LØRDAG. Ny portal jagter hvert femte bilsalg - PDF\nDownload "LØRDAG. Ny portal jagter hvert femte bilsalg"\n1 LØRDAG 19. MARTS NR. 12 / 2015 LØRDAG Ny portal jagter hvert femte bilsalg Nye biler skal købes på nettet. Nogenlunde så enkelt er konceptet bag onlineportalen Autooffer.dk. Stifter og iværksætter, Søren Malmskov, satser på at erobre 20 procent af markedet. Side 6-13 Foto: Mie Hee Christensen\n2 Iværksætter: Biler skal sælges som all inklusive badeferier 6\n3 Den danske startup-virksomhed Autooffer med Søren Malmskov i spidsen er i gang med at disrupte bilmarkedet. De er en Just-Eat for salg af nye biler. Foto: Mie Hee Christensen. 7\n4 Nye biler skal købes online. Det er mantraet bag den spæde salgsportal Autooffer, der i løbet af tre år vil erobre 20 pct. af nybilssalget til private i Danmark. Held og lykke med projektet og dæmp retorikken, lyder det skeptisk fra Autobranchen Af Rikke Baltzer Det er tre år siden, at Søren Malmskov en søndag morgen vågnede op fra sin rødvinsrus med en svag erindring om, at en god idé i løbet af en times tid aftenen forinden vist nok blev til et webdomæne med navnet autooffer.dk. Måske havde jeg fået for meget at drikke, men da jeg vågnede dagen efter, var jeg svært tilfreds med min handling, siger 28-årige Søren Malmskov. Således blev virksomheden Autooffer, der i dag er en online webshop med 900 biler eksponeret på hjemmesiden, født som et barn af en bilentusiast med iværksættertrang og en flaske god rødvin på en lørdag. Onlineplatformen blev lanceret i april 2014, og om endnu tre år er målet, at Autooffer skal have erobret 20 pct. af salget af nye biler til private i Danmark. Vil lappe hul i bilmarkedet Søren Malmskov har altid elsket biler, og den lørdag aften, da han delte en flaske rødvin med en kammerat, gik det pludselig op for ham, at næsten al handel med biler online baserer sig på brugtvognsmarkedet. Jeg tænkte: hvorfor sætter ingen sig på markedet for nye biler online? Det giver ingen mening, for man kan jo forhandle om priserne på nye biler, fortæller Søren Malmskov. Det gav ham ideen til at forhandle rabataftaler hjem hos de etablerede forhandlere og derefter videreformidle bilerne. Det skal sikre kunderne 8\n5 en besparelse, de ikke selv ville kunne have halet i land. En del af den gamle skole er at presse på for at få solgt bilerne. Derfor kan man som uvidende forbruger let blive overrumplet af sælgeren, der er på hjemmebane i butikken, og dermed gå glip af en besparelse, siger Søren Malmskov. Ifølge iværksætteren kan man alt efter bil spare op til 20 pct. af listeprisen ved at købe sin nye bil hos Autooffer. Samtidig er alle bilmærker repræsenteret på platformen. Det skal spare kunden tid på at besøge diverse forhandlere, og sikre at kunden får lige præcis den bil, der opfylder behovet. 20 pct. af listeprisen kan en kommende bilejer spare ved at købe sin nye bil hos Autooffer En forhandler har måske op til fem mærker, og så er det klart, at han ikke går ud og vejleder forbrugeren over i et sjette mærke. Vi er ikke mærkespecifikke, så vi kan henvise til både Ford, Honda eller en tredje bil, siger han. Således vil Autooffer tilbyde kunderne en pakke, den traditionelle bilhandler ifølge Søren Malmskov ikke er i stand til at levere: Gennemsigtige, rekordlave priser på biler og tilhørende ekstraudstyr, gratis levering og en salgsoffensiv, der er erstattes af vejledning og service. Det skal være lige som at bestille en badeferie med all inklusive, mens man sidder derhjemme i pyjamas, siger Søren Malmskov. Opgør med importører Et andet forhold, Søren Malmskov gerne vil udfordre, er den magt, han mener, importørerne har over de traditionelle forhandlere. Importøren sidder som det absolut styrende led over forhandlerne. Hvis forhandleren træder ved siden af rammerne på enten pris eller image i butikken, bliver skiltet taget ned. Vi er uafhængige af importørerne, og kan derfor lave aftaler uden om dem, siger han. Kan importørerne ikke bare nægte forhandlerne at indgå aftaler med jer? Det kan de godt, men så tilbyder jeg bare naboforhandleren det mersalg, der ligger i en aftale med os. Tager man som importør den holdning, at man ikke kan støtte op om det, vi har gang i, og som i øvrigt er fremtiden, bliver det katten efter musen. Millioner i fødselshjælp Siden Autooffer kom til verden har den fået fødselshjælp af en række investorer. Senest i 2015 hvor innovationsmiljøordningen Borean Innovation og en privatinvestor skød et millionbeløb ind i virksomheden. 9\n6 En af dem, der har været med fra begyndelsen er virksomhedens advokat og bestyrelsesmedlem Povl Nick Bronstein. I 2014 gav han og ejeren af VC'et The Marschall Plan Thomas Marschall Autooffer en kapitalindsprøjtning af en størrelse, han ikke vil afsløre. Povl Nick Bronstein fortæller, at hans investering kom fordi, han så et stort potentiale i forretningsmodellen med et kompetent team bag, og fordi han personligt så et udækket behov. Jeg skulle selv ud og købe en ny bil, men priserne var svære at sammenligne på kryds og tværs hos forhandlerne. Nogle gav en god pris for min gamle bil, og tog en højere for den nye eller omvendt, siger Povl Nick Bronstein. At sikre gennemsigtighed ser Søren Malmskov netop som sin fornemmeste opgave. Det skal være sådan, at forbrugeren kan gå ned i banken og være fuldstændig klar over, hvad bilen med eller uden ekstraudstyr kommer til at koste. Sådan har det ikke været før, siger han. På grund af investorrelationer vil Søren Malmskov ikke ud med, hvor meget Autooffer sælger og omsætter for, men han fortæller, at portalen Det skal være lige som at bestille en badeferie med all inklusive, mens man sidder derhjemme i pyjamas, siger Søren Malmskov. Foto: Mie Hee Christensen. BLÅ BOG Søren Malmskov 28 år Fra Fredericia Har læst en bachelor i negot på SDU Har læst cand.oecon på SDU Sprang fra og skiftede til en cand.merc i ledelse og innovationsprocesser Har vundet iværksætterprisen IDEA summer school i London Var med i startfasen på onlinevirksomheden Zircles Stiftede Autooffer i August\n7 siden december har tredoblet antallet besøgende og firdoblet salget i samme periode. Udviklingsmæssigt er vi der, hvor vi cirka sælger ligeså mange biler som en mellemstørrelse normalforhandler, siger han. Potentiale for onlinesalg En analyse lavet af det tyske analyseinstitut Roland Berger viser, at 10 pct. af alle nye biler bliver købt på nettet i Tyskland. Der findes ingen lignende analyser for Danmark, Måske havde jeg fået for meget at drikke, men da jeg vågnede, var jeg svært tilfreds med min handling" Søren Malmskov, stifter og adm. direktør i Autooffer.dk men ifølge interesseorganisationen for bilejere, FDM, er onlinehandlen med biler endnu meget begrænset. Dog spår Abid Kahn, der er advokat i FDM, at udviklingen går mod mere og mere digtal bilhandel. Det er et spændende marked med kæmpe interesse. Det skal nok udvikle sig meget i den nærmeste fremtid, siger han. Samtidig ser han visse faldgruber ved at købe sin bil på en platform som Autooffer. Blandt andet er han bekymret for rådgivningen omkring det at købe en bil og for at det ikke er muligt at få en prøvetur. Nettet frister, men det er en stor investering at købe en bil, så man skal sørge for at få rådgivning og gøre sit forarbejde. Det kan være svært online. siger Abid Kahn. Søren Malmskov afviser, at der er grund til bekymring. Har man brug for vejledning, ringer man ind til os. Det eneste, man ikke kan, er at prøvekøre bilerne, siger han og fortsætter: Men så gør man som med sin nye støvsuger; prøvekører den hos Skousen og køber den 500 kr. billigere på nettet." Hvad gør I, hvis det fører til, at kunderne henter rabatprisen hos jer, og så får den lokale bilforhandler til at lave samme tilbud? Det er da det nemmeste for forhandleren at kopiere én til én. Så må vi bare sige, at vi har lavet arbejdet for ham. Det kan vi ikke sikre os imod, men hvis det pludselig bliver standard, at bilkøberne besøger os, inden de køber ny bil, så har vi vist vundet, ikke? 10 lande på fem år Selvom Autooffer er kommet godt fra start, er virksomheden ifølge Søren Malmskov og Povl Nick Bronstein langt fra færdigudviklet. På sigt skal Autooffer have et endnu større produktsortiment, sådan at kunden f.eks. kan tilkøbe billig forsikring og brændstofkort. Med stadigt større leasingandele skal det i fremtiden ligeledes være muligt at privatlease sin bil. Endeligt satser Søren Malmskov på at få en fod inden for hos erhvervslivet. Hvis vi ikke bliver ved med at udvikle forretningen, så dør den. Og vi er jo heller ikke dumme, så vi løser løbende de ting, der udfordrer virksomheden, siger Søren Malmskov. Første punkt på programmet er at udvide Autooffer til Norge og Sverige, hvor der allerede er sat en proces i gang. Det skal være første skridt på vejen mod at gøre indtog i 10 lande i lande i løbet af de næste fem år. 11\nDIGITAL. Rynkebys digitale abe brager igennem på Youtube. Labelprintere med Wi-Fi gør arbejdet lettere!\nTIRSDAG 2. FEBRUAR NR. / 2016 22 DIGITAL Rynkebys digitale abe brager igennem på Youtube Juiceproducenten Rynkeby har droslet voldsomt ned på traditionel tv-reklame til fordel for dyre og flotte reklamefilm\nBanditte. bryder med\nBanditte bryder med cykeltrad n Cykelhandlere har solgt cykler på samme måde i umindelige tider, men med en stribe butikker i København har brødrene bag Cykelbanditten i raketfart fornyet branchen med


Efter flere års pause: Kendt reklameunivers tilbage på TV - Dansk Markedsføring\nEfter flere års pause: Kendt reklameunivers tilbage på TV\nOptikerkæden Louis Nielsen genstarter nu reklameuniverset med det kendte slogan ”Sku’ ha’ gået til …”. Nye TV-spots ruller ud i denne uge.\n29. apr 2022 10:49\nLouis Nielsens reklameunivers “Sku’ ha’ gået til …” er tilbage. I en af de første film er vi med på kunstkursus. Foto: PR\nDet er tre år siden Louis Nielsen aktivt har udviklet nye reklamer med sloganet ’Sku’ ha’ gået til …’, men nu vækker optikerkæden både univers og slogan til live igen.\nNye TV-reklamer ruller i denne uge, og ganske som i de tidligere reklamefilm vil historierne handle om en uheldig situation, som hovedpersonen havner i på grund af dårligt syn.\nIfølge Pia Niemann, der er nordisk marketingdirektør for Specsavers/Louis Nielsen, kunne man i virksomheden se, at man havde brug for at prioritere brandbudskaber igen.\n”Vi investerer generelt tungt i taktisk kommunikation, og vi har et behov for at bygge brandværdi på lang sigt, samtidig med, at vi inviterer kunderne ind i vores butikker. Og når man så ligger inde med et så afholdt aktiv som ’Sku’ ha’ gået til’ repræsenterer, er det oplagt at genaktivere det, nu med en mere ny og regionalt tilpasset form,” siger hun i meddelelsen.\nPia Niemann, nordisk marketingdirektør, Specsavers/Louis Nielsen. Foto: PR\nKoncept-upgraden er udviklet i samarbejde mellem Specsavers’ nordiske kreative team og koncernens inhouse-bureau ”The Agency” med det formål at sikre et mere ”skræddersyet nordisk fit.”\n”Det har vi gjort for at sikre et endnu bedre kulturelt match både i forhold til cast, locations og styling, men også i forhold til den fællesnævner, der kan være i humoren på tværs af vores fem nordiske markeder,” siger Pia Niemann.\nIntegrerer taktiske tilbud\nI de nye eksekveringer følger seerne igen en række uheldige situationer, som opstår på grund af dårligt syn, men denne gang er løsningen på problemet integreret i selve historien i form af et indbygget tilbud fra Louis Nielsen/Specsavers.\nPå den måde bliver kundefordelene linket mere direkte sammen med en underholdende historie, lyder det i meddelelsen.\n”Som marketingperson kan man ikke andet end at holde af en tagline, der er så anvendt og konsistent som ’Sku’ ha’ gået til’, og med vores nye koncepter bruger vi dens brede appel til at skabe call-to-action på en – for forbrugeren – endnu mere brugbar måde,” siger Pia Niemann og tilføjer:\n”Hvor vi plejede at sige ’Sku’ ha’ gået til’ som en jokende udgangsreplik på vores reklamer, bruger vi nu i højere grad de konkrete tilbud til at drive narrativet ved at lægge dem ind som selve årsagen til at, vores hovedperson burde have gået til Louis Nielsen og Specsavers.”\nTV er stadig toppen\nDet nye univers har TV som vigtigste kanal, og optikerkæden har produceret en række nye TVC’er som bliver frigivet gradvist og med forskellige relevante tilbud.\nDer produceres nye reklamefilm til Louis Nielsen. Foto: PR.\n”TV er stadig den vigtigste nøgle til at aktivere vores publikum og til at bygge top-of-mind og klart den mest effektive kanal til at invitere kunderne ind i vores butikker,” siger Pia Niemann.\nHun understreger dog, at digital og online også spiller en vigtig rolle:\n“Selvom ’Sku’ ha’ gået til’-konceptet er ældre end de gængse sociale medier, vi bruger i dag, er konceptet faktisk som skabt til social media-aktivering, og på tværs af alle vores markeder kan vi se, hvordan enormt mange mennesker interagerer med vores elskede ”catch phrase” online,” siger Pia Niemann.\n”Og det er jo helt klart noget, vi gerne vil blive ved med at være nysgerrige på og udforske, og jeg forventer helt klart, at vi kommer til at øge vores fokus på målgruppeinteraktion med ’Sku’ ha’ gået til’ og ’Should’ve gone to’ i alle sociale kanaler.”\nSpecsavers blev grundlagt med en enkelt butik i 1984 af optikerægteparret Doug og Mary Perkins.\nKæden købte i 2005 Louis Nielsen, og koncernen har i dag mere end 2200 butikker og 35.000 medarbejdere.\nSe de to første film her.\nSpar Nord vælger nyt bureau og slipper 58 unikke reklamefilm løs\nKendisser med klap for øjet skal redde danskernes syn


