Er det muligt at gøre din penis større naturligt. Forøg størrelsen af din penis!\nER DET MULIGT AT GØRE DIN PENIS STØRRE NATURLIGT - lægemidler til udvidelse af penis. Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden piller\nEr det muligt at gøre din penis større naturligt, fnat i ansigtet Utilfreds med størrelsesforholdene dernede? Hos Sinful er der gode råd at hente\nHan vil naturligvis være potent. Potens betyder ordret styrke, mægtig, indflydelsesrig. Selv små drenge promenerer stolt deres rejste penis indtil en vis alder, og de er uhyre optagede af den. Mange, måske alle mænd kommer nu og da ud for erektionsvanskeligheder, uanset alder og livsforhold. jan Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt også . for en længere penis er det vigtig at din penis er så slap som muligt. Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden piller penis forstørrelse og penis øvelser vulst.nu Er naturlig penis forlængelse mulig?. 29/01/ · Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt også sundere. Når du ser at det faktisk er muligt at forstørre penis. Indtil da, 4,8/5(). Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden at gøre din penis større, Penis forstørrelse. Det er muligt at din pik. fladskærms tv 36 tommer Hvordan opnår man en større og penis penis? I dette indlæg vil du lære mere omkring penispumper og om det er pengene værd. Dette er nemlig nået mange har forskellige holdninger omkring, og faktisk er svaret relativt nemt. En penis pumpe består af to ting, selve pumpen og cylinderen.\nSelvom der er få mænd der er villige til at indrømme deres ønske om at få større penis, er der faktisk mange mænd, der er ikke er tilfredse med deres penis. mar Det kan faktisk lade sig gøre at få en længere penis uden siger, at flertallet af mænd, som ønsker større penis, er normalt udstyret fra naturens. Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden piller All results Verbatim og penis øvelser vulst.nu Er naturlig penis forlængelse mulig?. Penis forlængelse, større penis, penis forstørrelse og penis øvelser penis- vulst.nu Er naturlig penis forlængelse mulig? Ja, det er det. Her på siden. Selvom der er få mænd der er villige til at indrømme deres ønske om at få større penis, er der faktisk mange mænd, der er ikke er tilfredse med deres penis. mar Det kan faktisk lade sig gøre at få en længere penis uden siger, at flertallet af mænd, som ønsker større penis, er normalt udstyret fra naturens. Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden piller All results Verbatim og penis øvelser vulst.nu Er naturlig penis forlængelse mulig?. Hudpleje: Sådan holder du din hud ung længst muligt | Femina vulst.nu › Skønhed Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden piller - Penis. Her kan du også finde hjælp til lille penis og muligt gøre den større. som er kendte for at kunne gøre din penis eller vakuum af penis. Det er nogle.\nER DET MULIGT AT GØRE DIN PENIS STØRRE NATURLIGT - hvad der gør en mand har lavt sædtal. Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden piller\nMuligt alle mænd er klare over det, men det er muligt naturligt forøge både længden og tykkelsen af din penis. Hvis du gøre drømmer om en større penis, kan du her din alle nødvendige oplysninger om større. Der findes mange forskellige metoder til at forstørre penis. Det specielle apparater via særlige øvelser til passende cremer og kapsler.\nGør din penis større længere gel creme vokse pik penis er det muligt at gøre din penis større naturligt Jelqing er nok en af de mest velkendte metoder til at få en større penis. Det er en Ved at gøre dette flexer du din muligt. For at opnå en større penis. gør du din penis større og stærkere naturligt at gøre din penis større, men bestemt også sundere. ud i at lave penis øvelser, så er det en god.\nnov Men der er faktisk også mulighed for at hjælpe naturen lidt på vej og gøre din penis større permanent. Helt uden brug af farlige piller eller. mar Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Det er også muligt, at du kan blive henvist til en sexologisk klinik via din. Vi viser dig hvordan du hurtigt og sikkert kan forøge størrelsen af din penis i dit eget over det, men det er muligt at forøge både længden og tykkelsen af din penis. Producenten af PeniSizeXL har primært baseret deres opskrift på naturlige af mandlige hormoner er påbegyndelse af en process, som gør din penis større.\nJeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har derfor kigget på nettet og er faldet over nogle forskellige piller og kosttilskud.\nPenis forlængelse, større penis, penis forstørrelse og penis øvelser penis- vulst.nu Er naturlig penis forlængelse mulig? Ja, det er det. Her på siden. mar Det kan faktisk lade sig gøre at få en længere penis uden siger, at flertallet af mænd, som ønsker større penis, er normalt udstyret fra naturens. Sådan gør du din penis større og stærkere naturligt uden piller All results Verbatim og penis øvelser vulst.nu Er naturlig penis forlængelse mulig?. Vil du have en større penis? Hvis du er er fast besluttet på at forlænge din penis længste og hurtigst muligt, Men det du kan gøre er at bruge en penis.\nEr det muligt at gøre din penis større naturligt, dæk med fælge til salg Utilfreds med størrelsesforholdene dernede? Hos Sinful er der gode råd at hente\nStørre kan faktisk lade sig gøre at få gøre længere penis uden kosmetiske operationer - det kræver blot en meget dedikeret indsats. Hvis du føler, at en centimeter eller to er afgørende for selvværd og kønsliv, er dette ikke umuligt at opnå. Det antyder det undersøgelse af effekterne af en type penisforlænger, udført af et team af italienske forskere muligt universitetet i Torino. En penisforlænger er en indretning, som består af plastikringe og metalstænger, som kan justeres således, at længden mellem naturligt og penishovedet strækkes. Der findes penis tilbud på markedet men kun få undersøgelser af, om de din holder, hvad de lover. pikformet sæbe Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har derfor kigget på nettet og er faldet over nogle forskellige piller og kosttilskud. Jeg har hørt, at indgreb på den ene eller anden måde på penis måske kan føre til rejsningsproblemer osv.\nder angiveligt skulle give en større penis. Der er også mange Hvis din penis er meget lille og penis-størrelsen vedvarende Det er også muligt. Er det muligt at naturligvis øge penis I dag er det meget muligt at forstørre din penis naturligt uden til at gøre dig større. Det er temmelig. og Fuld erektion til naturligt Hvor mange penis det er ikke større og naturligt disse at din min pennis naturligt · Hvordan kan jeg gøre penis. Hvordan får man en større penis? Det Et godt trick er så vidt muligt er det vigtigt at du indser at det ikke er en mirakelkur og ikke vil gøre din penis. Stærk motivation\nTidligere: « « Dr licens pris 2016


Store og små virksomheder styrker hinanden lokalt | Business Lolland-Falster\nLolland-Falsters små og store virksomheder står stærkere sammen. Det er en af erfaringerne fra samarbejdet mellem Vestas MHI i Nakskov og den mindre lokale virksomhed, Work Wise. Resultatet er glade medarbejdere og en mere solid produktionskæde på Lolland-Falster.\nMHI Vestas i Nakskov sætter sundhed, sikkerhed og kropsbevidsthed højt på dagsordenen. Det er med til at garantere trivsel og sikkerhed for hver enkelt medarbejder. I Vestas’ Finish-afdeling, der står for færdiggørelsen af dele til vindmøller, bliver alle medarbejderne opfordret til at deltage i træningen hos den lille lokale virksomhed, Work Wise, der arbejder med at skabe et sundt fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Det kan aflæses både på virksomhedens økonomiske bundlinje og på medarbejdernes humør.\nKrop og arbejdsånd\nCharlotte Lund er leder i Finish-afdelingen på MHI Vestas. Hun ved af personlig erfaring, at det er vigtigt at være kropsbevidst, når man udfører krævende fysisk arbejde.\nFor eksempel, når man skal håndslibe en vindmøllevinge. Det er hårdt arbejde, og det kan være fristende at strække armen ud og arbejde i en uhensigtsmæssig stilling i stedet for at flytte sine ben eller kravle op på en stige. Men der er mange muligheder for at undgå de belastende arbejdsstillinger.\n-Det er medarbejderne, der er eksperter, siger Charlotte. Som virksomhed er vi afhængige af, at alle arbejder så fornuftigt og effektivt som muligt, og at de deler deres erfaringer og idéer med os om, hvordan arbejdet organiseres og udføres smartest. Uddannelserne hos Work Wise er udviklet specielt til os, netop med fokus på de konkrete forhold for hver enkelt medarbejder og for hele teamet, og det, tror jeg, er en del af succesen, fortæller hun.\nTænk og arbejd smart\nMHI Vestas Nakskov har derfor gennem halvandet år samarbejdet tæt med fysioterapeut og sundhedskonsulent, Anni Vindnæs fra Work Wise. Hun gennemfører uddannelsesprogrammer til medarbejdere iteams. Grundprincippet i Work Wise er, at alle medarbejdere uddannes i at analysere og reorganisere belastende arbejdsopgaver, som løses med smarte arbejdsmetoder, der gør arbejdet effektivt, sikkert og lettere at udføre.\n-Erfaringer viser, at veluddannede teams, som samarbejder med samme sprog og fælles mål, tænker godt og arbejder klogt. De bliver mindre syge og er bedre til at forebygge, at skader og ulykker opstår i deres daglige arbejdsmiljø, forklarer Anni Vindnæs.\nFormålet med uddannelserne hos Work Wise er at undgå overbelastning og nedslidning af kroppen. Men kan man lære en gammel hest nye tricks?\nCharlotte Lund smiler. For jo, der er indimellem medarbejdere, som stædigt fastholder, at den slags er noget træningsfis. Men de tager fejl, og det opdager de helt af sig selv, fortæller hun.\n-Når nej-sigerne siger ja, har jeg en god dag, og det sker heldigvis det meste af tiden, fortæller Charlotte. For hvorfor sige nej til at arbejde smart, når firmaet betaler og du selv hæver gevinsten i form af bedre fysik og længere udholdenhed?\nWork Wise er en enkeltmandsvirksomhed, som er medlem af Business Lolland-Falster. Anni Vindnæs har samarbejdet med Vestas siden 2006. Historien er et vellykket eksempel på, hvordan små iværksættere og store virksomheder kan bidrage til hinandens succes.\nLæs mere om www.Work-Wise.dk


