kriterier og ikke nødvendigvisantal tosprogede. Det er vigtigt at bruge ressourcer på børnene – isærhelt fra basis (de små klasser)62\nPå fokusgruppemøderne med lærere/ledelse blev deltagerne anmodet om atudarbejde sedler med konkrete forslag der kan gøre lektiehjælpen bedre(giv 3 råd til politikerne):Lærer/ledelse om ressourcer: Generelt behov for flere ressourcer – flere lærertimerer ønskeligt til decideret lektiehjælp og der bør væreøkonomi til andet end timer Der skal udmeldes ressourcer efter behov og elevsammensætning- og ikke efter hoveder på de enkelte skoler– kriterier: antal tosprogede, forældres uddannelse(mulighed for at hjælpe) og mulighed for hjælp andresteder Alle skoler skal have 8 timer udmeldt – nogle skal haveflere Ressourcer bør tilføres ud fra en behovsanalyse på denenkelte skole. Der er meget brug for de specielle undervisningstimervi i øjeblikket må bidrage med Åbningstiden bør udvides. Åben fra 8-16 så der åbnesmulighed for udnyttelse af mellemtimer og sene timer.Også behov for mere stabilitet i åbningstiden – vi menerbehovet er der, men har ikke ressourcer til det Behov for ressourcer til en ekstra assistent – f.eks. enetnisk person som kender lokalkvarteret (og fagligtgodkendt af tovholder/koordinator). Lektiehjælpen vikardækkes ikke, hvilket burde ske Behov for ressourcer til tovholder samt samarbejdemellem specialcenter og sprogcenter (sigte på udviklingtil elevcenter). De fysiske rammer skal være OK – kræver ressourcerhertil.Lærer/ledelse om kvalitet: Der mangler uddannelse af personale. Der bør indbygges et kvalitetssikringssystem, der fokusererpå opbygning og struktur af elevstøtteområdet. Vigtigt med fast personale tilknyttet lektiehjælpen. Vigtigt ikke kun at fokusere på lektiehjælp, men ogsåpå for-forståelse (forberede eleven til bedre at kunneforstå undervisningen). Læsevejleder bør tilknyttes lektiecaféen.63\nLærer/ledelse om samarbejde: Der skal tænkes i større sammenhænge. Dvs. kombinationaf centrale ressourcer, elevcenter, sprogcenter,specialcenter samt andre lokale aktører. Der skal tænkes i øget samarbejde mellem pædagogiskcenter, sprogcenter (hvis det findes på skolen) og lektiehjælpen. Der er behov for ledelsesmæssige ressourcer til koordineringaf større indsats. Hvor er ungdoms- og fritidsklubben henne? Nytænkning efterlyses – hvem skal varetage elevcentertimer?Lærere, pædagoger, store elever? Der bør etableres et formelt samarbejde mellem skolenselevcenter og de frivillige aktører i lokalområdet. Der er mulighed for at trække på ikke-uddannede læreretil de mere fritidsprægede tilbud.Omkring brugerne: Det skal være “obligatorisk” for elever fra ressourcesvagehjem – f.eks. ved, at den enkelte lærer kortlæggerbehovet klassevis. Måske skal vi arbejde hen mod heldagsskole for enkeltebørn. De ældste elever har ikke overskud/lyst til at komme i7.-8. lektion. Det skal overvejes, hvorledes dette kanløses. Lektiehjælpen bør målrettes forskellige aldersgrupper. Vigtigt at prioritere speciel lektiehjælp til den rigtigesvage elev. Der bør lægges mere vægt på for-forståelse, dvs. merepå forberedelse til undervisningen.64\n3 Analyser af sammenhænge mellem effektog organisation/driftEt centralt spørgsmål i evalueringen er, om der er sammenhæng mellem deforskellige måder at organisere og drive lektiecaféerne på, og “succeskriterier”for lektiecaféerne.Som “succeskriterier” er udvalgt en række af spørgeskemaets spørgsmål:1. Graden af fremmøde (brug af) lektiecaféen (opgjort i % af samtlige elever)2. I hvilken grad brugerne er dem der har behovet. (Spørgsmål 48).3. Brugernes motivationsgrad. (Spørgsmål 49).4. Brugernes tilfredshed. (Spørgsmål 50).5. I hvilken grad brugerne kommer i lektiecaféen af hensyn til det socialemiljø. (Spørgsmål 51).6. I hvilken grad eleverne opnår et større fagligt selvværd. (Spørgsmål 52).7. I hvilken grad betyder lektiecaféen, at der er mindre behov for specialundervisning.