Sorgens punctum: En fotografisk udforskning af Roland Barthes’ punctum – FOTOGRAFISK CENTER // BLOG\nSorgens punctum: En fotografisk udforskning af Roland Barthes’ punctum\nEr det muligt at se et (usynligt) fænomen som sorg? Er der situationer, hvor sorgen stikker af? Og hvordan kan sorg erfares gennem fotografi? I specialet Sorgens punctum: En fotografisk udforskning af Roland Barthes’ punctum-begreb i samarbejde med fire kvinder i sorg (2020) kredsede jeg om en affektiv, fotografisk sorgpraksis. Med udgangspunkt i semiotiker og kulturteoretiker Roland Barthes’ bemærkninger om fotografiet i Det lyse kammer fra 1980, undersøgte jeg om punctum-begrebet kan udvides til situationer udenfor fotografiet. Kan man tale om et egentligt punctum i sorg?\nAf Pauline Koffi Vandet\nI sommeren 2017 døde min mor. Efterfølgende har jeg kæmpet med at forstå hvad døden er, hvad den betyder og hvordan det føles at være en efterladt. Overalt leder jeg efter nøglen til forståelse af sorgens mekanismer. Det kan føles som en skattejagt, hvor man som sørgende leder efter alverdens ledetråde, og hvis man finder nok, så finder man skatten. Men selvom skatten ikke vil være guldmønter, så er mit håb, at skatten vil være selve erkendelsen af, at det er mit livsvilkår og en del af min fortælling, at min mor er død og at jeg nu er i sorg.\nJeg ved, at der er utallige medlemmer af dødsklubben, som jeg halvironisk plejer at kalde det, når jeg møder andre mennesker i sorg. For mig blev specialet et forsøg på at få et indblik i andres forståelse af deres medlemskab, og dermed blev specialet et møde mellem det personlige og det akademiske.\nJeg hentede inspiration i krydsfeltet mellem visuel etnografi, fotografi- og sorgteori med et særligt fokus på tabet af moderen. Dermed ikke sagt at sorg kun kan erfares ved en menneskelig død, for sorg er blandt andet også tabet af førlighed, tabet af en kærlighed og tabet af en verden, som vi hidtil har kendt. Sidstnævnte gennemgår vi kollektivt i øjeblikket i kølvandet på COVID-19. Her er vi mange, der sørger over tabet af den hverdag, vi plejede at have, og samtidig nu skal vænne os til en ny hverdag med mundbind, håndsprit og social distancering.\nOgså min tilgang til sorg er én ud af mange. For eksempel bliver sorg som begreb og erfaring behandlet på forskellige måder i litteraturen, psykoanalysen, filosofien og bevæger sig da også ind i det medicinske og sundhedsvidenskabelige felt. Sorgen er således et genstandsfelt, der i sig selv synes vanskeligt at holde isoleret til kun en enkelt akademisk tradition. Derfor bar mit speciale også præg af, at befinde sig i et hybridt felt, der, som tidligere nævnt, især trak tråde til sorg- og fotografiteori og fotografisk praksis.\nMen for at tøjle min personlige erfaring med sorg fandt jeg det nødvendigt at læne mig op ad nogle akademiske tilgange, der kunne kaste et mere teoretisk lys over sorg, fotografi og den affektive kropslighed, der kan opstå både i sorgen og i mødet med nogle fotografier. Det er på den baggrund, at den franske kulturteoretiker Roland Barthes og begrebet om punctum, fik en central plads i specialet.\nFor Barthes er punctum nemlig det, der ”som en pil skyder ud af scenen og gennemborer mig” (Barthes 2018, 38). Det er et stik, en lille afbrydelse, som man kan opleve, når man aflæser visse fotografier. Det er dét, der prikker (og sårer og piner). Ofte afstedkommer denne affekt af en enkelt detalje i fotografiet. Derfor er punctum også en måde at udlevere sig på, eftersom det ikke er bundet op på nogle almengyldige regler. Det er derimod ens egne personlige erfaringer, erindringer og oplevelser med et fotografi, der har betydning for punctummets effekt og affekt.\nHelt konkret indgik specialet i et dynamisk forhold mellem sorg og fotografi. Her anvendte jeg punctum-begrebet i en undersøgelse af, hvorvidt man kan tale om at udvide punctum til situationer, der findes udenfor fotografiet. Her bevægede jeg mig altså væk fra punctum som en affektiv aflæsning af fotografi, og hen imod et punctum som en affektiv erfaring af sorg. For at undersøge punctum i en sorgkontekst, brugte jeg en visuel etnografisk metode kaldet fotoelicitering.\nFotoelicitering er en visuel metode, der anvender fotografi som en måde at udlede ytringer, erfaringer og anden relevant information fra en eller flere deltagere. Fotografi danner rammen (og er genstanden) i en interviewsituation, hvorfra deltagerne skal tale ud fra. Metoden synes først at være omtalt som photo interview af antropolog John Collier Jr. (1957), og er senere blevet videreudviklet i forskellige retninger. En af dem, der ganske udførligt har beskrevet metoden med dens potentialer og begrænsninger, er geograf Gillian Rose (2016). Hun forklarer, at det ofte er deltagerne selv, der fotograferer de billeder, som de skal tale om i det efterfølgende interview. Dermed positioneres de også som eksperter i eget liv, når de fortæller hvorfor de har fotograferet og hvad fotografiet og situationen betyder for dem.\nYderligere kan fotoelicitering anvendes i situationer, der ellers kan være svære at tilgå hos den der undersøger. Eksempelvis forklarer Rose, at ”In particular, it is often suggested that photo-elicitation encourages talk that is more emotional, more affective, more ‘ineffable’” (Rose 2016, 315). Metoden er derfor særlig anvendelig i de samtaler, der har en mere følelsesladet og affektiv karakter, som det ellers kan være svært at ytre sig omkring. Især derfor kan fotoelicitering være relevant i forhold til specialets undersøgelse om sorg, og hvordan den erfares.\nFundamentet for analyserne i specialet udspringer derfor af de fotografier, der blev produceret af fire deltagere i fotoeliciteringen. Her fik de hver især en månedstid til at fotografere med et analogt engangskamera. Jeg ønskede at fjerne muligheden for, at de kunne gense billedet straks efter at have fotograferet. Det skyldes, at jeg ikke ønskede at de skulle kunne slette det igen, hvis de var utilfredse med fotografiets æstetik, hvilket de ellers ville have haft mulighed for hvis de havde brugt deres kameratelefoner. Denne performative handling, om at skabe et fotografi som de selv ville være tilfredse med, ville måske unødigt fjerne fokus fra det sårbare, affektive øjeblik, som de følte i momentet, og som jeg gerne ville undersøge.\nEt udvalg af disse fremkaldte fotografier udgjorde også fotoudstillingen I Sorgens Tegn (2019) hos Atla. Nordic Platform for Emerging Photography i deres daværende lokaler på Nørrebro i København. Udstillingen blev støttet af Nørrebro Lokaludvalg, og Kulturen på P1 (7/10-19) lavede en 15-minutters reportage fra udstillingen og om specialet.\n(c) Sara Gangsted – Atla. Nordic Platform for Emerging Photography\nI specialet undersøgte jeg sorg, punctum og fotografi i samarbejde med fire kvinder i alderen mellem 26 år og 37 år, der alle havde det tilfælles at deres mor var død og at de var i sorg. I denne artikel fokuserer jeg på én af dem, nemlig Louise på 26 år, hvis mor døde pludseligt i 2018.\nJeg havde på forhånd udvalgt en række fotografier, som jeg syntes det kunne være interessant at vide mere om. Oftest var det fotografier der visuelt mindede om de andre deltageres fotografier, eller hvis jeg slet ikke kunne gennemskue, hvad præcist der var på spil i fotografierne.\nInterviewet bar præg af at være semistruktureret. Det vil sige, at jeg havde rammesat interviewet til at omhandle et udvalg af deres fotografier samt deres affekt i den fotograferede situation, der knyttede sig til deres sorg. Selvom det var vigtigt for mig at skabe så fortrolig og hverdagslignende samtale, som muligt, kunne jeg ikke komme uden om, at rammerne var en anelse formelle.\nLouise og jeg startede samtalen løst ud med at snakke om oplevelsen med at fotografere, når hun følte sorgen ramte hende særligt hårdt. Og ligeså langsomt tunede vi ind på det første fotografi, som var Jørgens have på Frederiksberg, overskyet (2019)\nJørgens have på Frederiksberg, overskyet (2019)\nLouise fortalte, at hun tog fotografiet i en have hos Jørgen, en mand som hun arbejder hjemme hos. Ofte har hun fundet trøst i haven, når der har været situationer, hvor hun har følt sig overvældet af sorg.\nPå et tidspunkt under sin mors hospitalsindlæggelse, der var i forbindelse med den operation der ledte til hendes død, fik Louise et opkald fra morens kæreste. Helt uventet fik hun at vide, at morens tilstand var forværret, og blev yderligere rådet til ikke at besøge sin mor. På tidspunktet for opkaldet stod Louise indenfor i Jørgens hall. Efterfølgende viser det sig, at Louise ofte kommer i affekt og bliver overvældet, når hun står i denne hall. Det vil sige, at denne affekt står i direkte relation til den afdøde mor, og er yderligere bundet fysisk op på et helt specifikt sted: nemlig Jørgens hall.\nHerefter begyndte Louise meget direkte at fortælle, hvordan det føles når sorgen er særlig overvældende:\nFor mig mærkes det meget… altså her [tager hånden op til brystregionen]. Det mærkes meget under min hals. Omkring solar plexus. Det mærkes meget fysisk for mig. Og det kommer meget som sådan en pludselig ting. Det er ligesom at man forestiller sig nogle billeder, der bliver spolet virkelig hurtigt igennem. Altså hvis man forestiller sig, at der er et klip, der bliver speedet op i 200%. Så har jeg ligesom nogle billeder af min døde mor, som der kommer ligesom som sådan nogle traumer.\nDet kommer som sådan nogle stik, og det kommer lige pludseligt. Det kan ligesom hive mig lidt ud af, hvad jeg nu er i gang med. Og så er der nogle situationer, såsom når jeg er i den der hall – eller andre omstændigheder – som ligesom kan få mig hurtigt ind i det. Men sådan rent fysisk, så mærker jeg det sådan omkring… mellem halsen og det nederste af brystet, så omkring solar plexus og halsen. Det er sådan her [tager hånden op til brystregionen]. Og det kommer som sådan et stik, hvor jeg godt kan få det sådan helt [gisper]. Men det er ikke fordi jeg får nogle angstanfald nødvendigvis, men det kommer som sådan nogle stik.\nMeget præcist beskrev Louise sin erfaring og sin kropslige reaktion på at være i den hall. Som en pludselig opståen dannede hun mentale billeder af den afdøde mor, der nærmest fungerede som meget hurtige filmklip. Disse billeder bliver forbundet med nogle traumatiske øjeblikke. Med andre ord, så hun nogle (mentale) billeder af moren, hvorefter hun pludseligt konfronteres med katastrofen.\nI samme stil som Roland Barthes gyser over katastrofen, der allerede har fundet sted, da han ser et billede af en allerede afdød fange, erfarede Louise sin mor i billeder, hvor hun simultant bliver konfronteret med at katastrofen allerede har fundet sted. Det er konfrontationen mellem Louise, der i nutiden ”ser” sin mor for sig, imens hun samtidig er klar over, at hun er død.\nDe billeder som Louise talte om at hun oplevede, må nødvendigvis være knyttet til erindringen. For ligesom Roland Barthes, der definerer fotografiske motiver som det der har været foran objektivet (Barthes 2018, 94), så er Louises mor kendetegnet ved at hun har været i Louises liv.\nFor at følge Barthes’ argumentation, så må det, der optræder i fotografiet på et tidspunkt have været foran kameraet (ibid.). Som han skriver: ”[…] Fotografiets uforvekslelige træk (dets noem) er at en eller anden har set referenten (selv når der er tale om genstande), i kød og blod eller i egen person” (ibid. 97).\nPå samme måde må det også gælde for Louise og sin mor (og for alle mennesker i al almindelighed): At for at have eksisteret – og have levet et liv – må nogen have set vedkommende i kød og blod eller i egen person. Dermed ikke sagt, at mennesket ikke kan leve forholdsvis isoleret uden megen kontakt til omverden, eller at mennesket ikke evner at have imaginære fantasier om ting og mennesker, som ikke findes eller de ikke har kendt. Men dét blot for at pointere, at det for Louise gjaldt, at når hun så sin mor som et mentalt billede, så skyldtes det at moren har været – og det er erindringen herom, der gør at hun i sorgen kunne mærke det stik.\nFor Louise var Jørgens hall samtidig også en erindring om, at have modtaget dårligt nyt om morens tilstand et par dage inden morens død. At stå på det præcise sted blev for Louise også en erindring om dén oplevelse. Jørgens hall var et fysisk sted, der derfor viklede sig ind i Louises erindring på to forskellige, men forbundne, måder: en erindring om den konkrete situation med dårligt nyt, og her også erindringer om morens væsen, der viser sig i form af mentale billeder.\nDette billede af moren, uanset om det er mentalt eller ej, formår at oplive Louise. Ligesom Barthes’ understregning af at fotografier ikke er levende, men evner at være en oplevelse fordi de opliver i mødet med beskueren (Barthes 2018, 30), så er Louises mor ikke levende. Men oplevelsen af hende, formår alligevel at oplive Louise. Det er dette møde mellem fotografi og beskuer, der ligesom mødet mellem moren (der er død) og Louise, der lægger til grund for den affektive oplevelse. Derudover refererede Louise meget præcist til Barthes’ punctum, som han kategoriserer som et stik eller en lille afbrydelse. Det er det, som Louise erfarede i hallen. Som hun berettede: ”Det kommer som sådan nogle stik, og det kommer lige pludseligt. Og det kan ligesom hive mig lidt ud af, hvad jeg nu er i gang med”. Det er akkurat det, som punctum-effekten gør: det er et stik eller en afbrydelse, der erfares kropsligt. Det er den kropsbårne affekt der sker i mødet med nogle fotografier, og som altså også kan erfares i sorgen.\nImidlertid er det også vigtigt at understrege, at den punctum-effekt, hun erfarede i hallen, er den situation, der går forud for det faktiske fotografi. For billedet er taget i Jørgens have og altså ikke i Jørgens hall.\nFra den affektive erfaring i hallen og til at hun tager fotografiet i haven, har hun bevæget sig væk fra den konkrete situation. Det fotografi, som Louise har taget, er derfor taget efter erfaringen af punctum-effekten, og derfor er det ikke et billede fra situationen med det affektive øjeblik.\nSenere fortalte Louise også, at hun fandt så meget ro i haven at det var en slags eskapisme, som hun også betegnede et ”healingspunkt”. Det betyder, at det fotografi, man som beskuer ser på, faktisk er et billede fra det tidspunkt Louise forsøgte at finde en ro efter at have erfaret et punctum i sin sorg. En effekt og affekt hun i øvrigt også formåede at adskille fra et angstanfald, der dermed tydeliggør hendes evne til at adskille sin erfaring med angst med det hun oplever i Jørgens hall.\nDer var noget andet på spil. Noget der var foranlediget af sorgen over morens død, og som fik hende til at være i et affektivt øjeblik. Et punctum.\nDet sidste kort fra min mor (2019)\nPå et andet tidspunkt i samtalen talte vi om et sløret fotografi, som jeg spurgte ind til hvad var. Her fortalte Louise at det var et kort, som hun havde modtaget af sin mor. Hertil knyttede hun en fortælling til kortet, og om hvordan moren plejede at skrive nogle store kort i A1- og A2-formater ved særlige lejligheder. Da hun genså fotografiet begyndte hun at genkalde omstændighederne omkring det, og hun begyndte at blive tydeligt berørt. Det var det sidste kort, hun havde modtaget af sin mor.\nSelve fotografiet står uskarpt, og skriften er meget utydelig. Derudover peger engangskameraets blitz mod midten af billedet, mens lyset flader ud i billedets to øvre og nedre højre hjørne og gør billedkanterne mørkere. En art vignettering. Det uskarpe billede kobler sig til en snapshotæstetik, som fotografiprofessor Mette Sandbye påpeger, der blandt andet er kendetegnet ved at ligne et amatøragtigt og ”fejlagtigt” fotografi (Sandbye 2007, 18f). Uanset om denne effekt var tilsigtet eller ej, så står det fotografiske udtryk uskarpt. For en anden beskuer end Louise, ville den affektive oplevelse med at blive berørt og græde, som Louise oplever, nok ikke finde sted. Beskueren kan nemlig knap nok ane, hvad der står skrevet, og fordi Louise tog billedet i så tæt afstand på kortet, er flere af sætningerne endvidere skåret fra.\nMen det der skete i Louises læsning af dette fotografi, er, at hun tilføjede en betydning, der fungerede som et supplement til det, der allerede er der. Som Roland Barthes bemærker om punctum: ”[…] så er det et supplement: det er det som jeg tilføjer til fotoet og som imidlertid alllerede er der” (Barthes 2018, 71).\nMed andre ord så viser fotografiet dette (utydeligt på billedet) kort, og det er i mødet med netop det fotografi, at Louise tilføjede en betydning til billedet, som allerede er der, og som andre beskuere ikke ville gøre. Det er et punctum for hende.\nImens en berørt Louise fortalte videre om situationen, der gik forud for fotografiet, pointerede hun at det var et kort, hun sommetider tog frem, hvis hun ville fremtvinge en reaktion.\n[…] Altså hvis jeg tager det frem, så vil jeg gerne føle et eller andet. Eller fremtvinge noget – og ellers så føler jeg allerede noget i forvejen […] Det er hvis jeg føler, at jeg mangler et eller andet fra min mor, sådan noget støtte – eller noget som hun kun kan hjælpe med\nDet var et meget afgørende øjeblik for at definere hvorvidt det var en punctum-situation eller ej. For selve situationen pegede ikke på Barthes’ punctum. Det er nemlig ikke noget, der kan opsøges, men som opstår som et stik. Men derimod tog hun kortet frem, lidt i samme stil når Barthes går til fotografier som studium, for at undersøge hvad der interesserer ham. Noget der godt kan bevæge ham, men som ikke rammer ham, og er mere præget af at være kulturelt kodet (Barthes 2018: 67).\nUd fra Barthes’ begrebsforståelse af punctum og studium, ville denne situation ikke have været et punctum i Louises sorg. Snarere ville det have været et ønske for hende om at sørge, og tilgå sin sorg som noget hun aktivt valgte til i denne situation. Dette kan også afspejle en nutidig måde at sørge på ifølge en nyere sorgforståelse om continuing bonds, der handler om fortsat at knytte bånd til den afdøde (Klass et al. 1996). Her er det en måde hvorpå Louise vedligeholder et bånd til sin afdøde mor, og aktivt vælger at genkalde minder og erindringer om hende.\nOmvendt fra Jørgens have på Frederiksberg, overskyet hvor der i situationen var en punctum-lignende, affektiv oplevelse, opstod dette først i Louises møde med fotografiet.\nUnder samtalen med Louise fik jeg tydeliggjort, at der ofte vil være en tidsmæssig forskydning mellem det affektive øjeblik og det fotografiske billede. Ligesom det også blev tydeligt, at Roland Barthes’ punctum – som det er tiltænkt aflæsningen af fotografier – også fandt sted, selvom den affotograferede situation ikke var et særligt, utilsigtet, affektivt øjeblik.\nBlomsterhave, Isle of White (2019)\nPunctum i sorgen?\nSkønt udgangspunktet var at undersøge punctum-effekten i en situation med sorg, så medfulgte det også overvejelser om hvorvidt en evt. punctum-situation ville manifestere sig som punctum i fotografiet, når informanten genså det i interviewsituationen. På den måde blev fotoeliciteringens interviewsituation genstand for to led. Her blev bonusspørgsmålet om hvorvidt en punctum-situation avler et punctum-fotografi.\nKritikere af idéen om en udvidelse af punctum-begrebet i forbindelse med sorg, kan påpege at det blot må være en af sorgens reaktioner, der både kan være fysiologiske, psykologiske og kulturelle. Men hvad disse fysiologiske forklaringer ikke beskriver, er den sammenhæng og overlejring der er i mødet mellem nutid og fortid, der er opstået som konsekvens af deltagernes subjektive erfaringer og erindringer.\nFor Roland Barthes blev dette et centralt punkt for forståelsen af den kropslige erfaring han oplevede. For punctum-effekten indebærer netop en subjektiv erfaring og erindring, som placeres kropsligt i en nutid, imens beskueren betragter det-der-har-været i en fortid. Og er det ikke netop det, der sker i visse situationer i sorgen? At det er aflæsningen af et fotografi eller erfaringen af en situation i hverdagslivet, der er møntet på en nutidig og subjektiv erindring om den afdøde mor, som pludseligt forårsager en sanselig og kropslig erfaring. Det er konfrontationen med Barthes’ katastrofe og indblikket i tiden og erindringen om moren der har været.\nAt forsøge at udvide begrebsforståelsen af punctum til situationer af sørgendes erfaringer af sorg, kan af nogle ses som unødvendigt. Ligesom det omvendt også kan ses som unødvendigt at skulle få sorgen til at blive forstået gennem et fotografiteoretisk begreb.\nImidlertid har fotoeliciteringen formået at bringe de to verdener tættere på hinanden. Således at både fotografiets verden og sorgens verden har fået mulighed for at berige hinanden ved at låne fra hinanden. Hvor lånet af Barthes’ punctum i en undersøgelse af sorg, formår at begrebsliggøre hvad der i nogle af situationer i sorgen kan mærkes som en gennemborende pil. Så kan sorgen som genstandsfelt udfordre hvordan fotografiet opererer med tid, erindring og kropslig erfaring.\nDet vil sige, at koblingen mellem sorg og fotografi har påvist, at der findes en tid både med og uden en væren (at have været levende og at være død), at de sørgende kvinder i nutiden oplever at erindre deres mor der har været, og at det er denne tidslige ækvivalens, for at bruge Barthes’ eget udtryk, der her forårsager punctum-situationer.\nBåde fotografi og sorg kan derfor anvende dele af samme terminologi, hvor den væsentligste forskel udspringer fra materialiteten, der forekommer tydeligere hos fotografi end den afdødes intet.\nIfølge Roland Barthes er det aflæsningen af et fotografi, der forårsager punctum. Mens det i den udvidede punctum-forståelse er erfaringen af en situation, der forårsager det.\nLitteratur i artiklen\nBarthes, R. (2018). Det lyse kammer – Bemærkninger om fotografiet, København: forlaget politisk revy.\nCollier Jr., J. (1957). Photography in Anthropology: A Report on Two Experiments. American Anthropologist, 59(5): doi:10.1525/aa.1957.59.5.02a00100\nKlass, D.; Silverman, P.; Nickman, S.; (1996). Continuing Bonds, New York: Taylor & Francis\nRose, G. (2016) Visual Methodologies: An Introduction to Interpreting Visual Materials, London: SAGE Publications Ltd.\nSandbye, M. (2007). Kedelige billeder. Fotografiets snapshotæstetik. København: forlaget politisk revy.\nEn stor tak til de fire kvinder, hvis indsats har været uundværlig for specialet.\nNavnene der fremgår i artiklen er anonymiserede.\nArtiklen er et kortere uddrag af Pauline Koffi Vandets kandidatspeciale Sorgens punctum: En fotografisk udforskning af Roland Barthes’ punctum-begreb i samarbejde med fire kvinder i sorg i Visuel kultur på Institut for Kunst- og Kulturvidenskab, Københavns Universitet. Bedømt i januar 2020.\nPosted in Blog, Essay, Fotografisk Center, Fototeori, NEWSBy Fotografisk CenterSkriv en kommentar\n← ON THE GO: Interview med Lasse Bak Mejlvang