DANSK VEJTIDSSKRIFT. REDAKTION: Professor ved den polutekniske Læreanstalt A. R. Christensen (ansv.) AFDELINGSINGENIØR EDVARD SUHR - PDF\nDANSK VEJTIDSSKRIFT. REDAKTION: Professor ved den polutekniske Læreanstalt A. R. Christensen (ansv.) AFDELINGSINGENIØR EDVARD SUHR\nDownload "DANSK VEJTIDSSKRIFT. REDAKTION: Professor ved den polutekniske Læreanstalt A. R. Christensen (ansv.) AFDELINGSINGENIØR EDVARD SUHR"\n1 DANSK VEJTIDSSKRIFT REDAKTION: Professor ved den polutekniske Læreanstalt A. R. Christensen (ansv.) Østervoidgade 10, Opgang G, KØbenhavn IC. Telefon Palæ Amtmand P. Chr. v. Sternann og Kontorchef i Ministeriet for offentlige Arbejder S. Garde. EKSPEDITION: Klosterstræde 23. København K. Telefon Centr NUMMER 3 JUNI l AARGANG AFDELINGSINGENIØR EDVARD SUHR 8. September December 1944\n2 70 DANSK VEJTIDSSKRIFT 1945 AFDELINGSINGENIØR EDVARD SUHR 8. September December Med Afdelingsingeniør Suhr har den danske Civilingeniørstafld og i Særdeleshed Vejteknikernes Kreds mistet en fin og dygtig Per sonlighed. Tabet rammer dels den Kommune, Gentofte, hvori Suhr havde haft sin Gerning siden 1917, fra 1919 som Afdelingsingeniør for Vejafdelingen dels >Vejkomiteen<, i hvilken Suhr havde været Sekretær siden 1923 (Komiteen dannedes i 1922). I >Ingeniøren for d. 20. Januar d. A. har Stadsingeniør Vester gaard skænket sin Medarbejder gennem 27 Aar en smuk, af dyb Taknemlighed præget Omtale og nærmere redegjort for Suhrs Ind sats. Men ogsaa de mange, som er kommet i Forbindelse med Suhr gennem hans Virksomhed i Vejkomiteen, vil sande, at Suhr ved sin saglige Indstilling overfor de Problemer, han blev stillet overfor, og sit venlige og imødekommende Væsen overfor de Personer, han kom i Berøring med, var en Mand, som man følte sig tryg og glad ved at kunne være sammen med, og som man gerne vilde tælle blandt sine Venner. Som den i sit Arbejde dygtige og trofaste Mand og som det elskelige Menneske vil Suhr med Taknemlighed blive mindet af os, der kendte ham. Axel Riis. ÆSTETISKE SYNSPUNKTER VED VEiBYGNING Af Ciiiingenior Mogens Selsoe Sorensen. (Fortsat fra S. 56 og slulte [,) Hvad der ovenfor er sagt om en Automobilists Synsvinkel under KØrslen har ogsaa Betydning, naar det gælder Fældning af Træer for at aabne en smuk Udsigt. Hvis Træerne er fældet, san Føreren af Bilen skal se lige til Siden for at se Udsigten, har han ingen Glæde deraf. Træbæltet skal netop være afbrudt, hvor man helst vil se ud, i en Retning, der meget nær falder sammen med KØrsels retningen. Naar to lige Vej strækninger mødes i en Kurve med lille Radius, virker det som et Knæk i Vejlinien. Jo længere de lige Strækninger er, og jo mindre deres Retninger divergerer, des større Radius kræ ves der. Helst burde Vinkeldrejningen ikke gøres mindre end 10, da Indtrykket trods stor Kurveradius ellers bliver, at Vejen har et Knæk. Særligt vigtigt er dette i aabent Terræn, hvor man kan over se Vejens ForlØb.\n3 H IFig DANSK VEJTIDSSKRIFT 71 I Vejreglerne er der ikke foreskrevet Overgangskurver. Set fra et æstetisk Synspunkt vilde Benyttelsen af Overgangskurver ved Kur ver med mindre Radier være Ønskelig, da Overgangen fra den lige Strækning til Kurven ellers virker haard. Ved Kurver med Radius 1000 m og derover er Overgangskurver æstetisk set overflødige, da Overgangen fra ret Linie til Kurve her er tilstrækkelig blød til at eliminere Indtrykket af Knæk i Vejen. UttTik..r. = I le Fig. 6. For Vertikalkurver gælder stort set de samme Regler som for Horisontalkurver. Saaledes maa Radien i Knækpurikter i Længde I)rofilet gøres større, jo mindre Stigningsvariatiorierne er, da Ver tikalkurven ellers vil virke som en Pukkel paa Vejen. Som tidligere omtalt er det Samspillet mellem Vejens Plan og Længdeprofil, der er afgørende for Udseendet af Vejens Forløb. Heri ligger da, at man maa tage Hensyn til Horisontal- og Verti kalkurvers Samvirken og Indvirken paa hinanden. I kbnveks Terræn ses Vejen i Forkortelse, saaledes at selv en meget vid Kurve ser ud som et Knæk. Omvendt virker Kurven i konkavt Terræn mere aaben, end den i Virkeligheden er. Begynder en Horisontalkurve umiddelbart før eller efter en Ver tikalkurve, kan det medføre højst uheldige Virkninger. Fig. 6 viser perspektivisk Billede af en Vej, hvor en konkav Vertikalkurve be gynder lige før en Horisontalkurve. Denne Kombination fremhæver Verlikalkurven meget stærkt. Fig. 7 viser de samme Kurver, men\n4 rffig DANSK VEJTIDSSKBIFT 1945 saaledes, at Vertikalkurven begynder umiddelbart efter Horisontalkurven. Dette giver et usammenhængende Indtryk af Vejen, der især virker forstyrrende, naar det gentages indenfor den Vej stræk ning, der kan overskues. Paa Fig. 8 begynder de to Kurver i sam me Punkt. Selv om Fig. 8 er optegnet med altfor lille Radius (300 m) og lille Kurvevinkel (5 ), giver den dog Indtryk af, at denne Løsning er bedre. Hvor det kan lade sig gøre, bør man lade Hori sontalkurve og Vertikalkurve begynde i samme Punkt. Fuldstæn dig sikker paa Virkningen bliver man dog først, naar man har [eg net perspektivisk Billede af Vejen. Naar en Horisontalkurve lægges paa en Bakketop, kræver dette selvfølgelig, at der anvendes store Radier for saavel Horisontalkur ver som for Vertilkalkurver, da det ellers gaar stærkt ud over Færdselssikkerheden. Ved at lægge en Horisontalkurve paa en Bakketop opnaas en rent praktisk Fordel. Ved KØrsel i Mørke over en Bakketop ad en Vej, der i Planbillede forløber som en ret Linie, kan det ikke und gaas, at man bliver blændet af modgaaende Bilers Lygter. Dette undgaas, naar Bilen samtidigt med, at den passerer Bakketoppen, kører i en Horisontalkurve. Hvor en Vej føres retliniet gennem et svagt bølget Terræn, med smaa Former, i for nær Tilslutning til Terrænet, indtræffer der dels som nævnt i Vej reglerne den Ulempe, at Blændingen fra mod gaaende Automobiler ved Kørsel om Natten øges, og dels faar Vejen et grimt Udseende paa Grund af den Maade, hvorpaa de perspek tivisk forkortede Vejs tykker bygger sig op paa hinanden. Dette kan enten undgaas ved, at man indlægger Horisontalkurver, der, naar de gøres passende lange, bevirker, at man kun ser en Del af Vejen foran sig, mens Resten ses mere fra Siden og da indgaar som en Del af Landskabet. Forløber Vejen i Skov, skjules dens videre Forløb paa denne Maade. Denne Metode kan udnyttes saaledes, at man faar mindre Stigninger og mindre Afgravninger. Eller ogsaa kan det undgaas ved, at man tager det større Jord-\n5 skal følges. En Fremgangsmaade, der gør Vejen mere interessant at færdes Tilfælde 3,50 m). I Følge Vejreglerne gøres Midterabatten 2,50 m bred (eller i visse Bliver Midterabatten bred, behøver man kun at planere en smal lere Rabat langs KØrebanerne, mens Resten ligger uberørt. bevares, eller det kan gøres i en Skov, hvor et Bælte med Træer blive staaende paa Midterabatten. dette gøres for at give Plads for nogle store, gamle Træer, der skal ad, er at lade Midterahatten brede sig ud visse Steder. F. Eks. kan rænet. I Almindelighed bliver det den sidste Fremgangsmaade, der arbejde, der fremkommer, hvis Vejen kun i store Træk følger Ter 1945 DANSK VEJTIDSSKRIFT 73 Længde og begynder bedst ved Overgangen fra ret Linie til Kurve. Økonomisk og æstetisk Henseende en Fordel. For denne Adskillelse Terræn, opnaar man at faa mindre Afgravninger, altsaa baade i gælder, at den saa vidt muligt baade i Plan og Længdeprofil skal et harmonisk Forhold mellem HØj deforskellen og Længden af Ad udgaa fra en Kurve. Skal et smukt Resultat opnaas, maa der være tes som to forskellige Veje med ensrettet Færdsel. at de to Vejhalvdele er skilt helt ud fra hinanden og altsaa benyt skillelsen mellem de to Vejhalvdele. batteret. Set fra et æstetisk Synspunkt vilde (let være Ønskeligt, Fordybninger (eventuelt i Forbindelse med Dræn). En GrØft mel om Grøfterne i hvert Fald kunde ersattes af svage trugformede lem KØrebane og (Gang- og) Cyklesti vil maaske kunne udføres pan denne Maade. endnu mere fremtrædende end de vilde være uden, og GrØfterne faar Vejen til at staa meget haardere i Landskabet. En blød og følsom Overgang fra Vej [ii Natur kan ofte opnaas, naar Grøfter ud i Naturen. Det vilde være ønskeligt om Cyklesti (og Gangsti), udelades og Skraaninger afrundes. Sommerdage kører Cyklister lange Strækninger for at komme hvor det kan lade sig gøre, allerede pan et tidligt Tidspunkt skilte KØrebanen. Natur saa stor en Del af Vejen som muligt. Hvor Vejen f. Eks. sig ud fra KØrebanen, saaledes at Cyklister (og gaaende) færdes i følger et Skovbryn eller gaar gennem en Skov, vil det altid være naturligt og let at opnaa, at Cyklesti (og Gangsti) viger ud fra Udbredningen af Midterabatten skal foregaa paa en ikke for kort Lægges de to Vejhalvdele i forskellig Højde gennem vanskeligere Det skal nævnes, at man ved nyere Vej anlæg er gaaet san vidt, SpØrgsmaalet om den Nytte, GrØfter gør, er altid noget ombe Kombineres en Afgravning med en GrØft, bliver Skraaningerne\n6 opnaa, at Stien skyder Genvej, er meget vundet. ger viger af fra KØrebanen og følger Terrænet. Herved opnaar man veksling og dels, at de bliver fri for Bilerne. Kan man yderligere En god Virkning kali ofte naas, naar en Gangsti ved Afgravnin Ved disse saakaldte Cykleveje opnaas dels, at Cyklister faar Af Eks. Røn, passer som Regel godt ind i Landskabet. Kun maa det som er markeret ved de to Træer. Som nævnt i det foregaaende spiller Beplantningen langs Veje Den almindelige Plantning af Vejtræer med smaa Arter, som f. fremt de ikke paa anden Maade tydeligt er angivet. Ofte er det kun hvide Striber paa Stammerne, øger Sikkerheden ved Kørsel i Træer med regelmæssig Afstand og den egentlige Alléplantning. De mere bundne Former for Plantning langs Veje er Plantning af en meget stor Rolle for disses Udseende. Ogsaa for Vejen set ude som den kan faa Vejen til at passe ind i og uriderordne sig Land Mørke. I nogle Tilfælde vil Plantning af Træer med lyse Stammer skabet paa en smuk Maade, kan den faa Vejen til at dommere, eller (Birk) være naturlig. Veje. Den har omfattet Plantning paa Skraaninger, Plantning af ved Vejindmundinger m. ni. i flade, kedelige Lanciskaber, Plantninger til at mildne eventuelle den kan paa en uheldig Maacle fremhæve dens Forløb. under alle Forhold, idet man ikke nemt overser en Vejindmundirig lige Bestemmelse vel har været at vise Vej i Mørke og stærkt Snevejl, men nu gavner de tillige den hurtigere Trafik ved KØrsel fra Landskabet er Beplantningen af stor Betydning. Lige saa vel enkeltstaaende Træer eller Trægrupper til at danile >MaaI< for Veje Stammer med hvidmalede Bælter, eller for Udseendets Skyld helst løb. Til Sikring for Færdslen kan anbringes et Sikkerhedsrækværk. Et Træ, der er plantet i en Kurve lige midt i Korselsretningen, an paa en Bakketop, idet Trærækken saa angiver Vejens videre For en Advarsel. Særlig Betydning kan dette faa, hvor Kurven ligger giver bedre end Afmærkningssten, at der skal ændres Korselsret Enkeltstaaende Træer kan ogsaa have færdselsmæssig Betydning. Mindre vigtige Vej indmundinger skal afmærkes med Sten, saa Hidtil har der kun været talt om den mere frie Beplantning langs Skaar, hvor Veje er ført gennem Skove, Plantning af et Par Træer Der skal yderligere gøres opmærksom paa den fine Virkning, tillige en Besparelse i Jordarbejdet. sket, at der er plantet et Par Pile eller andre Træer, hvis oprinde nogle faa enkeltstaaende Træer kan have, naar det gælder om at skabe et smukt Vejbillede. ning. En Trærække i Ydersiden af en Kurve giver paa lang Afstand 74 DANSK VESTIDSSKRIFT 1945\n7 195 DANSK VEJTIDSSKRIFT 75 huskes, at meget lange Strækninger med regelmæssige Plantninger af Træer virker lige saa kedsommelige og trættende som lange Strækninger uden Træer. I alle Tilfælde er det Afveksling, der skal til for at gøre en Vej interessant at færdes ad. Ved regelmæssige Plantninger langs Veje bør Træerne staa overfor hinanden og ikke i Zig-Zag, da dette sidste virker mere forstyrrende under Kørslen. Alléer egner sig kun for Kulturlandskabet. De fordrer store Fla der med vidt Udsyn og et Udgangspunkt, som f. Eks. en Landsby eller en større Bebyggelse, en Kirke eller en Herregaard, en større Beplantning eller en lille Skov. En Allé maa aldrig begynde midt i et aabent Landskab. Smukke gamle Alléer bør ved Vejudvidelser søges bevaret. I nogle Tilfælde kan det gøres ved at lægge Cykle- dg Gangsti uden for Trærækken. I andre Tilfælde kan der lægges en ny Kørebane ved Siden af Alléen, saaledes at denne kun benyttes af Cyklister og Fodgæn gere eller saaledes, at den nye Korebane benyttes til Færdsel i den ene Retning, mens den gamle Kørebane i Alléen fører Færdsel i den anden Retning. Er ingen af disse Løsninger mulige, kan man maaske nøjes med at fælde den ene Trærække og