(Spørgsmål 53).8. I hvilken grad det påvirker brugernes faglige præstationer. (Spørgsmål55).Det skal understreges, at pkt. 2-8 er baseret på skolernes egne vurderinger –og ikke brugernes egne udsagn herom. Det betyder, at skolerne i praksis“giver sig selv karakterer”, hvilket naturligvis svækker analysen i forhold tilen situation, hvor uvildige data fra brugerne selv blev anvendt.For at få belyst eventuelle sammenhænge mellem måden lektiecaféen drivespå og effekterne heraf, er der gennemført en række analyser af besvarelserneaf spørgeskemaet. De ovennævnte “succeskriterier” er analyseret i forholdtil en række såkaldte baggrundsvariable, som fortæller noget om,hvordan lektiecaféerne er organiseret eller fungerer i det daglige. Som baggrundsvariableer udvalgt følgende 7 spørgsmål:1. Skolens samlede antal elever (skolerne er blevet grupperet i tre grupper:23 skoler med under 400 elever, 22 skoler fra 400-600 elever og 17 skolerpå over 600 elever).2. Procentdelen af tosprogede elever i skolen.3. Lektiecaféens ugentlige åbningstid.4. Antallet af sene eftermiddagsåbninger.5. Antal lærere knyttet til lektiecaféen (er samtidig et udtryk for hvormange lærertimer, der bruges på lektiecaféen).6. Aktiviteter i lektiecaféen, dvs. om der er bruges spil, lege og udflugter,som alternative aktivitetstilbud.7. Procentdel af elevernes forældre, der er kontanthjælpsmodtagere ellerførtidspensionister (mønsterbrydningskriterier).65\nAnalyser viser, at der er en klar sammenhæng mellem skolernes størrelse,procentdel tosprogede elever og procentdel forældre, der modtager kontanthjælpog førtidspension. Hovedreglen er, at jo mindre skolerne er, des størreprocentdel er tosprogede og modtager kontanthjælp/førtidspension. Dettevil præge de kommende analyser.Desuden skal man være opmærksom på, at selv om næsten alle KøbenhavnsKommunes skoler indgår i undersøgelsen, så er der kun tale om 62 skoler ialt. I analyserne bliver disse skoler endda opdelt i to eller tre kategorier. Detbetyder, at det ofte er tale små absolutte tal, som procenterne er udregnet af.De følgende tabeller er forenklet meget, således at sammenhængen trædertydeligere frem. I de fleste tilfælde er effekt-variablen/“succeskriteriet” udvalgtsom en bestemt procentdel af en fordeling, i stedet for at vise hele fordelingen.Eksempelvis viser vi kun den procentdel af skoler, hvor fremmødeti lektiecaféen er størst – i stedet kunne vi vælge også at vise procentdelen,hvor fremmødet er lavt eller midt imellem.I tabellerne gælder det om at sammenligne de forskellige kategorier i baggrundsvariablene,f.eks. skolernes størrelse (antal elever), og se om de storeskoler eksempelvis har større fremmøde end de små skoler, eller om der erforskelle mellem skoler med lang åbningstid i lektiecaféen og skoler medkort åbningstid.3.1 Fremmødet i lektiecaféenI spørgeskemaet er spurgt til antallet af elever som benytter lektiecaféen(anført som interval). Til brug for analysen har CASA imidlertid omregnetdette til den procentandel af skolens samlede elevtal, der benytter lektiecaféen,da skolens størrelse ellers vil påvirke analysen. Det er således ikke detfaktiske antal brugere, der er benyttet som succeskriterium i de følgendeanalyser, men procentdelen af skolens elever, der benytter lektiecaféen. 