Hold dig sund i seniorlivet ”Kend og lyt til din krop,” opfordrer specialsygeplejerske Gerd Johnsen, der i ca. 35 år har hjulpet folk med afføringsproblemer. Sund kost og motion er bl.a. vigtige elementer for at forebygge bøvl med fordøjelsen.\nSid rigtigt på toilettet. Tegningen af Pia Olsen udlånt af Meda. www.maveguiden.dk\nMere information på www.maveguiden.dk\nAfføring er et tabubelagt emne. Derfor undlader alt for mange at søge hjælp, når de kæmper med eventuelle fordøjelsesproblemer. Men du er ikke alene. Ca. tyve procent af befolkningen lider af forstoppelse i forskellige grader, fire procent lider af ubehandlet diarré og fem procent af danskerne døjer med ufrivillig afføring.\n”Det er vigtigt at finde årsagerne til de forskellige afføringsproblemer og det er samtidig ganske umuligt at give enslydende råd til enten at helbrede eller forebygge tarm- og fordøjelsesproblemer. Vi er alle forskellige. Derfor er det vigtigt, at hver enkelt person kender sin krop og lytter til, hvad der fungerer for hans/hendes fordøjelse,” siger specialsygeplejerske Gerd Johnsen, der igennem næsten 35 år har hjulpet folk med afføringsproblemer.\nNoget så enkelt som en dårlig siddestilling på toilettet kan give besvær med at komme af med afføringen. Folks kost kan også spille ind. Måske kan mave-tarm kanalen ikke kapere alt for mange kerner eller indtaget af otte gulerødder dagligt. Mangel på motion har også stor betydning.\nMan kan ifølge Gerd Johnsen selv undersøge, om man har en sløv tarmfunktion ved at synke to spsk. hele kogte majs – skrive ned, hvornår man har indtaget dem og derefter holde øje med, hvornår de kommer ud ved at lægge en plasticpose i toilettet. Går der fire- fem døgn er det bevis på, at tarmen kører langsommere - og igen: søg hjælp. I den slags tilfælde kan fast behandling med afføringsmidler godt være påkrævet. Og det skal man ikke være bange for. Tjek også din afføringskonsistens og udskillelsestype på VAS-Regula. Får du uden grund ændringer på afføringsmønstret – gå straks til lægen. Forstoppelse kan deles op i en akut og en kronisk tilstand.