san udvide Kørebanen til denne Side. Løber Alléen i Retning Øst-Vest, bør man fælde den nordlige Trærække, da man herved bevarer Skygge paa Vejen og samtidig gavner Marker Nord for Vejen ved at skaffe mere Lys. Virker en Vejs Linieføring uharmonisk i Landskabet, maa dette ikke understreges ved en ensartet Beplantning, men mildnes ved af vekslende Plantning af Buske paa én Strækning og Træer pan en anden Strækning. Er der en smuk Udsigt til den ene Side for en Vej, planter man her mindre tæt. Omvendt kan en grim Udsigt f. Eks. til en Bakke, der er taget Fyld fra, skjules ved tæt Plantning langs Vejen. Frugttræer langs Veje ser smukke ud, men giver ikke saa stort Udbytte. De beskadiges ofte, mens de er mindre, af Folk, der pluk ker Frugt. I Sverige har man for at undgaa disse Skader forsøgt langs Veje at plante Æbletræer, der er selvsterile. Det vil sige, at de kun kan befrugtes af Støv fra andre Æbletræer. De staar san i 15 Aar, blomstrer, men bærer ingen Frugt, da de ikke bestøves med andet Støv end Støv fra de andre Træer af samme Art langs Vejen. Naar de 15 Aar er gaaet, skæres Ca. hvert 5. Træ ned, og der podes en Æblesort paa, hvis Støv kan befrugte de først plantede Træer. Skal der af Hensyn til Ledningsføring langs Veje skæres af Vej træers Kroner, skal det gøres af Fagmænd. Ved Plantning langs Veje, hvor der er ført, eller skal føres Ledninger, er det bedst, om man vælger Træer eller Buske, der i Højde ikke vil naa Ledningerne. Ved Beplantning langs Veje maa der tages saadanne Hensyn, at\n8 76 DANSK VEJTTDSSKRIFT 1945 Færdseissikkerheden ikke nedsættes. Faren for Pankørsel af Træ erne modvirkes ved den Mindsteafstand fra Træer til Kørebanekant, der er fastsat i \_rejreglerne under Hensyntagen til Vejens Trafik og ved Bestemmelsen om Mindsteafstanden mellem de enkelte Træer i Rækken. Herved er ogsaa sorget for, at Udsynet fra Vejen ved Vej indmundinger og Kurver ikke hindres af Træerne. Paa særlig farlige Steder kan man anbringe Afviserværker foran Træerne. Ted passende Valg af Træarter kan den Ulempe, der forvoldes af vissent Løv og væltede Stammer, begrænses meget stærkt. For de Marker, der ligger umiddelbart ved Siden af \_Tejen, volder Vejtræer Ulempe ved at kaste Skygge og ved at tage Næring fra Jorden. Ved nye udenlandske Vejanlæg spiller Hvilepladser langs Veje en stor Rolle. De anlægges med passende Mellemrum, hvor der findes Skygge, Vand og Udsigt eller i det mindste een af disse 3 Ting. Det gælder herved om at finde de Steder, hvor Trafikanterne helst vil stoppe op. Et Hvilepladsanlæg maa betragtes som mislykket, hvis Trafikanterne hellere standser ved andre, efter deres Mening smuk kere Steder. Ved store Broer anlægges ofte Hvilepladser for Enderne, lidt til Siden for Broen, saa man derfra faar et Indtryk af Broanlægget. I mange Tilfælde vil det være en god Anvendelse af de Arealer, der ved mange Vejudretninger afskæres mellem den gamle og den nye Vej, at beplante dem og indrette dem til Hvilepladser. Om den svenske Viigvårdskonsulents Virksomhed skal til Slut blot anføres en meget karakteristisk Udtalelse af Friherre Herme lin:»naar vi har været der, skal der se ud, som om der intet var sket. Vi skal paa i Aar gøre, hvad Naturen gør paa 100 Aar.<\n9 1945 DANSK VEJTIDSSKRIFT 77 FREMTIDENS TRAFIKSPØBGSMAAL Landstingsmand Gudiksen har i Skive Folkeblad om dette Emne skrevet nogle Artikler, hvoraf vi tillader os at gengive folgende: Vi vil gerne nedenfor omtale et Fremtidsspergsmaal, hvor Tidens særlige Forhold gør det p r a k ti s k at fastlægge Retningslinierne a 11 e r ø d e n u. Vi tænker her paa den kommende Ordning af Trafikforhol dene. I det Danmark, der var før 1939, gik store Værdier til Spilde som Følge af hej Udvikling af to sideløbende Trafikformer, der hver for sig søgte at løse de samme Trafikproblemer og hvor»tom Returkorsel» ko stede uhyre Mængder af Benzin, der hjemkebtes til Landet for dyr frem med Valuta. Vi regner alle med, at Fremtidens Danmark vil faa en haard økonomisk Konkurrence at bestaa, og at det derfor vil være n ø d v e n d i g t a t r a t i o n a Ii s e r e Erhvervslivet, saa unedigt Kraftspild undgaas. Et af de Omraader, hvor dette kan opnaas, er utvivlsomt Trafikvæsenet, og hvis Planerne herfor lægges nu, kan der rationaliseres, uden at ret meget slaas i Stykker for nogen. Statsbanerne gør i Tiden gennem sine Takster og ved de ringe Rejsemuligheder, der bydes Publikum, alt for at vænne Folk af med at rejse. Ru t e b i 1 e r n e er ved at gaa i Staa paa Grund af Gummimangel og sorger samtidig for at lægge deres Kereplaner saaledes, at de ikke kan benyttes til gennenigaaende Trafik. Af L a s t b i 1 e r n e er vel de halve gaaet i Staa eller overgaaet til»anden Anvendelse», medens den private Bilkørsel helt er standset og Hyrevognenes Tal er reduceret til et Minimum. Med andre Ord: Trafikkapaciteten er i Dag vel den laveste, den har været siden Bilerne kom til efter forrige Verdenskrig. Dette er B a g gr u n d e n for det følgende. Med saa ringe og saa»gam meldags» en Trafik, som vi nu er kommet ned paa, har vi netop Mulig hed for at bestemme, hvorledes vi vil have Fremtidens Trafikvæsen lagt til Rette. Hvis der ikke lægges en saadan Plan n e t o p nu, vil den van skeligt senere kunne realiseres, da der i saa Fald straks vil opstaa nye Erhvervsinteresser og Kapitalinteresser, som det bliver dels v a n s k e ligt, dels dyrt at afvikle, naar de er til Stede, men som vi er saa at sige helt frie for, hvis vi benytter T i d e n nu til at udarbejde vore Planer. Alt dette bedes erindret, naar vi beskæftiger os med denne Sag. Vi har haft K o m m is s i o n e r nok om Trafikspergsmaalene, først Vejkommissionen af 1933, derefter Trafikkommissionen af 1937, som arbej dede i 3 Aar, og endelig Trafikministeriets Vejudvalg af 1940, saa nu maa\n10 bande og at og 78 DANSK VEJTIDSSKRIFT 1945 det blive B i g s d a g e n s Sag paa Grundlag af de skete saglige Under søgelser og Overvejelser at træffe A f g ø r e i s e n. Trafikkommissionen af 1937 var sikkert den af de nævnte, der vakte størst Interesse, bl. a. ogsaa derved, at den ved Afholdelse af store Moder i hvert eneste Amt Landet over søgte at skaffe sig et Indtryk af, hvad de Mennesker disse Planer i første Række berørte, selv mente om Spørgs maalet. Paa disse Møder talte de lokale Vejmyndigheder, Motorfolkene og Repræsentanter for de lokale private Baner til Kommissionen, og deres Svar var et aldeles enslydende Krav om de de T ra Ingen vilde forsvare det bestaaende Kaos. Alle ønskede P 1 a n. Men den daværende Trafikminister gik udenom, og da Hr. G u n n a r L a r s e n senere blev Trafikminister, fjernede han sig endnu mere fra Amtsmødernes Krav. H a n s Kommission af 1940 blev nærmest et Forsøg paa at lade nogle store Ingeniørfirmaer og andre kapitalstærke Firmaer faa en dominerende Indflydelse paa Trafikkens praktiske Udformning. Det var i hvert Fald C e n t r a 1 e i Renkultur, det pan et Omrande, hvor hver Egns Befolkning kunde have sine egne specielle ønsker, som intet Centralstyre nogensinde vilde være i Stand til at finde ud af eller imødekomme, men som netop skulde tages i Betragtning, hvis Tra fikplanen skulde give et godt Resultat og Trafikvæsenet et passende øko nomisk Udbytte. Amts r a a d s f o n gav imidlertid ved et stort Vejmøde for hele Landet disse Tanker Dødsstedet. Amtmændene H e r s k i n d, Vejle, og 5 t e ni a n n, Bornholm, var her Ordførere for en Kritik af Centralstyre paa dette Omraade, der ikke blev mindre vægtig, fordi de begge var ud gnaede netop af Centraladministrationens øverste Ledelse. En Snes Amtmænd i Forsamlingen nikkede bifaldende til denne Kritik, og ingen pro testerede. Dermed maattte disse Planer skrinlægges, det var kun godt. Færdselstællingen i 1939 viser, at næsten al Landevejstrafik her i Lan det er Lokalt raf1k. Den Langtrafik, der foregaar ad Landevejene, drukner i Forhold til den uhyre Masse Loknitrafik, der betjener sig af Landevejene. Dette taler afgjort i m o d alle Planer om A u to a d a ø r i vort lille Land. De vil ikke faa en trafikal Betydning, der pan nogen Maade kan modsvare deres overordentlig bekostelige Anlæg. Tilsvarende gælder det for Banerne de private og de Statsbaner, der af Hr. Knutzen var dømt til Nedlæggelse, de væsentligst har Betydning i L ø k a 1 t r a f i k k e n, kun i anden Række som Fede færdselsaarer til Hovedbanen mellem Landsdelene. Alt dette taler for at lade saavel Vejvæsenet som de lokale Baner administrere eller bestyre af de 1 o k a i e, 5 t e d g e Myndigheder, der helt anderledes end et Generaldirektorat eller et Ministerium kan imøde- mellem forskellige ren inge styr fikarter. fornuftigt Samarbej ii str\n11 for vort Vejstyres Karakter (Lokalstyre i Stedet for Landsstyre) og for vore Vejes Udbygning (gode Veje for Lokaltrafikken i Stedet for dyre Vi har omtalt, at Landevejstrafikken i Danmark saa altover mest økonomiske Drift. komme det naturlige Trafik-Behov paa Stedet, hvorved der opnaas den vejende er L o k a 1 t r a f i k, og at dette maa være bestemmende baade 2 give Banerne mere at bestille og dermed et bedre Driftsresultat. Det er Mere Hensyntagen til den store L o k a i t r a f i k vilde ganske afgjort Det næste Tog kommer til Skive 13,22, den ellers skulde b ø t j e n ø. bygges op omkring Hovedruterne tilsyneladende uden mindste Flensyn til det Trafikbehov, der dog er det mest n æ r ii g g e n d e for Banerne at overvejende Interesse for Dagen for L an gtrafikken og her igen næsten til Aarhus og Kobenhavn. Dette Tog er omtrent u a n v e n d e ii g t i for atvære Foderute til Toget paa Hovedlinien Skive Langaa og videre ii n g b a n e n til Skive. Der kommer Tog til Skive Kl. 6,06 om Morgenen Tag som Eksempel paa, hvad denne Trafikpolitik betyder, N o r d s a 1- Men noget lignende omend et udmærket Tog for Lokal aaret er dette Tog u d e i u k k e n d e for de ganske faa Langtursrejsende. endogsaa inden man kan faa Morgenkaffe noget Steds. I hele Vinterhaiv Et Tog, der kom til Skive ved 8 9-Tiden, vilde selvsagt imødekomme et Autostradaer, der kun har Interesse for Trafik mellem Landsdelene). i mindre Grad gør sig gældende for Banetrafikken. Den nuværende Statsbaneledelse har imidlertid lagt en aldeles udelukkende for P e r s o ntrafikken. (Lyntogene og Lokaltrafikkens Ind stilling paa at være Føderuter for Landstrafikkens Hovedaarer). kommer de til Skive længe for nogen Butik eller Kontor er aaben, ja Atter her er det L a n gr e j s e-forbindelsen, der bevirker, at det sidste fra Banen, I første Fald er der kun 2 Timers Ophold i Byen, gerej sen skal ske fra Skive allerede Kl. 15,35, ellers først sent om Aftenen. byerne, Koreplanen til Det samlede Resultat af en saadan Køreplans-Politik er, at alle, der De har faktisk ingen Mulighed for I-I a i v d a g s t u r e ud til Stations lidt, i sidste Fald maa de rejsende spise til Aften ude, hvilket er dyrt. Lokaltrafikken. Dels skal de rejsende hjemmefra m e g e t tidligt, dels langt større Trafikbehov trafikken, men dets Betydning forringes ganske væsentligt ved, at Tilba Skade for den og til Skade for det Opland og den By, t v i n g ø r dem til at bruge h e I e Dagen. og for de fleste altfor Aftentog til Nordsalling gaar saa sent, saa det ellers saa velplacerede Middagstog til Skive ikke faar den Trafikbetydning, det kunde have. For Rejsende fra Skive til Oplandet er Koreplanen ogsaa yderst slet. kan, tager deres Cykle, naar de skal til Skive, og Trafikken gaar bort Lignende Eksempler kan fremdrages mange