MEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI. Seniorerne har været i Prag - læs reportage på side 12. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober - PDF\nMEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI. Seniorerne har været i Prag - læs reportage på side 12. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober\nDownload "MEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI. Seniorerne har været i Prag - læs reportage på side 12. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober"\nGunnar Steffen Overgaard\n1 MEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI Hjemmesiden: NUMMER 4 - OKTOBER 2011 Seniorerne har været i Prag - læs reportage på side 12. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober 1 Vingefanget Oktober 2011\n2 Nyt fra redaktionen Hjemmesiden: Jesper Priskorn: Britt Gråbæk: Britt Gråbæk Jesper Priskorn Valget er overstået og Danmark er ved at falde til ro igen Af Jesper Priskorn Nu afventer alle med spænding på om vores nye statsminister hedder Helle Thorning eller forhandlingerne bryder sammen. Men et er regeringen et andet er løfterne. Hvor mange løfter mon regeringen kan samle op ovenpå denne koalition? Der er ikke meget der tyder på vi får efterlønnen tilbage så vi må se i øjnene at alarmholdene på hospitalerne bliver ældre og ældre og jeg kan se for mig, at om føje år er det 70 - årige der kommer løbende til hjælp. Men alle partierne var jo enige om at psykiatrien skulle på finansloven mon det løfte denne gang bliver ført ud i livet ja det må vi jo vente at se. Men uanset hvem der bliver minister og hvem der kommer til at regere landet er luften blevet renset og noget nyt kan ske. Vi kan jo så håbe på at det bliver psykiatrien, der i de kommende pr bliver dem der sættes fokus på og det er ikke et øjeblik for tidligt FOA-PSYKIATRI's kontor Du finder os i parken, på vejen ned til Solbakken på Århus Universitetshospital, Risskov. Overfor gartneriet ved Motionshulen. Du kan også læse mere om os på vores hjemmeside Her vil du kunne se, hvem vi er og hvem der er dine tillidsvalgte. Udkommer 4 gange årligt. Tryk: Århus Universitetshospital, Risskov - Oplag: 450 stk. ISSN NR Vingefanget Oktober 2011\n3 NUMMER 1 -JANUAR Vingefanget JA Psykiatrisk Hospital på vej væk fra Risskov 160 år De 160 år gamle bygninger, der i dag huser Psykiatrisk Hospital i Risskov, er ikke alene præget af alderen. De er også fredede. Men alligevel vil politikerne nu af med dem hurtigst muligt. Et flertal i Regionsrådet vil sætte turbo på beslutningen om at flytte psykiatrisk hospital fra Risskov til Skejby. Der er masser af penge i den store grund, der i dag huser Psykiatrisk Hospital i Risskov. Men man glemmer at både bygninger og parken er fredet. Politikerne mener dog de kan betale et nyt hospital i Skejby med pengene fra salget. Men vi er jo nogen der har været her i mange år og ved bygningerne er svære at sælge, Århus Amt har prøvet forgæves en gang. Efter de mange fangeflugter fra Psykiatrisk Hospital i Risskov står politikerne nu nærmest i kø for hurtigst muligt at få flyttet hospitalet til Skejby. Adskillige politikere i Regionsrådet er foruroligede over, at 16 fanger i år er stukket af fra hospitalet i Risskov og cheflægens udmelding om, at det gamle hospital ikke kan gøres sikkert. Nu tegner der sig - afhængigt af, om pengene kan skaffes - et flertal for at fremrykke den planlagte principbeslutning om at flytte psykiatrisk hospital fra Risskov til Skejby i Det haster, lyder det fra både højre og venstre side i byrådet. Urealistisk at finde pengene Hos Venstre melder gruppeformand Anne V. Kristensen sig parat til at trække i flyttetøjet.»jeg ville ønske, at vi allerede kunne flytte Psykiatrisk Hospital i morgen. I Venstre har vi længe været fortalere for, at jo hurtigere hospitalet bliver flyttet, jo bedre. Sikkerheden og effektiviteten vejer højest, og jeg tror, at man både vil kunne gøre det bedre for patienterne samt øge sikkerheden for beboerne i lokalområdet ved at flytte til Skejby,«fastslår Anne V. Kristensen. Tidligst i 2018 Men økonomien bekymrer regionsrådsformand Bent Hansen (S) så meget, at han ikke anser det for realistisk at flytte psykiatrisk hospital før tidligst i 2018.»Vi har lige med møje og besvær fået godkendt det nye universitetshospital. Vi har overhovedet ingen chancer for at få yderligere penge til Århus,«siger Bent Hansen. Vi udkommer igen til januar. MEDLEMSBLAD FOR FOA-PSYKIATRI Hjemmesiden: Hermed vil vi gerne ønske vore medlemmer en rigtig god jul og et godt nytår! Sidoine, vores dejlige sponsorbarn i Børnefonden. Læs om hende på siderne 12 og 13. Støt Børnefonden. Udkommer i månederne januar - april - juli - oktober 3 Vingefanget Oktober 2011\n4 Ophør af det generelle ansættelsesstop fra 1. oktober Det generelle ansættelsesstop i Region Midtjylland ophæves med virkning fra den 1. oktober De enkelte HMU er kan aftale / videreføre decentrale ansættelsesstop. 2. Der kan fortsat omplaceres inden for eget HMU område uden opslag, således at evt. afsked kan afværges. 3. Såfremt en stilling slås op varigt eller tidsbegrænset, afgør ansættelsesstedet om stillingen skal opslås internt i Region Midtjylland eller eksternt. Der kan ikke indgås lokale aftaler (mellem ledelse og TR) om, at stillinger ikke skal opslås. Alle ledige stillinger, opslås via regionens rekrutteringssystem Easycruit. Vikarer kan også søge interne stillinger. 4. Medarbejdere i omplacering (opsagte, men ikke fratrådte) har fortsat fortrinsret til at komme til samtale til alle stillinger, der opslås (jf. de regionale retningslinjer aftalt i RMU). Disse samtaler skal afvikles først. Efter afholdelse af samtale skal der være afgørende faglige / personlige begrundelser til, at de pågældende ikke ansættes. Er der flere medarbejdere med fortrinsret vælges den, der vurderes at være bedst egnet til at løse de fremtidige opgaver. 5. Håndteringen af alle processer sker i øvrigt med afsæt i de Retningslinjer vedr. omplaceringer og afskedigelser som følge af besparelser og omstruktureringer, der tidligere er aftalt med Begrundelser for at ophæve det regionale ansættelsesstop: Der er brug for at få hjulene i gang igen og de mange medarbejdere som tidligere på året er varslet afskediget eller er omplaceret til et vikariat bør have mulighed for at søge ledige stillinger og forsøge at opnå fastansættelse igen i Region Midtjylland. Ansættelsesstoppet har haft den effekt, at evt. ledige stillinger kun har været opslået som vikariater. Der er på nogle af regionens arbejdspladser (f.eks. Århus Universitetshospital, Regionshospitalet i Horsens og Psykiatrien) ledige stillinger, som kan besættes varigt, men hvor disse stillinger har været opslået som tidsbegrænsede, har der ofte ikke har været ansøgere der var i omplacering. Ved at ophæve det generelle ansættelsesstop kan disse stillinger opslås som varige stillinger, og dermed være mere attraktive for medarbejdere i omplacering eller alternativt for medarbejdere som allerede måtte være fratrådt efter endt opsigelsesvarsel. Ved at åbne op for at vikarer kan søge interne stillinger åbnes der mulighed for at evt. opsagte medarbejdere, der er ansat i vikariater kan ansættes forud for et evt. eksternt stillingsopslag. Forslaget om ophævelse har været drøftet i strategisk HR Forum, i RMU og i personalechefkredsen. Desuden er RGO blevet hørt om forslaget. Der har været enighed om ophævelse af ansættelsesstoppet i overensstemmelse med vedlagte retningslinjer. Bemærk især at medarbejdere i omplacering (opsagte, men ikke fratrådte) fortsat har fortrinsret til at komme til samtale til alle stillinger, der opslås (jf. de regionale retningslinjer aftalt i RMU). 