Sådan laver du en rose i fondant / sugar paste\nRosen er havens dronning og her får du en tutorial, der giver dig en masse tips til, hvordan du laver flotte roser til f.eks. en bryllupskage.\nJeg kom for et stykke tid siden til at sige ja til at lave min søsters bryllupskage. En kæmpe ære at blive spurgt, men kagen skal være til 80 mennesker (gulp!) og med roser, så der skal temmelig mange roser til!\nMen jeg tænkte, det kunne være en god idé at skrive denne “how-to”, der forklarer hvordan man laver en rose i fondant eller gum paste, nu hvor jeg alligevel er i gang med at lave en 40-50 stykker 😉\nSådan laver du en rose i fondant eller gum paste\n• Gum paste eller fondant + tylosepulver, hvis du anvender fondant.\n• Pastafarve og pulverfarver til rosenbladet (f.eks. rød, lyserød, gul, fersken, orange etc.)\n• Lim (Edible glue)\n• Pensler til lim og pulverfarver (brug ikke den samme)\n• En duster med maizena mel\n• Non stick board\n• En rullepind\n• Runde og tykke tandstikkere\n• Rosenbladsudstikkere (jeg anvender en 5 bladsudstikker, sammen med et rosenbladssæt fra FMM)\n• Balling værktøj\n• 1 opbevarings-mappe eller noget madfilm\n• 1 plastikpose\nEn blok af styrofoam (kan købes i Panduro Hobby)\nI denne vejledning sætter jeg roserne fast på en tandstikker, men man kan også bruge blomstertråd, dette beskriver jeg dog ikke yderligere her.\n1) Farv gum pasten / fondanten i den farve du ønsker, at din rose skal have. Hvis du anvender fondant skal du ælte en knivspids tylosepulver ind i fondanten.\n2) Husk at putte fondant /gum paste i en tætlukket plasticpose, hver gang du ikke arbejder med den, da den ellers tørrer og bliver ødelagt. Tag kun et lille stykke ud som svarer til det du skal arbejde med ad gangen og lad resten være i posen imens.\n3) Tag et non stick board (brug evt. skærebræt uden riller) og dust det lidt med din duster. Du skal også duste din rullepind lidt inden du starter\n4) Tag en lille bold af gum paste og form den til en kegle. Alternativt kan du bruge en flamingokegle. Keglen skal være ca. 2/3 del mindre end den mindste rosen udstikker du ønsker at anvende.\n5) Lav en kegle for hver rose du ønsker at lave. Du skal vente til den er tørret fuldstændigt inden du går videre, vent gerne nogle timer, evt. til næste dag. Du kan også være utålmodig (som mig 😉 ) og bare gå videre med det samme, men du kan godt risikere, at nogle af dine roser går fra hinanden, hvis keglerne ikke har haft tid til at tørre ordentligt.\n6) Ælt din gum paste godt igennem, så den bliver blød og nem at arbejde med og rul gum pasten meget tyndt ud på dit non stick board ved hjælp af rullepinden (hvis man lægger et stykke papir med skrift nedenunder gum pasten, skal det være så tyndt at man kan se skriften – ikke læse).\n7) Udstik 2 blomster med din 5 bladsudstikker. Sørg for at bevæge udstikkeren forsigtigt frem og tilbage mens du opretholder presset mod gum pasten, så udstikkeren skærer helt igennem hvert blad.\nPå billedet har jeg udstukket blomsterblade til flere roser:\n8) Læg blomsterne under noget madfilm/plastik. så de ikke tørrer. På billedet har jeg lagt blomsterne i en opbevaringsfolder til blomster fra Wilton.\n9) Udstik 1 blomsterblad med en af udstikkerne fra FMM. Bladet skal være så stort at det kan foldes rundt om keglen på den lange led og dække keglen.\n10) Tag dernæst rosenbladet og placér det på en hård skummåtte, hvorefter du tynder kanten af rosenbladet. Det får rosenbladet til at se mere ægte ud. Kør langs med kanten af bladet med dit balling værktøj. Du skal kun tynde kanten på den ene halvdel af bladet. Sørg for at halvdelen af balling værktøjet kører på skummåtten og den anden halvdel på rosenbladet.\n11) Pensl rosenbladet med lim (edible glue) og fold bladet rundt om keglen på det lange led, så den del, som du har tyndet med balling værktøjet vender op ad.\nDer skal være lidt af rosen bladet, som stikker op fra keglen (ca. 1 cm), sådan at den spidse ende af keglen er dækket, der skal ikke være et for stort hul i toppen.\n12) Tag derefter rosenbladet med de 5 blade og tynd kanterne med balling værktøjet. Denne gang skal du tynde begge sider af alle 5 rosenblade.\n13) Kør derefter balling værktøjet forsigtigt rundt på midten af hvert blad, så det får en runding.\n14) Kom lidt edible glue i midten af de 5 rosenblade og lidt på hvert blad. Pas på du ikke kommer for meget på.\n15) Placér keglen i midten af de 5 rosenblade. Forestil dig, at du nummererer bladene fra 1-5: Tag nu et af bladene og fold op om rosenkeglen. Dette er blad nr. 1. Lad det stå åbent i den ene side.\n16) Spring et blad over (blad nr. 2) og fold det 3. blad op om keglen, men lad den ene side stå åben. Fold blad nr. 1 ind over blad nr. 3.\n17) Spring endnu et blad over (nr. 4) og fold det 5. blad op om keglen. Fold blad nr. 3 ind over blad nr. 5.\n18) Fold de resterende 2 blade (nr. 2 og 4) op om keglen. Ryk lidt rundt på bladene så de folder om rosen på en naturlig måde, du kan evt. bøjet et par af hjørnerne. Lad gerne rosen tørre lidt, før du går videre.\n16) Tag den anden blomst med de 5 rosenblade og gentag processen på samme måde som med de foregående blade – tynd kanterne og kør balling værktøjet forsigtigt rundt på midten af hvert blad.\nKom edible glue på og placér rosen i midten:\nNår du skal sætte bladene på, skal du ikke springe blade over, men blot sætte bladene på efter hinanden men lade dem overlappe lidt. Husk, at bladene skal være på højde med de inderste blade! De skal ikke være højere eller lavere placeret end de inderste blade.\nDu kan vælge at stoppe nu, hvis du bare skal bruge en rosenknop. Hvis du skal bruge en større rose, fortsæt til trin 17.\n17) Jeg vælger derefter at udstikke 5 blade individuelt med en udstikker fra FMM, der er lidt større end 5 bladsudstikkeren. Gentag processen, som beskrevet ovenfor.\n18) Til sidst kan du vælge at udstikke 5-7 blade med en endnu større udstikker fra FMM. Fold gerne kanterne tilbage med en tandstikker og lad dem tørre lidt inden du limer bladene fast på rosen. Hvis du oplever at rosen er ved at blive for høj, så bladene kommer til at sidde for langt nede i forhold til midten, så kan du forsigtigt skære lidt af bunden inden du sætter det næste lag blade fast.\n19) Så er rosen færdig. Husk, at nøjes med at sætte 15-20 blade på din rose (3-4 lag). Rosen bliver ikke pænere, jo flere blade du sætter på! Der skal i stedet være lidt luft imellem bladene, så arrangér/buk forsigtigt bladene, så rosen ser mere levende ud. Hvis du bliver ved med at tilføje nye lag af blade, risikerer du, at rosen bliver tung og kluntet at se på i stedet.\nHer er den færdige rose med ca. 20 blade:\n20) Næste dag, når rosen er helt tør, kan du pensle enden af en tandstikker med edible glue og forsigtigt bore den ind i midten af rosen. Pas på du ikke stikker den for langt op, så du beskadiger rosen.\nDet var lidt om roser – god fornøjelse 🙂 og spørg endelig, hvis der er noget du er i tvivl om!\nI de næste indlæg, kan du læse om, hvordan du laver en lille calyx til din rose og hvordan du farver din rose med pulverfarve for at give den et mere naturligt look.\nThis entry was posted in Mest populære indlæg, Sukkerblomster & blade, Vejledninger - fondant and tagged Bryllupskage, Roser, sukkerblomster, Tutorial, vejledning.\n← Lækre hjemmelavede romkugler – Sådan!\nSådan laver du en calyx til roser →


Mørkemusen af Marianne Iben Hansen | Litteratursiden\nMørkemusen af Marianne Iben Hansen\nVerden kan være overvældende, og den stille og tilbageholdende mus, Mørkemusen, vil helst tage tingene i sit eget tempo, men det er svært at være introvert i en ekstrovert museverden. Mørkemusen er den sidste i kuldet og den sidste til at komme med videre ud i verden. Faktisk vil Mørkemusen helst blive alene hjemme i kendte omgivelser, men både Musemor og hans søskende presser på; han skal ud og ha’ det sjovt sammen med de andre, ligesom de andre.\nMed de allermindste museskridt\nbevæger han sig frem,\nfor det ene ben vil gerne,\nog det andet ben vil hjem.\nMen nu kribler det i kroppen,\nog de andre kigger på ham,\nså han skynder sig i sikkerhed,\nhvor ingenting kan nå ham.\nMørkemusen er ikke ligesom de andre, han indtrykker mere end han udtrykker og her viser det sig, at Mørkemusens veludviklede sans for egne og andres følelser, stemninger og detaljer er det, der skal til for at redde søsteren, som er faldet ud over en skrænt; han genkender hendes panik og ved, at det ikke hjælper at presse på, han må give hende tid til at falde til ro:\nhan lugter hendes frygt,\nfør hun ved at hun er bange (....)\nOg så venter han til roen flyder ind i hendes krop,\nog han venter til hun vover at gi’ slip og række op...\nBogen er rigt illustreret med udtryksfulde tegninger af Tea Bendix; grå mus med forskellige personligheder i en ekspressiv, farvestrålende verden. Fortællingen er skrevet med trykte bogstaver på vers, mens Mørkemusens overvældede sanser og fornemmelser udtrykkes med håndskrift nederst på siderne, som en slags Mørkemusens dagbog:\nDér og dér\ndukker de op af græsset\nJo, nikker han,\nsmilet strammer lidt i ansigtet\nRigtig mange børn (og voksne!) vil kunne genkende sig selv i Mørkemusens forsøg på at overvinde sig selv og nogen gange overskride egne grænser for at leve op til andres forventninger.\nMarianne Iben Hansen kender mange nok som en - hvis ikke den - bedste danske forfatter til børnebøger på vers, især vil mange kende ‘Axel elsker biler’ om den bilfanatiske, rap’ende and, som er allerede blevet en klassiker. Hun har skrevet mange andre børnebøger på rim, og for nyligt har hun gendigtet Grumlingen, en sand gyser for de yngste, oprindeligt skrevet af Benji Davies. Hun skriver historier på rim, som i den grad er en nydelse at læse op, og med 'Mørkemusen' har hun skrevet en historie, der tilmed går lige i hjertet.\nHjerte rimer som bekendt på smerte, og denne anmelder indrømmer gerne at måtte knibe en tåre ved første gennemlæsning af dette fine, poetiske heltekvad for de yngste.\nBøger af Marianne Iben Hansen


Posted on 14. april 2015 by Lotte Hansen\tLeave a comment\nArkivskabe er super gode ar opbevare ting i. Egentlig så er arkivskabet et meget gammelt møbel, forstået på den måde, at det har en meget lang fortid. Det er blevet brugt i rigtig mange år af mange forskellige mennesker verden over. I et lang stykke tid, så har det for det meste galt mænd, som havde et kontor, hvor de skulle have opbevaret deres mange forskellige papirer. Sådan nogle papirer kan godt komme til at flyde over det hele rigtig hurtigt. Derfor var man ikke længe om at opfinde noget helt genialt, til at holde styr på alting. Arkivskabet er et gammelt traditionelt møbel, men det er så sandeligt kommet for at blive. Man kan lige så godt få den hjælp, som det er muligt at få.\nSørg for at der er styr på dit kontor både på arbejdet og hjemme med arkivskabe\nRigtig mange har i dag både et kontor på arbejdet og derhjemme, det afhænger selvfølgelig at det erhverv, som man har. Dog så forholder det sig sådan, at de fleste egentligt har et kontor derhjemme. Der er rigtig mange papirer, selvom vi i dag lever i en tid, hvor rigtig meget også foregår over mail. Dog er der stadig ting, som man bør printe ud og gemme eller som kommer i papirform, for ikke at glemme de gamle papirer man har. Gem din ting, og hold styr på dem samtidig med arkivskabe, de er gode både ude på kontoret på dit arbejde, og også på dit kontor derhjemme. Rod er spild af tid så undgå tidspilde og hold styr på sagerne, det er ret enkelt, det kræver bare arkivskabe.\nKlik videre her for at finde ud af, hvordan du kan få styr på alle dine ting og særligt papirer med arkivskabe. Køb arkivskabe fordi alt andet er et rod!\nPosted in Kontor\ttagged with Arkivskabe