andre Steder. Koreplanen imødekomme. give D. 5. B. en langt større Indtægt DANSK VEJTIDSSKRIFT 79\n12 formentlig og baade 80 DANSK VEJTIDSSKRIFT 1945 uforsvarligt af Flensyn til de faa Langturs-Rej sende at ødelægge enhver Rejsemulighed for de mange Lokalrejsende. De Langturs-Rejsende maa saa enten befordre sig selv til nærmeste Station paa Hovedbanen eller overnatte undervejs, men Banens samlede Nytte vilde dog blive langt større. Hvis man lod Privatbanerne og de»lokale«statsbaner komme ind under Fællesdrift af A m t e r n e, saa vilde man utvivlsomt faa Korepla ner at se, som paa en helt anden Maade imødekommer det faktisk fore liggende Trafikbehov. Det maa være en of Hovedpillerne i Fremtidens Trafikordning at Lo kaltrafikken faar Lokalstyre. Det vilde give disse Baner en Renæssance til Gavn og Glæde for Befolkningen. I-I i ø r r i n g b an e r n ø realiserede dette for nogle Aar siden til almindelig Tilfredshed for alle Kredse. For V i b o r g Amt vilde det altsaa sige, at Silkeborg Kjellerup -Red kjærsbro Banen, Faarup Viborg Banen, Vestsalling Banen, Nordsalling Banen og Herning Viborg Aalestrup Banen kom under f æ 11 e s Drifts ledelse med A m t s r a a d e t som bestemmende Myndighed. Ingen kan tvivle om, at en saadan Ledelse nok skulde give en bedre Service for Befolkningen, hvis Krav og ønsker langt lettere naaede frem til de b e s t e m m e n d e Myndigheder, end naar Styrelsen gemmer sig dels i Selvgadens Kaserne (D. 5. B.s Hovedkvarter) og dels i Trafikmini steriets allerinderste Kontorer. For Statsbanerne vilde det forøvrigt være en Lettelse økono misk, hvor de ikke magter at styre disse smaa lokale Baner og i almin delig administrativ 1-lenseende, og de vilde a 11 i g e v e 1 beholde n ø j a g ti g den samme trafikale Forbindelse med disse Baner og Indtægten deraf, som de har nu. Vi har i det foregaaende udelukkende beskæftiget os med P e r s o n T r a f i k k e n, hvor den væsentligste Ændring, vi foreslaar, er en Ind dragning af bestaaende leveclygtige Privatbaner og sekundære Statsbaner under 1 o k a 1 Ledelse, ved Amtsraadene, der jo i Forvejen har Rutebiltrafikken, som i det store og hele var godt tilrettelagt i Tiden før Krigen. Det er dog sandsynligt, at en Del Bilruter, der løber langs Banerne vil blive o v e r f 10 dl g e naar disse faar 10 k al Ledelse og der med en Koreplan, der imødekommer det naturlige Trafikbehov. I hvert Fald er det naturligt, at dette Spergsmaal henlægges til d ø n s a m m e M y n d i g h e d, idet det drejer sig om Trafik for de samme Kunder til de samme Maal. (Oplandsbeboernes Besøg i Omraadets Kebstad og om vendt). Men væsentlig vanskeligere er Sporgsmaalet om G o d s t r a f i k ke n. Lad os herom straks sige, at af alle Trafikmidler er d e n 1 i 11 e L a s t v o g n utvivlsomt det mest populære, med Rette. Den lille Lastvogn kan komme overalt og alle Vegne. Den henter Varerne ved Havn, Pak-\n13 ja ude DANSK VEJTIDSSKRIFT 81 hus, Købmand eller Godsbanegaarcl, og bringer det til Modtagerens Der, selv om han bor langt fra Alfarvej. Og omvendt henter den Svin og Krea turer og Korn, hvadsomhelst hos den fjernestboende Pro ducent og fører det frem til Afsætningsstedet, saaledes at tidligere Tiders Ulempe og Bekostning ved at bo»afsides næsten var ved at være op hævet, takket være den raske, lille Vognmand. Han er paa talrige Om raader, hvad M æ 1k e k u s k e n er paa et enkelt. Han kan vi ikke undvære i det stærkt producerende danske Landbrug, der i højeste Grad har Interesse i og sparer Tid og Penge ved at have Adgang til en saadan let og hurtig Forbindelse mellem det enkelte Land brug og Afsætnings- eller Indkøbsstederne. Der bør dog sikkert ogsaa for disse Vognmænd indføres en Konces sionsordning med de kommunale Raad som bestemmende Myndighed. Hverken Befolkningen eller Vognmændene er interesserede i, at dette Erhverv ødelægges ved at enhver, der ikke kan finde paa andet, giver sig til at køre Lastbil. Der er saa store offentlige Interesser knyttede til en s u n d Udvikling af dette Trafikmiddel, at man med samme Ret som for Rutebilernes Vedkommende kan kræve, at de undergives Konces sionernes nærmere Bestemmelse. Disse»smaa Vognmænd< er da heller ikke egentlig Konkurrenter til Banernes Godsbefordring. Deres Virkeomraade er ikke særligt stort. De fleste opererer væsentligt inden for een eller to, højst tre Byers Omraade, og de foraarsager ikke ekstra Vejudgifter af nævneværdigt Omfang. Der vil derfor sikkert forholdsvis let kunne opnaas Enighed baade om deres fortsatte Eksistens og om Vilkaarene herfor. Et betydeligt v an s k e 1 i g e r e Problem møder os naar vi kommer til Godstrafikken over længere Strækninger og større Mængde. De smaa Vognmænd har som Hovedopgave at forsyne den enkelte Kunde med Varer til hans eget Forbrug i Bedriften, hvorimod der er Tale om et helt andet Trafikbehov, naar man tænker paa Raastoffer til en Fabrik, Leve ring af Færdigvarer fra en Fabrik, Afhentning af større Mængder af Grovvarer (Korn, Gødning, Foderstoffer, Kul osv.) fra Grossist til Detail forretning, fra Havn i Østjylland til Pakhus i Vestjylland, fra Mølle paa Fyn til Kornhandel i Salling osv. Fjer udspandt der sig i Aarene op mod den anden Verdenskrig et Kon kurrenceforhold i alleregentligste Forstand mellem Banerne og Lastbiler af største Format med Paahængsvogne saa der kunde tales om»lande vej stog». Disse Kæmpe-Lastbiler var i Modsætning til deres oven for omtalte smaa»brødre» ikke populære. De var for store til de Landeveje vi havde. Selv paa de bredeste danske Veje skulde man s n i g e sig forbi et saa dant Uhyre, og kom man bagefter et saadant Tog paa en Middel-Landevej,. saa maatte man værsgod pænt holde sig tilbage indtil Mammuthen stand-\n14 82 DANSK VEJTIDSSKRIFT 1945 sede op for at»drikke Benzin d. v. s. for at forbruge fremmed Valuta i Tøndevis. Men de tog med Lethed deres Sække Gødning eller Kraftfoder fra en stor Havn i Østjylland til en Købmand i Skive eller en Brugsforening i Salling, hvorved de ikke blot tog Trafikken fra Stats banerne, men ogsaa berøvede Skive Havn en Kunde og begrænsede den lille Vognmands Opgave. Disse Vognmænd var før Krigen ved at være en saadan Plage paa Vejene, at det kun var et Tidsspørgsmaal, naar Amterne maatte gaa til meget bekostelige Udvidelser og Forstærkninger af Vejene, og hvem tjente Pengene derved? Som Regel finansieredes disse Landevejstog af store, o f t e u d e n 1 a n d s k e, Gummi- og Benzinfirmaer, der sugede Penge til sig, Penge, som Bilernes Kunder maatte betale, s a m t i d i g m e d, at de afdrog Statsbanernes uforrentede Anlægskapitaler og nu maaske ogsaa skulde i Gang med Millionlaan til Vej-Forstærkninger. Stillet overfor dette maa det være rimeligt at spørge, om der dog ikke er andre Veje frem, Veje, der kan give os en lige saa god Trafik-Service som disse Kæmpe-Lastbiler, og hvorved vi kan undgaa»dobbelt-trafik kens» uhyre Bekostelighed. Naar de saakaldte»landevejstog» har kunnet naa den Udbredelse, de havde før Krigen, er Aarsagen den, at de byder Kunderne en bedre Betjening, end Statsbanernes Godstrafik, Et Eksempel: En industriel Virksomhed i Skive, der sælger sine Varer over hele Landet, modtager Mandag Middag en telefonisk Ordre paa et større Kvantum Varer, der skal leveres i Odense»snarest». Fabrikanten i Skive har nu Valget mellem at sende Varerne med B. 5. B., hvilket tager et Par Dage og kræver e k s t r a Indladning og Udlæsning af Jernbanevogne, e 11 e r at entrere med en Vognmand, som kommer til Fabriken straks og faar læsset Mandag Eftermiddag, starter i Løbet af Natten og er hos Modageren Tirsdag Morgen ved Arbejds tidens Begyndelse. Det sidste er en Service, som Kunden sætter Pris paa, og som bidrager til, at ogsaa Industrien i de smaa Byer, der ikke ligger ved Alfarvej, kan konkurrere over hele Landet. Dette sidste er vigtigt, da mange Grunde taler for den størst mulige 5 p r e d n i n g af Indusrien. Eller et andet Eksempel: En Fabrikant i Skive skal bruge Baastoffer fra oversøiske Pladser, der kommer her til Landet over en af de større Havne i Jylland, mest Aarhus og Esbjerg. Hvis han nu vil have Varen vid&rebefordret med D. 5. B., saa maa han entrere med ø n 5 po d i tø r i Havnebyen, der kan besørge Varen fra Havn til Banevogn, hvorefter det i Løbet af nogle Dage ankommer til Skive, og saa har Fabrikanten igen Udgifter paa at faa Varerne fra Banevogn til Oplagsplads. Et»Lan devejstog» derimod henter Varen >ved Skibsside», og Vognmandens egne\n15 ikke heller 1945 DANSK VEJTIDSSKRIFT 83 Folk forestaar Paalæsningen, saa Speditør-Udgifterne, der ingenlunde er smaa, kan helt undgaas. Han kører endvidere Varen lige til Fabri kens Oplagsplads, saa Ladning og Aflæsning af Jernbanevogne helt undgaas. Statsbanerne v i 1 i k k e paatage sig Speditørforretningen og tvinger derved Fabrikanten til at sætte et fordyrende og iøvrigt overflødigt Mellemled ind i Fragtbesørgelsen. Det samme er Tilfældet ved Varers Forsendelse via København til Bornholm. Det kan ikke ske ved direkte Overførsel fra D. 5. B. til Bornholmerdamperen. Der kræves en Speditør i København. Det siger sig selv, at saalænge Statsbanerne opretholder en saa i a n g s o m og saa u s m i d i g Godsekspedition, som her skildret, giver man Landevejstogene et altfor let Spil. Midlet mod den»dobbelt-trafik, som Landevejstogene er Udtryk for, er da hurtigere og mere moderne Trafik-Service fra D. 5. B.s Godsbe fordrings Side. Generaldirektør K n u t z e n reformerede dygtigt Statsbanernes Per sonbefordring, og det ei ogsaa denne Side af Virksomheden, det store Publikum lægger mest Mærke til, fordi det angaar os alle, men Gods befordringen lader stadig meget tilbage at ønske. I Fremtidens Trafik maa vi imidlertid ind paa en Linie fra Statsba nernes Side paa dette Omraade, der kan o v ø r f 1 ø d i g g ø r e Lande vejstogene, ved at forbyde dem og saa lade D. 5. B.s Godseks pedition sove videre, men ved at indføre hurtiggaaende Godstog, der om Natten kan besørge Gods-Trafikken med tilsvarende Fart som Persontrafikken før Krigen afvikledes om Dagen med Lyntogene. Skulde det ikke være muligt for D. 5. B. i ovennævnte Eksempel om Skivefabrikantens Salg af Varer til Odense at modtage en saadan Vognladning Gods Mandag Eftermiddag og i Løbet af Natten føre den frem til Odense? Hvis D. 5. B. igen kunde erobre Godstrafikken, saa skulde der nok blive V o g n e nok til et Gods-Eksprestog ned gennem Jylland hver Nat. Og hvorfor skulde D. 5. B. i det andet Eksempel ikke kunde paatoge sig Speditør-Forretningen? D. v. s. modtage Varerne ved Skibssiden og aflevere dem i Skive? Vil man f o r A lv o r tilbageerobre Godstrafikken, saa maa man præstere en lige saa god Service, som de store Vognmænd kan give. Det kan gøres, hvis man etablerer et forstandigt Samarbejde mellem D. 5. B. og»de smaa Vognmænd». De store Landevejstog er velegnede for de store Lande, med Auto stradaer og lange Afstande, men de passer ikke i vort lille Land med de korte Afstande, ikke ø k o n o m i s k passer de for os, og det er kun manglende Smidighed og manglende Samarbejde mellem de\n16 84 DANSK VEJTID55KRJFT 1945 øvrige Trafikmicller, der før Krigen var ved at give dem en Plads her. Det vigtigste Problem i Fremtidens Trafikspergsmaal er en Etable ring af et saadant forstandigt og smidigt Samarbejde. Landstingsmand Gudiksen samler saa til Afslutning de Krav, der hør stilles til Nyorganiseringen af Fremtidens Trafik, naar Krigen slutter, og vi staar med alle Trafikarter nedskaaret til det absolutt Minimum, med Veje, der vil kræve store Reparationsarbejder, før de er lige saa gode som før Krigen, med en Bilpark, der næsten kun bestaar af gamle Vogne, der dels er opslidte, dels forældede, med et Vognmateriel ved Statsbanerne, der ogsaa vil trænge til Fornyelse, ved at sige: Hele denne Situation er som skabt til en v i r k e ii g Nyorganisering, bygget op paa Erfaringerne fra Mellemkrigsaarene og tagende Flensyn til Landets økonomiske Bæreevne saavel som til en rimelig Service overfor det Erhvervsliv, som det dog først og fremmest er Trafikkens Opgave at betjene. Et Program vil da tegne sine I-I ove d punkter saaledes for os: 1. Persontrafikken mellem Landsdelene beserges af Lyntog, eventuelt tillige af nye indenlandske Flyveruter. Begge disse Trafikmidler undergives Statens Ledelse gennem den valgte Eigsdag. 