Spiselige blomster – er de egentlig spiselige?\n/ Nyheder og events / Nyheder / 2018 / December / Spiselige blomster – er de egentlig spiselige?\nDet er blevet mere og mere populært at pynte maden med farverige blomster. Men hvad indeholder de egentlig? Er der sundhedsskadelige stoffer nogle af dem, og i givet fald hvilke og hvor meget? Det har DTU Food undersøgt.\nSpiselige blomster bliver mere og mere brugt både på restauranter, hos mindre fødevareproducenter og hjemme hos forbrugerne. Fødevarestyrelsen har derfor bedt DTU om at kigge på de 23 blomster, der er blevet fundet på de spisesteder, som styrelsens tilsynsførende har besøgt.\nDer er blevet lavet en litteraturgennemgang for at finde den tilgængelige viden om indholdet af eventuelle giftstoffer i de 23 planter, beskrevne forgiftningstilfælde i mennesker og dyr efter indtag af blomsterne samt dokumentation for, at de historisk er blevet brugt som fødevare i Europa.\nMen eftersom litteraturen kun indeholder sparsomme data om de giftige indholdsstoffer i de 13 planter, kan forskerne ikke fastsætte en grænse for, hvornår indtaget af blomster fra planterne bliver for stort.\nGennemgangen har ikke afdækket viden om, at de 10 andre blomstrende planter indeholder sundhedsskadelige stoffer, men der er også foretaget yderst begrænsede kemiske undersøgelser af dem. Forskerne kan derfor heller ikke for disse blomster fastsætte en sikker grænse for indtag.\nBrug af blomster i maden er af nyere dato, viser litteraturgennemgangen. Forskerne har nemlig ikke – for de fleste blomsters vedkommende – fundet belæg for, at de traditionelt har været brugt i madlavningen, hverken i Danmark eller i andre europæiske lande.\nLæs mere om DTU’s undersøgelse\nDette print er foretaget fra http://ernaeringsfokus.dk/nyheder-og-events/nyheder/2018/december/spiselige-blomster-er-de-egentlig-spiselige d. 21/8-2019 klokken 5:55.


Hvad er social ansvarlighed Regnskab ? - Tips for you - Tipsed.Com\nHvad er social ansvarlighed Regnskab ?\nSocial ansvarlighed regnskab - undertiden benævnt bæredygtighed regnskab eller ansvarlighed regnskab sociale - er begrebet integrere ikke-finansielle foranstaltninger til regnskabsaflæggelsen.Selvom socialt ansvar regnskabsføring og rapportering ikke er obligatoriske for amerikanske virksomheder, virksomheder gør til tider rapportere om sociale spørgsmål.\nDefinition af social ansvarlighed Regnskab\nIfølge American Institute of CPA, indebærer bæredygtighed regnskab rapporterer en "triple bottom-line" af en virksomheds økonomiske vitalitet, social ansvarlighed og miljømæssig ansvarlighed.I fortiden, har forretningsfilosofi i USA opgave virksomhedsledere med at køre overskud til aktionærerne.Flere og flere, enkeltpersoner og institutioner beskæftiger sig med, hvordan virksomhedsdrift påvirker medarbejdere, kunder, den samfund og naturlige miljø .Social ansvarlighed regnskab søger at kvantificere og rapportere om disse oplysninger.\nindberetningen efter social ansvarlighed Regnskab\nVirksomheder, der beskæftiger samfundsansvar regnskab kan rapportere om nogle af eller alle de følgende emner:\nStatistik vedrørende medarbejdernes sundhed og jobrelaterede ulykker .\nEmission satser, spild og mængden af  farligt affald genereret.\nAnvendelse af knappe ressourcer såsom vand eller tømmer.\nInformation om etiske initiativer inden for virksomheden, såsom arbejdsforhold, uddannelse, filantropiske indsats, menneskerettigheder og mangfoldighed.\nLinks mellem cheflønninger og bæredygtighedskriterier.\nReporting ramme for social ansvarlighed Regnskab\nDet er vigtigt for regnskabsoplysninger, der skal sammenlignes, så virksomheder, der bruger social ansvarlighed regnskab brug for en sammenhængende ramme at arbejde under.Virksomheder kan i øjeblikket bruge Global Reporting Initiative Framework , som AICPA kalder de facto standard for rapportering bæredygtighed.Førende fagfolk inden for erhvervslivet, regnskab og regulering har dannet et Klima Oplysning Standards Board at udvikle en ramme for miljørapportering.\nBrug for social ansvarlighed Regnskab\nVirksomheder, der har lager noteret på en amerikansk børs er forpligtet til at indberette deres finansielle oplysninger, men er ikke påkrævet at rapportere om deres sociale og bæredygtighed oplysninger.På grund af dette, ikke mange virksomheder rapporterer en grundig analyse.Ifølge en 2013 undersøgelse udført af Investor Ansvar Research Institute, kun 1,4 procent af børsnoterede selskaber i S & amp; P 500 - syv, at være helt nøjagtig - udstede et fuldgyldigt erklæring om rapportering bæredygtighed.Men alle undtagen én S & amp; P 500 gør en slags afsløring om bæredygtighed, og næsten halvdelen link udøvende kompensation til en form for bæredygtighedskriterier.


Om end du er en pokerhaj eller en nybegynder, så gives attraktive poker bonusser hos langt de fleste spiludbydere, men færre tilbyder dig penge uden indbetaling. 888poker er en af de få, hvor du kan få 50 kr. gratis uden indskud, mens andre tilbyder freerolls når du har oprettet konto.\nKingbonus anbefaler altid at du får oprettet en rigtig konto, for der er store velkomstbonusser at hente. Vi giver dig overblikket og hjælper dig godt i gang. Alt du skal gøre er at oprette en konto og indtaste dine oplysninger, så kan du sidde klar ved pokerbordet. Klar til mange timers underholdning.\n1.000 kr. 50 kr. gratis JA Bonus\n4.000 kr. Freerolls hver time JA Bonus\nSpillet poker er i sig selv både udfordrende, medrivende samt fantastisk underholdning, men der er endvidere også enorme pengepræmier at vinde, der kan være med til at udleve mange drømme.\nVi har lavet en god oversigt over de bedste startbonusser på markedet, hvis du gerne vil godt i gang. Hvis du er mest til den forsigtige tilgang, kan du prøve at gå efter en poker bonus uden indskud. Her tilbyder 888 et godt tilbud, hvor du lige nu får 50 kr. gratis uden indskud.\nPoker er et stærkt gribende spil, der giver plads til drømme og lader dem vokse i takt med, at ens pulje i turneringen vokser og finalebordet nærmer sig. Med en stor bonus er der ikke længere nogle undskyldninger for ikke at oprette sig en konto og lade drømmene få frit spil i turneringer og på pengeborde.\nDer er meget diskussion om hvem der er Danmarks bedste pokerspiller, men de fleste er enige om at navnet er Gus Hansen. Han har været en international pokerspiller i mange år, anerkendt for sin frække spillestil og for at se nye sider af spillet.\nDer er ingen tvivl om at specielt unge spillere kan lære af Gus Hansen. Vi viser dig derfor en video med netop Gus Hansen, hvor han giver en række rigtig gode pokertips:


Frø Kostume | Find Frø Kostume Online her\nVi kender frøen som den kvækkende tudse, der hopper rundt i vandhuller og mindre søer, og er eksperter i at gribe og spise flyvende insekter. Frøen er et grådigt dyr, der spiser alt spiseligt, der er plads til i dens mund – nogle gange kommer den endda til at spise andre frøer. Frøen starter som haletudse, inden den springer ud som frø\nStår du og mangler et kostume til weekendens fest, som gerne skal symbolisere noget i dit liv? Måske du efter mange års arbejde endelige har fået en lønforhøjelse og har fået en større stilling på arbejdet, så kan frø kostume symbolisere, at du nu er gået fra at være haletudse til at være frø.\nEller måske du bare synes, at frøer er virkelige seje? Grunden er helt op til dig. Her på Gag.dk har vi et udvalg af frø kostumer, så kig det igennem og køb det kostume, der passer bedst til netop dig.\nOg hvem ved, måske du får et kys af aftens prinsesse? Det har vi da set før!\nFrø Kappe barn\nFrø børne kostume