4 Vingefanget Oktober 2011\n5 INVITATION TIL PSYKIATRIENS FÆLLES JULEFROKOST STED: PSYKIATRISK HOSPITAL, FESTSALEN SKOVAGERVEJ, RISSKOV 25. November 2011 KL MUSIK: CHOKROCKTRIATLON The Real Mentals BILLETTER SKAL KØBES PÅ TR KONTORET indgang 92. AFDELINGER ELLER PERSONER DER BESTILLER SAMLET, KAN RESERVERE BORD - BILLETTER KAN IKKE RESERVERES, MEN SKAL AFHENTES! BILLETTERNE KAN KØBES D november. ALLE DAGENE MELLEM Af hensyn til brandmyndighederne er der et begrænset antal billetter på 225 stk. PRIS: 175,- KR. PRO PERSONA Med venlig hilsen Festudvalget Tlf: Jesper Priskorn FESTMENU: Traditionel Julebuffet Marinerede sild med karrysalat Dampet laks med dildcreme Rejer med mayomaise og citron Lun flæskesteg med sprød svær og rødkål Lun leverpostej med bacon og champignon Lune frikadeller med stuvet kål Hjemmelavet sylte med sennep og rødbeder Roastbeef med remoulade, brunede løg og asier Ris a la mande med kirsebærsauce Hjemmebagt brød og smør Centralkøkkenet giver kaffe og chokolade 5 Vingefanget Oktober 2011\n6 Studietur til Statsfængslet Østjylland Af Peter Bugge Studietur til Statsfængslet Østjylland (tidl. Horsens Statsfængsel) & Regionspsykiatrien Horsens onsdag, d. 28.marts Det er med stor glæde, at vi langt om længe kan tilbyde en studietur til Østjyllands Statsfængsel, samt besøg om formiddagen hos vores kolleger på Horsens Psyk. Om Statsfængslet Østjylland Statsfængslet Østjylland blev indviet i oktober 2006, som afløser for det forældede Statsfængslet i Horsens. Fængslet som er beliggende på Enner Mark ca. 10 km. vest for Horsens, er det første i en ny, topsikret generation, og for første gang i mange år, har det været muligt fra grunden at tænke sikkerheden ind i selve bygningskonceptet og indretningen af fængslet. Sikkerheden er derfor ikke alene høj i forhold til risikoen for undvigelser, men også i forhold til indsmugling af narkotika og våben. Der er tale om det første danske statsfængsel, der er blevet bygget siden 1970 erne, og Statsfængslet Østjylland kendetegnes ved en lang række moderne sikkerhedsforanstaltninger. Eksempelvist bruges der stort set ikke nøgler i fængslet, da de fleste døre låses op via et biometrisk system, som ved hjælp af en fingeraftrykslæser, sikrer sig at det kun er de rigtige personer som får adgang. Selve opbygningen af fængslet, bryder grundlæggende med den måde, de øvrige danske lukkede fængsler er opført. Som fem små landsbyer, er belægsafdelingerne placeret selvstændigt rundt på det store område indenfor ringmuren, og dette kombineret med en særdeles høj perimetersikkerhed betyder at de indsatte kan tilbydes hidtil usete muligheder for frihed indenfor ringmuren. For de indsatte er netop indretningen af fængslet en klar forbedring i forhold til både det gamle Horsens Statsfængsel og Kriminalforsorgens øvrige lukkede fængsler. De store opholdsrum med eget bad og toilet, det store kulturhus med kirke, moske, sportshal, bibliotek, købmand og træningsfaciliteter og ikke mindst de helt unikke besøgsfaciliteter, betyder nemlig at fængslet i langt højere grad end hidtil kan opfylde Kriminalforsorgens princip om normalisering. De fleksibelt opbyggede afdelinger, rummer endvidere mulighed for, at sektionerne i de enkelte belægsafsnit kan gøres større eller mindre efter behov. Denne mulighed kan f.eks. benyttes i perioder hvor det er påkrævet at adskille forskellige grupper af indsatte. Fængslet har en bred vifte af beskæftigelsestilbud for de indsatte. Alt efter afdelingsplacering og personlige forhold kan de indsatte beskæftiges på tekstilværksted, metalværksted, møbelværksted, kuvertværksted, vedligeholdelse af grønne arealer, rengøring eller montagearbejde. De indsatte kan ligeledes opfylde deres beskæftigelsespligt, ved at deltage i skolen som tilbyder undervisning i de fleste fag. Skolen underviser efter retningslinierne for såvel FVU som AVU. Herudover gennemfører skolen forskellige kognitive færdighedskurser, samt kurser i håndtering af vrede. Fakta og tal om Statsfængslet Østjylland Beliggenhed: Enner Mark, Frodesdalsvej 3, 8700 Horsens Samlet grundareal inkl. sikkerhedszone: ca. 65HA/ M2 Areal indenfor ringmuren: ca M2 - svarende til ca. 30 fodboldbaner Antal Bygningsafsnit: 9 Bruttoetageareal: ca M2 Antal rum i bygningerne: ca Antal indsatte: 228 Antal ansatte: ca. 260 Længde af ringmuren: ca meter Samlet længde af hegn: ca meter Antal overvågningskameraer: ca. 200 Program for dagen Forventet - d. 28.marts 2012: Formiddag: Morgenkaffe, besøg, oplæg & rundvisning på Horsens Psyk. Middag: Frokost ude i byen Eftermiddag: Kaffe, besøg, oplæg & rundvisning i Statsfængslet Østjylland. Tilmelding (max. 25 personer) & endeligt program følger i januar bladet. 6 Vingefanget Oktober 2011\n7 DHL stafetten løb af stablen Af Jesper Priskorn Årets udgave af DHL stafetten løb af stablen d.16. august og 250 løbestærke ansatte i psykiatrien tog udfordringen op og for en gang skyld var vejret på vores side. Som sædvanlig kan man næsten sige stod køkkenet for den store opgave at finde sponsorer til dette arrangement og igen lykkes det med vand, frugt og pølser i store baner. STOR TAK for det. Personaleforeningens telte er jo ikke store og rummer ikke bænke og borde men hjerterum og hygge må man sige aftenen bød på i græsset foran teltene. Vi vil fra personaleforeningen forsøge at få samme tilbud som de andre Regionsansatte nemlig mulighed for adgang til de store telte til næste år men det vil selvfølgelig fjerne noget af vores fælles hygge og nok også blive en smule dyrere for deltagerne. Men når vejret er som det er i Danmark, vil et tørt telt være velkomment i hvert fald som vejret var sidste år. 7 Vingefanget Oktober 2011\n8 Styrk velfærden nu Indsat Af Jesper Priskorn Dagens store velfærdskonference holdt af de 11 faglige organisationer på det offentlige arbejdsmarked ønsker Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre held og lykke med forhandlingerne om grundlaget for en ny regering. Valget til Folketinget har vist, at et flertal i befolkningen ønsker ny og styrket velfærd. Det betyder, at kvaliteten i den offentlige sektor kan genoprettes, og at forringelserne i dagpengesystemet kan ophæves. Vi har nu brug for en politik, der vil kickstarte økonomien og forbedre beskæftigelsen til gavn for hele samfundet. Inddrag de ansattes organisationer Skal velfærdssamfundet udvikles og forbedres, er det afgørende, at regeringen inddrager den viden og ekspertise, der er samlet i de ansattes organisationer. De 11 fagforbund har følgende seks forslag til den nye regering: Stop for offentlig nulvækst Der skal sættes en stopper for de nuværende nedskæringer og fyringsrunder, som har præget især den kommunale velfærd. 