2. Den lokale Persontrafik besørges af bestaaende Privatbaner og de sekundære Statsbaner suppleret med Rutebiler i fornødent Omfang. Alle disse Trafikmidler underlægges Amternes Styre med det Formaal at lægge Kereplaner, der ser det som Hovedopgaven at betjene Lo k alt r a f i k k e n fremfor b b t at være Federuter for de lange Rejser. Det vil de altid være til ii g e, men det store Trafik-Krav ligger paa de korte Rejser, og de maa betjenes, saaledes som navnlig Rutebi lerne har vist, at det kan gøres med Fordel. 3. I Tilslutning og som Supplement til saavel den lokale Persontrafik som navnlig til Landsdels-Persontrafikken vil der være god Plads for I-I y r e v 0 g n e, men disse bør undergives Koncessionsbestemmelse til Sikring for Publikums Betjening paa en god og solid Maade. 4. Godstrafikken paa de lange Strækninger søges bibe holdt for Statsbanerne gennem en smidigere og navnlig en h u r ti g e r e Betjening samt en nøjere direkte Forbindelse med saavel Køber om Sælger af den transporterede Vare og Udskydelse af alle overflødige Mellemled. 5. Go dstrafikken paa de korte Strækninger overlades til de populære smaa Lastvogne i intimt Samarbejde med de øvrige Tra fikarter og paa Grundlag af Koncession for Kerselen.\n17 1945 DANSK VEJTIDSSKRIFT 85 1-Ivorledes skal saa denne Trafik styres, og hvem skal give Konces sionerne? Som nævnt i det foregaaende, maa der lægges megen Vægt pan et lokalt Styre for den samlede lokale Trafik. Det er naturligt at henlægge dette til de kommunale Rand, særlig Amtsraadene suppleret med Amts -nævri, hvori de forskellige Trafikarter kan blive direkte repræsenteret. Tilsvarende bør der etableres et Trafikraad for hele Landet med Re præsentanter for Statsbaner, Privatbaner, Omnibusser og Lastbiler samt for Rigsdagen og Centraladministrationen. Et saadant Trafikraad vil have de bedste Muligheder for at kunne lede Udviklingen hen imod den samlede Trafikplan, der stilledes i Udsigt allerede da Kommissionen al 1937 nedsattes. Det er muligt, at der tillige bør gennemføres særlige Bestemmelser til at hindre Monopoldannelser i Trafikvæsenet, f. Eks. en Bestemmelse om, at ingen maa have mere end 2 eller 3 Vogne, i hvert Fald ikke uden s æ r Ii g Tilladelse. Hidtil har der været stillet meget store Krav til Rutebilmændene, men ret beskedne Krav til Lastvogne og Flyrevogne. Effer ovenstaaende vil der gennem Koncessions-Systemet blive stillet stærke Krav til dem alle, men til Gengæld bør der ikke gives flere Koncessioner, end der svarer til naturlig Dækning af det foreliggende Trafikbehov, lnorved Vogn mændene sikres et passende Vederlag for deres Arbejde. Og san slu Iler Landstingsmand Gndiksen sine interessante Udtalel ser med at spørge: 1-Tvad er saa alt dette værd f o r 5 a m f u n d e ti Overordentligt meget. Vi undgaar Opbygningen af et dobbelt Trafiknet (Baner og Landeveje). Vi undgaar et umaadeligt Spild ved to ens artede Trafikmidlers j æ v n s i d e s Kørsel (Tog og de store Lastbiler), hvilket sluger en Mængde fremmed Valuta, som vi nok skal faa god Brug for til andre Formaal. Vi faar System i Trafikken i Stedet for Kaos, og som Følge deraf mindst mulig Tomgang og billigst mulig Fragt. Og rigtigt lagt til Rette vil en saadan Trafik kunde byde os alle den sam me Service som vi var vant til før Krigen, men for meget færre Penge. Alt dette var vanskeligt gennemførligt i 1939, da store Kapitaler var investeret i den daværende Bilpark og i en Række Anlæg til Betjening deraf. At gribe haardt ind i alt dette vilde være næsten som at skære i levende Kød. De sidste 4 5 Aar har imidlertid næsten helt fjernet disse Vanskelig heder. Nu gælder det at benytte den givne Lejlighed. Det er R i g s d a g e n, der maa b e s t e m m ø Vejen, men som Forholdene er nu bør det over-\n18 hvis vi skal faa noget ud af den særlige Situation paa dette Omraade. Langhalm derpaa, naar Tiden er inde. vejes og lægges til Rette, saaledes at Rigsdagen ikke behøver at tærske Thi saa snart Krigen er forbi, vil der kræves h u r ti g Handling af os, Overvejelser kunde komme i Gang. Disse Betragtninger el tænkt som et beskedent Bidrag til, at disse und Reich Verlag, 1939 (3. Oplag), Tavle I. Ponts et Chaussées, 1919, I, Side 332. bibringer de kørende nogen generende Usikkerhedsfølelse. a) Hensynet til Passagerernes Komfort. Vinklen p maa ikke blive san stor, at Centrifugalpaavirkningen under Hensyntagen til følgende 3 Punkter: retningen. Fastsættelsen af den maksimale Værdi af tg 92 maa ske Regning paa mellem Vejbane og Automobil paa tværs af Kørsels tg -p angiver Størrelsen af den Friktionskoefficient, der gøres a) Vinklen maa ikke blive saa stor, at Centrifugalpaavirknin b) Vognen maa ikke skride. Den første af disse 3 Fordringer er i Reglen den skarpeste, og le de 3 Fordringer hver for sig. sikre sig, at man ved dens Opfyldelse faar tilstrækkelig stor Sik den, der reelt bestemmer Størrelsen af tg p. Den bør derfor blive sætter snævrere Grænser for Hastigheden). (DBt forudsættes, at Oversigten i Kurven er saa god, at den ikke c) Vognen maa ikke vælte. tomobilets Fører vilde da instinktivt sætte Farten ned. afgørende for Fastsættelsen af R min, idet man dog samtidig maa kerhed mod Udskridning og Væltning. Vi vil i det følgende behand gen bibringer de kørende nogen generende Usikkerhedsfølelse. Au (Fortsat fra Sird.e 68.) Af Civilingeniør Ingvard Christiansen. I VEJES PLANE FIGUR STUDIER OVER KURVERADIENS STØRRELSE 86 DANSK VEJTIDSSKRIFT ) Vorläufige Richtlinien für den Ausbau der Landstrassen (RAL 1937). Volk 10) G. F. Royal-Dawson: Curve design. London 1932, Side ) G. F. Royal-Dawson: Road curves. London 1936, Side ) Ch. Galatoire Malegarie: Tracés de routes â courhure continue. Annales des\n19 19i5 DANSK VEJTIDSSKRIFT 87 3) følgende sammenhørende Udtryk for p og Couprie opstiller Passagerernes Bekvemmelighed: tg ç 0,05 Passagen gennem Kurven mærkes næppe. 0,05 tg, 0,10 Passagen gennem Kurven er ikke forbundet med Ubehag. tg ç = 0,30 øvre Grænse, naar Talen ikke er om Mortor sport. tg q = 0,80 Tilsvarende Hastigheder, (der forudsætter me get ru Vejbane og lavtliggende Tyngdepunkt) er undertiden maalt ved Væddeløb. og anbefaler at indføre: Ig p = 0,05 i let Terræn tg = 0,10 i vanskeligere Terræn i Formien for Minimurnsradius. Disse Talværdier ligger dog væsentlig under, hvad andre Forfat tere anser for passende. Örleg ) angiver saaledes, at man erfaringsmæssigt kan regne med Hastigheder i Kurver, der svarer til en Værdi af tg paa: ig 0,20 0,25 og han anfører, at særlig hastighedselskende Bilister gaar betyde lig videre med Hensyn til Udnyttelsen af Kørebanens Ruhed. I Frankrig har Buré foretaget Forsøg I et Forsøgsautomobil indbyggedes et Pendul, der kunde svinge om en vandret Akse anbragt i Vognens Længderetning. Udsvingets Stør relse, naar Vognen kørte i en Kurve (= ) kunde maales paa en Skala. Forsøgsresultaterne korrigeredes for Vognchassisets Hæld ning i Forhold til Vejoverfladen, og angiver saaledes direkte den Værdi, som skal indføres i Formien for Minimumsradius, men en noget mindre Værdi, end den Passagererne i Virkeligheden udsæt tes for. Paa Grundlag af Forsøgene angiver Burés 15) til direkte Maaling af ç,. ig q, 0,15 Følelse af fuldkommen Stabilitet og Sikkerhed. tg l 0,20 Begyndende Ubehag. Ig q = 0,30 øvre Grænse, naar Talen ikke er om Motorsport. 13) Coizprie: Note sur les caractéristiques des routes modernes. Annales des Ponts et Chaussées, 1938, I, Side ) Leopold Örley: ühcrgangsbogen hej Strasscnkrdmmungen. Volk und Reich, 1937, Side ) Buré: Determination des distances de visihilité å ménager dans les cour bes, fondée sur la sensation d iusuffisance de dévers, Annales des Ponts et Chaussées, 1937, II, Side 232.\n20 mel (1 a) Tabel i giver de Værdier for Minimumsradius, som faas ved i For i Formien for Minimurnsradius. tgq 0,15 0,20 Man skulde altsaa kunne indføre: 1 1,0 2,0 4,0 0,9 1,0 2,0 3,9 0,2 ym/k# I I ime Ig q 0,1fg = 0,2tq = q O,1Lg q 0,2ig = km/ Hastig- For Tværfald 60 0/00 For Tværfald 15 / hed Minimunisradier i Meter. Tabel 1. syn til Udskridningsfaren, men uden Hensyntagen til Passagerernes Bekvemmelighed. / (tg+tg) (1 ftga). s_l/(f+_tgcl (1 tgcr tgq) blive vist, at hvis man kalder Friktionskoefficienten mellem Gum Til Sammenligning er for de samme to Sidehældninger anført de dierne for B er beregnet for tga = 0,06 og tg a 0,015, hvilket ef at sætte tgcp = 0,1 (Couprie) eller tgcp = 0,2 (o leg og Buré). Vær hældning for en Betonvej. ter de danske»vejregler er største og mindste tilladelige Side Minimuinsradier, man faar ved at sætte tg = 0,4; det vil senere mihjul og Beton for f, og hvis man kræver en Sikkerhed mod Ud skridning paa S, kari tg beregnes af Formien: Indsættes heri f = 0,5 og S = 1,1, faas for begge de nævnte Side hældninger tg 0,4. Denne Værdi giver altsaa Rmjn under Hen tgc+tgq DANSK VEJTIDSSKRIFT 1945


Rengøringssystem - Rengøringssoftware fra Systematic\nSERVICEASSISTENTER SKAL LØFTE FLERE OPGAVER\nPå landets hospitaler kan organisatoriske ændringer forekomme. Nogle steder sammenlægges portøropgaver, rengøringsopgaver og serviceopgaver i en ny stillingsbetegnelse – nemlig serviceassistenter. Serviceassistenter skal løfte ad-hoc opgaver (tidligere portøropgaver), rengøring samt serviceopgaver. Mange af opgaverne er ad-hoc, mens de planlagte opgaver er gentagne opgaver.\nDet giver visse udfordringer i forhold til koordinering og planlægning, og der er behov for større fleksibilitet:\nServiceassistenterne skal kunne prioritere og koordinere udførelse af ad-hoc og planlagte opgaver.\nDer skal være overblik over ad-hoc opgaver, så man kan træde til, når det er nødvendigt – eventuelt selvom man er i gang med en rengøringsopgave.\nFunktionen er præget af en ujævn arbejdsmængde. Det skal derfor være nemt at iværksætte alternative arbejdsplaner og sætte vikarer i gang, så arbejdet blive udført, og hygiejnekravene overholdt. De patientnære opgaver har naturligvis højeste prioritet.\nDer er behov for mere fleksibilitet i arbejdsgangene og nemmere overlevering af opgaver, såfremt man ikke nåede den planlagte rengøring eller måske nåede ekstra.\nRengøringssystemet er integreret med Opgavesystemet, som mange portører er vant til at bruge. Dermed sikres en uniform adgang til også rengørings- og serviceopgaver. Det giver et komplet overblik over alle opgaver, som serviceassistenterne skal løse.\nRengøringssystemet handler også om at kunne tilrettelægge de travle dage bedre samt udnytte de stille dage til at være på forkant og udføre frekvensopgaver.\nLøsningen tager højde for, at der er forskel på frekvens- og ad-hoc opgaver inden for rengøring. Derfor kan serviceassistenterne blandt andet booke sig ind på hele rengøringsplaner – i stedet for én opgave ad gangen.\nDe enkelte opgaver indeholder en tjekliste og arbejdsgangsbeskrivelse, da der er forskellige krav til hygiejne og rengøring i de forskellige rum på hospitalet. Det er med til at sikre, at kravene overholdes, og ligeledes er det nemmere for vikarer at udføre arbejdet korrekt.\nEndelig kan man få data fra pir-detektorerne (bevægelsessensorer) i moderne bygningsstyringssystemer, som giver yderligere information om brugen og ledigheden af lokaler. Dette giver relevant beslutningsstøtte til rengøringsaktiviteterne. Dobbeltarbejde undgås, og arbejdsgangene effektiviseres.\nOverblik over alle typer af opgaver\nArbejdsbeskrivelser og tjeklister er en god støtte i hverdagen\nNemmere at prioritere opgaver\nBedre grundlag til at træffe beslutninger\nEnkelt og effektivt at ændre i arbejdsplaner\nSamlet overblik over patientserviceopgaver og rengøringsopgaver\nVærktøj til bedre kapacitetsudnyttelse\nØkonomiske besparelser grundet øget effektivitet og fleksibilitet\nRegistrering af udførte arbejdsopgaver skaber transparens