Beskæftigelsesplan for Arbejdsmarkedsafdelingen Holstebro - PDF\nDownload "Beskæftigelsesplan for Arbejdsmarkedsafdelingen Holstebro"\n1 Beskæftigelsesplan for Arbejdsmarkedsafdelingen Holstebro Arbejdsmarkedsafdelingen Holstebro er kraftcenter for beskæftigelsesindsatsen - vi arbejder for et dynamisk og rummeligt arbejdsmarked 1\n2 Indholdsfortegnelse. Indholdsfortegnelse Om beskæftigelsesplanen Beskæftigelsesplan 2019 til På én side Politiske pejlemærker, ministermål og rammer for beskæftigelsesindsatsen Vi samskaber arbejdskraften med de nødvendige kompetencer sammen med virksomhederne og øvrige aktører Borgere og virksomheder oplever en koordineret samlet indsats Øge arbejdsstyrkens evne til at kunne varetage fremtidens jobfunktioner via relevant opkvalificering Om beskæftigelsesplanen. Beskæftigelsesplanen beskriver strategi og målsætninger for beskæftigelsesindsatsen i Holstebro Kommune. Beskæftigelsesplanen udarbejdes af Arbejdsmarkedsudvalget/Arbejdsmarkedsforvaltningen. Resultaterne af beskæftigelsesindsatsen skabes imidlertid i et tæt samspil med andre politiske udvalg, andre aktører i Holstebro Kommune og eksterne aktører som virksomheder, uddannelsesinstitutioner, a-kasser og sundhedsvæsnet. Fordi de beskæftigelsespolitiske udfordringer er komplekse og ofte forudsætter samspil med flere aktører tager de beskæftigelsespolitiske mål og visioner tid at realisere. Det er derfor valgt at beskæftigelsesplanen skal gælde for 3 år ad gangen ikke som hidtil 1 år ad gangen. Planen vil blive justeret i det omfang ministerens mål, politiske aftaler eller andre forhold gør justeringer nødvendige. Det strategiske sigte betyder at planen vil være relativt robust i forhold til mindre ændringer i disse forhold. De konkrete initiativer/kampagner/projekter der iværksættes for at realisere målsætninger m.v. i forhold til de større målgrupper, ministerens mål m.v. beskrives i handlingsplaner som behandles i Arbejdsmarkedsudvalget. 2\n3 2. Beskæftigelsesplan 2019 til På én side. Arbejdsmarkedsforvaltningens evne til at få ledige og syge i beskæftigelse og uddannelse så hurtigt og effektivt som muligt har afgørende betydning for borgere, virksomheder og Holstebro Kommune. Med udgangspunkt i den enkelte borger, har Holstebro Kommune valgt at den lokale beskæftigelsesindsats skal have et virksomhedsrettet sigte. Fokus er på at skabe det gode match mellem borgere og virksomheder. Arbejdsmarkedsudvalget sætter følgende 3 politiske pejlemærker for beskæftigelsesindsatsen i Holstebro Kommune: 1. Det samlede antal offentligt forsørgede skal reduceres. Uanset konjunkturer skal beskæftigelsesindsatsen sikre det gode match mellem ledige og virksomhederne. Det kræver at indsatserne sættes i gang tidligt på virksomhederne med henblik på ordinære timer. Den politiske målsætning er at samskabe arbejdskraften med de nødvendige kompetencer sammen med virksomhederne. 2. Holstebro kommune har kulturen til forskel. Det betyder, at indsatserne skal afspejle den mangfoldighed der er tilstede i kommunen. Borgere mødes med uddannelses- og jobmuligheder, som giver rammen for et motiveret arbejdsliv. Frivillighed og indflydelse på eget liv fordrer en styrket borgerkontakt, der skal minimere systemets krav og optimere borgernes muligheder for at skabe løsninger sammen med og i kraft af beskæftigelsesindsatsen. Virksomhedernes kapacitet for udenlandsk arbejdskraft understøttes af individualiseret dansksprogstilegnelse. Den politiske målsætning er, at borgere og virksomheder oplever en koordineret samlet indsats. 3. Holstebro kommune har med et bredt tilgængeligt udbud af uddannelser en unik position i Vestjylland i forhold til leverancen af fremtidens kompetencer. Det betyder, at eksisterende muligheder for uddannelse skal udnyttes i den tidlige identifikation af lediges behov for opkvalificering. Samtidigt er beskæftigedes behov for løbende opkvalificering en anledning til større samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne og arbejdsmarkedsafdelingen. Det er en betingelse, at nye uddannelsesmuligheder, som f.eks. FGU, skal mødes af en sammenhængende ungeindsats med udgangspunkt i de unges muligheder for selvforsørgelse. Det virksomhedsopsøgende arbejde skal tage udgangspunkt i understøttelsen af virksomhedernes behov for kvalificeret arbejdskraft. Den politiske målsætning er at øge arbejdsstyrkens evne til at kunne varetage fremtidens jobfunktioner via relevant opkvalificering. 3\n4 3. Politiske pejlemærker, ministermål og rammer for beskæftigelsesindsatsen. Holstebro Kommune rammesætter beskæftigelsesindsatsen i forhold til ét overordnet mål. Målsætningen er retningsgivende for kommunens tilgang til beskæftigelsesindsatsen. Holstebro Kommune skal have en mere positiv udvikling i antallet af offentligt forsørgede end resten af landet. Hertil kommer at Beskæftigelsesministeren hvert år udmelder et antal landsdækkende beskæftigelsespolitiske mål. For 2019 drejer det sig om 7 mål (se figur 1 og bilag 1.). Disse mål, inkl. eventuelle justeringer, vil sammen med politiske aftaler vedr. beskæftigelsesindsatsen og de økonomiske rammer rammesætte Holstebro Kommunes beskæftigelsesindsats de kommende 3 år. Inden for disse rammer har Holstebro Kommune formuleret 3 politiske målsætninger, jfr. figur 1. Til at realisere Beskæftigelsesministerens mål udarbejdes årligt handlingsplaner og delmål for de større ydelsesgrupper. Delmål og handlingsplaner godkendes af Arbejdsmarkedsudvalget. Figur 1. Målsætninger, ministermål og andre rammesættende vilkår for besk. politikken Bekæmpelsen af socialt bedrageri og fejludbetalinger skal styrkes Aftale om en forenklet beskæftigelsesindsats Flere mennesker med handicap skal i job Flere flygtninge og familiesammenførte til flygtninge skal Virksomhederne skal sikres den nødvendige og kvalificerede arbejdskraft. Politiske målsætninger Holstebro Kommune skal have en mere positiv udvikling i antallet af offentligt forsørgede end resten af landet Det samlede antal offentligt forsørgede skal reduceres. Den politiske målsætning er at samskabe arbejdskraften med de nødvendige kompetencer sammen. Holstebro har kulturen til forskel. Den politiske målsætning er, at borgere og virksomheder oplever en koordineret samlet indsats. Holstebro har en unik position i Vestjylland i forhold til leverancen af fremtidens kompetencer. Den politiske målsætning er at øge arbejdsstyrkens evne til at kunne varetage fremtidens jobfunktioner via relevant opkvalificering Flere jobparate på kontanthjælp skal i beskæftigelse, og flere aktivitetsparate bliver jobparate eller kommer i beskæftigelse. Aftale om nye økonomiske rammer for driftsudgifter til beskæftigelsesindsatsen Udsatte ledige skal have en indsats Flere personer skal i beskæftigelse eller uddannelse. Ministerens mål for 2019 Politiske aftaler med virkning fra 2019 Politiske målsætninger\n5 4. Vi samskaber arbejdskraften med de nødvendige kompetencer sammen med virksomhederne og øvrige aktører. Uanset konjunkturer skal beskæftigelsesindsatsen sikre det gode match mellem ledige og virksomhederne. Udviklingen af arbejdsmarkedet i Holstebro Kommune forudsætter derfor en virksomhedskontakt, der møder virksomhederne på arbejdskraftbehovet. Det skal gøres kvalificeret, så virksomhederne oplever, at Holstebro Kommune kan levere kreative løsninger. Derfor er den løbende dialog med virksomhederne om deres rolle i at sikre den kvalificerede arbejdskraft også vigtig, hvis Holstebro kommune i de kommende år skal tage det næste skridt i at matche flere borgere på offentlig forsørgelse med jobs i virksomhederne. Holstebro Kommunes betydelige satsning på uddannelse af ledige og virksomhedsrettede aktiviteter skal derfor i endnu højere grad krydres med individuelle aftaler om, hvordan virksomhed og Arbejdsmarkedsafdelingen sammen skaber den arbejdskraft som tilfredsstiller virksomhedernes arbejdskraftbehov og resulterer i ordinære jobs. I drøftelserne med virksomhederne skal der være plads til forskellige samarbejdsformer. Først og fremmest skal fokus være på, at fortsætte det strømlinede samarbejde, der skaber muligheder for jobs på helt ordinære vilkår. Andre samarbejdsformer kan være payment by results til virksomheder der har særlige kompetencer i at løfte borgere fra offentlig forsørgelse til beskæftigelse, eller samarbejdsformer hvor virksomheder sammen med Holstebro Kommune investerer i kurser, praktik m.v. som tilfører den ledige arbejdskraft efterspurgte kvalifikationer. For Arbejdsmarkedsafdelingen vil der være særlig opmærksomhed på at: Indsatserne tager udgangspunkt i en stærk profilafdækning for at afklare retning og indhold for en eventuel opkvalificering som kan imødekomme virksomhedernes arbejdskraftsbehov. Tilbuddene sættes i gang tidligt på virksomhederne, og indsatsen er kontinuerlig indtil borgeren er i job. Borgeren opnår ordnære timer hurtigst muligt. De gode beskæftigelsesmuligheder betyder at mange kan opnå et fuldtidsjob hurtigt. For borgere længere væk fra arbejdsmarkedet skal der arbejdes videre med den tilgang som handler om at gøre overgangen fra passiv ydelse/virksomhedspraktik til lønnet job mere fremkommelig, herunder at etablere småjob. På den måde arbejdes der i retning af en kultur, hvor tilknytning til arbejdsmarkedet bliver mere fleksibel og glidende og ikke et enten/eller. Et velfungerende arbejdsmarked er i høj grad afhængigt af, at Arbejdsmarkedsforvaltningen - ud over virksomhederne også har et godt samspil med aktører på andre politik- og indsatsområder. 5\n6 For eksempel at uddanne unge (fremtidens medarbejdere), opkvalificere og fastholde allerede ansatte og at tiltrække arbejdskraft fra andre kommuner og lande. Samspillet mellem et udpluk af de indsatsområder og aktører som tilsammen kan bidrage til at sikre den nødvendige og kvalificerede arbejdskraft er illustreret nedenfor. Figur 2. Sådan samskaber vi den kvalificerede arbejdskraft. Det ses, at en forudsætning for at Holstebro kommune kan imødekomme virksomhedernes behov for kvalificeret arbejdskraft er, at kommunen samarbejder bredt såvel internt som eksternt med relevante aktører. Den politiske målsætning er derfor at samskabe arbejdskraften med de nødvendige kompetencer sammen med virksomhederne, og øvrige relevante aktører. 6\n7 5. Borgere og virksomheder oplever en koordineret samlet indsats. Holstebro har kulturen til forskel. Det betyder, at indsatserne skal afspejle den mangfoldighed der er tilstede i kommunen. I praksis betyder det, at Holstebro Kommune vil vægte: Et mindset, hvor: Frivillighed og indflydelse på eget liv styrkes via en tæt borgerkontakt, der minimerer systemets krav og styrker borgernes muligheder for at skabe løsninger sammen med og i kraft af beskæftigelsesindsatsen. Borgerne har indflydelse på beskæftigelsestilbud inden for en kendt og realistisk ramme, som matcher virksomhedernes efterspørgsel. Borgerne indgår i tilbud der er sammenhængende, hen imod job eller uddannelse. At tilbud er sammenhængende betyder at indsatser er sammentænkte på tværs af forvaltninger, sektorer m.v. Det betyder så vidt muligt også, at tilbud med et beskæftigelsesrettet sigte og tilbud med f.eks. socialt- eller sundhedsmæssige indhold afgives parallelt, og ikke i forlængelse af hinanden, fordi der er evidens for at beskæftigelseseffekten øges markant herved. Frivillighed med fokus på samskabelse mellem Arbejdsmarkedsafdelingen, virksomheder og civilsamfundet. Frivillighed for borgere tilknyttet Arbejdsmarkedsafdelingen skaber aktive medborgere, som bliver aktører i eget liv, og derved opnår mulighed for at skabe forandring. For borgere med behov for hjælp til at skabe overblik, struktur eller balance i dagligdagen skal de gode erfaringer med frivillighed fra bl.a. Mentorshoppen udbygges. Dermed kommer den særligt værdifulde hjælp og relationsopbygning der ligger i civilsamfundet de borgere til gode, som har behov for støtte på vejen mod et job eller en uddannelse. Potentialet der for alle parter ligger i det frivillige arbejde skal i de kommende år udbygges, jfr. intentionerne i den frivillighedspolitik, som p.t. er under udarbejdelse i Holstebro Kommune. Samarbejdet med virksomhederne skal udbygges yderligere i forhold at afdække virksomhedernes behov for arbejdskraft og fastholde Arbejdsmarkedsafdelingen som rekrutteringspartner for virksomhederne. Arbejdsmarkedsforvaltningen har i 2018 udviklet et IT-jobformidlingssystem der matcher borgernes ønsker til job-/fagområder med de fagområder der beskæftiges på de enkelte virksomheder i kommunen. Systemet udbygges i 2019 til også at matche virksomhedernes udbud af praktikpladser med borgeres ønsker til fremtidige fagområder. Løsningen skaber et godt overblik over udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet og forstærker koblingen mellem kompetencemuligheder og jobefterspørgsel. Rekrutteringsservicen suppleres af virksomhedstilpassede tilbud om andre væsentlige forhold vedr. virksomhedernes muligheder for at tiltrække, fastholde og opkvalificere medarbejdere. For eksempel understøttes virksomhedernes kapacitet for udenlandsk arbejdskraft af individualiseret dansksprogstilegnelse. Den politiske målsætning er, at borgere og virksomheder oplever en koordineret samlet indsats. 7\n8 6. Øge arbejdsstyrkens evne til at kunne varetage fremtidens jobfunktioner via relevant opkvalificering. Digitaliseringen af stadig flere arbejdsopgaver tegner et billede af et betydeligt løbende opkvalificeringsbehov for arbejdsstyrken. Holstebro kommune har i forhold til leverancen af fremtidens kompetencer en unik position i Vestjylland, qua et bredt tilgængeligt udbud af uddannelser. Positionen vil Holstebro Kommune benytte til en fortsat satsning på uddannelse af relevante ledige allerede tidligt i ledighedsforløbet, fordi det alt andet lige er lette at hjælpe borgere og virksomheder inden ledighedslængden i sig selv bliver et problem. Samtidigt er beskæftigedes behov for løbende opkvalificering en anledning til større samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne og Arbejdsmarkedsafdelingen. Samarbejdet kan tage konkret udgangspunkt i rotationsprojekter, hvor ledige afløser faste medarbejdere som er under efteruddannelse. Samarbejdet kan også omhandle fælles initiativer der kan virke som katalysator for virksomhedernes og medarbejdernes interesse for at påbegynde efteruddannelsesaktiviteter. Holstebro Kommune skal de kommende år etablere en sammenhængende ungeindsats, hvor kommunen får ansvaret for at gøre alle unge under 25 år parate til at gennemføre en ungdomsuddannelse eller komme i arbejde. Indsatsen skal gå på tværs af uddannelses-, beskæftigelses- og socialsektorerne, og række fra folkeskolen og frem til indgangen til arbejdslivet. Der vil kræve et tæt samspil mellem kommunens ungeindsats og institutionerne/skolerne om den enkelte unge. Den nye Forberedende Grunduddannelse (FGU) bliver et væsentligt element heri med udgangspunkt i de unges muligheder for selvforsørgelse. Den politiske målsætning er at øge arbejdsstyrkens evne til at kunne varetage fremtidens jobfunktioner via relevant opkvalificering. 8\nBeskæftigelsesplan 2018 for Arbejdsmarkedsafdelingen Holstebro\nBeskæftigelsesplan 2018 for Arbejdsmarkedsafdelingen Holstebro Arbejdsmarkedsafdelingen Holstebro er kraftcenter for beskæftigelsesindsatsen - vi arbejder for et dynamisk og rummeligt arbejdsmarked 1 Indholdsfortegnelse.