2Det beregnede tal kaldes fremmøde-procenten og til brug for analysen erskolerne fordelt i 4 grupper efter fremmøde-procenter:2 I spørgeskemaet er spurgt til antal brugere i nogle intervaller, som gør det vanskeligt atberegne en procentdel. I stedet har vi benyttet en tilnærmelse i beregningerne, hvor vi harbrugt midten af intervallet, og for de skoler som har afkrydset “mere end 40” er anvendt45 elever, hvilket naturligvis kan være en fejlkilde for skoler, der måtte have langt flerebrugere.66\nFremmøde:Antal skolerSkoler med 10 % fremmøde 13I alt 60I det følgende kommenteres analyserne af fremmødet i lektiecaféerne. Denfølgende tabel angiver, den procentdel af de forskellige skolegrupper, hvorfremmødet i lektiecafeen er på mere end 10 % af eleverne.Tabel 3.1: Procentdel skoler med stort fremmøde i lektiecaféen (dvs. mereend 10 % af skolens elever)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 32 %400-600 elever (22 skoler) 27 %Mere end 600 elever (16 skoler) 0 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\nskoler jo større andel af eleverne benytter lektiecaféen – og omvendt, jostørre skoler, jo mindre andel af skolens elever benytter lektiecaféen.Andel tosprogedeDer er ligeledes en signifikant sammenhæng mellem skolens andel af tosprogedeelever og hvor stor en andel af skolens samlede elever der benytterlektiecaféen: Jo større andel af tosprogede elever skolen har, jo størreandel af skolernes samlede elevtal benytter lektiecaféen – og omvendt, jomindre andelen af tosprogede udgør på skolen, jo mindre andel af det samledeelevtal benytter lektiecaféen.Procentdel af forældre på kontanthjælp/førtidspensionDer er en signifikant sammenhæng mellem de skoler, hvor en stor del afforældrene er på kontanthjælp og en høj andel af skolens elever benytterlektiecaféen. Og omvendt på skoler med lave mønsterbrydningskriterier,hvor relativt få elever benytter lektiecaféen.Antal lærere knyttet til lektiecaféenDer er tendens til, at jo flere lærere der er knyttet til lektiecaféen, jo størreandel af skolens elever benytter den. Da der samtidig er en stærk sammenhængmellem antal lærere og antal lærertimer i lektiecaféen, gælder det ogsåfor antal lærertimer i lektiecaféen.Åbningstiden længdeDer er en tendens til at fremmødet stiger, jo længere lektiecaféen har åbent.Især kommer der mange, hvis lektiecaféen har åbent mere end 10 timer omugen.ÅbningstidspunktDer kan ikke konstateres nogen sammenhæng mellem hvor mange sene eftermiddageen skole har åben i lektiecaféen, og andelen af skolens eleverder benytter den.Aktiviteter i lektiecaféenDer er en tendens til, at på skoler med lektiecaféer, hvor der foregår aktiviteter(lege og spil), benytter en større andel af skolens samlede elever lektiecaféen.Samlet setFremmødeprocenten i lektiecaféen afhænger tilsyneladende af flere forskelligeforhold: Skolens størrelse (små skoler har størst fremmøde). Procentdel tosprogede elever (Mange tosprogede har størst fremmøde) Procentdel forældre (mange elever med forældre på kontanthjælp betyderstørst fremmøde). Lektiecaféens åbningstid (lang åbningstid har størst fremmøde).68\nAntal af lærere tilknyttet lektiecaféen (mange lærere har størst fremmøde).Aktiviteter i lektiecaféen (aktiviteter betyder større fremmøde).Man kan altså meget forenklet sige, at stort fremmøde i lektiecaféen forekommerpå skoler, der har relativt mange tosprogede elever og hvor mangeaf forældrene er på kontanthjælp/førtidspension. Det er samtidig de småskoler. Det hjælper helt tydeligt også at have længere åbningstid og havedet fordelt på mange lærere. Endelig hjælper det på fremmødet, at der foregårforskellige aktiviteter i lektiecaféen.3.2 Er det de “rigtige” brugere?Selv om der kommer mange elever i lektiecaféerne er det ikke ensbetydendemed, at det også er de elever, som lektiecaféen