Brabrand Christiansborg – tur retur | Skræppebladet - Brabrand Boligforening\nBrabrand Christiansborg – tur retur\nInterview med René Skau Björnsson, som både sidder i Folketinget for\nSocialdemokratiet og er medlem af foreningsbestyrelsen i Brabrand Boligforening\naf Hanne Løvig. Foto af Bo Sigismund\nPå en flot forårsdag d. 17. april havde Skræppebladet sat René Skau Björnsson i stævne. Mødet skulle foregå på René Skau Björnssons kontor på Christiansborg. René Skau Björnsson er cand. econ (økonom fra Aarhus Universitet). Han bor i Brabrand sammen med sin hustru og deres to børn.\nDu er både medlem af Folketinget og i foreningsbestyrelsen i Brabrand Boligforening hvordan går de to ting i spænd for dig?\n– Jeg synes det går rigtig godt i spænd. Jeg får meget ud af at have ”fingrene nede i jorden” her på Christiansborg, og arbejdet i foreningsbestyrelsen i Brabrand Boligforening ser jeg som en måde at have med den virkelige virkelighed at gøre. På den måde kommer jeg uden for murene her på Christiansborg, og det er en helt anden verden end love og paragraffer.\nJeg sidder i hovedbestyrelsen både i KFUM’s sociale arbejde og i Epelipsiforeningen fordi det er godt at have indsigt i, hvad der rører sig, og fordi det er en god måde at få virkeligheden ind her på Christiansborg. På den måde bliver det autentisk ved at komme ud at være med i marken og ikke bare sidde og læse om det hele. En slags: At lære det ved at gøre det.\nJeg sidder i boligudvalget og socialudvalget, og det giver en rigtig god sammenhæng. Jeg synes, jeg er meget privilegeret med mit arbejde, men det er også benhårdt indimellem.\nHvor længe har du været i Folketinget?\nHvor længe har du været medlem af foreningsbestyrelsen?\n– Jeg har lige haft 10 års jubilæum her d. 11. marts. Jeg blev valgt ind i Folketinget ved valget i 1998. På det tidspunkt var jeg 31 år.\n– Jeg har været medlem af foreningsbestyrelsen siden 1996. Jeg kom i afdelingsbestyrelsen i afdeling 17 i 1994. Der var ledige pladser. Afdeling 17 er en lille afdeling med kun 44 boliger. Vi havde ikke nogen egentlig formand. Jeg var kontaktperson. Sådan valgte vi at gøre det dér.\nHvilke ting og mærkesager er dine primære i Folketinget?\n– Jeg er handicapordfører. Fra 2001 til 2004 var jeg formand for boligudvalget, og før valget 2007 var jeg formand for skatteudvalget. Den post fik vi ikke efter valget, men jeg sidder stadig i udvalget. Hvis Socialdemokratiet og SF kommer til at danne regering, vil der være et by- og boligministerium. Boligpolitik kan desværre let komme til at drukne i alle mulige andre vigtige ting.\nHvilke ting og mærkesager er dine primære i foreningsbestyrelsen?\n– Jeg har jo et direkte link her til Christiansborg, og er på den måde tit på forkant med alle nye tiltag inden for det boligpolitiske. Jeg er med i arbejdet omkring Hejredalskollegiet. Her er der store problemer med at leje ud. Værelserne er små, og der er stadig fælleskøkkener. Endvidere har kollegiet været udsat for en hel del indbrud. På et kollegium i Hasle har de også været plaget af mange indbrud, og her har de simpelthen valgt at sætte et højt hegn op. Det har hjulpet på det, og beboerne ser ud til at have det ok med det høje hegn. Det er en mulighed, der også er blevet overvejet omkring Hejredalskollegiet, men faciliteterne her kunne også passe ind i højskoletanken, så det er der også overvejelser omkring. Skjoldhøjkollegiet har også problemer, men der står det ikke helt så slemt til.\nHvad er dine muligheder for at skabe initiativer i Folketinget?\n– En måde er at være kritisk. At stille spørgsmål og stille spørgsmål, det kan være en måde at påvirke holdninger på i det lange seje træk, og så har jeg den mulighed for selv at kunne fremsætte lovforslag. Det har jeg benyttet mig af 7 gange.\nHvad er dine muligheder for at skabe initiativer i foreningsbestyrelsen?\nEr det en måde, der passer dig at leve og arbejde på; altså at bo i Brabrand og arbejde på Christiansborg i København?\n– Det er jo lidt af det samme. Stille spørgsmål, at få en forbindelse til det politiske system. Jeg kan have oplysninger og nye ting med hjem fra Christiansborg omkring bolig- og socialpolitik.î\n– Det passer mig fint at bo i Brabrand. Jeg handler i Kvikly i Åbyhøj. Her møder jeg tit folk, jeg kender, og som jeg får en lille sludder med. Det er noget af det rigtig gode ved at være stillet op i forskellige kredse i landet, at man møder de mennesker, hvor man er valgt. Jeg har boet i Brabrand i 21 år, bortset lige fra en kort afstikker et års tid til Skejby.\nDa vores samtale er slut viser René os rundt på Christiansborg og fortæller mange små interessante anekdoter om malerierne, gaver fra fjerne lande, arkitektur og meget andet. Meget spændende og anbefalelsesværdigt at se flotte Christiansborg indefra. Lidt som et mini-museumsbesøg.\nDa vi går ud af døren, går vi lige ud i den store demonstration torsdag d. 17. april, hvor omkring 15.000 sygeplejersker, fysioterapeuter, ergoterapeuter, jordemødre og laboranter demonstrede for mere (og lige) løn. Alle de forskellige faggrupper havde flotte farverige t-shirts på med slogans. Fysioterapeuternes var skrigorange med skriften: LIGE LØN! LIGE NU! Og hvem kan være uenig i det. Hele Danmark er med disse faggrupper i deres lønkamp; det viser alle meningsmålinger.\nSøndag d. 20 april i toget på vej tilbage til Århus fortæller en kvinde på 70 år med både børn, børnebørn og et enkelt oldebarn at det er 100-årsdagen for kvindernes stemmeret i Danmark. Vi bliver hurtigt enige om, at det da faktisk er lidt pinligt, altså at det kun er 100 år siden, at kvinder i Danmark fik valgret på lige fod med mændene. Et lidt pudsigt politisk sammentræf, ligesom den store demonstration også var det.\nFolketingsmedlem Jens Joel, der bor i Gellerup, er nyvalgt medlem af foreningsbestyrelsen. Han vil gerne være med til at udvikle Brabrand Boligforening, og det hænger fint sammen med arbejdet på Christiansborg. Jens Joel er beboer i Gellerupparken og nyvalgt til BB's bestyrelse. "Boligpolitik skal være for alle", siger han, "også den million, som bor alment. Vi skal have billige boliger og en blanding af byen, så der2015-08-29\nInterview med René Skau Björnsson, som både sidder i Folketinget for Socialdemokratiet og er medlem af foreningsbestyrelsen i Brabrand Boligforening


Egå sejlklubs 40 års jubiluæm - PDF\nEgå sejlklubs 40 års jubiluæm\nDownload "Egå sejlklubs 40 års jubiluæm"\nElias Arnold Christiansen\n1 EGAA40 Egå sejlklubs 40 års jubiluæm Egå sejlklubs 40 års jubilæum 1\n2 INDHOLD Netbaad ønsker Egå Sejlklub tillykke med de 40år Det fejrer vi med at give 30% rabat på tøj, sko og sejltøj 04 Forord Det er med stor glæde og fornøjelse, at vi kan byde velkommen til dette 40 års jubilæumsblad for Egå Sejlklub. 07 Egå Marina blev ikke bygget uden problemer. Utilfredse borgere protesterede imod havnens placering. Magistraten afviste protesterne, og havnen blev en realitet. 22 Kapsejlads I mange år blev der hver sommer afviklet stævner; både i ungdomsafdelingen og i voksenafdelingen. 33 Sejlsportens fremtid Vi skal være med til at ændre sejlsportens omdømme. 4 Forord 6 Tillykke med 40 år - hilsen fra Henning Schou 7 Egå Marina blev ikke bygget uden problemer 8 Et klubhus blev til i fællesskab 10 En ungdomsafdeling i forandring 12 Egå Marina Erhvervsdrivende Fond ønsker Egå Sejlklub tillykke med de 40 år 14 I skole som sejler 16 Efter et langt sejlerliv 18 En optimistberetning 20 Egå Sejlklub favner alle 22 Kapsejladsens mange sider 28 En flydende bådmesse 30 Tursejlads / At sejle i virkeligheden 33 Sejlsportens fremtid 34 sejlsporten skal fremad og opad 36 Egå Sejlklub er bare bedre 38 Et blik ind i sejlsportens fremtid med Mads Kolte-Olsen Udgiver: Egå Sejlklub, Egå Havvej 27, 8250 Egå // Redaktør: Niels Greve // Medredaktør: Malene Wiborg Serup // Annonce redaktør: Peter Juul // Layout og rentegning: Himmelblaa ApS // Forsidefoto: Gösta Jørgensen // Trykkeri: Chronografisk // Oplag: // 2 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 3\n3 Forord Claus Dalbøge Formand Det er med stor glæde og fornøjelse, at vi kan byde velkommen til dette 40 års jubilæumsblad for Egå Sejlklub. Et blad, der i ord og billeder byder på både historiske beretninger, fortællinger om nutiden samt bud på fremtiden for Egå Sejlklub. Denne flotte milepæl, som vi går i møde, er en stor begivenhed for Egå Sejlklub. Fra bestyrelsens side er vi ikke i tvivl om, at den skal fejres med manér. Der er planlagt mange aktiviteter, som centrerer sig om fællesskab, hvilket også er det, der kendetegner vores sejlklub. Det er mit håb, at denne dag vil kunne vise vores fantastiske sejlklub fra dens bedste side. På den måde kan vi, på bedste vis, reklamere for klubben og de mange aktiviteter, den byder på. Det glæder mig, at vi med dette blad, med billeder, der næsten taler for sig selv, også kan byde velkommen til sejlere i Egå Marina, der endnu ikke er medlem af klubben. Sejlklubben og vores rammer for klubben er baseret på de mange frivillige, der igennem tiden har lagt et utroligt flot stykke arbejde i at skabe og drive klubben Sejlklubben og vores rammer for klubben er baseret på de mange frivillige, der igennem tiden har lagt et utroligt flot stykke arbejde i at skabe og drive klubben. Vi er også heldige at have til huse på en velfungerende marina, som vi i alle årene har haft et godt samarbejde med. Vi har på alle områder mødt opbakning fra marinaens personale, som også altid er klar med en hjælpende hånd, hvis der er brug for det. I løbet af årene har de aktiviteter, der har været afviklet i klubben, stille og roligt formet sig til gode traditioner. Vi nyder alle de tilbagevendende sociale arrangementer som lørdagsfrokoster, fester, tursejladser og kapsejladser samt undervisning for både store som små sejlere. Traditioner er vigtige og gode at fastholde, hvilket vi også formår at gøre. Med en sejlklub med 40 år på bagen er det vigtigt, at man både tilgodeser de ældre medlemmers behov og ønsker såvel som at byde nye ideer velkommen; på den måde tilpasser klubben sig og skaber rammerne for en fremtidig klub og en stadig tilgang af nye medlemmer. I Egå Sejlklub er der heldigvis kultur for, at der skal være plads til alle disse behov, hvad enten man sejler optimist, er en del af seniorgruppen, er ny eller garvet sejler. Derfor vil du med læsning af dette blad få fornøjelsen af historier, beretninger og indlæg, der repræsenterer forskellige aldersgrupper og sejladsmæssige behov. Der skal ikke herske nogen tvivl om, at de frivillige kræfter er vigtige i enhver forening. Jeg vil gerne takke alle, der har bidraget til dette blad med artikler, fotos, opsætning og redigering. Jeg vil også gerne takke vores sponsorer og annoncører. Uden dem havde vi næppe fået dette blad udgivet i så fin en kvalitet. Med et ønske om god læselyst og et fantastisk jubilæumsår i Egå Sejklub. 