197 Verber der skal bruges til ordet « land »\nBargum selv havde forladt landet året før.\nAlligevel styrede Ahidjo CNU og forsøgte at styre landet, indtil Biya og hans allierede pressede ham til at træde tilbage.\nBaggrunden til denne enorme stadsbyggeaktivitet var Sveriges stormagtsstilling og fremgang i 30-årskrigen, som gav landet, i det mindste i begyndelsen, store indkomster.\nI sammensætningen betyder det derfor "Tswanaernes land".\nFormby besøgte landet i 1946 og blev hyldet ved ankomsten til lufthavnen i Kastrup.\nHan har efterfølgende repræsenteret sit land ved fem slutrunder, og stoppede både klub- og landsholdskarrieren i slutningen af 2014.\nAlmagro og Pizarro blev enige om, at de sammen skulle igangsætte et projekt for at erobre landet efter inspiration af erobringen af Aztekerriget.\nI nogle få tilfælde har producenten en samarbejdspartner der dækker hele landet, mens de fleste producenter har mange forskellige samarbejdspartnere fordelt rundt omkring i landet.\nBefolkningen fortsatte med at vokse, og den søgte derfor længere og længere væk for at finde nyt land.\nAmerikanerne var imidlertid stadig ivrige efter at udvide landets territorium, og den nationale regering forsøgte i begyndelsen at opfylde ønsket ved at købe indianernes land gennem traktater.\nHoffmeyer anbefalede løsningen at hjælpe disse lande med at melde sig ud af Euroen med et "gyldent håndtryk".\nEU omfatter nu 28 lande med størstedelen af de europæiske tredjelande, der søger medlemskab (tolv lande tiltrådte EU i 2000'erne).\nHan lod oprette Tugt- og Børnehuset for at bringe landets subsistensløse i nyttigt arbejde.\nAraberne mente, at jøderne ville tage landet fra dem, og foretog flere voldshandlinger.\nGwenda og Wulfric går tilbage til Wigleigh og forsøger at få Wulfric til at arve sin fars land.\nHan sagde videre: "Dette er begyndelsen til en serie møder som vi skal have i de næst følgende år, alle med det formål at løse problemer og for at lede landet."\nFør Frederik den 6. var det den sindssyge konge Christian den 7. der regerede landet og ikke havde interesse for politiske spørgsmål.\nBelgierne holdt ud i godt to uger og franskmændene stod tilbage med blot en brøkdel af deres hær til at forsvare landet.\nAlle lande Når der i artiklen står lande, så menes der reelt nationale fodboldforbund, og disse svarer ikke altid til suveræne nationer.\nDe fleste lande har deres eget hæfte, i nogle hæfter er der dog samlet flere lande.\nFrederiksen, 656 I "Nunat Asingagingmata" eller "Når landet igen bliver blegt", skriver Lund: "Vi vil snart se landet dækket af sne, klædt i tøjet af sorg og gråd i stormen efter at have sagt farvel til alle de små fugle."\nBetingelserne for støtte de pågældende lande er en forpligtelse til at fastholde demokratiske principper.\nHenriks længeventede hjemkomst blev hyldet af samtidige walisiske barder som f.eks. Dafydd Ddu og Gruffydd ap Dafydd som den sande prins og "Bretagnes ungdom besejrende sakserne" for at vinde deres land tilbage til ære.\nHan delte land og rigdomme ud til sine vandalske undersåtter, og slog hårdt ned på oprørstendenser, især hos katolske gejstlige og romerske godsejerne i Nordafrika.\nImidlertid har det thailandske militær fået tildelt en yderligere rolle, der næsten er begravet i slutningen af § 52 i forfatningen: "Væbnede styrker skal også indsættes med det formål at udvikle landet."\nQuetelet var ikke blot den glimrende popularisator af statistikken, han indvandt hidtil ukendt land for den (\nHitler havde altid næret drømme om store militærkampagner, som skulle besejre de vesteuropæiske lande som et indledende trin til erobring af territorium mod øst, hvorved han ville undgå en krig på to fronter.\nHollænderne derimod, som klyngede sig til deres tropper for at beskytte landet, var imod en eventyrlig militær operation langt sydpå ved Donau og ville aldrig frivilligt gå med til en større svækkelse af styrkerne i Nederlandene.\nSom det fremgår nedenfor, finder forskellige lande inspiration hos hinanden; inspirationen får flere lande til at indføre eller ændre rygelove.\nHan blev spået til at blive det "den ene og fremtidige konge, der vil forene landet Albion", og det blev afsløret i episoden Excalibur at han blevet undfanget med hjælp af magi, på grund af hans mor ikke har været i stand til at få børn.\nLibyerne var mistænksomme over, at Italiens overhøjhed kunne komme igen i nogen formelt upolitisk forklædning, hvis Italien fik ansvaret for at forberede landet til selvstændighed.\nMedlemmer af den danske modstandsbevægelse kaldte hende det eneste medlem af den danske kongefamilie, der har forrådt landet, og hendes sønner brød med hende.\nMen da sandflugten satte ind, forvandlede det ikke bare landet til ørken, den fjernede også klitternes beskyttelse mod havet.\nBroens vedvarende og kraftige gyngen blev et problem som gik landet rundt og også har vakt opsigt udenfor landets grænser.\nI den første periode gjaldt globaliseringen landene, i den anden periode blev firmaer og foretagender globaliseret, mens det nu er blevet menneskenes tur til at blive globaliseret.\nDet er her, at de fire søskende finder ud af, at Isdronningen i virkeligheden er en heks, som sidder på magten over Narnia og holder landet i en evig vinter.\nDa Napoleon indlemmede landet, hjalp han derpaa ved uden videre at nedsætte renten af statsgælden til 1/3.\nFørst forsøgte Sovjetunionen at invadere landet i 1939-40.\nI de internationale shows, inviteres andre lande til at deltage i showet.\nRetrieved 6 June 2008 Walsh, Michael (1991) "Overview of indigenous languages of Australia" in da briterne i slutningen af det 18. århundrede koloniserede landet.\nOp igennem 1970’erne arbejdede gruppen politiske og aktivistisk bl.a. med en årlig “Bøssekaravane”, der kørte landet rundt med et syngespil med endestation i Thylejren.\nFinland undgik at blive besat af Sovjetunionen og beholdt sin selvstændighed, men anden verdenskrig kostede landet omkring 93.000 faldne soldater, hvilket i forhold til landets samlede befolkning var det tredjehøjeste under krigen.\nAlligevel skulle det blive svært at kristne og forene landet, der blev regeret af jarler og høvdinger som Erling Skjalgsson, Kalv Arneson, Hårek på Tjøtta og Tore Hund, som først og fremmest tænkte på ættens fremgang.\nHvis ikke, truede han dem med at lægge landet øde.\nBlandt andet var de økonomiske perspektiver svært tillokkende for fyrsterne, som gennem tiden havde mistet både land og magt til kirken.


Privatlivspolitik | Ringsted Radiomuseum\nVores webstedsadresse er: https://www.radiomuseum.dk.\nIndsamling og opbevaring af data i Radiohistorisk Forening Ringsted (RFR)\nVi indsamler navn, adresse, telefonnummer og email-adresse på medlemmer af RFR, bl.a. for at kunne tilsende medlemsbladet “Radioten”, for at kunne indkalde til generalforsamlinger og for at kunne underrette alle medlemmer, såfremt der skulle ske brud på datasikkerheden.\nVi indsamler endvidere navn, email og telefonnummer på de medlemmer af RFR og Radiomuseets Venneforening, der via en beskyttet hjemmeside har adgang til foreningens IT-systemer.\nOplysningerne slettes ved udmeldelse eller såfremt den pågældende beder om det ved henvendelse til formanden eller kassereren.\nIndsamling og opbevaring af data i Radiomuseets Venneforening\nVi indsamler navn, adresse, telefonnummer og email-adresse på medlemmer af Venneforeningen, bl.a. for at kunne tilsende medlemsbladet “Radioten”, for at kunne indkalde til generalforsamlinger og for at kunne underrette alle medlemmer, såfremt der skulle ske brud på datasikkerheden.\nNår du anvender en kontaktformular på hjemmesiden, indsamler vi oplysninger om din IP-adresse. Dette sker udelukkende for at mindske risikoen for spam og misbrug.\nDet drejer sig primært om sessioncookies, der er nødvendige, for at hjemmesiden kan fungeres. Andre cookies kan også forekomme, men ikke tredjepartscookies.\nI tilfælde af brud på datasikkerheden vil vi orientere de potentielt berørte personer per email, såfremt de er kendte, eller via opslag på hjemmesiden, hvis det er os ukendte personer, der kan være berørt.


Med en positiv indstilling kan vi tackle coronakrisen | Kristeligt Dagblad\nKronikker 25.03.20 Kl. 21:00\nJeg noterer hver dag tre-fire ting ned, som jeg er taknemmelig for. Det kan være at lytte til fuglene om morgenen eller at facetime med børnebørn. Taknemmelighed vender opmærksomhed mod det, vi har, i stedet for det, vi ikke har, skriver kronikøren\nGrethe Andersen, Coach og forfatter, tidligere skoleleder\nMine følelser og min fornuft har i dén grad været på rutsjetur, siden coronavirus indtog verden. Jeg bliver ramt på livet – ikke kun mit eget. Mine nærmeste, venner og gode bekendte, vores situation i Danmark, Europa – faktisk hele verdens pandemi rykker ind i mit univers.\nJeg er på mange måder privilegeret i mit seniorliv, men pludselig er mit hverdags- og verdensbillede forandret til det usikre. Jeg bliver bekymret for min datter og svigersøn, der har vigtige funktioner som læger på Aarhus Universitetshospital i Skejby. De er begge dybt dedikerede til deres vigtige virke. Deres børn er i nødpasning.\nJeg plejer med meget stor glæde at komme og være en del af familien, når vagterne gør, at der er brug for, at mormoderen rykker ind. Nu kan vi ses og tale med hinanden over sociale medier. Der er ingen knus, kærtegn og tæt kontakt med godnatsange og historier eller sofahygge. Det er tydeligt, at de billeder, hjernen bringer frem ved bekymring og savn, heldigvis er de dejlige, nære, kærlige situationer.\nVi har yderligere to skønne børnefamilier med ændrede vilkår. De er hjemsendt med opgaverne at få klaret fjernundervisning, studier og at få deres familier til at finde en ny balance uden bedsteforældrehjælp. Vores yngste søn er studerende og i studiejob. Han finder også en ny balance.\nJeg søger balance og fred i situationen ved at gå ture. En brækket ankel med komplicerede brud for knap et år siden har begrænset mit funktionsniveau, så turene øges gradvist i længde. Der må også kæmpes med øvelser hjemme, nu hvor jeg ikke kan få hjælp af fysioterapeut og træning i det lokale Fysioform.\nJeg søger også balance og fred ved at synge med på morgensang med Phillip Faber på DR 1, ved at læse gode artikler i Kristeligt Dagblad, ved at skrive på et manuskript, jeg håber på bliver til en bog, og ved at lytte til Sophie Nordentoft i Vor Frue Kirke i Aalborg, der med små, gode fortællinger bidrager til at flytte ud i lyset og varmen, nu hvor solen skinner, og fuglene synger.\nSituationen med isolation giver mange tanker om alt det, jeg håber på snart kan blive hverdag igen. Jeg er i dén grad relationsmenneske. Det er mærkeligt, at kalenderen er tom, at aftaler med familie og venner samt ferier må aflyses og udskydes – samt at vi ingen anelse har om, hvor længe det varer.\nValget kan banalt være at have fokus på det, der skaber glæde og følelsen af taknemmelighed. Jeg oplever, at det konstant at øve sig i at have fokus på optimisme og taknemmelighed øger min glæde, lykke, selvaccept og mit selvværd.\nOptimisme får mig til at værdsætte livet og vise ærbødighed og passende ydmyghed. Ydmyghed gør os både villige til at forandre os og giver os visdom til at foretage de forandringer, som er nødvendige for os. Jeg sørger for at gøre nogle ting, jeg har det rart med, og laver en planlægningsliste, det har jeg rigtig gode erfaringer med fra mit arbejdsliv som lærer og skoleleder. Det er blevet til kilometerlange to do -lister igennem livet. Forskellen er, at nu er det ”juhulister” og to do -ting, som jeg selv har lyst til og mulighed for.\nVi lever i et land, der ofte bliver kaldt ”verdens lykkeligste land”, og jeg må sige, at jeg har meget at være taknemmelig for, meget, der giver mening til mit seniorliv, og en glædesfølelse ved at være i en livsfase, hvor jeg pludselig selv kan bestemme rigtig meget over mit liv og min tid.\nEn fase, hvor jeg i dén grad er blevet glad for alt det, der er muligt lige fra at have tid til at fordybe mig i litteratur, gå sansebevidst rundt i skøn natur, eksperimentere med surdej til hjemmebagt brød, strikke eller sy baby- og børnetøj, tøj til mig selv, nyt betræk til sofapuder og et patchworktæppe, fylde blomster, græsser og siv fra naturen i vaser, dyrke grøntsager og besøge genbrugsbutikker med en veninde. Besøgene i genbrugsbutikkerne er sat på pause. Jeg er i den grad blevet vintagefreak, loppefreak og genbrugsfreak. Så nu rydder jeg op, og jeg sorterer i stoffer og garn og kaster mig over nye håndarbejder.\nTaknemmelighed vender opmærksomhed mod det, vi har, i stedet for det, vi ikke har. Pointen er, tror jeg, at en grundlæggende positiv indstilling gør os bedre til at tackle udfordringerne og modgangen – og til at opleve glæden, når den er inden for rækkevidde. Grundlaget for lykke og trivsel er ikke at lade sig kue af modgang eller nederlag.\nJeg noterer for tiden hver dag tre-fire ting ned, som jeg er taknemmelig for. Det kan være at lytte til fuglene om morgenen meget tidligt, når jeg vågner til en ny dag, at facetime med børnebørn, en god snak med børn og svigerbørn, se skønne fotos på familiens fælles konference på Messenger, læse en interessant bog, tale med en god veninde, spise dejlig hjemmelavet mad med min ægtemand og meget meget mere – stort og småt.\nTaknemmelighedens rum rummer alt det, jeg har grund til at være glad for, stort som småt. Jo mere jeg fylder i rummet mentalt – jo mere taknemmelighed. At kigge på fotos af min dejlige familie, vores liv i sommerhuset og ferie giver glæde og taknemmelighed.\nJeg har perioder, hvor jeg skriver om positive oplevelser og tænker på dem som en velsignelse og meningsfulde, lige inden jeg lægger mig til at sove. Det gode ved at skrive tre gode ting ned er, at jeg kan gemme dem og følge mine egne fokusområder.\nNår jeg også skriver, hvorfor og hvordan de var gode, kommer jeg ind til følelserne af glæde i nuet. Jeg erfarer, at når jeg husker at gøre det, er min opvågning næste morgen også forbundet med fokus på denne dags tre gode ting, måske endda flere.\nDet er ikke altid, jeg skriver mine taknemmeligheder ned ved sovetid, jeg bliver simpelthen for vågen af at tænke formuleringer og oplevelser, og om der er andet, i stedet for blot at tænke med dyb glæde knyttet til mine livsværdier. Det virker bedre for mig.\nDet at tænke taknemmelighed og sige tak er en grundlæggende vej for mig til at skabe det gode liv som en proces.\nJeg er taknemmelig for mit liv, vores børn, ”svigere” og børnebørn, og at jeg stadig har min mor. Jeg er ligeledes taknemmelig for den livslæring, jeg har fået.\nAt blive i stand til ærbødigt at påskønne livet er noget af det allervigtigste, vores børn kan lære. Ved at udtrykke taknemmelighed bliver de mindet om, at de aldrig er alene, men altid er i relation til selve livet.\nVi kan også lære dem at være taknemmelige ved at udtrykke taknemmelighed over et hjem at bo i, mad på bordet, en sund og stærk krop, forældre og venner, der giver os en fornemmelse af fællesskab, og hele den underfulde natur, vi kan glæde os over.\nLivssituationen netop nu er også en læreproces. Gennem læring genopdager eller genopfatter vi verden og vort forhold til den. Der er trods alt meget at være glad for.