8 Vingefanget Oktober 2011\n9 Ny tillidsreform for medarbejderne i den offentlige sektor Der er brug for en reel tillidsreform, der sikrer, at de offentligt ansatte ikke fremover skal bruge unødig tid på kontrol og dokumentation, og som giver medarbejderne mulighed for at ytre sig, hvis de ikke kan stå inde for kvaliteten af servicen til borgeren Milliardinvestering i videre- og efteruddannelse for den offentlige sektor Muligheder for uddannelse, efter- og videreuddannelse skal udbygges for at sikre større arbejdsglæde, større arbejdsudbud og øget effektivitet i det offentlige. Tilbagetrækning af forslaget om at nedlægge regionerne Der er brug for, at det offentlige sundhedsvæsen fortsat underlægges demokratisk funderede politiske beslutninger om, hvilke behandlinger der skal ydes og tilbydes Større satsning på at forebygge sociale problemer Vores samfund skal måles på, hvordan vi behandler vores svageste. Derfor har vi behov for en langt mere ambitiøs tilgang til socialt forebyggende investeringer Ophævelse af reglen om, at 31,5 procent af kommunale opgaver skal konkurrenceudsættes Der er brug for et opgør med den rygmarvsopfattelse, at samfundet altid kan spare penge ved at udlicitere De 11 forbund bag dagens velfærdskonference er FOA, 3F/Den offentlige gruppe, HK/ Kommunal, BUPL, Dansk Socialrådgiverforening, Danmarks Lærerforening, Uddannelsesforbundet, Frie Skolers Lærerforening, Ergoterapeutforeningen, Dansk Magisterforening og Socialpædagogerne. De 11 forbund er enige om fortsat at sætte fokus på velfærden i et kommende og tværgående samarbejde. 9 Vingefanget Oktober 2011\n10 FOA fejrede sine Jubilarer Af Jesper Priskorn September blev igen måneden alle årets jubilarer fra FOA Århus mødtes og blev fejret. Der var dem, som havde været medlem i 25 år og 40 år, samt 50 og 60 år - og ikke mindst en enkelt, som havde været medlem i 65 år. Fra psykiatrien var der mødt 4 for at blive fejret Tillykke til dem Dorthe Lykke Nygaard og Lone Dalsgaard Er du en af dem som undrer dig over, du aldrig har fået en sådan invitation fra FOA kan det skyldes at du ligesom så mange andre - ikke har fået din ancinitet overflyttet fra Dansk Hospitals Forbund - Dansk Plejerforening og DKA. Mener du, at du har været medlem i 25 år og derover i ovenstående og vil du gerne fejres kontakt da klubben eller FOA Århus og sig det. Jørn Bruun og Tommy Bidstrup Andersen Anna Jensen Af Jesper Priskorn Anna Jensen klubbens fanebærer, Plejer og Social- og sundhedsassistent har valgt at gå på pension. I den forbindelse havde Anna valgt at holde en reception for kollegaer på sin hjemadresse og lokalet var hurtigt fyldt af glade mennesker som ønskede at sige tak for hendes indsat i psykiatrien de sidste mange år. En stor tak skal også lyde herfra, dog er Anna ikke holdt som fanebærer, og vi forventer hun bliver ved i mange år endnu. 10 Vingefanget Oktober 2011\n11 Notat om forholdet mellem boligens ukrænkelighed og pligten til at undgå omsorgssvigt Indsat af Jesper Priskorn Dog har jeg kun medtaget forord og konklusion den fulde rapport kan rekvireres på kontoret. På foranledning af den seneste tids medieomtale af forholdende for beboerne på Bo -centret Ringbo (et socialpsykiatrisk bocenter ejet af Københavns kommune og beliggende i Bagsværd) er der igen rejst diskussion om det rimelige i at undlade at gribe ind når beboere lever i urin og snavs (som det hed i en af overskrifterne i dagspressen). Uanset hvilken holdning man har til begreber som rimelig hygiejne og rengøringsstandard, er det et faktum, at der i dag er psykisk syge der lever under forhold, de ikke burde leve under. Det være sig i botilbud efter serviceloven (med eller uden lejekontrakt) eller i egne boliger. De utilfredsstillende forhold skyldes i vidt omfang, at der ikke er tilstrækkelige ressourcer allokeret til (social)psykiatrien, at boligerne er indrettet utidssvarende og at der er mangel på tilstrækkeligt kompetent personale. I nogle tilfælde opstår problemerne fordi personalet vægter hensynet til boligens og personens ukrænkelighed højere end pligten til at undgå omsorgssvigt. Faktum er, at vi i Danmark har lovbestemmelser, der beskytter psykisk syge (og andre) imod at der bliver gjort rent i deres bolig og at de modtager personlig pleje imod deres vilje og at der samtidig er lovbestemmelser der påbyder det offentlige (og i visse tilfælde også private) at gribe ind, hvis der er personer, der har brug for hjælp. Opsamling Som det formentlig fremgår af ovenstående, så er retsstillingen ikke lysende klar. Medarbejdere der står med en bruger, der ikke ønsker hjælp i egen bolig risikerer på den ene side at blive beskyldt for ulovlig tvang, ulovlig indtrængen eller embedsmisbrug, hvis hjælpen gennemføres imod brugerens ønske. På den anden side risikerer medarbejderne at blive beskyldt for at hensætte en anden i hjælpeløs tilstand, at volde fare for brugerens liv eller førlighed eller misbrug af offentlig stilling, hvis man undlader at gennemføre hjælp imod brugerens ønske. Konklusionen er klar: Der findes ingen enkel løsning. Hver enkelt medarbejder må i hver enkelt situation vurdere hvad der bør gøres og hvad der evt. ikke skal gøres. Det eneste der helt sikkert kan siges er, at der ikke er nogen enkel standard-løsning. Knud Kristensen 11 Vingefanget Oktober 2011\n12 Seniorerne har været en tur i Prag Af Jesper Priskorn Midt i september var en større flok fra psykiatrien taget til Prag for at nyde byen magi og sensommeren i varmere grader end de hjemlige. Vi blev beriget med høj sol store varmegrader og smukke minder fra denne fantastiske by alt det vi havde håbet på. 12 Vingefanget Oktober 2011\n13 Besparelser, omstruktureringer, udlicitering.. Af Britt Graabæk FTR.FOA.MSB Dette er begreber, som alle ansatte i Århus kommune efterhånden oplever som hverdagskost. Efter i mange år, at være sikker i sin ansættelse, oplever vi medarbejdere en utryg hverdag, både hvad angår ansættelse, men også ifht. Arbejdsfunktion og arbejdspladsens beliggenhed. Alle prøver at værne sig bedst mulig, ved at unddrage sig information om fremtiden,- håbe at det ikke netop er mit arbejdsfelt der er kommet i spil. MSB som er den magistratsafdeling hvor Psykiatri, Forsorg/ Misbrug, Voksne med Handicap, og Familier/Børn/Unge er placeret, er blevet friholdt for besparelser i 2012 og Det skal ses i lyset af, at økonomien på socialområdet i en årrække har været under et betydeligt pres. Socialforvaltningen har af flere omgange iværksat opbremsningsplaner med henblik på at skabe balance i økonomien. Det har reelt betydet, at der har været kvartals opbremsninger, og der laves justeringer med meget kort sigte. Som eksempler kan nævnes det totale forbrugsstop, ingen kurser, ingen indkøb på beløb over 1000kr uden godkendelse af forvaltningschef. Der opleves stram central styring af økonomi, men med lokalt ansvar for at overholde budgetter. Hvor