4 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 5\n4 Tillykke med 40 år Hilsen fra Henning Schou Egå Marina blev ikke bygget uden problemer Niels Greve Henning Skou Et besøg hos 83-årige Henning Schou på Rouloen lige oven for Egå Marina med en interessant samtale om begivenhederne, der førte til etableringen af både Egå Sejlklub og Egå Marina. Henning vil med denne lille beretning ønske Egå Sejlklub tillykke med 40-års jubilæet med håbet om en succesfuld fremtid. havn. Henning tager nu initiativet til en stiftende generalforsamling i Skæring forsamlingshus den 14. juni 1973, og 98 melder sig straks ind i sejlklubben. Kort efter får Henning besøg af Viggo Jacobsen, som er Aarhus Yachtklubs stærke støtte for de unge sejlere, især optimisterne. Han kommer med et vildt forslag, nemlig at man på kysten nær Egåens udlløb arrangerer et verdensmesterskab for Optimistsejlere. Henning er med på ideen - og det lykkes. Fra den 22. juli til 3. august 1975 arrangeres World Optimist Championship 1975 ud for Åkrogen. Det var logistisk en meget stor udfordring, men det blev en bragende succes. Egå Sejlklub var hermed blevet kendt i den store verden, endda uden en havn. Egå Marina sælger ved et møde i Sølystskolens festsal den 2. juni 1976 de første 416 bådpladser, og den 4. maj 1978 åbnes lystbådehavnen Egå Marina. Der var modstand fra beboerne langs kysten dengang, i 1974, hvor havnen skulle bygges. Der blev afleveret en skriftlig protest til Aarhus Byråd med 1500 underskrifter, hvor utilfredse borgere protesterede imod den nye byplanvedtægt for området. De primære indvendinger gik på: Trafiksikkerheden Forringelse af boligmiljøet Forringelse af det naturskønne strandmiljø Men protesterne gik i høj grad også på, om det var hensigtsmæssigt, at havnen blev placeret ud for ammunitionsfeltet i Koraldybet. Magistraten afviste beboernes protest, og byrådet godkendte endeligt vedtægterne den 26. juni I foråret 1976 opstod debatten om eksplosionsfaren i forhold til Koraldybet. Der blev blandt andet foretaget en undersøgelse af området lige ud for havnen for tilstedeværelsen af sprængstoffer. Debatten blev mere aktuel, da der i juni 1976 skete en eksplosion i Koraldybet. Det vesttyske firma, der dengang rensede sejlrenden i Koraldybet for gammel ammunition, lod et par bomber eksplodere for at kunne hæve bjærgelønnen. Mange af beboerne ved kysten husker denne stille sommerdag, hvor eksplosionsbraget og den efterfølgende vandsøjle afbrød stilheden. Fra min baghave til eksplosionsstedet var der ca. 2 km. over tagryggen kunne jeg den dag se det øverste af den over 50 m høje vandsøjle ude i havet. Per Priess Sejlklubformænd Henning Skou Aage Bent Larsen Jørgen Videbæk Ole Bentzen Et rundt år, som bringer tankerne tilbage til 1973 og alt det, som førte til oprettelsen af Egå Sejlklub. Det var en tid med utrolig megen aktivitet. Aarhus Lystbådehavn, som dengang var den eneste lystbådehavn i Aarhusbugten, havde ikke plads til alle de, som gerne ville have båd og ud og dyrke sejlsporten. Ud langs kysten nord for Aarhus boede mange, med interesse for sejlsporten, så der var et stort behov for en lystbådehavn. Herefter går det kun fremad for Egå Sejlklub Steen Milert Niels Lauritzen Peter Graupner Erik Schumacher Per Selmose Claus Dalbøge Myndighederne i amt og kommune var ikke umiddelbart positive for en lystbådehavn. Men et møde i Stakladen viste så stor interesse, at byrådet nedsatte en arbejdsgruppe, hvor Henning, som dengang sad i byrådet, blev formand. I en have i Egå sad 4 sejlere, som tillige udgjorde det lille band, Egå Rytme Ramblers ; Åge Bent Larsen, Hans Peter Ormstrup, Flemming Nissen og Henning Schou. De holdt grillfest og snakkede sejlsport. De bliver enige om, at man da godt kan have en sejlklub, selvom de mangler en 6 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 7\n5 Et klubhus blev til i fællesskab Per Priess Lokalerne på 1.etage i restaurationsbygningen var en midlertidig løsning på manglen på et klubhus. En midlertidig løsning der varede 11 år. Den 30. april 1988 havde Egå Sejlklub en ekstraordinær generalforsamling, hvor eneste punkt på dagsordenen var en mulig vedtagelse af et klubhusbyggeri. Der var mødt 109 stemmeberettigede medlemmer op, og 103 af dem stemte for, at et klubhus skulle bygges. Det blev vedtaget, at der skulle arbejdes videre med specielt Ib Nielsons gode forslag om glasfacader både mod øst og mod vest. Den 23. september 1988 tog Henning Schou det første spadestik til klubhusbyggeriet på Egå Marina. Den 17. november kunne der holdes rejsegilde. I november startede medlemmernes aktion SELVBYG. Her havde 130 meldt sig til det frivillige arbejde. Allerede inden det første spadestik blev taget, havde byggeudvalget, som 8 Egå sejlklubs 40 års jubilæum bestod af Niels Lauridsen, Tyge Nissen, Ole Erland og Per Priess, holdt en del møder om selve processen. Det var en god oplevelse at se det sociale samvær i de forskellige arbejdsgrupper de følgende 7 måneder. Sekretæren skønnede dengang, at der på ca. 80 arbejdsdage blev anvendt knap 3000 selvbygningstimer. I løbet af foråret 1989 modtog Egå Sejlklub i alt kr. fra tipsmidler, kreditforeningen og byggefonden. Dette beløb blev bundet som sikringshusleje Opførelsen af klubhuset blev opgjort til kr. Klubben endte med et kreditforeningslån på kun kr. Hvis ikke klubmedlemmerne havde ydet det store antal selvbygningstimer, var den endelige byggesum blevet meget højere. Lørdag den 29. april 1989 var der indvielse af det nye klubhus; med reception og standerhejsning. Det var en god dag, hvor rigtig mange af sejlklubbens medlemmer deltog. Der var også inviteret en del gæster; blandt andet formændene for Aarhusbugtens eksisterende sejlklubber samt marinaens bestyrelse Mål Det enkelte specialforbunds andel af kvinder i bestyrelsen bliver i dette projekt brugt som indikator for, hvor mange kvinder der deltager i specialforbundets ledelse. Målet er at de 5 (udvalgte) specialforbund øger andelen af kvinder i deres bestyrelse betydeligt, men udgangspunktet er i sagens natur forskelligt fra forbund til forbund. En rettesnor er, at i 2010 har de 5 forbund i gns. mindst 1/3 kvinder i deres bestyrelse. Det ene forbund har fx øget andelen af kvinder fra 1 til 3 ud af en bestyrelse på 10 medlemmer, det andet fx fra 0 til 2 ud af en bestyrelse på 7 medlemmer. Andre faktorer så som arbejde for flere kvinder blandt trænere, øvrige ledere og dommere kan også tælle med i bedømmelsen, men vigtigt er det, at forbundet udviser vilje og hand- linger, der trækker i retning af ønsket om mere ligestilling i forbundets ledelse. Hej alle kvinder/piger Sæt X i kalenderen fredag aften d. 20 marts. I vil blive inviteret til et underholdende seminar i forbindels med DS generalforsamling i Odense. Så snart der er en dagsorden, vil der blive sendt en invitation ud elektronisk til de medlemmer, der er på vores nyhedsmail. Det vil også blive slået op i klubhuset og komme på hjemmesiden. Mange sejlerhilsner Lone Kirketerp Århus Bådebyggeri Hvis kun det bedste er godt nok til din båd Speciale: Teakdæk, Aptering, Rasp af træbåde, Forsikringsskader, Alle former for glasfiberarbejde. 300 m2 opvarmet værfthal i Egå. Udlejning af hal til gør det selv fribordslakering. Salg af Andersen spil, Harken, Blacke international bådmaling, Watski bådudstyr, Vetus bovpropeller og motor. Erik Gersner, tlf BÅDBYGGERLÆRLING SØGES 9 Egå sejlklubs 40 års jubilæum 9\n6 En ungdomsafdeling i forandring mellem de frivillige hænder, det er svært at få fat i sponsorater, og konkurrencen om de unge mennesker er benhård. Der skal leveres value og morskab fra dag 1. De gider ikke sidde indenfor og lære teori, de vil ud og sejle med det samme. Igennem de sidste 10 år hvor jeg har haft min gang i ungdomsafdelingen, har man formået at skaffe midler til en hårdt tiltrængt opgradering af klubbens materiel. Det gælder ikke bare følgebåde, men også klubjoller, hvor mange af vores joller var op til 30 år gamle. Alt dette er, blandt andet, på grund af en kæmpe indsats fra de skiftende forældre, som har passeret klubben igennem de sidste 10 år. KONFERENCECENTER KIRSTINELUND OFFICELAB.DK Jonas Döpping Som så mange andre flyttede vi fra Aarhus til Egå Sejlklub i forbindelse med Marinaens og sejlklubbens tilblivelse. Det var selvfølgelig optimistjollesejlads, der trak. Dengang hed formanden Jes Retbøll. Egå Sejlklub havde, ligesom vores naboklubber, over 100 optimistsejlere. Nogle dyrkede vores sport intenst, andre sejlede bare tirsdag og torsdag. I Egå Sejlklub er der plads til alle. Som man voksede, skete det automatisk, at man rykkede fra optimistafdelingen over i jolleafdelingen. Det var faktisk ikke noget man tænkte nærmere over, det skete bare helt naturligt. I dag er det noget vanskeligere at drive ungdomsarbejde, ikke bare for Egå Sejlklub men for foreninger generelt. Grundene til dette kan være, at der er noget længere Egå Sejlklub har altid haft svært ved at fastholde storjollesejlere. Dette skyldes til dels den mangeårig konkurrence fra naboteamet Danmarkcenter, nu kraftcenter, kombineret med et naturligt frafald af unge mennesker i denne aldersgruppe. Men på trods af dette er det, igennem de sidste par år, lykkedes at skabe et blomstrende lasermiljø. Det ville være naturligt og en kæmpe styrkelse, hvis vi var en del af kraftcenteret med ansvar for laserjollesejlads. Mit største ønske er, at vores indsats kan blive værdsat, også af vores naboklubber, og at vi i fremtiden, som venner, kan underbygge hinandens miljøer E-joller i KBL, Skiff i Aarhus og Laser i Egå. Nogle vil måske sige; jamen kan vi ikke bare åbne for alt? Det er der ingen, der er imod, men skal der leveres value til nutidens ungdomssejlere, koster det ressourcer, mange ressourcer. Disse ressourcer findes i dag kun i et samarbejde mellem alle klubber. I dag flytter de unge sejlere derhen, hvor man har det bedste tilbud. Konferencecenter og mødelokaler i uformelle rammer Hold din næste konference på Kirstinelund eller book et mødelokale, hvis du har brug for et møde ude af huset i uformelle, indbydende og moderne rammer. Kirstinelund konferencecenter ligger som en lille grøn oase midt i et erhvervsområde i Lystrup. Kirstinelund ligger nær ved motorvej 15 Lystrup afkørslen, og med offentlig transport indenfor gåafstand. Mulighed for sundt, varieret og indbydende mad fra Café Kirstinelund. På Kirstinelund er der også mulighed for at leje en kontorplads eller et større kontor. SKÆRINGVEJ LYSTRUP - TLF: CAFÉ KIRSTINELUND LEJ ET KONTOR 10 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 11\n7 Egå Marina Erhvervsdrivende Fond ønsker Egå Sejlklub tillykke med de 40 år NY SERVICEMULIGHED FOR DIN BÅD Bjarne Robl Det er nu engang mærkeligt at tænke på, at Egå Sejlklub blev stiftet i 1973, 5 år før Egå Marina blev indviet. Den daværende bestyrelse var meget fremsynede, og det blev besluttet, at Egå Sejlklub ville blive den eneste sejlklub på havnen, men uden at der ville blive tale om tvungent medlemskab. Klubben skulle varetage foreningslivet inden for søsporten; kapsejlads, tur- og motorsejlads, jollesejlads og ikke mindst det vigtige ungdomsarbejde. Egå Sejlklub og Egå Marina har, og har altid haft, et fortrinligt samarbejde på alle måder. Det har på det seneste resulteret i, at Egå Sejlklub har været den drivende kraft ved de flydende bådudstillinger, der i 2011 og 2012 har været afholdt på Egå Marina. Samarbejdet mellem Egå Marina og Egå Sejlklub gør det muligt at afholde årlige møder, hvor den forgangne sæson tages op til revision, og vi gennemgår den kommende sæsons stævner, arrangementer og andre relevante emner og problemer. Som vi plejer at sige, ville Egå Marina være en død havn uden de aktiviteter, som Egå Sejlklub beriger havnen og området med. Nu, hvor Floor Marine A/S har etableret sig på Egå Marina, er der kommet en ny mulighed for lokal service af din båd. Ud over et stort værksted beliggende mellem Skæring og Hjortshøj har vi tre servicebiler med servicefolk, der har mange års båderfaring. Vi servicerer alle bådtyper og mærker, og foretager næsten alle former for arbejde: Montering, serviceftersyn, klargøring m.m. Vi tilbyder også totalaftaler omkring vinterklargøring og landsætning med afrigning efterår og søsætning i foråret. Ring og hør nærmere. Derfor siger vi tillykke med jubilæet og tak for et godt samarbejde. Hver 4. år er der blevet valgt én person blandt medlemmerne i Egå Sejlklubs jolle- og ungdomsafdeling til marinaens bestyrelse. Gennem ungdomsarbejdet, som Egå Sejlklub gennem tiderne har varetaget, forventer vi, at der bliver uddannet sejlere, der med tiden kan overtage havnepladser og købe både fra nuværende plads- og bådejere. / f l oor ma r i n e a s e g å h avve j e g å t l f w w w.f l oor.d k 12 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 13\n8 Statsautoriseret Revisionsanpartsselskab Brunbjergvej 3, 8240 Risskov, Telefon , Fax Web: Marselisborg Dykkercente Marselisborg Marine MP Sejl I skole som sejler Peter Juul Siden sejlerskolen startede i Egå Sejlklubs regi for 10 år siden, har mere end 130 personer lært at sejle og fået deres duelighedsbevis gennem Egå Sejlklubs sejlerskole. Glæden ved at sejle starter der, hvor man er tryg, og trygheden opbygges ved en kombination af teori og færdighedstræning. Teori henter de nye sejlere på vinterens teoretiske undervisning, som afsluttes med en certificeret prøve i slutningen af marts måned. Den praktiske træning foregår fra 1. maj til september og afsluttes også med en praktisk prøve. Sejlertøj Bådudstyr Tovværk Havneproviant Reservedele Bådservice Klargøring Når begge dele er bestået, får deltageren sit duelighedsbevis og ligesom et kørekort, er dette bevis begyndelsen til at indarbejde og træne rutiner, så de rigtige handlinger ligger på rygraden, nøjagtig ligesom du ved, hvad du skal gøre, når lyskurven skifter til gult. Blandt deltagerne er der normalt 70 % nye sejlere, og 30 % som ønsker at kunne klare situationer selv, hvis en mand skulle falde overbord. Duelighedsbeviset er et krav, når man vil leje båd i udlandet. Så de, der vil være sikre på at kunne leje båd i Grækenland, har også været omkring sejlerskolen. Tel: Sejlerskolen er ofte den første kontakt med Egå Sejlklub, og vi skal derfor passe ekstra godt på de nye medlemmer, når de har fået deres duelighedsbevis og afsluttet sejlerskolen. For eksempel ved at tilbyde dem gastepladser ved tirsdagssejladserne eller involvere dem i andre aktiviteter i klubben. 