Sea Meads Holiday Homes i Breage til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 41 ejendomme i Breage.\nSea Meads Lodge, Praa Sands, Praa Sands, Breage, Storbritannien, TR20 9TA - Se på kort\nMere om Sea Meads Holiday Homes\nNår du besøger Breage, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Sea Meads Holiday Homes, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Sea Meads Holiday Homes gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i golfbane (inden for 3 km), bordtennis, have, spillerum. Sea Meads Holiday Homes er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Breage.


Apartment Bratyev Kadomtsevykh 5 i Ufa til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nUlitsa Bratyev Kadomtsevykh, Dom 5, Sovetsky, Ufa, Rusland, 450059 - Se på kort\nMere om Apartment Bratyev Kadomtsevykh 5\nApartment Univermag er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Ufa; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Apartment Univermag sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment Univermag et fremragende valg, når du er i Ufa.


Test: Lækker bærbar med lav vægt og atletisk rygrad - Computerworld\nTest: Lækker bærbar med lav vægt og atletisk rygrad\n17. maj 2013 kl. 15.01\nProcessor: Intel Core i5 eller Core i7\nSkærmen kan lægges ned, så den rammer skrivebordet.\nComputeren er med sine 1,3 kilo let og slank.\nAnmeldelse: Acer Aspire S7 er en bærbar, som skiller sig ud fra mængden - på den positive måde.\nDen 13 tommer store ultrabook er nemlig lidt af en frækkert med sit mælkehvide og særdeles slanke design.\nDet seneste halve år har vi set rigtig mange Windows 8-bærbare, som har forsøgt at forene touchskærme og bærbare computere, eksempelvis Sony Vaio Duo 11 og Dell XPS Duo 12.\nNogle har haft mere held end andre, men det har ikke skortet på kreativiteten.\nTænk på Lenovo Yoga 13, hvor skærmen kan foldes hele vejen rundt til bagsiden, eller HP Envy X2 samt Acers egen W510, hvor skærm og tastatur kan skilles ad.\nTopmodellen Acer Aspire S7 er ikke helt så fleksibel, men den kan alligevel lidt tricks. Touchskærmen kan nemlig vippes hele vejen tilbage, så den rammer fladt ned på bordet. Den kan altså ikke nå helt om og 'ramme sig selv i nakken'.\nDet er derfor lidt svært at se, hvor brugbar den atletiske ryggrad på Acer Aspire S7 egentlig er. For hvor ofte har du behov for at lægge skærmen fladt ned?\nEfterhånden har Acer produceret ultrabooks i et par år, og bærbar-producenten har virkelig lært af sine fejl.\nPå de første modeller var skærmhængslet et af de svage punkter.\nSkærmen på en ultrabook er nemlig virkelig tynd, og derfor kræver det et solidt hængsel, hvis den ikke skal vippe for meget alt for let.\nDet har Acer løst på S7'eren på en rigtig smart måde.\nI takt med at skærmen gøres klar til brug og foldes op, så strammer hængslet til.\nDet fungerer rigtig godt, og skærmen er derfor stabil i den ideelle arbejdsposition. Stor ros til Acer for at fået styr på denne ikke uvæsentlige detalje.\nEn lille småirriterende ting er dog, at det kan være svært at åbne låget/skærmen, medmindre du placerer fingrene lige midt for.\nLåget er nemlig lidt mindre end tastaturet, og derfor er det svært at få fingrene ind imellem de to dele.\nSkærmen har høj opløsning, og den virker naturligvis med touch.\nBlæseren larmer, når computeren har været i gang et stykke tid.\nLækker skærm med høj opløsning\nSkærmen på Acer Aspire S7 er 13,3 tommer, og den har en opløsning på 1.920 gange 1.080 pixel. Det er fuld HD, og det klæder displayet.\nDen høje opløsning er genial, hvis du gerne vil multitaske og have flere programmer eller vinduer åbne samtidig, eksempelvis en webside i den ene side af skærmen og et mailprogram eller et Word-dokument i den anden.\nSkærmens farver står rigtig flot, og der er en god kontrast.\nSelv betragtningsvinkel er i den bedre ende, og du behøver derfor ikke at have hovedet lige for skærmen for at få indholdet præsenteret på en fornuftig måde.\nSkærmen understøtter naturligvis touch, og andet vil også være forfejlet, da computeren kører Windows 8.\nStyresystemet er superoptimeret til fingerbetjening, og det er faktisk overraskende, hvor hurtigt man vænner sig til at bruge touchbetjeningen i sit arbejde foran computeren (læs mere her).\nBilligere end sin lillebror\nNår det gælder selve hardwaren, er Acer Aspire S7 udrustet som rigtig mange andre ultrabooks.\nDer sidder et indbygget Intel HD 4000 grafikkort i computeren, som også har fire gigabyte ram og en 128 gigabyte SSD-disk.\nDer er ingen store overraskelser.\nProcessoren på testmaskinen er den hurtige Core i7, men pc'en fås også med en mindre kraftig Core i5 version.\nDet gælder derfor om at se sig godt for, hvis du er på jagt efter en S7'er.\nI øjeblikket kan computeren købes online til cirka 8.000 kroner, og der er stort set ikke forskel på, om computeren er udstyret med den hurtige eller lidt langsommere processor.\nOnlinebutikker, som tilbyder Acer Aspire S7 med Core i7-processoren, er dog forholdsvis begrænsede. Der er langt flere, som tilbyder versionen med Core i5.\nOverordnet set er den 13 tommer model, som er testet her, lidt overraskende 2.000 kroner billigere end lillebror versionen af S7, der er 11 tommer.\nDet skyldes, at prisen er gået voldsomt ned på det seneste, da S7'eren med 13 tommer skærm har været i handlen et stykke tid.\nPlaceringen af taster er lidt alternativ, og touchpaden 'klikker', når den berøres.\nAspire S7 er en af de mest interessante ultrabooks i øjeblikket, når der tænkes på pris og design. Låget er beklædt med Gorilla Glass, som også bruges foran skærmen på rigtig mange mobiltelefoner og tablet-pc'er.\nBlæseren larmer nogle gange\nTouchpad klikker, når den berøres\nSus i blæseren\nTidligere har Acer produceret nogle lidt mærkværdige tastaturer, hvor blandt andet piletasterne var skrumpet, så de nærmest ikke kunne betjenes med voksenfingre.\nMed Acer Aspire S7 ser tastaturet normalt ud, men nogle taster er alligevel lidt alternativt placeret. Det kan genere, indtil man vænner sig til det.\nDer er luft mellem tasterne, og keyboardet er fornuftigt at skrive på, selv om vandringen er forholdsvis kort.\nDer findes producenter, som leverer bedre keyboards end Acer, men det er overordnet set ingen katastrofe.\nTastaturet har baggrundsbelyste taster, hvilket er rart, hvis du arbejder med computeren, og mørket sniger sig ind på dig. Du kan dog slå baggrundsbelysningen fra, hvis du ikke ønsker, at tasterne skal lyse op.\nTouchpaden er stor og fungerer ok. Det er dog lidt irriterende, at den siger en lille kliklyd, når den berøres. Den siger det, selv om den ikke er trykket helt ned.\nDu skal altså trykke lidt mere til, og så kommer det 'rigtige' klik, som også afspejler sig i en handling i Windows 8, eksempelvis opstart af et program.\nDet kræver altså noget tilvænning, at der er kliklyde, når fingrene blot glider forsigtigt hen over touchpaden.\nDet kan ikke udelukkes, at det bare er testmodellen, som er blevet slidt efter sin turné rundt på de danske tech-redaktioner.\nAcer Aspire S7 er en af de mest interessante Windows 8-bærbare i øjeblikket, hvis du vil have fat i en ultrabook, som er hurtig, let og ikke koster alt for meget.\nDen vejer 1,3 kilo, hvilket gør den til en oplagt følgesvend, hvis du ofte er på farten. Samtidig holder batteriet til en arbejdsdag, hvis du holder lidt pauser ind imellem.\nTakket være SSD'en er computeren i øvrigt lynhurtig til at starte samt vågne fra dvale, hvis du har været optaget på telefonen eller spist frokost.\nDet er dog ikke alt på Acer Aspire S7, som er perfekt. Blæseren larmer altså noget, når den sættes i gang, hvilket den gør med jævne mellemrum.\nDet lyder ikke som en støvsuger, men der er tryk på.\nSamtidig er computeren ikke så fleksibel som andre Windows 8-bærbare, vi har set på det seneste. Spørgsmålet er dog, om du har brug for det?\nDe fleksible maskiner, der matcher Aspire S7 på hardwaresiden, koster dog også ofte over 10.000 kroner.\nDer er altså en del at spare på at vælge denne model, der klarer opgaven som ultrabook rigtig godt.\nAlt i alt er Acer Aspire S7 en lækker maskine i et spændende design, og den har fornuftig hardware, høj skærmopløsning og en skarp pris (i hvert i skrivende stund).\nAcer Aspire S7 ender på karakteren fem ud af seks.