syfys opstigning gennemgang\nVigtigste Tv Syfys Ascension-gennemgang\nHvis du har brugt den slags penge, der Opstigning omkostninger at lave, og ansat nogle af skuespillerne i det, tror du, det ville gå hånd i hånd med en slags plan. Men efter at have set Opstigning der syntes ikke at være nogen anden plan end at komme med en utrolig, nej latterlig idé og så håbe, at der et eller andet sted i produktionen kunne ske noget magisk. Det gjorde det ikke.\nOg Syfy vidste det for et stykke tid siden. Derfor skiftede de pludselig udsendelse fra en planlagt seks enkelt episode uger til dobbelt episoder på på hinanden følgende nætter. De flyttede også startdatoen, hvilket er en skam, fordi den originale stadig henvises til i traileren. Jeg kan kun konkludere, at efter at have set dette uhyggelige show, besluttede de, at det var bedst at komme hurtigt over det og komme videre.\nMen hvordan kunne nogle af de mennesker, der var involveret i dette, med deres track records komme så fast? Der er tre grundlæggende lejere til denne fiasko; koncept, script og udførelse.\nInspirationen til Opstigning er en længe begravet plan, som JFK havde udarbejdet, kaldet Project Orion, da han bekymrede sig for, at Nikita Khrushchev på et eller andet tidspunkt kunne komme videre fra at sparke til FN-bordene til at trykke på atomudskydningsknappen. I Orion ville et skib indeholde en prøve af menneskeheden for at overleve Armageddon og tage amerikanske værdier med til en modig ny verden langt over kosmos.\nDet skete aldrig, fordi det var en meget dum idé og helt upraktisk på mange niveauer givet 1963-teknologi. Det er endda upraktisk i dag, fordi vi ikke har evnen til at løfte et objekt med hangarskibstørrelse ud i rummet, selv i bit.\nMen inden jeg går videre til den totale mangel på videnskab i denne science fiction, vil jeg tale om hvad Opstigning endte som.\nDer er en helt overflødig lethed ved åbningen, når vi introduceres til nogle af de bemærkelsesværdigt kedelige figurer, før det obligatoriske tilbagetrækningsbillede afsløres. Loreleis krop ligger på stranden ved en pool, der er i et kæmpe rumfartøj, befolket med mennesker, der aldrig overvejede alternative mode til dem, deres slægtninge bragte ombord omkring halvtreds år tidligere.\nSom de derefter bruger Raket mand da intro-musikken er ret ironisk, fordi den kom ud i 1972 og derfor ingen på Opstigning ville nogensinde have hørt det.\nMin første reaktion på dette var, at nogen på skriveteamet elskede BioShock , men Syfy baulkede ved at skabe den undersøiske by Rapture. Så i stedet kom de op med dette retro-koncept fra tresserne, hvor vi har 600 mest bitchy mennesker på vej hen, hvor vi ikke kender, afbrudt fra den verden, de havde efterladt på en 100-årig envejsmission.\nDer har været et mord, det første nogensinde på himmelfarten, og alle har mistanke om alle andre. Var dette ikke en klassisk episode af Kærlighedsbåden ?\nI mellemtiden tilbage på jorden er en gammel mand inspireret af Mændene på månen nøglen til en studerende, der undersøger Ascension, som om han kan gøre noget ved det, når de er billioner af miles væk. Den gamle mands søn har en meget aktuell forbindelse på trods af latterliggørelse af forslaget.\nHvordan er alt dette muligt? Opstigning var 'militær' og 'tophemmelig', og derfor ville ingen vide det, ikke sandt. Den eneste rimelige konklusion, jeg kunne drage, var den Opstigning er enten latterligt dumt, eller årsagen til, at vi har fået dette koncept, er lige så.\nEfter bevidst at have undgået at give videnskabelige forklaringer, foretrækker showet i stedet at levere et billigt detektivshow med dystre dialog. Et tv-cop-show af kvaliteten, hvor de forsøger at gætte årsagen til en kvindes død uden engang at vende hendes krop. Jeg gik lige tilbage fra banaliteten ved det, da en karakter spurgte 'Hvordan skal jeg fortælle min kone, at hendes søster er død', og kaptajnen finder en unik personlig og trøstende måde ved at fortælle alle på skibet over de skibsdækkende højttalere . Denne form for fuldstændig grovhed gennemsyrer hele den kedelige øvelse.\nOgså noget af det, der handler i disse sekvenser, er forfærdeligt. Der er ingen anden måde at beskrive det på. Folk spytter ordene ud, som om de har fundet noget virkelig forfærdeligt i deres mund, og i betragtning af nogle af linjerne er det ret forståeligt.\nTil sidst finder de ud af, at Lorelei blev kvalt, slået, druknet og skudt, og at det meget vel kan være mistænkeligt, da der ikke er nogen våben i Ascension. Denne åbenbaring var det eneste punkt, hvor jeg lo, for tanken om, at 600 amerikanere ville gå hvor som helst, og ingen ville bringe en pistol, er uovertruffen.\nSom Opstigning gennem den første del afsløres det, at de kan kommunikere med Jorden, og deres destination er Proxima Centauri, som alle ved er 4,2 lysår fra jorden. Så når de sender en besked fra halvvejs, ville det tage 4,2 år at få et svar. Og for matematiknørder overalt, ville de have brug for at rejse med 4% af lysets hastighed eller 7500 miles i sekundet eller omkring 27 millioner miles i timen. Med den hastighed ville et enkelt sandkorn på din vej have den virkning, der svarer til kinetisk energi af et supersonisk ekspres loco, og det tager en brændstoftank på størrelse med Nebraska for at fremskynde dem til den hastighed. Med BS så dybt forberedte jeg mig på den uundgåelige usandsynlige forklaring.\nMed alt, hvad der ikke er adresseret, er showet i stedet mere interesseret i karakterer, der genopdager kunsten til detektivarbejde gennem de kreative værker af Raymond Chandler og Flims of Fritz Lang.\nI et fantastisk øjeblik indså jeg, at en interessant idé boblede under overfladen og forsøgte at nå den til sollyset. Og så, Opstigning bare fortsatte på sin triste og fuldstændig humorløse vej.\nDa jeg troede, det ikke kunne få noget efter, finder de en del af skibet, som de aldrig havde bemærket før efter et halvt århundrede. Det var på dette tidspunkt, jeg begyndte at spekulere på, om Ascension gik nogen steder, endda i rummet, hvilket ville forklare, hvor latterligt meget af dette var. Det tog ikke lang tid efter at indse, at jeg havde gættet Himmelfartshemmeligheden langt foran, da den blev afsløret.\nProtokollen for en strålingsstorm synes at være designet til at gøre alle på skibet bevidstløse, bekvemt, og sandheden om Ascension vises endelig. Det er et twist, du dog ville blive holdt indtil nærmet slutningen, hvor det faktisk kommer ud i slutningen af den anden originale episodebit. Disse er 600 laboratorierotter i en kompliceret jordbunden labyrint, hvoraf ingen nogensinde stiller spørgsmål om hvorfor de har tyngdekraft eller bikubehår gik aldrig af mode.\nDet stiller spørgsmålet om, hvorfor dette stadig foregår, i betragtning af at de regeringsfolk, der driver showet, tramper næsten enhver menneskerettighed, som de på 'skibet' har.\nDa svaret på det kom halvvejs gennem anden del, var det den dummeste idé, som denne anmelder nogensinde har hørt udtrykt med sådan alvor. Tilsyneladende kom alle de innovationer, vi har i vores moderne verden, fra de 'smarte mennesker' på Ascension. Det undermineres af manglen på smarte mennesker, vi har mødt, deres fuldstændige mangel på faciliteter og de samlede millioner af smartere mennesker med adgang til hinandens teknologiske viden udefra. Hvis de er så smarte, ville de have regnet med, at Ascension er køje for halvtreds år siden, ville de ikke?\nØjneøjne læsere vil bemærke, at jeg slet ikke har nævnt tegnene, fordi de er todimensionale. Karikaturerne er uendelige. Der er den egodrevne kaptajn og hans manipulerende kone, den venlige bibliotekar, oprigtige betjent, opstartede teenager og opløselige politiker. Ingen har troværdige personligheder, og nogle af udvekslingerne mellem dem er af det værste sæbeopera-skraldespand.\nMed whodunit på Opstigning flagning kaster de nye psykiske kræfter, som vi får at vide, blev forudsagt af idioten bag oprettelsen af Ascension.\nI slutningen af anden del er forfatterne helt ude af idéer, og personligt var jeg desperat efter, at det skulle ende. Ville det indkøbscenter, som dette så ud, blev ødelagt, hvem bryr sig?\nI de sidste to timer løber folk rundt, prøver at stikke hinanden i ryggen, inden for og uden for Ascension, før de endelig kommer op med den tåbeligste afslutning, man muligvis kan forestille sig, limet til et svagt antydning om, at de gerne vil fortsætte dette komplet junk i en anden serie. Jeg håber så inderligt, at anmodningen falder på døve ører, for dette er seks timer i mit liv spildt.\nOpstigning var science fiction uden videnskab, karakterdrevet fortælling uden karakterer og en historie så manglende interesse, at dette kunne være kur mod søvnløshed.\nkan du grave det luke bur\ndage med fremtidig tidligere rogue cut anmeldelse\nLost boy: den sande historie om kaptajn hook\n10 bedste film til kampspil\nSer tilbage på Skins serie 6\nBoruto afsnit 92 Udgivelsesdato og spoilers: En ny almindelig


Nykøbing Falster, Maribo & Lolland | Erhvervsrengøring\nErhvervsrengøring i Nykøbing Falster, Maribo & Lolland\nSom virksomhed kan det være meget omfattende selv at stå for rengøringen.\nHos Elite Miljø kan du altid få kvalitetsrengøring i Nykøbing Falster, Maribo og Lolland. Vores medarbejdere er alle uddannet indenfor de nyeste rengøringsteknikker og de brænder for deres arbejde. Vi leverer altid en god service og forlader ikke din virksomhed før den er helt ren.\nEn ren virksomhed sikrer et sundt arbejdsmiljø, hvilke sørger for at medarbejderne synes det er rart at møde på arbejde. Derudover sikrer et sundt arbejdsmiljø at medarbejderne ikke bliver syge på grund af bakterier på arbejdspladsen. En virksomhed er en af de steder, hvor man finder flest bakterier, fordi medarbejderne ofte er dårlige til at vaske hænder og derfor kan blive syge. Det er derfor vigtigt at få rengjort arbejdspladsen.\nVælger du Elite Miljø, er du sikret rengøring i den bedste kvalitet og det kan blive tilpasset dine personlige behov. Vi rengører altid efter åbningstid, hvilket betyder at rengøringen ikke forstyrrer de daglige gøremål.\nRengøring er ikke nemt at klare, og det er vigtigt, at man vælger en virksomhed, der har stor erfaring med netop rengøring af erhverv. God erhvervsrengøring er meget vigtigt, når sygefraværet skal holdes nede. Bakterier elsker når arbejdspladsen er fyldt med rod, snavs og dårligt indeklima.