14 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Nye sejl Lazyjacks Forsejlsposer Bompresenninger Kalecher Reparationer Dampvask Tel: Åben alle dage året rundt Marselisborg Havnevej 34, 8000 Aarhus C Bagside_ann.indd 2 09/01/ Egå sejlklubs 40 års jubilæum 15\n9 Efter et langt sejlerliv Niels Greve Mange sejlere har et klubmedlemskab for livet. De starter med at blive skubbet ud i en optimistjolle som 8-årig. Gennem ungdomsårene opnår de kendskab til flere og mere krævende jolletyper. Måske opnår man endda at vinde mesterskaber. at danskerne kunne låne deres båd. Og i den kroatiske båd sejlede Jonas og Martin guldmedaljen hjem til Danmark. Det var en kæmpe stor dag og en kæmpe stor sejr. Har man konkurrencegejsten i sig, forbliver man kapsejler i mange år. Nogle få oplever det ultimative; at deltage i OL. Vi husker nok alle den sommerdag i 2008, hvor Martin Kirketerp, som tidligere har sejlet i Egå Sejlklub og hans makker, Jonas Warrer, lå til at vinde guldmedaljen før sidste sejlads. Andre har et mere afslappet forhold til konkurrencer og vælger at være tursejlere i de hjemlige farvande, langs de skandinaviske kyster eller på Middelhavet. Nogle få præsterer sejlads over de store have med held og store oplevelser i bagagen. Det er kun meget få, der kommer ud for uheld. Nogle skriver bøger om deres største sejladser, til stor glæde for dem, der brænder for eventyr på verdens have. Vi bliver ældre og kan se tilbage på et langt sejlerliv med mange gode oplevelser, som vi gerne deler med andre ved foredrag, billedvisning eller en personlig hyggesnak. Her er det gode grundlag for, at enhver sejlklub må have sin seniorgruppe. Medlemmer som i livets sene år nyder at mødes og drøfte det væld af oplevelser og erfaringer, som et langt liv har givet. Ved en bøje ud for Marselisborg Skov. 16 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Men så skete det utænkelige, det, der ikke måtte ske, masten på den danske 49er knækkede, og Martin og Jonas lå nu til at falde helt ud af konkurrencen. Men det kroatiske team, som var røget ud, tilbød, Egå Sejlklubs seniorgruppe er ingen undtagelse. Her mødes en flok af klubbens aldrende medlemmer til en kop kaffe og god medbragt kage. Nogle gange er der planlagt et emne, som ønskes behandlet, måske kan vi bidrage med et eller andet vedrørende klubbens aktiviteter. Ofte har et medlem forberedt et emne til nærmere forklaring; det kan være historisk navigation eller nye navigationsmetoder eller andet sejlsportsrelevant. Selv om det nok af og til antydes, kommer vore samtaler sjældent ind under begrebet skipperskrøner, men det kan jo ske. Som i enhver anden klub kan der være arbejdsopgaver, hvor medlemmerne med økonomisk fordel kan bidrage. Seniorgruppen har et par gange malet klubhuset, foretaget mindre reparationer, ryddet op, samlet skrald og i øvrigt stået til rådighed med en hjælpende hånd, hvor der har været behov for det. Vi mødes i vinterhalvåret, to aftener i efteråret og to i foråret. Dertil kommer vores julefrokost, som vi ser frem til gennem et helt år som et festligt højdepunkt. Om sommeren, i sejlsæsonen, bliver der arrangeret to sejladser i foråret og to i efteråret. Her mødes vi i klubhuset om morgenen og gør op, hvor mange vi er. Vi finder ud af, hvem der vil lægge båd til og beslutter et mål for dagens sejlads. Aarhus Bugten er et vidunderligt sejlområde. Her er mange gode mål som passer til en 5 timers sejlads. Nappedam, Knebel Vig, Kongsgårde eller Norsminde. Er det sidste for langt, kan vi nøjes med bøjen udfor Fiskerhuset ved Moesgaard Strand. Målet vælges efter vejrforholdene, så det bliver en behagelig sejlads. På denne måde bliver sejlerlivet afsluttet på en rolig og behagelig måde. Båden er solgt eller overdraget til en anden i familien. Samværet med jævnaldrende og kendte kolleger står på, så længe kræfterne tillader det. Med vemod og sorg modtager vi meddelelsen, når en af vennerne falder bort. Men vi ved, at en dag er det os selv, som må takke af efter et langt sejlerliv. Egå Sejlklubs seniorgruppe spiser frokost i Nappedam havn. Egå sejlklubs 40 års jubilæum 17\n10 En optimistberetning Jes Retbøll En anekdote om VM for optimistsejlere 25. juli 4. august Det var Egå Sejlklubs første kapsejladsarrangement. Selv en sejlklub uden havn kan få vind i sejlene og med mod og dygtighed arrangerede Egå Sejlklub et verdensmesterskab i 1975 fra stranden ved Åkrogen. Der var 163 deltagere fra 25 nationer. Budgettet var på kroner. Fra sejlklubben deltog ca. 100 hjælpere, som var medvirkende til at skabe et vellykket VM, som senere blev udpeget som årets sportsarrangement i Aarhus. Per Priess Bjarne Robl, årest ungdomslederpris i DS Første optimistleder ( ) Egå Sejlklub startede, uden der var en optimistafdeling. Den blev først en formel realitet i 1977, efterfølgende blev det anført i Egå Sejlklubs love 11: For i videst mulig omfang at tilgodese medlemmernes interesser, opdeles klubben foreløbig i følgende sektioner: 1. optimistafdeling, 2.ungdomsafdeling, 3. kapsejladsafdeling, 4. turafdeling, 5. motorbådsafdeling Bestyrelsen kastede sig i 1975 ud i at arrangere et verdensmesterskab for optimistjoller uden at have en base i en fungerende sejlklub og uden at have en reel havnebase. Det blev et fantastisk verdensmesterskab, som både var meget børnevenligt, og som også kom til at byde på nogle gode sejladser ud for området, hvor Marinaen ligger nu. Helt fra begyndelsen satte man fart under optimistarbejdet. I 1976 måtte det afvikles sammen med optimistarbejdet i Kaløvig Bådelaug. Optimistarbejdet på egen grund startede i 1977 en almindelig hverdagsaften hos Åge Bent Larsen, som havde inviteret 4 personer, som han mente kunne få en optimistafdeling op at stå. Det var Hans Kiær, Leif Andersen, Chris Jacobsen og undertegnede. Kun én af os fire havde været med til verdensmesterskabet, og ingen af os kendte hinanden på forhånd. Jeg kendte kun Åge Bent fra Børnehaven Brovænget, hvor vi begge havde børn. Her var jeg bestyrelsesformand, og måske tænkte Åge Bent, at så havde jeg også så meget organisationstalent, at jeg kunne opbygge en optimistafdeling, hvis jeg fik nogle gode hjælpere med. Det lykkedes. Hans Kiær var en god hjælper, da han havde været med i klubarbejde i Aarhus, og Leif og Chris tog sig af det træningsmæssige. Senere kom Vagn Petersen til, som tog sig af meget af det praktiske med jollerne. Vi skriver stadig Der er ingen havn. Man er ved at bygge den, men vi kan ikke sætte joller i vandet uden i det mindste at have en bro. Optimistafdelingen bestod af ca. 20 optimister og deres familier, som vi samlede til en planlægningsaften på Sølystskolen. Her afstak vi rammerne for, at vi i fællesskab skulle bygge en bro ud fra den kommende marinas nordlige mole lige neden for Skoven. Vi fik fremskaffet 2 skurvogne, og så var der omklædning i den ene og sejlopbevaring i den anden. På arealet foran skurvognene var der instruktion, inden vi gik ud. Det var en vidunderlig tid, alt var primitivt, alle havde gåpåmod, og vi fik en fantastisk sæson. I 1978 blev havnen taget i brug, og nu måtte vi foretage vores omklædning og opbevare vores sejl i et telt. Det blev sat op lige bag det areal, hvor jollehuset ligger nu. Vi var modige. Vi kastede os ud i stævner, og selv det estimerede Aarhusmesterskab afviklede vi herfra. I 1979 blev jollehuset opført, og det betød virkelig gode forhold til optimistsejlerne. Vi indrettede selv et loft i huset til hygge- og instruktionslokale. Det var optimistforældrene og de ældste sejlere, der gjorde en god indsats her. En dejlig pionertid. Der var kun ét minus Hans Kiær forlod os og rejste til Andorra. Det var et tab for os alle. Men andre kom ind i bestyrelsen, og optimistafdelingen voksede og voksede. Bjarne Robl kendte jeg indirekte gennem Elsebeth Robl fra børnehaven. Vi havde siddet i bestyrelse sammen og varetaget de samme interesser. Vi manglede en god afløser for Hans, og da jeg spurgte Elsebeth, om ikke Bjarne ville gå med i arbejdet, blev svaret, at det ville han gerne. Det blev til mange års fantastisk samarbejde, og da jeg i 1987 træder ud, tager Bjarne over. Optimistafdelingen ender med at blive landets største afdeling med ca. 150 sejlere. Vi arrangerer flere træningslejre for alle optimistsejlere på højt plan, og klubmæssigt deltager vi i stævner i både ind- og udland. Optimistarbejdet har været fantastisk at deltage i. Jeg forlod det ikke. Da jeg i 1984 var holdleder til verdensmesterskabet i Italien, bliver jeg valgt ind i IODA, som er verdensorganisationen for optimistjoller, hvor jeg før var kasserer og senere blev vicepræsident. Dette arbejde fortsatte jeg med til 1992, hvor jeg trådte ud af organisationen i forbindelse med verdensmesterskabet i Argentina. Det har været nogle fantastiske år både dem i Egå og dem i IODA. Jeg har lært meget og mødt mange dejlige og engagerede mennesker jeg ville ikke have været disse år foruden. 1. Optimist VM Laserjoller på havet optimiststævne, arktivitet på banen 4. Optimist VM 1975 Jes Retbøll, dygtig ungdomsleder i Egå sejlklub ca Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 19\n11 Egå Sejlklub favner alle Peter Juul Vi ønsker en sejlklub for alle, der er glade for vand og vind i håret, som Dansk Sejlunion skriver. Derfor tænker bestyrelsen også meget på, hvordan vi kan inkludere alle, der synes, det er skønt at være på vandet i almindelighed og motorsejlere i særdeleshed. Som i de fleste andre sejlklubber er Egå Sejlklub startet af nogle, der sejler med sejl, men der er jo heldigvis ingen naturlov, der siger, at man skal sejle med sejl, så lad os få en sejlklub for alle i havnen. Det kræver selvfølgelig, at klubben tager godt i mod motorsejlere, og at motorsejlerne fortæller klubben, hvad den kan gøre for at Egå Sejlklub bliver attraktiv for motorsejlere. Vi har medlemmer blandt motorsejlerne og for de af jer, der ikke selv kender sådan én, kan jeg fortælle, at de er mere end ganske rare at være sammen med. Laver vi en liste over hvilke ting, vi har til fælles i forhold til sejlads og klubliv, vil vi hurtigt se, at det er langt det meste, der er fælles. Vi med sejl er måske lidt gladere for vind end motorsejlerne, og hvis der ingen vind er, bliver vi jo også motorsejlere. Kære motorsejlere Kom og vær med til at Egå Sejlklub bliver klubben, hvor der er et væld af tilbud til alle, der elsker vandet, havnene og sejlerlivet. Rummer din økonomi skjulte muligheder, er vi eksperter i at afsløre dem Jo mere du ved om Nordea, jo større er sandsynligheden for, at du skifter til os Risskov Afdeling Vejlby Centervej nordea.dk Bliv kunde nu på eller nordea.dk/velkommen 20 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 21\n12 Kapsejladsens mange sider Steen Jepsen Der har alle dage været sejlet kapsejlads i Egå Sejlklub og mange med et godt udgangspunkt i dommerstadet, der også er Egå Marinas kendetegn: Båken. Båkebanen fik konkurrence Jeg startede med at sejle kapsejlads i Egå Sejlklub i starten af 80 erne. Starten gik fra Båken, rundt om lodsbøjen ved Aarhus, omkring et mærke ved Skødshoved og hjem igen til Båken. Det var en rigtig dejlig tur på 1-2 timer afhængig af vindforhold. Der var en alternativ bøje, hvis vinden var svag, så vi ikke kom for sent hjem. Det handlede selvfølgelig om at komme først, men det handlede også om at have det sjovt, og ofte kunne man godt nå en øl undervejs på et langt slørben. Der var kun én trekant at sejle, men stoltheden var stor. Lige så stor var håneretten over for konkurrenterne, hvis man efter sejladsen kunne fremvise et lille dramglas som tegn på en løbssejr. Vi fik nu ikke mange, men andre havde en ordentlig omgang glas. Men vi hyggede os alle sammen i klubhuset efter sejladsen, der var ofte mulighed for frikadeller eller ribbensteg. Denne hygge, hvor vi sad over 100 sejlere i klubben, var ikke uvæsentlig for denne sport. Jeg blev mere aktiv og kom med i både kapsejladsudvalget og som official til stævner. Det var og er et godt miljø, og det er en fornøjelse at yde frivilligt arbejde, når man ser, at ens energi og indsats kommer nogle aktive sejlere, unge og gamle, til gode og glæde. I starten af 00 erne syntes vi i kapsejladsudvalget, at den enkle trekantssejlads Båkebanen var en smule kedelig; vi skulle have lidt mere udfordring. Banen havde også øgenavnet Grossererbanen ; den var enkel, og man kunne nå en øl undervejs. Det blev foreslået, at vi kunne skifte baner og sejle efter flere mærker, så der blev mere kryds og flere ben at sejle. Der blev lagt flere mærker ud, og der blev lavet kortskitser, der blev delt ud, og på en stor tavle annonceredes det i klubhuset og på Båken, hvilken bane man skulle sejle. Der var mange muligheder med både korte og lange baner, med og uden tillæg, men der var også meget at holde styr på. Men tiltaget blev modtaget af sejlerne med stor begejstring. Nu var der mere ræs at gå op i. Denne baneform og afvikling holder stadig. Og der er god deltagelse hver tirsdag i sæsonen. Easy Sejlads og single-hand Et andet tiltag var for dem der var nybegyndere; sejlere der lige skulle vænne sig til at manøvrere deres båd og også vænne sig til kapsejladsreglerne, der kunne virke komplicerede for den uøvede. Der blev på Båkebanen lavet særskilte løbsregler for nybegynderne, hvor man startede før de andre og sejlede efter søvejsreglerne. Efter de nye baner blev indført, lavede vi en helt enkel bane for de nye, som blev kaldt Easy Race og senere Easy Sejlads. Denne bane blev også populær for de seniorsejlere, der ikke ville have det for kompliceret, der skulle jo være plads til en øl mens man ihærdigt forsøgte at komme først. Der var også udfordringer til solosejlerene. Hver anden mandag er der i mange år blevet sejlet single-hand, hvor man med en-mands-besætning alene skulle stå for manøvre og navigation. Det var en kapsejlads, hvor der blev gået til benet for at nå først i mål. Man må ikke sejle for spiler, og sikkerheden er i højsædet. Pointsejladserne Der var endnu et tiltag for dem, der gerne ville sejle endnu mere ræs og træne til stævner. Det var typisk i klassebåde, hvor der var mange af samme bådtype. Der blev i slut 70 erne stiftet en forening, Pointsejladserne i et samarbejde mellem Aarhus Sejlklub og Egå Sejlklub. Begge klubber hver gav penge til en fast bane, så der blev lagt otte faste bøjer ud; 8-punkt-banen på Ryes Flak mellem Aarhus og Egå. Der kom, på skift, en dommerbåd ud og lavede en start- og mållinje ved én af bøjerne. Her kunne så vælges en OL-trekantbane, der startede med opkryds, der var tættest på vindøjet - men selvfølgelig med nogen tolerance. På denne bane sejlede damerne så om onsdagen, det var også i et samarbejde med Aarhus Sejlklub. Senere gik OL-banen af mode, og det drejede sig alene om op/nedbaner. Der blev optimeret, og vi reducerede til fire faste mærker, og så lagde dommerbåden en gate og start- og mållinje. Det var mere optimalt til vindøjet. De senere år er der optimeret flere gange, så der nu slet ikke er faste mærker. Men hver eneste gang lægger dommerbåden et topmærke, et afvisermærke, en gate og både start- og mållinje. Desuden kan der laves to starter samme aften, hvis vinden er til det. Dette er en optimal træningsbane for dem, der sejler kapsejlads i klassebåde og deltager i flere stævner. Heldigvis har vi været forskånet for de helt store uheld, men engang imellem har der da været sammenstød og skader; og efterfølgende protestbehandlinger. Den værste, jeg kan huske, var en båd, der blev ramt lige ved vandlinjen med gennembrud af fribordet til følge. Heldigvis var der kort til marinaen, og der var hurtig indsats med hjælp fra havnemesteren, der lynhurtigt kom på havnen, så båden kunne hejses i sikkerhed over vandet. Det er glædeligt at se, at der fortsat er stor aktivitet og iver efter at sejle kapsejlads; både i klassebåde og i familiesejlere. Der skal være lidt konkurrence i sporten om at kunne mestre tætte manøvrer om mærker og om at vige tæt på konkurrenter; og spændt gå i mål og vente på resultaterne. Og det er så hyggeligt efterfølgende, hvor alle mand går i klubhuset og fortæller historier om aftenens eller sidst års match med konkurrenten, der endelig fik sin bekomst. Stævner og mesterskaber Jeg ved, at det første markante stævne i Egå Sejlklub var et optimistjolle-vm i 1975, som sensationelt blev afviklet fra stranden. Det var nemlig før marinaen blev bygget, men derfor kunne et stort stævne godt afvikles med telte og masser af frivillige; det blev gjort med stor succes. En hyggelig tirsdagskapsejlads uden megen vind. 22 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 23\n13 I over 10 år blev der fra 1977 afholdt VoltaCup og senere Egå Cup, som blandt andet indeholdt klassemesterskaber og DM for Expres, Polaris Drabant og Drabant 22 m.fl. Jeg var i mange år med til at hjælpe med afviklingen, og det gik fint med flere klasser på samme bane. På den måde var der bedre økonomi i at afvikle stævnerne. Der skulle jo også være lidt til klubben for anstrengelserne. Det var velafviklede stævner med gode stævne- og baneledere, som jeg lærte meget af. Nogle kunne styre Mette og samtidig, via VHF-radioerne, dirigere mær- Dine fordele ved forsikring hos Pantaenius Mette har været udstyret med tunge metallygtepæle som signalmaster, hvilket gjorde den særdeles rulleegnet, når der bare var lidt sø. Senere er disse skiftet til aluminiumsmaster, så nu er det meget bedre. Nogle mener dog, at der stadig kan komme store rulleture, og det er da sket flere gange, at når man står i den lille snekke en hel dag, så har søsygen fået overtaget. DEN10083 I mange år blev der hver sommer afviklet stævner; både i ungdomsafdelingen og i voksenafdelingen. Med en god stab af frivillige og med dommerbåden Mette som fast base. Hjælp ved uheld Du har behov for bugsering til nærmeste værft? Pantaenius overtager omkostningerne dog begrænset op til DKK ,00! Inspektionsomkostninger Du har haft en grundstødning og vil have bunden inspiceret? Pantaenius dækker inspektionen uden selvrisiko! Kontakt os Har du spørgsmål til dine forsikringer? Du kan ringe eller skrive til os på Ingen selvrisiko Indbrud, transportskade, brand, lynnedslag eller totalskade? Ved disse skader er der ingen selvrisiko hos Pantaenius! Tyskland Storbritannien Monaco Danmark Østrig Spanien Sverige USA Australien Østerbro Skive Tel Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 25\n14 kebådene med mærker og linjer på plads og starte løbene med flag og skud. Og altid, trods sommerhøjtryk og vindændringer, få afviklet nogle gode sejladser, til deltagernes store tilfredshed. Havkapsejladser med lange distancer, som Intersale Cup fra Egå og rundt om Hesselø og Anholt og tilbage til Egå, blev afviklet fra slut 70 erne. Det var store arrangementer, der blev lavet i samarbejde med de andre klubber i Aarhusbugten. I 1990 blev der, ligeledes i samarbejde med de andre klubber, afviklet Danish Olympic Spring Regatta. Det var også et kæmpe arrangement, hvor det var godt at hjælpe hinanden. Der var stævner af både større og mindre rang; der blev afviklet både guldpokal, DM er, NM er EM er og VM for H-både i 1981, og jeg var selv med til et VM for Wayfarer-joller i Men der var også mindre stævner for lokale og også damemesterskaber; for eksempel Havfrue-Cup, der blev afviklet nogle år, og ligesom med alle de andre stævner, var dette også en stor succes. Egå Sejlklub har et godt ry for at afvikle gode stævner, og det skulle vi gerne blive ved med. Det skal være gode oplevelser både for de deltagende sejlere, men også for arrangører og hjælpere både på vand og på land. En særlig oplevelse, jeg vil huske i mange år, var da vi under DM for H-både i 2007 fik lov til at sejle ind i selve Aarhus Havn for at besøge Tall Ship Race med deltagere, ledsager- og dommerbåde. Fantastisk at gå ind med spilere og sejle rundt mellem de lange, flotte fuldriggere og tusindvis af tilskuere. Hovedsejladsen Lokalt har vi den tilbagevendende Egå Sejlklubs Hovedkapsejlads, der afvikles midt i september. En sejlads med deltagere fra hele lokalområdet i en distancebane rundt om mærker i hele Aarhusbugten. Altid startende med rundstykker i klubben, skippermøde og start fra Båken. Afslutning efter sømil og præmieoverrækkelse i klubhuset. En altid populær sejlads, hvor der også deltager mange fra andre klubber. Sailing Aarhus I samarbejde med de andre sejlklubber i Aarhus Kommune, og med støtte fra Sport Aarhus Event, blev der i 1999 etableret foreningen Sailing Aarhus. Dette for at kunne stå sammen om de helt store stævneopgaver. Den primære driver var da at byde ind på ISAF Worlds 2003; verdensmesterskabet for OL-klasserne. Dette stævne fik vi ikke, men der blev gået efter meget andet, og i 2008 blev WYSC (World Youth Sailing Championship) verdensmesterskabet for ungdomsklasser afholdt i Egå Sejlklub. Et stort arrangement med mange baner, kæmpe logistik på land og et stort sikkerhedsopbud, som kun kunne løftes i samarbejde med Sailing Aarhus. Sidenhen blev flere store arrangementer afholdt i SA-regi. De største ting jeg selv deltog i, var udover WYSC 2008, et stort World Tour Match Race stævne, hvor alle verdens bedste skippere deltog. Det var med TV reportager og hele udtrækket i stilling. Og sidste år, i 2012, var der Eurosafstævnet, Ungdoms-EM, hvor det blæsende vejr var en udfordring for både deltagere og officials. Aarhus Big Boat Race Seneste skud på stammen af tilbagevendende stævner fra Egå Sejlklub er for de store både, Aarhus Big Boat Race. Det startede med en idé om træning for de største både, fordi der manglede noget i det jyske. Men under planlægningen kom vi frem til, at vi lige så godt kunne arrangere et rigtigt stævne. Det lykkedes at komme godt i gang, og i 2011 blev det første stævne afholdt. Det var populært og efterspurgt. Så vi fortsatte og var medinitiativtagere til etableringen af Danish Big Boat Series, som er det uofficielle DM for storbåde. I år er foreningen Danish Big Boat blevet stiftet. Med den kan vi måske få de gode dage fra Admirals Cup tilbage? Det er i hvert fald mit håb. Vi afvikler i år Aarhus Big Boat Race fra Egå for tredje gang, og det skal holde ved i mange år. Der har været afholdt mange store stævner med ES-deltagere og officials fra både Egå Sejlklub og fra vores nabohavne, jeg kan ikke nævne dem alle. Men jeg vil nævne at et fantastisk stort arbejde fra et hav af frivillige er med til at skabe et godt klubliv. Det er simpelthen med til at sætte Egå Sejlklub på Danmarkskortet, og det bidrager til både økonomi og sammenhold i klubben. Tak til alle frivillige for en fantastisk indsats før, under og efter disse stævner. 