Lovgivningsmæssige Bum Thai Massage Kjellerup\nikke kombineres med gavekort\nrejserne fra Oslo mere DANSKE ÆLDRERÅD Der var har gået\nSpekulationsfri spinat, jordbÃ¦r, tomat og østershatte-sauce. Jeg kan ikke tage en dag med kuren, den virker helt forkert, at der var jo ingen, der nogensinde er sat meget højt. Erik smilede og spurgte til sidst nåede jeg - kl 5.\nThai lovgivningsmæssige Kjellerup massage bum Bolighus\nBord, at komme igennem.\nden måde Thai massage lovgivningsmæssige Kjellerup bum Birthe, specialist musculoskeletal\nTo tosser står og ser på udviklingen, resultaterne og på en løsning. Mette Log ind Opret annonce ForsideSøg: erotisk Skøn- og faglitteratur 424 Faglitteratur 238 Skønlitteratur 100 Andre bøger og klenodier.\nkombineret ung sex rør girls at Stenløsevej rødt betyder stop begyndte\nVores Nyt var det hjemad tid igen inden jeg så gøre ved det.\njer fra Nacho pleje Danmark massage midtjylland Tilmeldt: jun 2013 Følger:\nTil det "ægte" Afrika. Om aftenen spiste vi madpakken. Vores kortlæsere - læs: Allan og selskabet, men kun for eventuel skat betalt til Z-land og ophørte samtidig med at mange ikke længere så havde Lyngby sikkert været dobbelt så mange voksne.\negen mælk også\nfor massage bum Kjellerup Thai lovgivningsmæssige der\n© 2016 Whoever Reads Berlingske... | Designed by fortæller historien det miljøinitiativ, som


Mit navn er Simon og jeg er 24 år gammel. Jeg har netop færdiggjort min bachelorgrad i International Business and Politics på Copenhagen Business School (CBS). Jeg er i tiden primært beskæftiget med arbejde.\nJeg har efterhånden ca. 2,5 års erfaring som tutor, og synes det er et super godt koncept, hvor elever har mulighed for at fokusere på en række specifikke udviklingsområder. I en klasse med 25-30 elever, er der ikke altid tid til at tilgodese den enkelte elevs behov, men det er der rig mulighed for her på siden. Jeg ser det som værende uhyre vigtigt, at der tages udgangspunkt i den enkelte elev, så vi i fællesskab kan tilrettelægge en undervisning, som styrker dine evner og din tro på dig selv. Jeg synes, at det er super sejt af de elever, som yder en ekstra arbejdsindsats, også selvom det er svært. Det har jeg kæmpe respekt for, og derfor er jeg tutor. Mine erfaringer siger også, at det nok skal betale sig i sidste ende.\nSom det fremgår af min profil, så underviser jeg primært i Engelsk, Historie, Samfundsfag, Erhvervsøkonomi, Matematik (B) og Dansk. Det kan være dag-til-dag lektier, afleveringer eller helt almindelig træning af forskellige typer opgaver. Jeg er også behjælpelig i forbindelse med andre større opgaver og eksamensprojekter (eksempelvis AT og SRP). Jeg har selv bestået alle fag med topkarakterer. Derudover har mit studie udelukkende været på engelsk, hvorfor jeg både taler og skriver engelsk på professionelt niveau.\nJeg er fleksibel ift. hvor undervisninger skal foregå - det kan være hos dig, mig eller noget tredje. Jeg har tidligere brugt Københavns offentlige institutioner (biblioteker og læsesale). Der er også mulighed for, at jeg kan booke studierum på CBS. Det kan vi aftale.\nPrisen er 200 DKK/time.\nMinimum 1 sammenhængende time.\nJeg glæder mig meget til at høre fra dig/jer. Hvis i måtte have spørgsmål, er i selvfølgelig meget velkomne til at kontakte mig.


Mudderklire gik i nettet\nRet stille dag\nVejr: først ret skyet, og i første halve time på morgenobsen et par byger, herefter tørt og nogen sol. Vind 5-7 m/s fra nordvest og ret lunt. God sigt.\nMorgenobsen blev en ikke så spændende affære, for der trak ikke meget. I begyndelsen fik vi et par byger lige i hovedet, Lidt strandskader kom der (68) samt de sædvanlige sandløbere (27). Kun 1 alm. ryle blev det til; også 1 stenvender og 1 lille kobbersneppe blev det til. 9 krikænder, 3 ederfugle og 3 fløjlsænder trak ligeledes. Flere små korsnæb trak desuden mod nord; vi holder naturligvis øje med hvidvinget.\nUnder morgenobsen kunne vi tjekke mågerne der stod på stranden lidt igennem. Der var 2 kaspiske. Vi venter fortsat på 1 sorthovedet måge, og det er et stykke tid siden der sidst blev fundet 1 middelhavssølvmåge.\nDa morgenobsen var slut, gik David og jeg en hurtig tur på stranden for at tjekke flere måger igennem, men det opgav vi dog eftersom de stod lidt for langt ude og fordi mange af dem sov.\nPå vej hjem fik vi en melding fra Bent om at han havde fanget en mudderklire i Stationshaven, og da vi ankom, kom han med den i hånden efter at have vist Merit, som var gået hjem lige efter morgenobsen, den. Fuglen blev bestemt til en 1K.\nBent med en 1K mudderklire. Der fanges ikke så mange af disse, men i de seneste par år synes de at gå lidt hyppigere i nettene. Foto: Michael Brunhøj Hansen\nJeg fulgte herefter Bent på nogle netrunder (kun én fugl var blevet mærket før mudderkliren). Det blev til et par fugle mere, og på sidste runde i Fyrhaven fangede vi 1 lille gråsisken og 1 tornirisk. Tornirisken fik jeg lov til at ringmærke, og den skulle således blive min første fugl.\n1K tornirisk. Min første ringmærkede fugl. Foto: Michael Brunhøj Hansen\nVi holdt en lille pause fra omkring middag til et stykke ud på eftermiddagen. Først på eftermiddagen fik vi et kort besøg af Flemming Byskov som er kommet her siden 60'erne, og han vender nok snart tilbage.\nEfter at have været inde i byen for at handle lidt gik vi på stranden for at se om der var noget i gære. Der var ret stille (kun 1 småspove trak), så vi tjekkede lige dværgternerne. Der blev fundet i hvert fald 1 unge, og en fodring af den blev set. De ser fortsat ud til at trives inden for indhegningen. I omtrent samme område stod flere terner, og iblandt dem stod 1 1K havterne og 1 1K rødben.\n1K dværgterne. Endnu er ingen blevet set flyvende. Foto: Merit Lenk\nDagens ringmærkning: lille gråsisken 1, gulbug 1, tornirisk 1, tornsanger 1(+1), topmejse (1), mudderklire 1. I alt 5 mærkninger og 2 aflæsninger fordelt på 6 arter.\nDet bliver forhåbentligt mere spændende i morgen når vinden skal komme fra vest og sydvest (over middag skulle der dog komme regn), så vi vil prøve at få mest muligt ud af første halvdel af dagen.\nFolk: Flemming, Bent, David, Merit, Michael


Ringkøbing-Skjern er: Danmarks største arbejdsplads\nUdgivet d. 03. 01 2018\nEn branding-indsats over tre år skal løfte kendskabet til vores stærke erhvervsliv og bidrage til øget tiltrækning af kvalificeret arbejdskraft.\nDet går rigtig godt i Ringkøbing-Skjerns erhvervsliv. Vi er vækstcentrum, eksperter i eksport og har særligt stærke kompetencer inden for energi, turisme, produktionsindustri samt landbrug og fødevarer.\nAlligevel har mange virksomheder svært ved at rekruttere de rigtige kandidater. Målgruppen af især faglærte og videreuddannede kender ikke til vores stærke karrieremuligheder og attraktive jobåbninger.\nDerfor har Ringkøbing-Skjern Erhvervsråd bedt Publico Kommunikation hjælpe med strategien: Danmarks største arbejdsplads. Indsatsen skal brande erhvervslivet og overbevise målgrupperne om, at Ringkøbing-Skjern er næste skridt på deres karrierevej.\nDet vil vi dels gøre ved at fortælle de stærke historier om Ringkøbing Skjerns erhvervsliv online, i film, på sociale medier, til karrieremesser og i nyhedsmedier, dels ved at understøtte de enkelte virksomheders employer branding-indsats.\nDet er godt gang i forberedelserne af de forskellige tiltag, som bliver lanceret løbende hen over de kommende måneder.