Trine flyttede til Holstebro for at læse\nTrine, 21 år\n4. semester, sygeplejerskeuddannelsen\nDet er klart. Det giver lidt sommerfugle i maven. Både at skulle starte på et nyt studie og samtidig flytte til en ny by. For Trine, som kommer fra Skive, var overgangen heldigvis nem. Som hun siger:\n"Med boliggarantien var jeg sikret et sted at bo, og det er rigtig dejligt, når man flytter hjemmefra for første gang.\nPå studiet blev der samtidig gjort rigtig meget i starten for at ryste os sammen. Det betød, at vi hurtigt blev meget tætte i klassen.\nAlle kender alle og der er et fedt sammenhold – faktisk også på tværs af årgangene, fordi der er så mange uddannelser under samme tag her på VIA."\nNoget Trine også sætter pris på er, at undervisningen foregår i mindre hold. Det betyder, at man bliver hørt af lærerne, og at der altid er mulighed for individuel feedback. Det gør en kæmpe forskel, siger hun. Det samme gør det brede, tværfaglige samarbejde, man har med andre studier og de mange muligheder, der er for at komme på udveksling. Trine skal fx snart fem uger til Tanzania for at blive klogere på kulturforskelle i sundhedssystemer.\nDet er dog ikke alene boliggarantien og oplevelserne på sygeplejerskestudiet på VIA, der gør det let at falde til i Holstebro. Det er også byen selv, når man spørger Trine. Det er ikke bare det, at folk er imødekommende i byen. Det er også alle mulighederne for at komme ud og møde nye mennesker.\n”Som studerende skal, man kende Slagteriet. Her sker der altid noget. Men der er i det hele taget et fedt byliv i Holstebro med gode butikker og caféer. Det er nemt at lave noget socialt. Det gælder også sport og fitness. Jeg går selv til badminton og yoga to gange om ugen. Det elsker jeg. Ikke mindst fordi det samtidig har givet mig et supergodt netværk ved siden af studiet.”\nTrine har mange bolde i luften. Hun er formand på kollegiet, hvor hun bor. Hun er tutor og senest blevet medlem af sygeplejerskestuderendes landssammenslutning. Der er mange grunde til al den aktivitet. Men hun er ikke i tvivl om, at det også er et resultat af det studieliv, hun har fået i Holstebro.


Application Supporter til Danske Commodities (Århus)\nFor vores kunde Danske Commodities A/S, søger vi nu en Application Supporter, der kan indgå i et team af yngre IT medarbejdere, der arbejder med at tilrette, dokumentere og lave supportere et nyt internt IT system.\n•\tGenerel support af Allegro applikationen til interne brugere i organisationen\n•\tAnalyse af bugs og afhjælpning af samme\n•\tSupport, gerne af applikationer og brugere\nDer kan være flere forskellige indgangsvinkler til denne rolle, men profilmæssigt forventer vi, at du har et par års erfaring med dig. Din uddannelsesmæssige baggrund kunne være som uddannet supporter eller Datamatiker med lyst til support.\nEPICO Search varetager rekrutteringsprocessen. Hvis du er interesseret i at vide mere, så ring til Jesper Ladehoff. Han træffes på nummer +45 61 35 98 52, og er klar til at tage en uformel snak om jobbet. Du er naturligvis også velkommen til at sende din ansøgning og dit CV på jla@epicosearch.dk.


Bestyrelsen- ny medlem\nVil du være en del af den øverste ledelse?\n"Det er ved at være tid til at vi udskifter dele af vores bestyrelse. De siddende bestyrelsesmedlemmer har siddet en i årrække. De har gjort et helt fantastisk arbejde. Men nu er tiden kommet til at få noget nyt ”blod” ind i bestyrelseslokalet", siger DIA`s nuværende bestyrelsesformand Lars Ellegaard.\nDIA`s bestyrelse består i dag af 5 medlemmer, men der er plads til 7-8 i den øverste ledelse. Særligt kigger bestyrelsen efter medlemmer med juridiske, lægefaglige, kommunikative og sociale kompetencer. Men alle der kunne have lyst til at være en del af DIA`s bestyrelse er velkommen til at henvende sig.\nDanish International Adoption, som er den eneste internationale adoptions organisation i Danmark. Organisationen har bl.a. det formål at støtte børn, der af sociale grunde ikke har mulighed for at få en opvækst i deres oprindelige familie eller under andre trygge rammer. Dette kan ske gennem adoption eller gennem projektstøtte, som sikre at børn kan forblive i trygge rammer i deres oprindelsesland.\nEr du interesseret så gå gerne ind på DIA`s hjemmeside og læs mere om os; www.d-i-a.dk Erhvervet som bestyrelsesmedlem er som udgangspunkt ikke lønnet. Dog udbetales der visse godtgørelser i forbindelse med arbejdet.\nHar du spørgsmål eller vil du være en del af bestyrelen så ret gerne henvendelse på mail til organisationens direktør Robert Jonasen på mail: rj@d-i-a.dk


Fjern GPS tag fra billeder – weedlab.dk\nFjern GPS fra billeder\nHvordan ser jeg om mine billeder har GPS-koordinater?\nTjek altid billedet før du uploader det.\nDet kan nemt gøres med Windows stifinder.\nHøjre klik på det billede man vil have info på.\nKlik på “Egenskaber”\nSkift til fanebladet “Detaljer”\nI bunden af vinduet er der et link til “Fjern egenskaber og personlige oplysninger”\nKlik på linket, vinge alt af og tryk ok, bum så er oplysningerne fjernet.\nHvis man bruger under windows 10:\nDirekte fra stifinderen i Windows\nMarkere alle billeder\nHøjreklik på et af dem\nKlik på teksten nederst:”Fjern egenskaber og personlige oplysninger”\nSkift indstilling til: “Fjern følgende egenskaber fra denne fil:”\nKlik på “Marker alt”\nDer findes også mange andre programmer der kan gøre det.\nHvordan Indstiller jeg min telefon til ikke at gemme GPS-koordinater?\nHvis tippet her under ikke virker, så slå den model telefon op du har på youtube, så skal der nok være en guide til det.\nÅbn din kamera-app,\nTryk på ’Indstillinger for kamera’\nSlå ’Gem placering’ fra.\nIndstillingerne for android kan variere alt efter hvilken telefon du har. Hvis ikke det lykkedes via de 3 steps, så gå på Youtube med og søg således: How to disable geotagging on “telefonmodel”. Så burde der hurtigt komme en guide op.\nTryk på menuen ”Anonymitet”\nUnder listen med apps skal du vælge ”kamera” og sætte den til “aldrig”\nMange sider, stripper også den slags information, helt automatisk fra billedet, når det bliver uploaded. Som eksempelvis facebook. Men de gemmer også den originale filen. Så det kan godt være, at dit billede ikke ligger med data på offentligt. Men facebook, google ect, de gemmer alle sammen original filen, af det som bliver uploaded. Den slags data, som de for på GEO taggin, er mere værdifulde, end de fleste tror. Ud fra de data kan de selvfølgelig, se hvor billedet er blevet taget henne. Men eksempelvis Facebook har en dobbelt profil, på alle brugere, som er oprettet på facebook. Den profil fortæller dem ting som, hvem man snakker med, hvor man bevæger sig henne, som eksempelvis, når man tjekker ind et sted via gps. Det vil sige alle de steder hvor man har været, bliver logget på et kort. Så hvis de, for et billede med GPS data, så kunne det eksempelvis fortælle dem, at fra den location, til den hvor man mest opholder sig er så og så langt ect… Det var bare lige et hurtigt eksempel, de gør det jo med alt data de for, de kobler det hele sammen i den dobbelt profil man har. Ud fra den her slags info laver de reklame osv. Så hvorfor ikke bare slå det fra, på sin telefon, eller strippe billedet før man uploader. Det er ret nemt…\n© Copyright - weedlab.dk - Enfold WordPress Theme by Kriesi\nLucas Formel Cannabis Super Soil


Ekstra tider om morgenen og spil fra hul 10 kl. 7-8 i weekenden - Roskilde Golf Klub\nEkstra tider om morgenen og spil fra hul 10 kl. 7-8 i weekenden\nFra den kommende weekend, 12. og 13. juni 2021, bliver det nu muligt at booke ni hullers spil på 18 huls banen – med start på hul 10. Altså spil på de sidste ni huller.\nDet er nu også muligt at bestille tider mellem kl. 6 og 7 om morgenen, så går du ud på dette tidspunkt, er det vigtigt, at du bestiller tid på forhånd. Og husker at bekræfte tiden i klubhuset eller på GolfBox app’en.\nTidsbestilling kl. 6-7 på 18 huls banen er alle dage\nTidsbestilling kl. 7-8, 9 huller med start på hul 10, er lørdage og søndage\nDette gælder fremover resten af året – med enkelte undtagelser, hvis der er matcher med gunstart.\nDu kan nu bestille tiderne i GolfBox. Log ind og så kan du vælge mellem:\nRoskilde Golf Klub – 18 huller\nBag-ni på 18 hullers banen – 9 huller med start hul 10\nRoskilde Golf Klub – par 3 banen\nDisse nye muligheder er etableret i forbindelse med bestyrelsens beslutninger om at forbedre flow og belægning på banen.\nSpil på bag-ni er alene lørdag og søndag kl. 7-8. Der er tider med 12 minutters interval. Og hvis der på hul 10 er spillere, der er startet på hul 1, så har disse fortrinsret til at slå ud, lige som du undervejs på runden skal være opmærksom på, om der kommer hurtigere spillere bagfra, der skal lukkes igennem. Endelig gælder det, at der på dette tidspunkt kan være greenkeepere på arbejde, og det er os som spillere, der skal vente på greenkeeperne, ikke omvendt. Dette gælder i øvrigt også spil fra hul 1 uanset hvornår på dagen, det er.\n“Når der kun er en time med spil på bag-ni, så skyldes det dels, at vi er i tvivl om interessen, men også, at vi skal tage hensyn til greenkeeperne og sikre, at dem, der starter tidligt på hul 1 ikke kommer i karambolage med nye spillere på hul 10. Når det er sagt, så skal de to grupper tage hensyn til hinanden. Spillere fra hul 10 og frem skal holde øje med, om der kommer hurtigere bolde bagfra og spillere, der er startet på hul 1, skal acceptere, at der er nu er spillere på bag-ni, selv om de plejer at være de første,” siger Henrik Overgaard Pedersen, der på sekretariatets og bestyrelsens vegne er “projektleder” på initiativerne omkring flow og belægning.\nPå hverdage er der normalt mange greenkeepere på arbejde, og derfor er bag-ni kun åbnet for spil lørdag og søndag.\nDet er fuldtidsmedlemmer og flexmedlemmer, der kan booke ni huller lørdag og søndag med start på hul 10. Der er ingen handicapgrænse for disse tider. Flexmedlemmer skal bruge en flexbillet eller betale 200 kr. på samme måde, som hvis de booker fra hul 1.\nDen nye bane er altså nu klar i GolfBox og den er forhåbentlig sat rigtigt op med de betingelser og regler, der gælder, men skulle der være noget, der fejler, så kontakt gerne sekretariatet.\nNye initiativer skal hjælpe med flow og belægning\nMidsommermatch med 104 deltagere – pølser ved hul 12