tanken var, at økonomi og faglighed skulle gå hånd i hånd, overskygger den stramme økonomiske styring alt. Pga. budgetfald i vil der opleves besparelser og omprioriteringer på socialområdet. Argumentet for budgetfald centrerer sig omkring, at der er en stor tilgang af borgere, og således også flere som efterspørger ydelser. Tværgående initiativer: Der vil fremadrettet ske en udvidelse af normalområdets ansvar, dvs man fra socialområdet i højere grad vil forsøge at få normalområdet til at løfte opgaven for det store flertal af kommunens borgere. Socialområdet har oplevet en markant bevægelse fra normalområdet til specialområdet, som jo naturligvis er en konsekvens af, at flere mennesker bliver diagnosticeret, og der har også været et stort pres på anbringelser af børn. Jeg vil ikke yderligere opremse alle initiativer, men synes det er værd at bemærke, at socialforvaltningen har valgt at opsige driftsoverenskomst med Bethesda (selvejende), så Bethesda bliver en selvbærende økonomisk enhed med fuldt ansvar for økonomisk tilpasning ved ledige pladser. Der vil ske reduktion af Biffen, men vil fortsat være et tilbud til sindslidende i Vestbyen i samarbejde med frivillige. Flexbo bliver nedlagt, og Fontænehuset vil blive sat til salg, men medarbejdere fra Fontænehuset vil blive absorberet i organisationen. Der vil ske omlægning af Boformerne i SUV, da de også er økonomisk trængt pga. en lavere takstfinansering, som jo udspringer af aftaler indgået mellem Region og Kommune. Fremover vil det være forventeligt, at flere borgere får tilbudt bostøtte i eget hjem, frem for en boformsplads. Udbudstemaer: Man forventer der vil være besparelser ved udlicitering af forskellige aktiviteter. De udbudstemaer som er i spil: 1 aktivitetstilbud til sygedagpengemodtagere 2 specialundervisning for voksne 3 Betjentfunktioner i adm. bygninger 4 rengøring 5 Grønne områder m.v Al erfaring ved udlicitering har vist, at det ikke har den besparende effekt som man ønsker, da der nødvendigvis vil følge mere bureaukrati, som også er kostbar. En anden vigtig faktor, som ofte glemmes er manglen på fleksibilitet. Så snart et område er kontraktbundet, er det meget låst i sin opgave løsning. Man skal således heller ikke glemme, at der er færre områder tilbage i forvaltningen, som således bliver udsat for flere omstruktureringer og besparelser. Alt i alt er det vanskeligt at forstå, at man overhovedet kan organiserer en socialforvaltning som en købmandsbutik. Det må vel altid bero på en faglig vurdering om hvor vidt et menneske har brug har for hjælp og i hvilket omfang. Samtidig må det vel også altid være en politisk beslutning om hvilket serviceniveau der skal være til udsatte borgere i dette land. Nu mere man udliciterer, nu mindre er der tilbage for forvaltningschefer og politikere at administrere. På samme måde, er det ubehageligt at være vidne til, den kassetænkning som præger alle magistratsafdelingerne. Fokus bliver flyttet fra de mennesker som har brug for hjælp, til hvordan man kan eksporterer opgaver. Det er nogle hårde og usikre år vi går i møde, som har indflydelse på vores arbejdsmiljø. Det er vigtigt vi holder fast i etik og moral, og for alt i verden ikke glemmer os selv i denne tid. Vi må forsøge at finde en vej sammen, så vi fortsat kan være stolte og tilfredse med vores arbejdsliv. 13 Vingefanget Oktober 2011\n14 ØJNE SOM SER I NATTEN! Så skete det endelig nyt flertal til folkestyret og så håber vi, at der kan blive lidt mere social ligestilling i det danske samfund Først lige en efterlysning set i Politiken. En ældre kvinde som havde røvet en grillbar i Herfølge efterlyses. Gerningskvinden beskrives som en årige kvinde centimeter høj og med gråt hår som var sat i en hestehale. Og slutter af med at, kvinden havde en klar plasticpose over hoved og var iført en blå regnfrakke! Kom til at tænke på, at vi nu på Psykiatrisk Hospital har fået et par hospitaler med nye navne. Masterplanen er jo vedtaget og vi går en spændende fremtid i møde! Nu hedder vi Q i stedet for N og P i stedet S. Disse ændringer af bogstaver igennem tiden - har da helt klart løftet kvaliteten i behandlingen af de psykiske syge. Det skærper virkelig ens faglighed at vi nu er Q eller P eller M. - Og så starter vi lige med at spare... Danmark er jo i krise - hvad gør man så ansættelsestop og ingen nye ansættelser. Når nej, ikke helt, vi skal jo have en høj faglighed i psykiatrien, så hvis vi bliver nød til at ansætte personale, er det kun sygeplejersker der bliver ansat. De har jo en lang og faglig uddannelse. Så gør det ikke så meget, at de ikke har nogen erfaring i arbejdet med psykiatriske patienter. Det skal jo nok styrke fagligheden. Gad viden hvorfor man, hos den faglige sygeplejerskeledelse, ikke har søgt efter personale med erfaring? Min erfaring siger mig/viser at, i krisetider med få penge og ansættelsesstop, søger man efter sygeplejersker og når krisen er over rejser faggruppen igen. Skal lige bemærke at jeg kender og arbejder sammen med sygeplejersker med stor faglig indsigt og som jeg respektere meget. Men det var bare lige nogle tanker i forhold til fortiden og den gentager sig jo ofte. Nu har vi som skrevet, en Masterplan og vi er blevet hospitaler i hospitalet. Det skal jo nok blive godt. Her en lille historie om et af de første konsekvenser jeg bemærkede, om en patient, der bliv tvangsindlagt på afd. Q,. Patienten for tildelt en patientrådgiver og alle regler bliver overholdt. Så opdager man, samme dag, at patienten hører til i afd. P. Patienten bliver overført og, her er det pudsige så. Patienten skal have en ny patientrådgiver, patienten skal jo overføres til et andet hospital i hospitalet. Og her kommer så det der undere mig. Fordi patienten er overflyttet til afd. P skal der bestikkes en ny patientrådgiver. Det jo ok med en patientrådgiver, men i afd. Q var der bestikket en rådgiver, som koster over 1100 kr. Denne aflyses og der bestikkes en ny i afd. P, også til ca kr. Så kan jeg bedre få nogle ting til at hænge sammen med at, vi kun har råd til små stykker tørret frugt til patienterne om aften og ingen brød m.m. Vi skal jo spare et sted. Det kan være, at når vi har løbet alarm til afsnit Q eller de har hjulpet afsnit P, så sender vi lige en regning på forbrug af personale på tværs af hospitalerne i hospitalerne. Bare det så ikke er så tit det sker, alle de regninger på tværs. Når, jeg skal lige tørre IT-maskinerne af med sprit vi skal jo holde kvaliteten i top og det tage ingen tid. Vi skal jo også bestille depotvarer hjem. Så skal vi lige logge os ind og bestille noget bestik og andre køkken ting. Logge ud og logge ind et andet sted for vi mangler også lidt til kontoret. Husk nu at logge ud. Så skal jeg lige have bestilt lidt papirhåndklæder, toiletpapir og saftevand, det skal jo bestilles gennem depotet med kontonummer og det hele. 3 forskellige steder skal vi bestille varer, men det betyder jo ikke så meget, at vi bruger tid på 3 steder mod 1 sted før. Men hvad, tiden gå jo bare fra den tid vi skal bruge hos patienterne! Vi skal jo også til, at skrive 14 