er beregnet for. Vi harovenfor set antydninger af, at nogle elever kommer for at spille spil påcomputer, osv., men det er ikke nødvendigvis de elever, som lektiecaféen erberegnet for.I spørgeskemaet er skolerne blevet bedt om at vurdere, om de mener det erde elever, som lektiecaféen er beregnet for, der kommer. Skolerne kunnesvare ’i høj grad’, ’i nogen grad’ ’i ringe grad’ eller ’slet ikke’. Da der kuner 4 % af skolerne, der har svaret ’i høj grad’, har vi valgt at inddrage ’i nogengrad’ i ”succes-kriteriet”, som er vist i tabel 3.2.Tabel 3.2: Procentdel skoler hvor de fremmødte elever har brug for lektiecaféen(dvs. procentdel der har svaret ’i høj grad’ og ’i nogen grad’)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 87 %400-600 elever (22 skoler) 77 %Mere end 600 elever (16 skoler) 77 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\nÅbningstidens længde i timer pr uge:2-5 timer (12 skoler) 77 %6-10 timer (41 skoler) 79 %11-14 timer (7 skoler) 100 %Åbent sen eftermiddag:Nej, ikke åbent sen eftermiddag (36 skoler) 84 %1-2 eftermiddage om ugen (12 skoler) 67 %3-4 eftermiddage om ugen (12 skoler) 83 %Aktiviteter i lektiecafeen:Ja, spil, leg mv. (38 skoler) 80 %Nej – ingen aktiviteter (22 skoler) 82 %Der er ganske vist flere baggrundsvariable, som udviser forskelle, men derer stort set ingen, der viser et klart mønster. Det er derfor vanskeligt at pegepå, hvad der karakteriserer skolerne og forskellene er ikke klare og markante.Man kan dog tendentielt pege på, at de små skoler, skoler med længereåbningstider og med mange lærere tilknyttet, i højere grad modtager de elever,som lektiecaféen er beregnet for.3.3 Motivation for at benytte lektiecaféenEt tredje “succeskriterium” for lektiecaféerne er, om eleverne er motiveredefor at deltage i lektiecaféen. Igen er det et spørgsmål, som skolerne skalsvare på.Tabel 3.3: Procentdel skoler hvor eleverne er motiverede for at benytte lektiecaféen(dvs. procentdel der har svaret ’i høj grad’)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 26 %400-600 elever (22 skoler) 18 %Mere end 600 elever (16 skoler) 12 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\n4 lærere (10 skoler) 20 %5 lærere (13 skoler) 39 %Åbningstidens længde i timer pr uge:2-5 timer (12 skoler) 8 %6-10 timer (41 skoler) 19 %11-14 timer (7 skoler) 43 %Åbent sen eftermiddag:Nej, ikke åbent sen eftermiddag (36 skoler) 24 %1-2 eftermiddage om ugen (12 skoler) 8 %3-4 eftermiddage om ugen (12 skoler) 17 %Aktiviteter i lektiecafeen:Ja, spil, leg mv. (38 skoler) 23 %Nej – ingen aktiviteter (22 skoler) 14 %På baggrund af tabellen kan der alene påvises en vis sammenhæng mellemelevernes motivationsgrad og flere af baggrundsvariablene.Skolens størrelseDer er en klar tendens til, at jo færre elever der er på skolen, des flere afeleverne er motiverede for at komme i lektiecaféen.Andel tosprogedeDer er en tendens til at jo flere tosprogede elever på skolen, des mere motiveredeer eleverne for at komme i lektiecaféen.Procentdel af forældre på kontanthjælpDer er en tendens til, at jo højere andelen af elever med forældre på kontanthjælper på skolen, des højere er motivationsgraden hos brugerne af lektiecaféen.Antal lærere knyttet til lektiecaféenDer er en tendens til, at jo flere lærere der er knyttet til lektiecaféen, jo højeremotivationsgrad har eleverne.Ugentlig åbningstidDer en tendens til, at jo længere lektiecaféens ugentlige åbningstid er, johøjere motivationsgrad har eleverne.Aktiviteter i lektiecaféenTabel 4.3 viser endelig, at eleverne er mere motiverede for at være i lektiecaféen,når der foregår nogle aktiviteter, end hvis der ikke foregår noget.71\nSamlet setElevernes