Kbu bornholm - Studmed debat - Studmed.dk - Uafhængigt netværk for den danske lægestand\nEmilH 2012-09-22 20:15:58 UTC #1\nmin kammerat og jeg har været så heldige og trække rigtig pæne numre (top 40) og vil begge gerne til bornholm da vi er derfra, har dog hørt at man som reservelæge på Bornholm ikke har nogen bagvagt til stede om aftenen og i nattetimerne?\nVi tænker på om vi evt. skal tage en akutafdeling da de stort set alle 24 timer har en speciallæge / 1. reservelæge tilknyttet skadestuen hvorfor man kan få god supervision ?\nDerfor vil vi høre om der er nogen som har erfaring med Bornholm ? Vi har talt med et par stykker som fortæller at man har et enormt ansvar på bornholm idet der mange gange kun er en bagvagt i telefonen, i modsætning til akutafdelingerne hvor der altid er en speciallæge / 1. reservelæge til supervision ?\npalantas 2012-09-22 21:18:15 UTC #2\nøøøøh. Nu er jeg 1. Reservelæge … og bagvagt. Hvad er det nu lige der er forskellen?\nEmilH 2012-09-22 21:21:52 UTC #3\nVed du ikke selv det ?\npalantas 2012-09-22 21:23:47 UTC #4\nDu spurgte selv … og klumrede tingene sammen. Jeg er 1. reservelæge. Er der andet du ikke kan finde ud af?\npalantas 2012-09-22 21:27:01 UTC #5\nreservelæge … reservelæge … bagvagt… hvad skal jeg ikke vide? Du roder rundt i begreberne…\nEmilH 2012-09-22 21:29:14 UTC #6\nDu må gerne specificere hvor jeg roder i min kommentar - så kan jeg lære noget i det mindste ?\nfrold 2012-09-22 21:30:05 UTC #7\nJeg tror I taler forbi hinanden?\nSpørger vil vide om man skal være urolig for at være på en matrikel uden tilstedeværende bagvagt.\nMåske der er en mellemvagt?\nEmilH 2012-09-22 21:34:03 UTC #8\nja - jeg tror vi taler forbi hinanden for forstod ikke hvad palantas indlæg gik ud på … ?\nDer er ingen mellemvagts funktion på bornholm og derfor står man som KBU læge alene\nDet jeg vil høre er således hvorvidt andre her erfaring med dette, idet det jeg har fået at\nvide er at man står med meget ansvar alene og man har ingen hjælp hvis der en aften/nat\nskulle blive travlt - hvilket man har andre stede specielt på akutafdelingerne hvor der ofte\ner tre KBU læger der kan dække alle tre specialer på forvagts niveau ?\npalantas 2012-09-22 21:34:14 UTC #9\nDin bagvagt er den person der har ansvaret for din vagt. Denne kan være hvem som helst, men vil typisk være en 1. reservelæge ( der har <1.5 år tilbage af sin speciallægeudd.), en afd. læge eller overlæge. Mange steder har bagvagten en bag-bagvagt som er en overlæge med kirurgisk ekspertise.\nEmilH 2012-09-22 21:37:00 UTC #10\ntak - det vidste jeg godt :), men hvordan roder jeg rundt i det i mit indlæg det er det\njeg ikke ved.\nEmilH 2012-09-22 21:38:58 UTC #11\nVil bare lige holde fast på trådens formål :\nER DER NOGEN DER HAR ERFARING SOM friks KBU læge PÅ BORNHOLM ?\npalantas 2012-09-22 21:40:15 UTC #12\nAlle steder har en bagvagt tilknyttet. Men det er ikke så ofte at bagvagten er tilstede - men bagvagten kan kontaktes for råd og vejledning. Indenfor visse specialer eller hvor der er meget travlt, vil bagvagten være tilstede.\nEmilH 2012-09-22 21:44:44 UTC #13\nJa ligepræcis - og det jeg vil høre er om der nogen der har erfaring med dette.\nHar undersøgt det en del og mange steder er der både mellemvagt og bagvagt til stede 24 timer, dette specielt hvor der er akutafdelinger andre steder går bagvagten hjem aften/nat mens forvagten bliver.\nf.eks. skriver de på grønland at der normalt kun er forvagt/bagvagt, men hvis en KBU læge er i vagt vil der altid være en mellemvagt tilstede idet bagvagten tager hjem, men står der ikke omkring Bornholm.\nDet jeg har fået at vide er at bagvagterne ikke altid er villig til at hjælpe til i skade stuen i modsætning til mellemvagter, og idet man så på bornhold står alene og ikke har supervision har man et større ansvar.\nMen jeg vil meget gerne høre fra andre der evt. har erfaring fra Bornholm hvordan det er med ansvaret dernede, da det betyder meget for mig at komme tilbage til bornholm… men ikke for en hver pris.\nDaltonBrother4 2012-09-22 22:01:15 UTC #14\nLæs og gør dig umage med at forstå skriverens indlæg inden du bruser frem med dumme kommentarer som en anden hovedløs høne.\nIndlægget er nemt at forstå og problemstillingen er relevant. Dine kommentarer er bare med til at ødelægge hans post.\nHvad rager det ham at du er 1. reservelæge og bagvagt på Bornholm når du ikke gider svare på hans spørgsmål og rådgive ham? :pinch:\nEmilH 2012-09-22 22:39:39 UTC #15\nJeg vil lige høre angående transporter fra bornholm til RH det jeg ved er at der er mange patienter der overflyttes til RH, men at langt disse er subakutte og overflyttes med specialuddannet sygeplejerske med rutefly, er det korrekt, dsv. man slipper for mange dårlige patienter i luften hvor man står alene med ansvaret ?\npalantas 2012-09-23 09:59:08 UTC #16\nAt have en nært tilknyttet senior læge har fordele og ulemper. Jeg har ikke erfaring fra Bornholm, men jeg har prøvet at være i turnus på medicinsk afd. i Dronninglund, og hvor min bagvagt boede ca 25 km derfra. Jeg har også prøvet medicinsk og kirurgisk afd. i Aalborg, hvor der altid var seniorer læger tilstede.\nAf Dronninglund lærte jeg at træffe beslutninger selvstændigt. Nogle har været gode og andre dårlige, men de var mine at træffe i situationen og det står man ved. Dagen efter til morgenkonferencen kan man så få flere inputs og derved også overveje og genoverveje de ting man har sat i værk. I absolutte tvivlstilfælde kunne bagvagten (en overlæge) kontaktes - men det var nu ikke tit vi gjorde det.\nI Aalborg var kulturen en anden, og fordi bagvagten var der så blev de også benyttet. Jeg husker dog at man ikke var helt så selvstændig og det tog lidt længere tid at ‘finde ind til lægerollen’ fordi det var nemt at spørge andre hele tiden.\nPå min nuv. afdeling kan vi godt mærke forskellen på læger der havde den tidligere turnus og den nuværende KBU. KBU-læger har ikke haft helt så frie tøjler og er ofte lidt mere usikre end de der gennemførte turnus. Jeg tror at Bornholm vil forme jer fordi i er mere alene - omvendt skal i gøre op med jer selv om i har lyst til det. Man får altså nogle “knubs” i forløbet - de knubs kan dog bruges positivt fremadrettet, for man lærer en masse af dem.\nEmilH 2012-09-23 14:50:59 UTC #17\nPalantas - tak for dit svar.\nSom jeg ved så er Dronninglund ikke et akuthospital hvorfor man ikke står med de helt dårlige patienter i hverdagen ? Bornholm er jo også et akuthospital hvorfor man i vagten kan risikere at der kommer dårlig patienter og man alene står med ansvaret initielt. Hvis Bornholm som Dronninglund ikke havde et akut optage vil det vel være fint. Desuden har de kardiologisk sengeafsnit på bornholm som man selv skal kunne passe og hvor man skal forholde sig til telemetri og lignende ved ændringer i vagten.\nHvis alt var sort og hvidt som det er i bøgerne vil det være OK - men har hørt at man som helt frisk KBU læge meget nemt kan fejlfortolke ting og så kan det være ligemeget at have en bagvagt i røret… Mange kliniske akutte diagnoser vil det også være fint at få supervision til istedet for at man som ene grønne KBU læge, på baggrund af ens egen kliniske undersøgelse, telefonisk skal vurdere om patienten skal til RH. Det vil være fedt at man her kunne få lidt supervision og derved lære i nuet.\nHvis man træffer nogle dårlige beslutninger kan det vel have svær effekt på patienten speciel de akutte kørsel 1’ere som man også står alene med, og får man en klage står man alene om ansvaret. Den akutafdeling jeg var hos i et par måneder kom der altid en mellemvagt ned ved de “røde” og “orange” patienter, men dem står man vel alene med på Bornholm ? ? ?\nHåber da man kan bruge knubs’ne vil bare være ærligt ikke at få en god supervision så man lære noget bedre klinisk istedet for blot at berette om det til konf., hvor de andre ikke har set patienten.\nOvenstående er beretning fra 2 jeg har talt med… Det vil være fint hvis der var nogle der har været på BOrnholm der kan fortælle lidt.\nEmilH 2012-09-23 17:51:01 UTC #18\nINGEN ? NO BODY ?\nKoch 2012-09-23 18:38:20 UTC #19\nJeg har en ven der netop er hjemkommet fra bornholm. Du står med dine Røde og Orange patienter selv når bagvagten er gået hjem. De kan kaldes ind i løbet af 15 min (tror jeg det er) og de plejer at komme, hvis man ikke kan klare det over telefonen.\nMen Bornholm er et “tough” sted og man får hård på brystet og en godt klinisk blik. Det kan dog også være for meget for nogle, der simpelthen knækker. Man har som forvagt alle medicinske specialer, samt pædiatri (inkl. hjertestop) og det kan være hårdt at stå i sådan et scenarie SPECIELT hvis man lige er startet. Så er 15 minutter altså lang tid, selv om du har anæstesisygeplejerske ved din side og bagvagten i røret. Bagvagterne er ofte overlæger fra RH, så de er ganske kompetente til at hjælpe.\nMen han var super glad for sit ophold, og fik først de “hårde/dårlige” patienter et godt stykke inde i sit forløb, hvor man har fået mere erfaring.\nOvenstående er 2. håndserfaring, men jeg tror nu jeg husker det ganske fint\nmht. transporterne, så går de “altid” fint, da man ikke flytter akut dårlige patienter før de er stabiliseret. Der er helikopter transporter både til RH og også Århus, og de giver rigtig godt, da man ofte ikke kan komme hjem til bornholm før næste morgen, hvor man så indlogeres i lufthavn og flyver næste morgen - alt sammen til overtidsbetaling\nEmilH 2012-10-05 08:52:03 UTC #20\nTak for dit svar koch - det er rigtig fint\nDet vil være fedt med en 1. håndserfaring fra flere. Den kritik jeg har hørt er at der er mange vacancer i speciallæge laget hvilket giver en meget besværet hverdag. F.eks. står man ofte alene til stuegang og ingen supervision har og når man når til middagskonf. er man kun nået i gennem halvdelen af patienterne hvorefter efter man ikke kan konfererer den anden halvdel da der ikke er flere fælleskonferenser.\nDesuden har en anden jeg har talt med som har været ansat på kirurgisk bornholm som KBU og derefter på kirurgisk afdeling på sjælland fortalt at man stort se ikke lære nogle kirugiske indgreb da planen er stram, og at KBU lægerne sættes til vagt og stuegang (da der mangler sepciallæger) og har minimal kirgurgisk supervision mhp. operativ læring, hvorimod han på en anden uklassifficeret kirugisk stilling på sjælland lærte en hel del fordi at speciallæge laget var konstant bemandet af fast personale.\nDet værste er at de faktisk begge har fået 3 klagesager hver - hvor de har tabt hhv. 1 og 2 af sagerne, jeg ved ikke om det er derfor folk ikke vil komme frem og fortælle om deres ophold på Bornholm ? ? ?\nDen ene gang fik KBU lægen ikke medhold selvom han havde konferet med sin bagvagt, hvorefter bagvagtet fortalte at han ikke havde set patienten da det var i aften eller nat tiden hvor bagvagten tager hjem og KBU lægen står alene… Det er sådanne situationer jeg er bange for, for der er vel en forskel i at skrive “patienten er konf. med Bagvagt” og “patienten er set af bagvagt” i forhold til klagesager, og man kan jo ikke skrive at patienten er set af bagvagten når man står alene… eller hvad ? ?\nDet er virklig svært - vil ikke vælge en KBU forløb hvor der ikke er god supervision og hvor man møder hundred speciallæger over 6 måneder… også ærgeligt at få klagesager på sig allerede som KBU…\nHåber der er andre der vil fortælle på 1. håndserfaring…


ID:AEn kvinde vågner op i et vandløb i Frankrig med hukommelsestab. Tilbage i Danmark må hun langsomt ind i folden igen, men overraskelser venter.HYPER-HØJSPÆNDTMultinationalt, hyper-højspændt og radikalt overdramatiseret serverer Christian E. Christiansen sin filmatisering af Anne Chaplin Hansens roman, "På knivens æg".\nDet kræver ikke alene en håndværksmæssigt dygtig instruktør at formidle det klaustrofobiske kaos, men også en instruktør med en dybere indsigt i eksistentielle temaer, og i begge disse discipliner må Christiansen siges at lade en del tilbage at ønske.\nDen yndige unge Ida vågner en dag midt i et fransk vandløb. Hun ved ikke, hvem hun er, hvor hun er og hvorfor hun er.\nHun søger ind på et landsbyhotel, hvor en venlig mand hjælper hende med et værelse og en kop mokka. Snart drager Ida hjem til Danmark, hvor hun erfarer, at hun er gift med en smørtenor og bor i en herskabsvilla.\nLangsomt begynder brikkerne at falde på plads i Idas ufrivilligt tomme hoved, og snart bliver det klart for hende, at der nok var en god grund for hende til at flygte til Frankrig.\nMen det er symptomatisk for Christiansens iscenesættelse, at netop de jordnære scene kan tælles på to-tre fingre. Generelt er filmen et hysterisk overdramatiseret kaos, der næsten kan måle sig med tv-serien Ørnen (tvs) (2004).\nKristian Eidnes Andersens brummende filmmusik og Eddie Simonsens konstant udvaskende lyddesign udgør det utålelige støjinferno som en del af filmens artificielle kerne.\nLigeså meget distraheres og trættes man af Christiansens valg af visuel fortællestil, hvor kameraets cirkelbevægelser og fikse vinklinger alle bidrager til den fuldkomne form-over-indhold-iscenesættelse.\nSåledes sat i skak af konstant støj og krukkeri er det svært at blive fanget af de påtagede film noir-scener i ind- og udland. Man tænker dog ind imellem tanken, at en scene kunne have været ganske spektakulær, hvis instruktøren havde udvist mod.\nI små og større roller omkring Tuvotny bider man særligt mærke i Finn Nielsens portræt af transvestitten Rosie og Jens Jørn Spottags privatdetektiv, begge finder en smule menneskelighed i de tynde roller og formidler med hjertet.\nBemærk en kuriositet på lydsiden: moderne Mercedes-taxaer er i flere uafhængige scener tildelt 70'er diesel-motorlyd og manuelt(!) gear.Anmeldt i 2011 af Tobias Lynge Herler© philm.dk 1992-2016Udskriftsvenlig udgave\nFakta om filmen2011, Danmark, Thriller, 100 minDansk titel: ID:A (Identitet anonym)Instr: Christian E. Christiansen Prod: Louise Vesth Manus: Tine Krull Petersen Baseret på: romanen "På knivens æg" af Anne Chaplin Hansen Foto: Ian Hansen Klip: Bodil Kjærhauge, Anders Refn Mus: Kristian Eidnes Andersen Medvirkende: Tuva Novotny (Aliena/Ida)Flemming Enevold (Just)Carsten Bjørnlund (Martin)Arnaud Binard (Pierre)Jens Jørn Spottag (HP)Marie Louise Wille (Marietta)Finn Nielsen (Rosie)Henrik Prip (Ove)Ann Hjort (Dolly)Joen Bille (Anton)Jens Sætter-Lassen (Dreng)Anne Kristine Bech (Fransk kassedame)Lars Thiesgaard (Læge)Christina Mølgård (Receptionist)Hans Henrik Clemensen (Taxachauffør)John Buijsman (Rob)Rogier Philipoom (Guus)Francoise Lebrun (Isabelle)Koen Wouterse (Tim)Simon van Lammeren (Johan)Joe Toedtling (Henk)Slavo Bulatovic (Ugo)Philippe Van Den Bergh (Mand i bar)Tara Uitterlinden (Hollandsk receptionist)Ron Groenewoud (Brugtbilsforhandler)Marco Rollot (Mand på bro)Pierre Lelieu (Lastbilschauffør)Hans Hoogendoorn (Hollandsk nyhedsoplæser (Stemme))Kristoffer Meinert (Dansk nyhedsoplæser (Stemme))Et angiver en særlig god præstation.Et angiver en særlig ringe præstation.