Vingefanget Oktober 2011\n15 rapport via pc-éren. Det tager jo ingen tid, så der skal nok blive masser at tid med patienterne! Et lille Citat, sagt af John F. Kennedy: Der går mit folk. Jeg må finde ud af, hvor de går hen, så jeg kan lede dem Alle har en model af verden, men ingen kan sige at din model af verden er bedre en deres model af verden. Til slut lidt fra de gamle dage, hvor der ikke var så meget snak om lønnen. Dengang blev lønnen for plejepersonalet fastsat som følgende: Overplejere Overplejersker Plejeassistenter Sygeplejersker Plejere (gifte) Plejere (ugifte) Plejersker 1400 til 1800 kr. Aarlig 1000 til 1000 kr. Aarlig 700 til 1000 kr. Aarlig 500 til 800 kr. Aarlig 700 til 900 kr. Aarlig 450 til 650 kr. Aarlig 350 til 500 kr. Aarlig Plus, der tilkommer Plejere og Plejersker 3 halve og 1 hel fridag om måneden (natplejepersonalet 2 frinætter) samt 14 dages Aarsferie. Ja det var tider den gang. Mon ledelsen snart finder nogle midler i forhold til de forskellige tiltag, vi er blevet pålagt de sidste år? Kan I ha det godt derude på matriklen - ka være vi ses i natten! De bedste hilsner fra øjne i natten Stor tvivl om seniorførtidspension af Jesper Priskorn Aftalen om at begrænse efterlønnen er gevaldigt uklar, når det kommer til, hvordan seniorførtidspensionen skal virke. Selv eksperterne kan ikke finde ud af, hvad seniorførtidspensionen går ud på. Det kom frem på en høring i Folketinget. Det er simpelthen uklart, hvordan den nye førtidspension for seniorer i praksis vil adskille sig fra den allerede eksisterende. Både Kirsten Ketcher, professor i socialret, Ole Pass, formand for socialcheferne og Bettina Post, formand for Dansk Socialrådgiverforening advarede om, at særligt kriterierne for at give seniorførtidspension er overordentligt uklare. Der er i den grad behov for, at partierne bag aftalen fortæller os præcis, hvad de har tænkt sig. Når nogle af landets førende eksperter er i tvivl, er det jo klart vi andre også er det. Politikerne har simpelthen ikke været klare nok i aftalen FOA peger på, at uklarheden blandt andet omfatter, hvilken dokumentation ansøgerne skal fremvise for deres helbredsproblemer, hvor syge folk egentlig skal være, og hvordan arbejdsevnen konkret skal bedømmes uden arbejdsprøvninger. Det er ikke nogen hemmelighed, at FOA synes hele aftalen om at afskaffe efterlønnen er en katastrofe. Men det mindste man kan forlange af politikere, der vil lave afgørende om på en central ordning i velfærdssamfundet, er vel, at de forklarer præcist, hvad de har tænkt sig. Desværre ser det ud til, at efterlønnen er væk for altid flertallet efter valget for fjernelsen er der stadig så dette er mere aktuelt end nogensinde før. - Jeg syntes jeg vil dele mine billeder med jer. Jeg ser for mig, at man om få år slår en alarm og alarmholdet består af gamle personaler, tæt på de 70 år løbene over gårdspladsen i det tempo de nu kan holde til, - spændene tanke især for dem som kalder på hjælp.:-( 15 Vingefanget Oktober 2011\n16 Udskrivningsaftaler kan afværge tvangsindlæggelser 01. september 2011 Psykiatriske afdelinger udarbejder for få udskrivningsaftaler og koordinationsplaner for psykisk syge. En undersøgelse fra Sundhedsstyrelsen gennemgår 40 udvalgte patientforløb inden for psykiatrien, og viser, at der er behov for flere udskrivningsaftaler, selv om antallet af udskrivningsaftaler og koordinationsplaner er fordoblet siden Undersøgelsen baserer sig udelukkende på udvalgte patientforløb, hvor sandsynligheden for at en udskrivningsaftale eller koordinationsplan skulle have været indgået, var størst. Det er derfor ikke muligt at bedømme præcist, hvor stort et kvantitativt problem de manglende aftaler er. Undersøgelsen belyser heller ikke hvorfor aftalerne ikke er indgået, om end de medsendte kommentarer i en del tilfælde indeholdt overvejelser herover. Undersøgelsen omfatter patienter indlagt i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2008 i hele landet. I undersøgelsen begrunder de ansvarlige overlæger fraværet af udskrivningsaftaler med, at samarbejdet mellem de psykiatriske afdelinger og botilbuddene har været så fyldestgørende, at der ikke var behov for udskrivningsaftaler eller koordinationsplaner. Lovgivningen stiller krav om, at patienter, som efter udskrivning må antages ikke selv at ville søge den behandling eller de sociale tilbud, der er nødvendige, skal have en udskrivningsaftale. Hvis patienten ikke vil medvirke til at indgå en udskrivningsaftale, skal der opstilles en koordinationsplan. Formålet med udskrivningsaftaler og koordinationsplaner er at fastholde patienten i behandling og mindske risiko for medicinsvigt. Med den seneste ændring i Psykiatriloven i 2010 blev udskrivningsaftaler eller koordinationsplaner en betingelse for senere at kunne foretage tvungen opfølgning. Sundhedsstyrelsen vurderer, at udskrivningsaftaler eller koordinationsplaner kunne have afværget tvangsindlæggelser i ti procent af patientforløbene. I yderligere 33 procent af patientforløbene vurderer Sundhedsstyrelsen, at der burde være udarbejdet aftaler eller koordinationsplaner. I 2010 blev der indberettet 386 udskrivningsaftaler og 152 koordinationsplaner, hvilket er en fordobling i forhold til Satspulje til psykiatrien Sundhedsstyrelsen opslår hermed satspuljen for Forebyggelse af uventede dødsfald i psykiatrien. Der opslås i alt 13,6 mio. kr. Ansøgere kan søge om støtte til projekt, hvis primære formål er at forhindre uventede dødsfald i psykiatrien. Der vil fortrinsvist blive ydet støtte til projekter der har fokus på: 1) Den medicinske behandling 2) Tidlig udredning, diagnostik og behandling af somatiske lidelser og 3) Livsstilsfaktorer (kost, rygning, alkohol og motion). Der ydes IKKE støtte til behandlingsmetode og kliniske afprøvninger. Ansøgninger skal være Sundhedsstyrelsen i hænde senest fredag den 14. oktober Vingefanget Oktober 2011\n17 Syntes du også det har været en våd sommer? Af Jesper Priskorn Selv om vi har haft en meget våd sommer og mange synes, at de er gået glip af sommervejr, så skal vi prise os lykkelige for, at vi bor i Danmark. I hvert fald kan vi glæde os over, at nogle har det langt værre end os. Vejret.tv2.dk har åbnet rekordbøgerne for at finde ud af, hvor i verdenen, man absolut ikke skal bo, hvis man ikke bryder sig om regn. Man kan godt få ondt af indbyggerne i den indiske by Mawsynram, der er kendt som det sted, hvor det regner på jorden. Gennemsnitsnedbøren i byen på et år er på astronomiske millimeter - altså næsten 12 meter regn. Det svarer til, at der falder godt 33 millimeter om dagen! I Danmark er vi trods alt ikke lige så udsat, her falder der i gennemsnit 712 millimeter om året, hvilken er godt millimeter mindre end i den indiske by. Hvis det ikke er nok til at få dig til at tænke: Så skidt pyt da, med den smugle regn vi får, så har vi også gravet nogle regn-rekorder frem, som vil få enhver forsikringsmand til at slå korsets tegn og kigge bedende op mod vejrguderne. Van(d)vittige rekorder Tænk hvis der pludselig væltede 31,2 mm regn ned i hovedet på dig på et enkelt minut. Det er sket for borgerne i Unionville, Meryland i USA den 4. juli Det er dermed den højest målte mængde nedbør, der er faldet på et enkelt minut. I Danmark er rekorden på blot 4,4 millimeter. Det skete i Rønne på Bornholm 12. august På øen Réunion i Det Indiske Osean har man rekorden for mest nedbør på et døgn. Det skete den 7 8. januar i 1966, hvor der faldt millimeter regn på blot 24 timer den. De voldsomme mængder faldt under den tropiske storm Denise. Det mest regnfulde døgn i Danmark var på 169 millimeter den 9. juli 1931 i Marstal på Ærø. Det vådeste år nogensinde var i , her vendte himlen vrangen ud på sig selv og pjaskede 26,470 millimeter ned til byen Cherrapunji i Indien, som rent faktisk er naboby til den før omtalte Mawsynram. I Danmark lyder rekorden på 905 millimeter og er fra HUSK PSYKIATRIENS FÆLLES JULEFROKOST STED: PSYKIATRISK HOSPITAL, FESTSALEN SKOVAGERVEJ, RISSKOV 25. November 2011 KL Se mere på side 5! 