motivation for at komme i lektiecaféen afhænger tilsyneladendeaf flere forskellige forhold: Skolens størrelse (små skoler har størst motivation). Procentdel tosprogede elever (mange tosprogede har størst motivation). Lektiecaféens åbningstid (lang åbningstid giver størst motivation). Antal af lærere tilknyttet lektiecaféen (mange lærere har størst motivation). Procent forældre på kontanthjælp og førtidspension (mange på kontanthjælpm.v. har størst motivation). aktiviteter i lektiecaféen (aktiviteter betyder større motivation).Man kan altså klart konkludere, at det er de samme forhold der spiller enrolle for elevernes motivation, som også spillede en rolle for elevernesfremmøde i lektiecaféen. Dette virker også helt logisk. Det er især de småskoler, hvor der samtidig er relativt mange tosprogede og mange forældre,der modtager kontanthjælp og førtidspension. Desuden er åbningstiden, antallærere og aktiviteter i lektiecaféen vigtigt for motivationen.3.4 Brugernes tilfredshed med lektiecaféenDet fjerde succeskriterium for lektiecaféen vi har benyttet, er spørgsmåletom elevernes tilfredshed med lektiecaféen. Igen er der tale om et spørgsmål,som er blevet stillet til skolerne, i stedet for eleverne eller endda brugerne aflektiecaféerne.Tabel 3.4: Procentdel skoler hvor eleverne er tilfredse med at benytte lektiecaféen(dvs. procentdel der har svaret ’i høj grad’)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 78 %400-600 elever (22 skoler) 68 %Mere end 600 elever (16 skoler) 71 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\n4 lærere (10 skoler) 80 %5 lærere (13 skoler) 77 %Åbningstidens længde i timer pr uge:2-5 timer (12 skoler) 46 %6-10 timer (41 skoler) 76 %11-14 timer (7 skoler) 100 %Åbent sen eftermiddag:Nej, ikke åbent sen eftermiddag (36 skoler) 76 %1-2 eftermiddage om ugen (12 skoler) 58 %3-4 eftermiddage om ugen (12 skoler) 75 %Aktiviteter i lektiecafeen:Ja, spil, leg mv. (38 skoler) 70 %Nej – ingen aktiviteter (22 skoler) 77 %Tabel 3.4 viser, at det ikke er helt let at påvise klare og statistisk signifikantesammenhænge mellem brugernes grad af tilfredshed og de udvalgte baggrundsvariable.Skolens størrelseDer er en tendens til, at elevernes tilfredshed med lektiecaféen er størst påde små skoler med under 400 elever.Andel tosprogedeDer er en tendens til at elevernes tilfredshed er mindst på skoler med relativtmange tosprogede elever.Ugentlig åbningstidDer en signifikant sammenhæng med åbningstid. Jo længere lektiecaféensugentlige åbningstid er, des højere vurderes elevernes tilfredshed.Procentdel forældre på kontanthjælp og førtidspensionDer er en tendens til, at elevernes tilfredshed med lektiecaféen er relativt lavpå skoler, hvor der ikke er så mange elever med forældre, der modtagerkontanthjælp m.v., mens den er større på skoler med flere forældre på kontanthjælp.Aktiviteter i lektiecaféenDer er et overraskende resultat, som viser en svag tendens til, at skoler medaktiviteter vurderer elevernes tilfredshed lavere end skoler, hvor der ikke eraktiviteter i lektiecaféen. Forskellen er dog ikke statistisk signifikant og kanskyldes en tilfældighed.73\nSamlet setDet er, som nævnt, ikke helt let at påvise klare og statistisk signifikantesammenhænge mellem brugernes grad af tilfredshed og de udvalgte baggrundsvariable.Det eneste punkt, hvor vi kan se en klar og signifikantsammenhæng, er lektiecaféens åbningstid – jo længere åbningstid, des meretilfredse mener skolerne, at lektiecaféernes brugere er.Analyserne viser dog også nogle tendenser, som kan være interessante at senærmere på. Tilfredsheden er tilsyneladende størst på de små skoler, somsamtidig har en del tosprogede