Der er Manchester derby i vente, når United og City tørner sammen i semifinalen Carabao Cuppen onsdag aften. De lyseblå naboer trak sig sejrrigt ud af første opgør med en 3-1 sejr på Old Trafford. Ole Gunnar er derfor pisket til sejr.\nDen lille angriber har allerede scoret 22 mål for City i år og er et godt bud på en målscorer i lokalopgøret.\n1: 1.35 X: 6.2 2: 9.20\nDe to Manchester-hold er efterhånden kommet sig ovenpå det hårde juleprogram i december og kan allerede på onsdag træde et skridt tættere på årets første trofæ.\nI den anden semifinale mødes Leicester City og Aston Villa. Det er muligvis ikke det mest eftertragtede trofæ, men når City og United mødes, er der altid tryk på lægterne og tilhængerne forventer en mandfolkeindsats.\nOg det er faktisk med god grund. Vurderet ud fra den omvendte kamp kan vi godt regne med begge klubber kommer i nogenlunde stærkeste opstilling. Specielt Ole Gunnar Solskjær vil gerne komme tættere på sit første trofæ. Nordmanden virker ikke som en presset mand, men spørgsmålet ligger og lurer.\nOle Gunnar Solskjær har noget at bevise efter en lidt svingende sæson og generelt en svingende tid i klubben. Manchester United ligger godt nok nummer fem i ligaen, men det er langtfra et fuldendt hold - og det ved Ole Gunnar også.\nDe har seks point op til Chelsea på fjerdepladsen, men det kan gå hen og blive svært specielt efter Marcus Rashford er kommet på skadeslisten. Rashford har noteret sig for 14 af Uniteds 36 ligemål og er med afstand Uniteds farligste spiller. Det er et helt vanvittigt stort tab for United og Ole Gunnar må i stedet kigge mod Antony Martial, Mason Greenwood og Daniel James.\nHvis Ole kan lave overraskelsen og få et enkelt trofæ vil det uden tvivl købe nordmanden noget tid og lette presset fra fans, medier og ledelsen. Begge Manchester-klubber spillede i FA-Cup i weekenden, hvor det blev til to forholdsvis store sejre.\nManchester City slog Fulham FC 4-0, mens United tæskede Tranmere med 6-0. Her gjorde Guardiola ikke brug af Sergio Aguero, som har været fremragende på det seneste. Guardiola roterer en hel del og med tanke på Aguero ikke spillede mod Fulham, tror jeg godt vi kan regne med han spiller på onsdag.\nDen lille angriber har allerede scoret 22 mål for City i år og er et godt bud på en målscorer i lokalopgøret. Bare i januar har den hurtige angriber fundet målformen, hvor det er blevet til syv mål i fire kampe. Hvis Aguero scorer første mål får man odds 3.5, mens man får odds 4.0, hvis argentineren bliver dobbelt målscorer.\nGuardiola har stort set udspillet sin chance for at vinde Premier League-titlen i år eftersom de er hele 16 point efter Liverpool på førstepladsen. Spanieren går derfor benhårdt efter Champions League, men tanken om en semifinale mod ærkerivalerne bør få Guardiola til at gå efter sejren, hvor der både er trofæ og prestige på spil.\nUnited uden Rashford er ikke det samme hold, selvom de vandt med 6-0 mod Tranmere. Jeg tror de bliver kørt over af Manchester City - og i særdeleshed af Kun Aguero. På Betfairs Sportsbook får man odds 2.38 hvis City vinder og Begge Hold Scorer.\nAguero scorer 2 @ 4.0\nSøren Juhl, 27 januar 2020


Butikselev i SPORT 24 i Herning City at SPORT 24 Midtjylland\nElev til Danmarks fedeste sportskæde i Herning City\nKLAR… PARAT… START… din karriere i den mest fremadstormende sportskæde i landet.\nHvis du har sport på hjernen, et veludviklet konkurrencegen og et stort legebarn gemt i dig, så er det nu, du skal blive elev hos os. Hvad venter du på?\nSkal du ikke med på et hold med en helt særlig kultur - ét stort team, hvor vi skaber vores egen succes i en legende hverdag? Det tror vi nok, du skal.\nHelle for at være førstevælger!\nHos SPORT 24 og SPORT 24 Outlet får du en elevuddannelse med sport i centrum. Velkommen på holdet! Her kan du se frem til en 2-årig uddannelse som en af Danmarks bedste sportselever.\nDen praktiske del af din uddannelse foregår i butikken, hvor vi arbejder sammen helt i sportens ånd. Her skal hele teamet spille sammen, før vi når i mål, og det skal ske med et godt grin og en god dynamik.\nDet skal være fedt at gå på arbejde\nI butikken lærer vi dig alt, hvad vi ved, og klæder dig godt på - fra indretning og visuelt udtryk til kunderådgivning og salg -og du får hurtigt ansvar. Vi er ude blandt kunderne, og leg er en vigtig del af vores måde at møde dem på.\nDu bliver teoretisk og sportsligt klædt på\nDine kolleger er alle ret dygtige sportssælgere. Det bliver du også. Den teoretiske del af din uddannelse foregår på Business College Syd i Mommark. Du kommer med på et rent SPORT 24 hold, og du lærer om de forskellige produkter, og hvordan de er produceret. Vi har fokus på din udvikling og følger dig gennem hele din elevtid - bl.a. gennem sociale arrangementer og teambuilding.\nDu må rigtig gerne være med, hvis du som minimum har en HHX, EUD/EUDS, EUX, HG/HGS eller er student/HF/HTX kombineret med 5 ugers grundforløb. Desuden kan du kende dig selv i følgende:\nSporten har din helt store interesse (mange af dine kommende kolleger dyrker allerede sport)\nDu er smilende, frisk og udadvendt - og du kan lide rampelyset sporten bringer med sig\nDu er en social teamplayer og fungerer godt i et dynamisk miljø med lidt konkurrence\nDu er målrettet, serviceminded og brænder for at sælge og skabe den gode sports- og kundeoplevelse\nSPORT 24 er 100 % Danskejet, og sammensat af fem koncepter: SPORT 24, SPORT 24 OUTLET, SPORT 24 TEAM & BUSINESS, hshop.dk samt G-Sport Danmark, som håndterer Sportigan-kæden og SPORT 24 Franchise.


roberto cavalli Roberto cavalli twin snake tee black - s - Find clothing fra roberto cavalli online på luxivo.dk\nroberto cavalli twin snake tee black - s fra roberto cavalli\nKøb denne Roberto cavalli twin snake tee black - s fra roberto cavalli hos luxivo.dk.\nKøb produktet online her hos luxivo.dk til en pris på kun 599,00 DKK.\nroberto cavalli er kendt for at have de lækreste clothing - og Roberto cavalli twin snake tee black - s er bestemt ikke anderledes. Det er bestemt ikke en hemmelighed at ekstremt glade ift. kvalitet vs. pris - og alle fordelene kan da heller ikke overses.\nFind alle produkter fra roberto cavalli her.\nFind alle og bestil lige den clothing du vil have her.\nHvorfor lige Roberto cavalli twin snake tee black - s fra roberto cavalli?\nHvad er grunden til at man skal bestille clothing fra roberto cavalli - og ikke hos én af de andre konkurrerende mærker?\nDet er et meget godt spørgsmål - men heldigvis ikke kompliceret at svare på. For lige netop med roberto cavalli - specielt når det kommer til deres clothing, så har de nemlig et virkelig godt ry, og de fleste af deres brugere elsker dem.\nOg hvordan det være spørger man så måske? Det er simpelt. roberto cavalli har nemlig en helt nær forbindelse mellem kvalitet og pris. Og det er en ting alle kunder prissætter meget højt.\nLige nu kan du købe Roberto cavalli twin snake tee black - s fra roberto cavalli for kun 1.500,00 DKK. Og det er jo slet ikke så ringe endda!\nMen hvorfor lige at bestille clothing fra roberto cavalli fra luxivo.dk?\nMen hvad er grunden til at man skal bestille Roberto cavalli twin snake tee black - s fra roberto cavalli hos luxivo.dk - og ikke hos en af de mange andre konkurrenter?\nFor det første, så er luxivo.dk kendt for deres hurtige levering. Bestiller du tidligt på dagen, så bliver varen afsendt den samme dag. Derudover har de fornuftige priser på levering - en vigtig faktor at huske. Når nu vi allerede er ved emnet om distribution, så er reglerne vedrørende returnering, så kan Edgy også skrive under på, at dette område er helt OK hos luxivo.dk.\nEr der andre kendetegn ved lige netop denne shop? Ja, ikke nok med at have gode priser på fragt, fornuftige returregler, så kan luxivo.dk også være stolte af deres venlige service for deres kunder.\nluxivo.dk får Edgy.dk’s varmeste anbefalinger. Man kan sikkert og trygt bestille ting derfra.\nroberto cavalli snake tee white - xxl fra roberto cavalli\nroberto cavalli logo tee army green - s fra roberto cavalli\nroberto cavalli polo black - m fra roberto cavalli\n1.300,00 649,00 DKK\nroberto cavalli shield tee navy - s fra roberto cavalli


PokerProfilen: T. J. Cloutier - Vejen til storhed | PokerNews\n2009 Marts 02 Earl Burton\nHvad de omrejsende texanske spillefugle har opnået i poker er legendarisk. For at se hvilken effekt, de har haft på pokerverdenen, skal man blot kikke på Moss, Slim og Brunsons karrierer. Selvom han ikke har vundet hovedturneringen i World Series of Poker endnu som de andre, er der en anden legendarisk omrejsende spiller fra den tid, nemlig T. J. Cloutier, der har opnået en status blandt mange som den største turneringsspiller nogensinde.\nCloutier er født i Albany, Texas, i 1939 og er nu bosat i Richardson, Texas, og har altid være meget konkurrencepræget. Da han er næsten 1,98 m har han en krop som en stærk linebacker i amerikansk fodbold selv den dag i dag. Det er heller ikke den store overraskelse at få at vide, at han var en rimelig succesfuld amerikansk fodboldspiller i sine unge dage. Han gik på University of California ved Berkeley og spillede på deres 1959 Rose Bowl hold som tight end. Men familien kaldte, og han forlod skolen for at arbejde og blev til sidst rekrutteret til hæren, hvor mange pokerspillere (inklusive en anden pokermester, Mike Sexton) finpudsede deres pokerevner.\nDa han var færdig med hæren startede han sin amerikanske fodboldkarriere op igen og endte til sidst i den canadiske Football League, hvilket overraskende nok gav flere penge end det amerikanske modsvar, National Football League, på det tidspunkt. Der spillede han først for Montreal Alouettes og senere for Toronto Argonauts. Da en knæskade tvang ham til at stoppe med spillet, gik han med i sin fars forretning, men fandt til sidst sig selv som pokerspiller på de støvede småveje i Texas.\nDet var en vej til storhed, der ikke har nogen sammenligning. Siden han begyndte på spillet, har T. J. konstant bevist, at han er en af de bedste turneringsspillere nogensinde. Han begyndte med at spille i World Series of Poker i 1983 og har vundet præmiepenge hvert år på nær et. Det er blevet beregnet, at han har vundet næsten 60 pokerturneringer med et Buy-In på over $500 rundt omkring i verden og vundet præmiepenge, dog uden at vinde førstepladsen utallige gange!\nSelvom han ikke har vundet World Series of Poker $10.000 turneringen, har han været med ved finalebordet i turneringen fire gange og er blevet nummer 2 halvdelen af gangene, og har derudover en tredjeplads og en femteplads. Cloutier har dog seks WSOP armbånd i mange forskellige pokerudgaver, så som Omaha Holdem, Raxx og No-Limit, 328, hvilket var Cloutier's seneste armbånd i 2005 $5000 turneringen. Han har også vundet pengepræmier 55 gange i WSOPs historie, og er dermed nummer fire i den kategori, kun slået af Phil Hellmuth, Men "The Master" Nguyen og Chris Ferguson, fjredepladsen deler han med Berry Johnston.\nCloutier har også været en ivrig og succesfuld skribent, og har skrevet en serie pokerbøger med verdensmesteren fra 1983, Tom McEvoy. De er blevet anerkendt som nogen af de bedste pokerbøger om strategi, og er de første bøger for mange, der begynder at lære pokerspillet. I 2005 har T. J. lagt navn og viden til et nyt computerspil, World Class Poker with T. J. Cloutier, der bliver hyldet som en af de bedste computersimuleringer af poker på markedet i dag.\nCloutier's aggressive stil og frygtindgydende størrelse har været et kæmpebidrag til hans succes ved bordene. Han har også, hvad han har benævnt som en næsten fotografisk hukommelse over, hvordan personer har spillet imod ham tidligere, hvilket giver ham en masse vigtig viden, når han er med i kampen om sejren. Væk fra bordet vil du se en helt anden person. Han er glad, venlig og aldrig sen til at smile. T. J. er også lykkeligt gift, og rejser rundt til de forskellige turneringer med sin kone, Joy, og så er han også far til seks.\nT. J. har ikke vist tegn på at sætte tempoet ned mens han fortsætter ud ad vejen til udødelighed i poker. Cloutier skal anerkendes som en af de personer, der er på toppen af pokerens olympiske bjerg!\nPokerProfilen: Scotty Nguyen - Flair for spillet\nPokerProfilen: Daniel Negreanu - 'The Kid' er ved at blive voksen\nPokerProfilen: Tony G. - Elsket og hadet