17 Vingefanget Oktober 2011\n18 Hårdt brug for flere senge Klippet i ugeskrift for læger De seneste ti års nedlæggelse af psykiatriske sengepladser er ikke blevet fulgt af et tilstrækkeligt løft på det ambulante område og nu brænder det på i såvel afdelingerne som i den ambulante psykiatri. Det siger formanden for DPS, overlæge Jeanett Bauer. Hun løfter samtidig en flig af sløret for en hvidbog, som selskabet ventes at udsende til januar. Her vil DPS foreslå, at antallet af sengepladser øges med procent. Hver 5. seng væk på 10 år Fra 2000 til 2008 forsvandt omkring hver femte seng fra psykiatrien. Siden er faldet bremset noget, men til gengæld øremærkes en stigende andel af de tilbageblevne senge til retspsykiatriske patienter, på bekostning af almenpsykiatrien. Ifølge Nordisk Råds rapport Kvalitetsmåling i psykiatrien i de nordiske lande havde Finland og Norge i 2008 henholdsvis 80 og 90 psykiatriske sengepladser pr indbyggere. I Danmark var tallet i 2009 kun 57,8. Rapporten, der blev offentliggjort i starten af august, vakte opsigt langt ud over psykiaterkredse. Men ikke alle psykiatere drager de samme konklusioner: Antallet af sengepladser er ikke psykiatriens største udfordring, siger cheflæge i psykiatrien i Region Midtjylland, Per Jørgensen. Den største udfordring er at sikre bedre kvalitet i behandlingen, at få behandlet nogle flere patienter og nedbragt overdødeligheden. Det mener Per Jørgensen bl.a. skal opnås gennem kliniske retningslinjer for udredning og behandling og ved pakkeforløb, som kendes fra andre specialer. Desuden er det vigtigt at reducere den store overdødelighed blandt psykiatriske patienter gennem et forpligtende samarbejde med både almen praksis og det somatiske sygehusvæsen, siger han. Senge eller personale? Per Jørgensen indrømmer, at hans svar kan lyde politikeragtige, men ønsker ikke at give et bud på, om der er for få, for mange eller lige tilpas med senge i psykiatrien. Det er ikke først og fremmest et spørgsmål om senge; det er et spørgsmål om, hvordan de er bemandet. For det nytter ikke at have sengene, når personalet bliver spredt så tyndt ud, at vi på det nærmeste må nøjes med at overvåge de indlagte uden, at der sker en regulær behandling og pleje. Der er ikke meget formål i at være indlagt, hvis personalet er så sparsomt til stede, at der ikke er mulighed for aktiviteter eller for at snakke med en behandler, og man bare ligger og venter. Hvis man for alvor ønsker, at der skal være tale om udredningsog behandlingssenge, kræver det en større bemanding af de senge, end der er tale om i dag, siger Per Jørgensen. Hvis vi får flere senge, bliver personalet endnu tyndere og det bliver patienterne ikke bedre udredt og behandlet af, siger Per Jørgensen. Det er Jeanett Bauer ikke enig i: Vi har brug for flere lukkede pladser, siger hun. Regionernes benchmarking har vist, at man i Nordjylland kan lade patienterne ligge længere, hvilket måske kan hænge sammen med at de har langt færre genindlæggelser. Men i Risskov og Odense oplever de, lige som vi gør her i København, et meget stort pres på pladserne, og at vi må udskrive folk, før vi synes, de er klar til det Behandling kan ikke speedes op Jeanett Bauer bestrider ikke vigtigheden af gode ambulante tilbud og mere personale, så de indlagte kan få en mere effektiv behandling. Men hun mener ikke, at indlæggelse nødvendigvis er en fiasko, bare fordi der ikke straks sættes intensiv behandling i gang nogle gange er en seng og lukkede døre en tryg havn. Og det kan selv den tætteste ambulante kontakt ikke erstatte: Hvis folk er meget psykotiske eller forpinte, har de somme tider brug for bare at få lov til at restituere sig og blive taget ud af cirkulation. For det betyder, at de kommer ind i nogle miljøterapeutiske rammer, hvor der er ro omkring dem, og hvor måske også de pårørende kan få en pause fra en meget belastet situation, siger Jeanett Bauer. Selvfølgelig skal der være en tilstrækkelig bemanding. Men uanset, om du sætter turbo på lægebehandlingen, er der grænser for, hvor hurtigt, vi kan få medicinen til at virke, få de depressive symptomer til at forsvinde eller de psykotiske symptomer til at klinge af. Den proces kan du ikke speede op og det er i nogen grad dét, vi bliver pisket til at gøre i dag. - Hvad vil være det ideelle antal senge? Vi véd det jo ikke. Men i den hvidbog, DPS udsender om nogle måneder, vil vi anbefale en procents øgning i antallet af akutte senge, siger Jeanett Bauer. Jeg kan ikke bevise, at det lige præcist er det helt rigtige tal. Men jeg kan sige, at klinikerne mange steder i landet ikke mener, at de har kapacitet til at tilbyde folk den nødvendige restitutionsperiode, indtil behandlingen virker, og de kan komme ud og få gavn af de ambulante tilbud. 18 Vingefanget Oktober 2011\n19 I disse valgtider Lars Løkke er bekymret! Fremtiden for V ser ikke alt for godt ud og det KUNNE skyldes partilederen. Han sniger sig derfor op til Helle Thorning og spørger, hvordan de røde gør. Jo vi har en intelligenstest, som alle skal igennem, svarer Helle. I det samme kommer Villy Søvndal forbi, og Helle siger til Lars Løkke lad mig demonstrere: Villy, hvem er din fars og mors barn, hvis det ikke er din bror eller søster? På et splitsekund svarer Villy: Det er mig! Se siger Helle Thorning, så let er det - og dog så svært Lars går tilbage til den Blå fløj i dybe tanker. Han får en tid hos Lars Barfoed, og spørger lidt henkastet: Du Lars, hvem er din fars og mors barn, hvis det ikke er din bror eller søster? Der bliver en lang, lang pause. Lars tænker simpelthen!!! Han ringer til sin rådgiver : Riv spørgsmålet i stykker! Han ringer til Pia Kjærsgaard : Han knalder røret på! Så ringer han til Margrethe Vestager: Det er mig, svarer Margrethe omgående, da Lars har stillet hende spørgsmålet. Med et overlegent smil lægger Lars røret på. Rømmer sig og siger henvendt til Lars Løkke : Det er Margrethe... Idiot siger Lars Løkke, der er derfor det ser skidt ud for os alle sammen.. DET ER VILLY SØVNDAL!!! -Hey, vidste du forresten at: - Der er næsten 100 milliarder neuroner i din hjerne? - Der er 5 millioner hår på din krop? - Din krop har 650 forskellige muskler? - Der er km blodårer i din krop? - Din krop har 2 kg skind? Vidste du at hver dag: - Blinker du gange? - Slår dit hjerte gange? - Trækker du vejret gange? - Tænker du gange? - Mister du ca. 2,5 liter væske? Vidste du at: - Din næse kan opfange forskellige lugte? - Din hjerne er 80% vand? - Du drømmer ca. 5 gange hver nat? - Du skal bruge 15 forskellige muskler for at smile? 