elever og en del forældre på kontanthjælpmv. Det sidste tyder på, at der er en vis tilfredshed med de steder, hvor lektiecaféernei høj grad tiltrækker de elever, som de er beregnet for.3.5 Hensynet til det sociale miljøSpørgsmålet om hvorfor eleverne kommer i lektiecaféen er blevet stilletflere gange i undersøgelsen. Oprindeligt er det naturligvis, som navnet siger,et sted man skal lave sine lektier, og evt. et sted man kan opnå hjælp tilsine lektier. Men det er flere gange antydet, at de også kommer i lektiecaféerneaf hensyn til det sociale miljø. Dette spørgsmål er skolerne blevet bedtom at svare på. Man kan diskutere om det kan kaldes en ”succes-variabel”eller det er det omvendte.Tabel 3.5: Procentdel skoler hvor eleverne kommer i lektiecaféen på grundaf det sociale miljø (dvs. procentdel der har svaret ’i høj grad’)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 17 %400-600 elever (22 skoler) 23 %Mere end 600 elever (16 skoler) 18 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\n2-5 timer (12 skoler) 23 %6-10 timer (41 skoler) 17 %11-14 timer (7 skoler) 29 %Åbent sen eftermiddag:Nej, ikke åbent sen eftermiddag (36 skoler) 16 %1-2 eftermiddage om ugen (12 skoler) 25 %3-4 eftermiddage om ugen (12 skoler) 25 %Aktiviteter i lektiecafeen:Ja, spil, leg mv. (38 skoler) 20 %Nej – ingen aktiviteter (22 skoler) 18 %Tabel 3.5 viser, at det er meget svært at finde nogle klare svarmønstre, nårdet gælder det sociale miljø. Der er visse forskelle, men der er stort set ikkenoget mønster i disse forskelle, som man kan bruge til at konkludere påbaggrund af.3.6 Større fagligt selvværdDen sjette “succesvariabel” i analyserne handler om elevernes oplevelse affagligt selvværd, når de kommer i lektiecaféen. Det vil altså være positivt,hvis lektiecaféen kan hjælpe eleverne til bedre faglige resultater og selvværd.Tabel 3.6: Procentdel skoler hvor eleverne får et større fagligt selvværd afat komme i lektiecaféen (dvs. procentdel der har svaret ’i høj grad’)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 39 %400-600 elever (22 skoler) 27 %Mere end 600 elever (16 skoler) 29 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\nÅbningstidens længde i timer pr uge:2-5 timer (12 skoler) 15 %6-10 timer (41 skoler) 33 %11-14 timer (7 skoler) 57 %Åbent sen eftermiddag:Nej, ikke åbent sen eftermiddag (36 skoler) 32 %1-2 eftermiddage om ugen (12 skoler) 17 %3-4 eftermiddage om ugen (12 skoler) 50 %Aktiviteter i lektiecafeen:Ja, spil, leg mv. (38 skoler) 35 %Nej – ingen aktiviteter (22 skoler) 27 %Skolens størrelseDer er en svag tendens til, at eleverne får større fagligt selvværd på de småskoler, mens der ikke er forskelle mellem store og mellemstore skoler.TosprogedeDer er forskelle mellem skolerne, og det er skoler med 15-50 % tosprogede,der vurderer at lektiecaféerne giver størst fagligt selvværd.Procentdel forældre på kontanthjælp og førtidspensionTabel 3.6 viser at der er en tendens til, at eleverne får størst fagligt selvværdpå skoler, hvor der er en del forældre, som modtager kontanthjælp mv.Antal lærere knyttet til lektiecaféenDer er store forskelle, men der er slet ikke noget mønster i sammenhængenmellem antal lærere i lektiecaféen og elevernes faglige selvværd.Ugentlig åbningstidDer en tendens til, at jo længere lektiecaféens ugentlige åbningstid er, johøjere fagligt selvværd vurderes eleverne at have.Aktiviteter i lektiecaféenDer er en forskel på steder, hvor man har aktiviteter i lektiecaféer og steder,hvor ikke har. Hvis der er aktiviteter giver det eleverne et større fagligtselvværd.Samlet setDet kan være svært at se et klart mønster, når det gælder fagligt selvværd.Der er visse enkelte