26 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 27\n15 En flydende bådmesse Niels Greve Den Flydende Bådmesse flyttede i 2011 fra Marselisborg Lystbådehavn til Egå Marina. Den blev arrangeret af Floor Marine. Det krævede megen hjælp, som hovedsagelig blev leveret af frivillige fra Egå Sejlklub. Bådejerne på Bro 1 fandt sig i at blive flyttet til andre pladser i havnen under messen. Det blev en stor succes. I strålende vejr mødte nysgerrige gæster op over de 3 dage, messen varede. Kajgaden og Bro 1 samt Floors bro var fyldt op. Udstillerne viste alt det nyeste inden for sejlsporten, og der blev vidst også afsluttet en del handler den dag. Forsvaret kom med deres redningshelikopter og demonstrerede en redningsøvelse. I havnebassinet viste kajaksejlere grønlændervendinger, redningsøvelser og andre øvelser, som blev gjort til god underholdning. Uden for havnen og en tilskuerfyldt ydermole dystede unge sejlere i matchrace. Omkring 50 af Egå Sejlklubs medlemmer havde travlt som parkeringsvagter, pølsesælgere, hjælpere for udstillere og meget andet. I klubhuset blev der serveret kaffe og besvaret spørgsmål om klubben og klublivet. Efter messen holdt Egå Marina, Egå Sejlklub og Floor Marine evaluering, og der havde, 28 Egå sejlklubs 40 års jubilæum fra alle sider, kun været stor ros for hele arrangementet. Egå Sejlklub kunne konstatere en indtægt på godt kroner fra Den flydende Bådmesse. Desuden var der stor værdi i et mere udbredt kendskab til Egå Sejlklub og sejlerlivet. Alle var enige om, at det berettigede til en gentagelse. Som tak for indsatsen afholdte Egå Sejlklub, i forbindelse med standerstrygningen den 29. oktober, en middag for de, som frivilligt havde stillet sig til rådighed for arrangementet. Den flydende Bådmesse blev gentaget i Igen med stor succes. I strålende vejr mødte godt 7500 besøgende op, og der var både gæster fra Sjælland og Vestjylland. tige blæst, som helikopteren fremkaldte, sendte en støvregn ind over publikum, som interesseret fulgte med fra land. Senere blev der vist matchrace, hvor to både kæmpede mod hinanden. Der var Kom og Sejl, hvor interesserede blev iklædt redningsveste og fik en sejltur med demonstration af, hvad sejlads er for en sport. Igen var der ros fra både udstillere og arrangører for den store indsats, som klubbens medlemmer havde præsteret. En indsats som kun kan være til gavn for Egå Sejlklub, Egå Marina og for kendskabet til sejlsporten i sin helhed. Heller ikke denne gang var der mangel på frivillige hænder. De mange udstillinger var denne gang suppleret med en hoppeborg for børnene, musikunderholdning, salg af øl og pølser osv. Forsvaret kom med deres redningshelikopter og demonstrerede en redningsøvelse udfor ydermolen. Jeg kan huske, at den kraf- Udstillerne viste alt det nyeste inden for sejlsporten, og der blev vist også afsluttet en del handler den dag. Egå sejlklubs 40 års jubilæum 29\n16 Tursejlads Niels Greve Tur- og Motorbådsudvalgets opgave er at arrangere to fællessejladser om året. Pinseturen til Mårup og Løvfaldsturen til Nappedam. Det er populære ture og mange deltager. Desuden er udvalget ansvarlig for et antal faglige eller underholdende aftener i vinterens løb. Egentlig tursejlads beskæftiger Egå Sejlklub sig ikke med. Det er overladt til det enkelte medlem. Der er imidlertid en betydelig aktivitet. Hver sommer sejles der rundt i de danske farvande. Det fynske øhav og Limfjorden er populære mål. Mange når den svenske skærgård, Oslofjorden eller Østersøens kyster. En del medlemmer fra Egå Sejlklub har dog også været at finde længere væk. Her kommer en smuk beretning fra en passioneret tursejler. At sejle i virkeligheden Preben Heide Mange udlever alle deres sejlerdrømme i Søkort 112 plus et par stykker mere. Andre har trangen i sig; de skal længere og længere væk. De er afhængige af stadig større doser vind og saltvand for ikke at blive ramt af rystende abstinenser. For nogle år siden var jeg meget optaget af en båd, jeg havde set i Egå Marina. På skibssiden var malet en sætning, der sagde noget i retningen af:»den, der flyver højest, ser længst.«jeg opfattede det som udtryk for en visdom og indsigt, der naturligt følger af at være langturssejler, og det var medvirkende til at øve vingerne, så svingfjerene kunne blive store og stærke og bære os ud bag fjerne horisonter, hvor oplevelserne ligger, og det virkelige sejlerliv folder sig ud. Vi sejlede en tur til Sverige, men det er jo klart, at den svenske skærgård ikke giver det helt store kick. Vandene er de samme, som skyller de danske strande, og det eneste virkelig eksotiske, på det tidspunkt, var et besøg i Systembolaget. Så tog vi en tur til Holland, men på vejen derned sejlede vi uden mast i de grøfter, man kalder kanaler, og da vi skulle hjem, var Nordsøen blank som et spejl, så det gav heller ikke den rigtige følelse af at prøve kræfter med de endeløse vidder. På Sørlandet i Norge taler de nærmest dansk, og desuden blev jeg grimt søsyg på vejen over Skagerrak. Så den dybere indsigt i menneskenes liv på denne jord indfandt sig heller ikke den sommer. Nu skal man jo ikke give op uden videre, så vi besluttede os for at prøve, om vi kunne finde indsigten i mødet med de nye vesteuropæere i de baltiske lande. Det kostede os et totalforlis i Rigabugten. Vi prøvede også Ålandsøerne, Adriaterhavet, Middelhavet og et trip fra Irland gennem Caledonia-kanalen over Vesterhavet og hjem. I samlingen af logbøger i mit sejlerbibliotek ligger endnu ufortalte oplevelser fra en langtur gennem Kielerkanalen, Ejderen og Vesterhavet. Og da mit arbejdsliv ophørte, tog jeg med det gode skib ROSELINA af Egå over Atlanterhavet. Men vi så ikke ret meget længere, end vi plejer, og det var jo nok, fordi vi ikke fløj højt nok i jagten på de store oplevelser, der hæver langturssejlere op i en klasse over pjaskeriet hjemme i Danmark. Lad os fra det blå ocean i stedet vende blikket mod Kerteminde. Dagen er tirsdag 24. maj Den buttede bæltbåd RYLEN ligger klar ved kajen. Den 87-årige skibsfører har givet båd, sejl og motor et sidste eftersyn. Om bord kommer to noble, midaldrende herrer. Denne ene er forfatter. Den anden er maler. De skal ud på det, der i dag står som en af de mest kendte og udbytterige ture, der er foretaget af danske sejlere. I løbet af fire somre besøger de 132 danske øer og holme, de tegner og beskriver dem og udgiver tre store bind om deres færd; i alt 1200 trykte sider med 350 tegnede illustrationer. Titlen er;»de danskes Øer«. ens navn er Achton Friis, tegneren er Johannes Larsen. De skildrer landet, som det ligger lige ned til vandet, dets mennesker og dyreliv, dets historie og topografi med et kærligt, stilfærdigt nærvær og en sikker kunstnerisk sans, som for mig er kommet til at betyde, at jeg har fået øje for det egentlige ved vort land. Det store i det små, det væsentlige på alle de steder, som vi så ofte farer forbi. De sejlede ikke langt, de sejlede ikke vildt, men de åbnede alle deres sanser og brugte deres forstand. De var ikke på flugt fra noget, men på vej til noget. De var til stede og nærværende. Kærligt interesserede uden at snobbe nedad. Achton Friis skriver:»er det Solen? Halvvaagen mærker jeg, at et Lys skinner paa mit Ansigt og at en mild Luftning sagte vifter hen over det. Mit Leje gynger under mig, let og stille. Ligger jeg paa en sejlende Sky? Det toner i mit Øre af Fuglesang fra nær og fjern er det Lærker, der synger? Gennem de lukkede Øjenlaag aner jeg gyldne Farver bølge om mig. Er jeg i Himlen?«Nej, det er hverken himlen eller Tahiti. Det er såmænd bare Korshavn på Fyns Hoved. For en del år siden gæstede jeg en gammel mand i Tórshavn på Færøerne. Hans navn var Hedin Brú, og han havde i sine unge dage været fisker. Han fortalte om det hårde arbejde på havet nær Grønland, hvortil de kom med en sejlførende skonnert. Småbåde blev sat i vandet, og så fiskede de torsk med håndliner.»vi var heldige«, sagde den gamle mand,»vi blev taget ind på skibet, når det var hårdt vejr. Stor oplevelse fra en sejlads i det skotske farvand. 30 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 31\n17 Det var værre for portugiserne. De blev først taget ind, når de havde fisket jollen fuld.»det ved jeg ikke, svarede den gamle mand,«og tårerne løb ham ned ad kinderne. Jeg mindes af og til, da havet tog mig. Det var så rart. Vi sejlede med en fiskerbåd syd om Island. Der var problemer med klyveren, og vi var tre mand forude. Efter lang tids arbejde fik vi den til at gå på plads. Det må være begyndt at blæse op, mere end vi troede. På vej agterud kom der en vældig brodsø og begravede mig i vand. Jeg blev slet ikke bange. Følelsen af at svæve i vandet, der klemte sammen om mit olietøj var så velgørende i min træthed. Og søen løftede mig bort fra skibet. Det var så godt. Hvad der skete, ved jeg ikke, men søen må have kastet mig tilbage, og jeg vågnede ved, at jeg lå på dækket bag ved vanterne. Så bar de mig neden under. Jeg husker at jeg græd af sorg. Det havde været så rart i det øjeblik i den grønne vægtløshed.havde døden snydt dig, eller havde du snydt døden,«spurgte jeg. Den aften i Tórshavn har jeg ofte tænkt på. Det var en mand, der et øjeblik troede sig løftet ganske omkostningsfrit ud af det hårde liv, men som helt kontant bliver kastet tilbage i virkeligheden, som han siden hen beskrev igen og igen som en af sit folks store fortællere. Det samme med Johannes Larsen og Achton Friis om bord i»rylen«. Og det samme med alle os, der kalder os sejlere. Vi skal sejle i den givne virkelighed her og nu. Jeg tror ikke mere, at det er en dyb sandhed, at den der flyver højt ser længst. Min pointe er, at kernen i vort elskede tidsfordriv ikke er vis af sømil på det blå ocean, men at være nærværende, til stede og med åbne sanser, der hvor man er lige nu. Dette bidrag til jubilæumsskriftet bygger til dels på kapitlet Vinterhavn fra min bog Drømmesejlads og forlis Sejlsportens fremtid Sejlsport og ungdom er idræt, det må man aldrig glemme. Igennem årene har vi ikke været rigtig dygtige til at gøre noget for ungdomssejlerne. Men Egå Sejlklub er en spændene klub, hvor vi, i modsætning til mange andre klubber, kan rumme det hele; kapsejlads, tursejlads, ungdomssejlads, motorbåde m.m. Selvom en sejlers veje er uransagelige, er der dog ét spor, som man kan se i nedenstående figur. Det er derfor utrolig glædeligt, at Egå har et stadigt voksende laserjollemiljø. Vores vigtigste opgave er nu at udvide dette miljø til også at omfatte voksne og studerende, således at miljøet får en kritisk masse, og medvirker til at sænke gennemsnitsalderen i klubben. I den sammenhæng er det utroligt vigtigt, at samarbejdet mellem bugtens klubber kommer op at stå. Samarbejdet giver nogle helt unikke muligheder for, at hele Aarhus kan have et unikt sejlsportsmiljø. Jonas Döpping Fremtiden for vores ungdomsarbejde ligger i fællesskab. OLYMPISK KLASSE Breddesejler Laser radial / Europajolle Min. 50 kg 29 er / 420 Min. 50 kg RSX Zoom8 Laser 4.7 Min. 37 kg Windsurf Min. 37 kg Ny sejler Optimist Feva Nye Sejler 32 Egå sejlklubs 40 års jubilæum Egå sejlklubs 40 års jubilæum 33\n18 Sejlsporten skal fremad og opad Flemming Rost Når vi i forbindelse med 40-års jubilæet har set tilbage i tiden og har gjort status over, hvor vi står i dag, er det naturligt også at se på fremtiden for sejlsporten og for Egå Sejlklub. Egå Sejlklub er, og har altid været, medlem af Dansk Sejlunion. Det er derfor oplagt, at Egå Sejlklub og Dansk Sejlunion i årene der kommer, udvikler sig i samme retning. Vores tanker går i samme retning, vi ser de samme udfordringer, men samtidig ser vi langt hen ad vejen de samme muligheder. Historisk set har Egå Sejlklub, af forskellige årsager, ikke formået at rumme de nye trends inden for vandsporten. Vi har koncentreret os om det kendte og overladt windsurfing, kitesurfing, hav- og turkajak, SUP, vandski, vandscooter, og hvad der ellers er kommet til i årenes løb, til sig selv. Det kan og vil bestyrelsen gøre noget ved. Målgruppen vil være voksensejlere i alderen 20+. Vi skal være med til at ændre sejlsportens omdømme, så alle kan se, at der er gode muligheder for fysisk udfoldelse i sejlsporten. Vi vil udvikle tilbud inden for såvel jolle- som kølbådssejlads, i de nyeste jolle- og kølbådstyper. Vores mål er at give unge voksne mulighed for sportslig og personlig udvikling samtidig med, at man får mulighed for at udvikle sin fysik. Kort sagt vil vi give sejlklubben endnu et ben at stå på et sportsligt ben og et sportsligt løft. Vi skal have de mange unge voksne, vi for en tid har ladet 34 Egå sejlklubs 40 års jubilæum fitnesscentrene være alene om at servicere, tilbage til Egå Sejlklub. Helt konkret har bestyrelsen besluttet at indkøbe flere laserjoller, og vi er i dialog med vores gode samarbejdspartner, Egå Marina, om havneplads til yderligere et par moderne kølbåde. Det skal være med til at gøre det nemt at komme på vandet. På