19 Vingefanget Oktober 2011\n20 Pakkeforløb til psykiatriske patienter, som det kendes fra kræft- og hjerte-kar-området. Ændret behandling af psykiatriske patienter, som skal sikre, at deres somatiske sygdomme ikke bliver overset. Mere ensartet diagnosticering på landsplan af de store sygdomme som skizofreni, angst og depression. Det er tre af de fem områder, hvor Danske Regioner i løbet af efteråret 2011 vil komme med forslag til, hvordan kvaliteten i behandlingen af de psykiatriske patienter kan forbedres. - Danske Regioner har længe ønsket at højne kvaliteten i behandlingen af patienterne i psykiatrien. Men vi har også vidst, at resultatet vil blive bedst, hvis vi gør det i samarbejde med patienterne, deres pårørende og personalet. Derfor tager de forslag til kvalitetsforbedringer, 20 Vingefanget Oktober 2011 Regionerne vil løfte kvaliteten i psykiatrien Med forslag om blandt andet pakkeforløb i psykiatrien og klart definerede retningslinier for diagnosticering vil regionerne i løbet af efteråret 2011 arbejde målrettet på at forbedre kvaliteten i behandlingen af de psykiatriske patienter. som vi kommer med, netop udgangspunkt i input fra alle aktører i psykiatrien, siger formanden for Danske Regioner, Bent Hansen. Input fra Psykiatriens Topmøde Forslagene til forbedring af kvaliteten i psykiatrien stammer i høj grad fra de meldinger, som kom frem på Psykiatriens Topmøde, som Danske Regioner afholdt tidligere i Her var mere end 100 personer fra brugerorganisationer, pårørende, forskere, de faglige organisationer og politikere samlet i to dage for at pege på de største udfordringer i psykiatrien. Deltagerne skulle bidrage med forslag til, hvordan udfordringerne bedst kan løses. - Med det udviklingsarbejde, som Danske Regioner nu sætter i gang, sætter vi også gang i en helt ny kvalitetsdagsorden i psykiatrien på linje med den kvalitetsdagsorden, som regionerne satte i gang på det somatiske område tidligere i februar 2011, siger Carl Holst, der er næstformand i Danske Regioner. De fem områder, som der først tages hul på er: Ensartet diagnostik på tværs af landet Fælles sygdomspecifikke retningslinjer på angst, depression og skizofreni Udrulning af pakkeforløb i psykiatrien Bedre udredning af somatiske syge, som skal sikre en højere levealder for psykisk syge med flere sygdomme Systematisk monitorering af kvalitet og resultater Fremtidens psykiatri - Psykiatriens Topmøde Danske Regioner satte fokus på udfordringerne i psykiatrien med Psykiatriens Topmøde den januar Danske Regioner afholdte den januar 2011 Fremtidens psykiatri Psykiatriens Topmøde med deltagelse af i alt 75 regionspolitikere, politiske ordførere på psykiatriområdet, organisationspolitikere, forskere og eksperter indenfor psykiatrien. Formålet med topmødet var at drøfte visionerne og målsætningerne for fremtidens psykiatri samt konkrete initiativer til understøttelse heraf. Med udgangspunkt i en række fokusområder stillede deltagerne skarpt på nogle af de udviklingstendenser, udfordringer og dilemmaer, der knytter sig til psykiatriområdet. De udvalgte fokusområder: Normalitetsbegrebet grænselandet mellem psykiske lidelser og livsproblemer Organisering og struktur i psykiatrien de store linier En faglig og effektiv psykiatri Forebyggelse og tidlig opsporing Sektoransvar og sammenhæng Stigning i antallet af retspsykiatriske patienter Deltagerne blev præsenteret for en række korte inspirationsoplæg, der kunne danne udgangspunkt for det videre arbejde med formuleringen af visioner, målsætninger og specifikke tiltag og initiativer indenfor hvert fokusområde. Resultat Topmødet resulterede i et slutdokument, der opridser de væsentligste overordnede pointer, visioner og målsætninger der kan danne basis for den videre udvikling af psykiatrien i Danmark. På baggrund af topmøde resultaterne vil Danske Regioner igangsætte en proces, hvor der skal arbejdes på en videre konkretisering af temaerne med henblik på iværksættelse af tiltag og initiativer der kan styrke og videreudvikle den psykiatriske indsats.\n21 Sundhedsforsikring: Kun til chefer, ikke til medarbejdere Klippet i A4 Store, private firmaer, som ISS og Danish Crown, giver udelukkende deres højtlønnede funktionærer en sundhedsforsikring. Rengøringsansatte og slagteriarbejdere i samme firma får ingenting, og må stå i kø til behandling på offentlige sygehuse, hvis ryggen værker. Det betyder, at de private sundhedsforsikringer ikke kommer samtlige ansatte til gavn, som ellers var regeringens argument for et skattefradrag, siger ekspert. Foto: Jens Nørgaard Larsen, Scanpix FUNKTIONÆR-PRIVILEGIUM Det er en myte, at arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer bliver givet til alle medarbejdere. I de virksomheder, der ønsker at forkæle de ansatte med skattebegunstigede sundhedsforsikringer, deles forsikringerne nemlig ikke ud med jævn hånd. Tværtimod viser en rundringning til nogle af landets allerstørste arbejdspladser, at det i det store og hele kun er medarbejderne, der er placeret højest i organisationen, der kan springe de offentlige køer over og lade den private sundhedsforsikring betale, når helbredet halter. At sundhedsforsikringerne gælder for alle medarbejdere, har ellers gennem årene været det bærende argument for, at ordningen skal være skattefritaget. Der var engang en grønlænder, der skulle ud at isfiske. Han begyndte at bore et hul i isen, da en stemme pludselig rungede: Der er ingen fisk under isen! Grønlænderen så sig omkring og gik et andet sted hen for at bore et hul. Igen rungede stemmen: Der er ingen fisk under isen! Denne gang spurgte grønlænderen: Er det Vorherre, der taler! Nej!, svarede stemmen, Det er inspektøren i skøjtehallen! 21 Vingefanget Oktober 2011\n22 Mange samlevere går glip af udbetaling fra ATP Indsat af Jesper Priskorn Hvis du dør, før du fylder 70, kan din samlever få op til kr. udbetalt fra ATP s livsforsikring. Men det forudsætter, at I har givet ATP besked om, at I lever sammen. De fleste af os indbetaler hele livet til ATP. Til gengæld får vi ret til en månedlig alderspension fra ATP, så længe vi lever. Men hvis du dør, før du fylder 70 år, kan dine efterladte få udbetalt en dødsfaldssum fra ATP. Hvis du er gift eller lever i registreret partnerskab går det helt af sig selv, og også dine børn under 21 år vil automatisk være berettiget til en udbetaling fra ATP, hvis du dør, før du fylder 70 år. Men lever du i et papirløst forhold, skal du give ATP besked, for at din samlever skal kunne få udbetalingen. På ATP s hjemmeside kan du registrere din samlever via NemID og læse de præcise krav til, at man som samlever er berettiget til udbetalingen. Læs mere på Gruppelivssum i PenSam Hvis du er optaget i PenSam efter 2008 I PenSam vil en fast samlever automatisk få udbetalt gruppelivssummen, hvis du er optaget i pensionsordningen efter 2008, hvor reglerne blev ændret. Her blev samlevere ligestillet med ægtefæller og registrerede partnere. Det er dog en forudsætning for at din samlever kan få udbetalt gruppelivssummen, at I har boet sammen i minimum 2 år. Venter I at få et barn eller har I allerede børn sammen, er der dog ikke noget krav om 2 års samliv. Hvis du er optaget i PenSam før 2008, skal du være opmærksom Er du derimod optaget i en pensionsordning i PenSam før 2008, skal du udfylde en særlig erklæring, hvis du ønsker at din samlever skal have udbetalingen af din dødsfaldsdækning i PenSam. Ellers vil udbetalingen ske til dine børn eller øvrige arvinger i familien. Gruppelivssummen i PenSam er typisk på kr. og udbetales til dine efterladte, hvis du dør, før du fylder 65 år. Herudover kan du have yderligere dækninger ved dødsfald afhængig af din pensionsordning og dine individuelle valg 22 Vingefanget Oktober 2011