forhold, som tilsyneladende spiller en vis rolle for detfaglige selvværd hos eleverne.De får større selvværd på de små skoler, hvor der samtidig er relativt mangetosprogede elever og elever med forældre, som modtager kontanthjælp ogførtidspension. Det er også tydeligt, at længere åbningstid i lektiecaféen76\nogså er befordrende for det faglige selvværd. Det er også befordrende, atder foregår forskellige aktiviteter i lektiecaféen.3.7 Mindre behov for specialundervisningDet syvende succeskriterium for lektiecaféerne handler om behovet for specialundervisning.Problemstillingen er her, at hvis lektiecaféerne kan forbedrenogle af de svage elevers faglige standpunkter, vil der være mindrebehov for specialundervisning. De enkelte skoler er blevet bedt om at vurderedenne sammenhæng mellem lektiecaféer og specialundervisning.Tabel 3.7: Procentdel skoler hvor lektiecaféen betyder, at færre elever harbrug for specialundervisning (dvs. procentdel der har svaret ’i høj grad’ og’i nogen grad’)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 48 %400-600 elever (22 skoler) 23 %Mere end 600 elever (16 skoler) 29 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\nkonstateres visse sammenhænge og tendenser i forhold til flere af baggrundsvariablene.Skolens størrelseDet viser sig klart, at de små skoler mener behovet for specialundervisningbliver mindre, mens der ikke er så stor forskel på de store og mellemstoreskoler.Andel tosprogedeDer er en klar tendens til, at skoler med relativt mange tosprogede i højeregrad opnår at færre elever har behov for specialundervisning.Procentdel af forældre på kontanthjælp og førtidspensionDer er en tendens til, at jo højere andelen af elever med forældre på kontanthjælper på skolen, jo mere opnås at færre elever har behov for specialundervisning.Antal lærereDer ikke noget klart svarmønster i forhold til antal lærere i lektiecaféen,men der er alligevel nogle store forskelle. Hvis vi ser bort fra skoler med 5lærere, er der dog en tendens til, at jo færre lærere, des flere skoler menerspecialundervisningen bliver reduceret. Men skoler med 5 lærere liggermeget højt.Ugentlig åbningstidDer en tendens til, at jo længere lektiecaféens ugentlige åbningstid er, jomere opnås at færre elever har behov for specialundervisning.Sene eftermiddagstimerDer er en tendens til, at jo flere dage lektiecaféen har åben i sene eftermiddagstimer,jo mere opnås at færre elever har behov for specialundervisning.Samlet setDer er en klar tendens til at skolerne vurderer at lektiecaféerne bidrager tilat reducere behovet for specialundervisning. der kan især konstateres ensammenhæng med: Antal tosprogede. Lektiecaféens åbningstid – også sen eftermiddag. Procentdel med forældre på kontanthjælp.Man kan især bemærke, at lektiecaféerne synes at have positiv indflydelsede steder, hvor der er mange tosprogede og mange forældre på kontanthjælpog førtidspension, dvs. de små skoler, idet det efter skolernes mening reducererbehovet for specialundervisning.78\n3.8 Positiv effekt på brugernes faglige præstationerDet sidste succeskriterium i vore analyser, drejer sig om elevernes fagligepræstationer. Et meget afgørende spørgsmål er naturligvis, om lektiecaféernesvirksomhed har en positiv indflydelse på elevernes faglige præstationer.Tabel 3.8: Procentdel skoler hvor lektiecaféen har en positiv effekt på elevernesfaglige præstationer (dvs. procentdel der har svaret ’i høj grad’)Skolens størrelse:Mindre end 400 elever (22 skoler) 26 %400-600 elever (22 skoler) 23 %Mere end 600 elever (16 skoler) 18 %Procentdel tosprogede elever:Mindre end\nAntal lærere knyttet til lektiecaféenDer er en tendens til, at jo flere