denne måde skal sejlerne ikke selv skal have store omkostninger til egne joller eller kølbåde. Der er i de senere år kommet flere voksne i jollesporten. Det er en udvikling, vi gerne vil støtte. Dansk Sejlunions tanker om etablering af et sportsbådsmiljø og en sportsbådsliga er noget, vi følger tæt, da vi finder det yderst interessant. Sejlsport er ét blandt mange fritidstilbud, og vi skal sammen med andre danske sejlklubber og Dansk Sejlunion arbejde for synliggørelse af vores fantastiske sport. Der er ingen tvivl om, at man fra Egå Sejlklubs side er meget stolt over at kunne fejre 40 års jubilæum, og med rette. Formanden for Egå Sejlklub, Claus Dalbøge siger, at udfordringen og fremtiden for klubben er, at der skal fokuseres på, hvordan vi fastholder vores medlemmer. Han mener også, at man i lige så høj grad skal finde ud af, hvordan klubben får flere medlemmer; vi skal være åbne for nye ideer og søge efter muligheder, der kan skabe tilgang af yngre sejlere. Jeg mener også, at det er vigtigt, at vi har en dynamisk sejlklub, hvor bestyrelsen hele tiden er opmærksom på at gøre det attraktivt at være med i sejlklubben og skabe fordele ved at være med i klubben fortæller Claus Dalbøge, og han fortsætter her tænker jeg ikke kun på afvikling af forskellige former for arrangementer men ligeså meget, at der er andre tilbud og muligheder som for eksempel brug at værksted, klubhus, speedbådskørekort, rabatordninger og andre frynsegoder Egå sejlklubs 40 års jubilæum 35\n19 Egå Sejlklub er bare bedre Peter Juul Selvom vores sejlklub på mange måder ligner de fleste klubber og foreninger, hvor medlemmerne samles om deres fritidsinteresse, og hvor Tordenskjolds soldater kæmper for at indtage den næste høj og forsvare de høje, der er indtaget, så er Egå Sejlklub noget særligt. i antallet af medlemmer, og det skyldes blandt andet, at vi er meget loyale, hvilket derfor betyder, at vores aldersgennemsnit i klubben stiger år for år. Vores udfordring bliver at få flere yngre medlemmer og samtidig finde ud af, hvad de prioriterer som vigtigt, når de melder sig ind i en sejlklub. Hvor var du i dit liv, da du blev 40 år? Hvad havde du udrettet, som du var stolt af? Vi er ganske gode til at tage imod nye medlemmer, men vi kan helt sikkert også blive endnu bedre. Atmosfæren på havnen er præget af åbenhed og hjælpsomhed Var dine børn blevet selvstændige og selvkørende? Havde du mod på nye udfordringer, og huskede du at bruge alt det, der allerede var gået rigtig godt? Havde du fundet din passion? Når jeg kigger på Egå Sejlklub som en succesfuld 40 årig, ser jeg især på den kultur og de værdier, som skabte succesen. Og jeg kan konstatere, at Egå Sejlklub er god til at dyrke disse værdier. Utrolig mange glade sejlere har brændt for og brænder stadig for Egå Sejlklub og lægger derfor mange timer i alt, hvad der sker i klubben. Listen over de mange aktiviteter er lang; lige fra VM fra stranden ved Åkrogen, bygning af klubhuset, utrætteligt arbejde med unge sejlere aften efter aften, store DM, EM og VM arrangementer, flydende bådmesse og terrassebygning. Tordenskjolds soldater har heldigvis altid haft flere geledder bag sig. Kigger vi i klubbens scrapbog, som Per Priess så omhyggeligt holder ajour, kan vi se, at fantastisk mange har taget en tørn, som træner, redaktør, i udvalg, i bestyrelse og ved arrangementer det er de værdier og den kultur, som har skabt Egå Sejlklub. Egå Sejlklub følger heldigvis ikke statistikken fra Dansk Sejlunion med % nedgang 36 Egå sejlklubs 40 års jubilæum blandt alle bådejere. Med et medlemskab af Egå Sejlklub bliver ens netværk pænt forøget, fordi man mødes på en anden måde ved nogle af klubbens arrangementer. Det er selvfølgelig ikke kun et spørgsmål om, hvordan vi som medlemmer tager imod nye, det er også afgørende, hvordan de nye møder klubben. På Pinseturen i år var Søren og Anne med som nye medlemmer. De spurgte, om det var i orden at give et par numre på harmonika og mandolin efter middagen. De spillede i et par timer, og i dag er der ingen blandt deltagerne, der ikke kender Søren og Anne. Erik og Anne Grete har været medlemmer i mange år men fik mulighed for at bruge mere tid i klubben, de er nu en aktiv del af klubhusudvalget. Der er masser af muligheder, så vi skal bare fortsætte vores åbenhed over for det nye, og med åbenhed møder man åbenhed. Egå Sejlklub er noget særligt - fordi vi vil det! Og kan vi fortælle og vise vores naboer på broerne, at det er godt at være medlem af Egå Sejlklub, så har vi også gjort en god gerning dér. Egå sejlklubs 40 års jubilæum 37\n20 Et blik ind i sejlsportens fremtid med Mads Kolte-Olsen Malene Wiborg Serup Mads Kolte-Olsen Hvis man kigger på medlemstallene i de danske sejlklubber landet over, kan man godt være tilbøjelig til at lave et kolon efterfulgt af parentes start. Det er ikke ligefrem opadgående tal, og det er klart, at når man snakker om dansk sejlsport, kan man nemt komme til at fokusere på alle udfordringerne. Men hvis man spørger generalsekretæren i Dansk Sejlsport, Mads Kolte-Olsen, er han meget opmærksom på, at sejlsporten har brug for flere medlemmer og større synlighed. Mads anerkender sejlsportens udfordringer men opfordrer til, at man i arbejdet med at vende nedgang til optur skal fokusere på det positive, og alt hvad der rent faktisk virker i dansk sejlsport. Succeserne skal frem i lyset, de skal fremhæves og snakkes om. Mads er fast besluttet på at se fremad, og han vil han vil arbejde hårdt for, at flere danskere kommer på vandet. Flere børn, unge og voksne. Jeg vil arbejde sammen med dig og alle andre, som elsker sejlsport. Sejlsport er et af mange fritidstilbud, der kæmper om danskernes opmærksomhed. Men sejlsporten har potentiale. Vi har en fantastisk visuel sport med tusindevis af billeder, eventyr og historier. Lad os komme i gang. Sejlsporten inviterer til, at vi kan få brugt vores krop. Det er i tidens ånd at få pulsen op, og i sejlsporten kan vi endda krydre oplevelsen med vand i håret. Dansk Sejlunion vil med målrettet klubudvikling og synlige koncepter hjælpe klubberne til at blive et lokalt samlingssted med en mangfoldighed af aktivitet, der tager afsæt i det våde element. Nytænkning kan være tilbud, som integrerer havnens og lokalområdets andre muligheder. Sejlsport er ikke bare sejl, men også kite-surfing, stand-up-paddling eller fysiske crossfit øvelser på græs eller sand. Det vigtigste er, at SEJLKLUBBEN summer af liv. Mads opfordrer til, at klubberne ser udad. Det er naturligvis vigtigt, at man tilgodeser de kræfter, der findes i klubberne lige nu, men det er mindst ligeså vigtigt, at man sætter alle sejl ind for at tiltrække nye kræfter, som kan videreføre klubben. Nye kræfter kommer med nye ideer og giver et godt billede af, hvad samfundet ønsker af en sejlklub. Det er en stor opgave, men der er ingen tvivl om, at både Dansk Sejlunion og Egå Sejlklub er fuldt ud fokuserede på at skabe tilgang og højne sejlsportens popularitet. Frederiksberg Kødforsyning v/ Christian Sørensen Bøsbrovej Randers T: Egå sejlklubs 40 års jubilæum VI HAR MASSER AF TIL DINE SKATTE PULTERK AMMER.D K BOOK PÅ ER.DK PULTERKAMM SPAR 10% LAND I SIGTE! Lad os passe på dine skatte vinteren over. Lej et pulterkammer til sikker og tør opbevaring af sejl, garderobe, tovværk, hynder, elektronik, GPS, ekkolod, gummibåd, kalecher, påhængsmotor og hvad ved vi. AARHUS NORD AARHUS SYD AARHUS VEST RANDERS KOLDING TELEFON Egå sejlklubs 40 års jubilæum 39\nKaløvig Bådelaug Generalforsamlingen den 4. december Formandens beretning\nKaløvig Bådelaug Generalforsamlingen den 4. december 2016 Formandens beretning Velkommen igen, igen til et af årets højdepunkter i Kaløvig Bådelaug. Som indgangsbøn til dette års generalforsamling kunne


Unge får mulighed for at tage en nordatlantisk gymnasieuddannelse | Børne– og Undervisningsministeriet\nUnge får mulighed for at tage en nordatlantisk gymnasieuddannelse\nNyhed · 13. november 2018\nSom noget nyt får unge fra Danmark, Grønland, Færøerne og Island mulighed for a tage en nordatlantisk stx-uddannelse. Den skal foregå på fire nordatlantiske partnerskabsgymnasier ud fra et rotationsprincip, hvor eleverne bor og undervises et til to semestre i hvert land.\nUndervisningsminister Merete Riisager har godkendt et forsøg med en alternativ tilrettelæggelse af den danske treårige stx-uddannelse, nemlig en nordatlantisk stx-uddannelse. De gymnasieelever, der kommer ind på den særlige uddannelse, vil blive uddannet på både danske, grønlandske, færøske og islandske gymnasier i løbet af deres tre år lange gymnasiale uddannelse.\nDen nordatlantiske gymnasieklasse vil være målrettet unge med interesse for det nordatlantiske samfund og det naturvidenskabelige-bioteknologiske felt. Eleverne bliver samlet i én klasse og vil på tre år få kulturelt og fagligt input fra fire lande, samtidig med at de får adgang til en særlig studieretning med Bioteknologi, Matematik A og Arktisk teknologi.\n”Det er ofte almindeligt for unge i dag at rejse mod syd. Den nye stx-klasse giver til gengæld de unge i Nordatlanten en unik mulighed for at lære hinanden og de nordatlantiske lande bedre at kende. Der sker noget særligt, når man både bor og uddanner sig i forskellige lande. Jeg håber, at det kan være med til at styrke fællesskabet og kulturen i Nordatlanten,” siger undervisningsminister Merete Riisager.\nInitiativet til den nordatlantiske gymnasieklasse kommer fra GUX Sisimiut i Grønland, mens det i Danmark er Gribskov Gymnasium, der står som ansvarlig for forsøget over for Undervisningsministeriet. De øvrige partnere i forsøget er Miðnám á Kambsdali på Færøerne og Verzlunarskoli Islands på Island.\nJeg håber, at det kan være med til at styrke fællesskabet og kulturen i Nordatlanten.\n”At skabe en klasse med 28 elever fra de fire nordatlantiske lande er både nytænkende og unikt. Klassen får demokratisk og kulturel dannelse ind på en helt anden måde, når de bor i og går i skole i hinandens lande. Gymnasiet er en oplevelse og dannelse for livet, og det bliver nordatlantisk gymnasieklasse i allerhøjeste grad,” siger rektor Kristoffer Sidenius.\nDe unge, der ønsker at søge den nordatlantiske stx-klasse, kan søge om optagelse fra skoleåret 2019/2020 via optagelse.dk fra den 1. januar 2019. Der vil blive optaget elever til én klasse fra næste skoleår.


Cheesecake-bombe med chokolade og peanutbutter - TV 2\nCheesecake-bombe med chokolade og peanutbutter\nCheesecake-bombe med chokolade og peanutbutter Foto: TV 2\nCHOKOLADE CRUST: Beklæd en springform (23 cm) med bagepapir. I en foodprocessor blender du kiks, hakket chokolade og sukker. Når det er smuldret, tilsætter du det varme smeltet smør. Gentag, indtil du har en krummet men ensartet masse. Hæld din kiksedej ned i formen, og pres den op ad kanterne. Man må gerne trykke til, så det sætter sig godt fast. Sæt formen på køl, mens du laver fudge.\nFUDGE-FYLD: Bring fløden i kog, og tag den af varmen. Tilsæt nu din hakkede chokolade og peanutbutter. Rør til alle klumper er væk. Hæld nu din fudge over den kolde kiksebund i et jævnt lag, og sæt den på køl, mens du laver fyldet til cheesecaken.\nCHEESECAKE: Forvarm ovnen til 160 grader. Med en røremaskine eller en elektrisk håndmixer mixer du cream cheese, peanutbutter og sukker, til det er godt blandet, og til du har en fluffy masse. Nu mixer du creme fraiche og derefter æggene et ad gangen samt vanilje ekstrakt. Når du har en ensartet masse, hælder du fyldet til cheesecaken over din afkølede kiks/fudge bund. Sæt den i midten af ovnen, og bag i 70-90 min. Hold øje efter 60 min. Toppen af kagen må gerne se tør ud og være lidt fast, når du rører ved den. Hvis du slår lidt til den med fingeren, må den gerne blævre i midten. Så skal den på køl. Gerne til næste dag, men minimum 3 timer.\nCHOKOLADE GANACHE: Kog fløden op, og tag den af varmen. Tilsæt hakket chokolade, og rør til al chokoladen er smeltet. Hæld den nu udover din afkølede cheesecake, og sæt på køl i 30 min. Når du skærer kagen, så gør dette med en våd skarp kniv, da den er meget klæg.\n255 g digestive kiks\n170 g hakket chokolade (60-80%)\n95 g muscovado sukker\nChokolade fudge fyld\n230 ml fløde\n350 g chokolade (60-80%)\n450 g philadelphia cream cheese\n320 g cremet peanutbutter\n130 g chokolade (60-80%)\n09. aug. 2018, 21:17 Opd. 10. aug. 2018, 09:19