lærere der er tilknyttet lektiecaféen, i jo højeregrad opnås en positiv effekt på elevernes faglige præstationer.Ugentlig åbningstidDer en tendens til, at jo længere lektiecaféens ugentlige åbningstid er, i johøjere grad opnås en positiv effekt på elevernes faglige præstationer.Aktiviteter i lektiecaféenDer er en tendens til, at på skoler, hvor der foregår aktiviteter som spil ogleg, opnås i højere grad en positiv effekt på elevernes faglige præstationer.Samlet setDet viser sig altså meget klart, at der er nogle sammenhænge mellem elevernesfaglige præstationer og flere baggrundsvariable: Antal lærere i lektiecaféen. Lektiecaféens åbningstid. Aktiviteter i lektiecaféen. Antal forældre på kontanthjælp m.v.Det er nogle af de samme baggrundsvariable, som vi har set i de andre analyser.3.9 OpsummeringI dette kapitel har vi gennemført en række analyser af forskellige “succeskriterier”for lektiecaféerne, som har været formuleret i det spørgeskema,som skolerne har besvaret. Disse “succeskriterier” har været holdt op moden række baggrundsvariable.I de enkelte afsnit er der redegjort for de sammenhænge og tendenser vi harfundet. I mange tilfælde er forskellene ikke statistisk signifikante, fordi vihar at gøre med et meget spinkelt talmateriale, som kun omfatter 62 skoler.Gennemgående ser det ud til, at de små skoler med under 400 elever harvurderet lektiecaféerne mest positivt. Da der er en klar sammenhæng mellemskolestørrelse og procentdel tosprogede elever og andel elever medforældre, der modtager kontanthjælp og førtidspension, er der også stor tilfredshedpå skoler med mange tosprogede og elever med forældre på kontanthjælpmv. Derfor kan man sige, at lektiecaféerne har en positiv effektoverfor de bogligt set svageste elever.Der er også en klar tendens til, at der er større tilfredshed på de skoler, hvorlektiecaféerne har lang åbningstid og hvor der er flere lærere tilknyttet. Deter også gennemgående, at tilfredsheden er størst på de lektiecaféer, hvor derforegår nogle særlige aktiviteter, f.eks. leg og spil.80\nPage 4: ForordDen københavnske befolknings\nPage 8 and 9: 1 Resumé og forslag1.1 BaggrundBå\nPage 10 and 11: 3. at identificere en række kriter\nPage 12 and 13: Stor information, men måske ikke t\nPage 14 and 15: Man kan altså meget forenklet sige\nPage 16 and 17: Det er nogle af de samme baggrundsv\nPage 18 and 19: ve undervisningen. Der skal tænkes\nPage 20: Analyserne viser, at effekten af le\nPage 25 and 26: (Se mere i bilag 3 - figur 2 og 3).\nPage 27 and 28: Årsagen til lukningerne er primær\nPage 29 and 30: Ældre elever på skolen (1 skole).\nPage 31 and 32: Det mest almindelige er, at drøfte\nPage 33 and 34: Der afholdes møder mhp. erfaringsu\nPage 35 and 36: Hvis udgangspunktet er et ”Elevce\nPage 37 and 38: via skolebladet. Enkelte informerer\nPage 39 and 40: 36. Hvilke grupper er lektiecaféen\nPage 41 and 42: 42. I hvilken grad foregår følgen\nPage 43 and 44: Forældre (fortsat)Sprogcenter og l\nPage 45 and 46: Et af de vigtige spørgsmål er, i\nPage 47 and 48: Lærer/ledelse om de store elever:\nPage 49 and 50: OpsamlingHovedparten af skolerne an\nPage 51 and 52: 2.9 Effekten af lektiecaféen på e\nLærer/ledelse:På spørgsmålet om\nDer er ikke i spørgeskemaet spurgt\nDet fremgår, at der er relativt fl\nuro.” “Lærerne er tit væk, og\nForældre til ressourcestærke bør\nEt andet problem er, hvis ressource\nLærer/ledelse om samarbejde: Der s\nAnalyser viser, at der er en klar s\nskoler jo større andel af eleverne\nÅbningstidens længde i timer pr u\nSamlet setElevernes motivation for\nSamlet setDet er, som nævnt, ikke\nkonstateres visse sammenhænge og t\nAntal lærere knyttet til lektiecaf