Hundemad - Sådan vælger du det rigtige! – MyPeterinarian\nUdgivet den oktober, 2020 maj, 2021 af Tarek Abu Sham\nHundemad – Sådan vælger du det rigtige\nDet er nemt at blive forvirret af alle de varianter af hundemad, der findes på markedet. Hvordan ved du, hvilken en du skal vælge? Her kommer et par gode råd til hvordan du vælger det bedste foder til din hund.\nHundemad for begyndere\nGryn har et dårligt ry indenfor hundemad, men den gode nyhed er, at flest hunde ikke er så sensitive overfor gryn, som vi mennesker er. Du bør læse mærket, på det mad du køber til dit kæledyr. Her bør du lede efter kød, der er benævnt i toppen af ingredienslisten. Vær opmærksom på, at hunde ikke udelukkende er kødspisere som katte. Så det at fodre med forskellige typer grøntsager er ikke nødvendigvis en dårlig ting. Du bør måske vælge hundemad uden korn/majs. Dette kan betyde, at hundemaden indeholder mange fyldstoffer. Regeringer regulerer mad til kæledyr på forskellige måder. Her bør du lede efter mærker som fx AAFCO, som er kontrolleret af den amerikanske fødevarestyrelse. De bedste ord, der kan fremgå på dit hundefoder er generelt “komplet” og “balanceret”, hvilket betyder, at maden er en ernæringsmæssigt afbalanceret diæt, der dækker din hunds behov. Vælger du at fodre din hund med en kornfri diæt, skal du vide, at indledende data foreskriver, at nogle kornfri hundemadsprodukter potentielt kan lede til fatale hjerteproblemer, som fx udvidet kardiomyopati. Mens nogle hunderacer er i højere risiko for at udvikle udvidet kardiomyopati, såsom Dobermann, er alle hunde i risikozonen, når de spiser kornfri hundemad, også selvom det er udpeget til at være komplet og afbalanceret.\nTag din hunds alder og livsstil in mente\nNår hundefoder skal vælges, er det ekstremt vigtigt at tage forbehold for din hunds livsfase og alder. Når hvalpe vokser, behøver de hvalpefoder, der typisk har et højere kalorieindhold end voksne hunde. Ældre kæledyr bør blive fodret med senior dyrefoder, som typisk indeholder restriktive næringsstoffer, som fosfor. Typen af foder bør også være skræddersyet til din hunds størrelse og aktivitetsniveau. Store hunderacer vokser som regel meget langsommere end mindre hunde, og her er niveauet af calcium og fosfor meget vigtigt, for at få dem til at vokse på sundeste måde. Meget aktive hunderacer, typisk dem der ikke er i voksealderen længere, behøver føde, der indeholder flere kalorier end andre typer hundemad.\nHvad med specifikke sundhedsproblemer?\nHvis din har allergi, har du måske brug for at vælge en allergivenlig type hundemad. Det kunne være hundefoder, der er lavet uden korn/majs, eller der er hydrolyseret, hvor proteinerne er nedbrudt i så små stykker, at de fleste hunde ikke reagerer allergisk på dem. Nye proteintyper vælges ofte til diæt test for hunde, hvilket betyder, at kilden i proteinet ikke er det mest anvendte, men er and eller selv kænguru. Allergivenlig hundemad vil ofte anvende korntyper, der ikke er så anvendte, som fx at bruge kartofler i stedet for hundemad med korn. Kæledyr med ledsygdomme behøver muligvis støtte i deres diæt, hvilket inkluderer glucosamin og kondroitin. Samtidig har overvægtige hunde brug for hundemad, der er designet til at nedsætte kalorier for at øge deres stofskifte.\nSom en krølle på halen\nAt vælge det rigtige hundemad er vigtigt for, at hjælpe din hund til et bedre og gladere liv. At læse ingredienslisten og uddanne sig selv er et meget vigtigt første skridt, men du bør også forstå din hunds alder, størrelse og aktivitetsniveau, når du vælger hundefoder. Hvis du har et spørgsmål, så send os en besked i dag.\nDette indlæg var udgivet DYRLÆGENS HJØRNE og tagged hundefoder,hundemad.\nEt brev fra Grundlæggeren – Din Kæledyrsekspert


Generationsskifte af pengetanksselskaber - endelig en afklaring - DAHL Advokatfirma\nDenne artikel er del 1 af 2 omkring et nyt lovforslag om nedsættelse af bo- og gaveafgift.\nFor ca. 1½ år siden, i efteråret 2015, forhandlede den daværende Venstre-regering en finanslov på plads for 2016. Et af elementerne var en egenindførsel af formueskattekursen, en regel der kunne anvendes ved værdiansættelse af unoterede kapitalandele.\nDet lykkedes dog ikke. Der blev indgået et forlig mellem de borgerlige partier om, at formueskattekursen ikke skulle genindføres, men at man i stedet skulle nedsætte bo- og gaveafgiften fra 15 % til 5 %. Nedsættelsen skulle ske som nedtrapning over 5 år, hvor de 5 % skulle nås i 2020. Der er den 29. marts 2017 fremsat lovforslag herom.\nPENGETANKSSELSKABER OG OVERDRAGELSE MED SUCCESSION\nEt kapitalselskab er en juridisk person. Et kapitalselskab kan derfor også have mange forskellige former for aktiviteter. Overskriften nævner ordet pengetanksselskaber. Ved pengetanksselskaber forstås selskaber, som ofte har haft et aktivt liv, men i dag alene har f.eks. kontanter og værdipapirer.\nNår man skal overdrage kapitalandele fra én generation til en anden, kan der være forskellige udfordringer. Den første udfordring består typisk i, at en overdragelse er en afståelse, altså et salg, og at der derfor skal opgøres en aktieavance hos overdrager – sælger –den ældre generation. Avancen beskattes med 27 % for de første 51.500 kr. og ellers 42 %. En sådan beskatning er likviditetskrævende for et generationsskifte.\nDer er derfor et regelsæt, der giver mulighed for, at man kan overdrage kapitalandele i selskaber med succession. Succession betyder, at sælgeren ikke beskattes, men at køber indtræder i sælgers skattemæssige stilling. For at kunne gøre brug af muligheden for at overdrage med succession skal en række betingelser være opfyldt.\nVed lovtiltaget justeres og præciseres visse centrale elementer.\nDet selskab, hvori man ejer kapitalandele, må ikke have en aktivitet, der kategoriseres som passiv kapitalanbringelse, hvis man skal bruge muligheden for at overdrage med succession. Definitionen af passiv kapitalanbringelse er i dag koblet op på, at selskabets aktivitet ikke i overvejende grad må bestå i ”udlejningsejendomme, værdipapirer, kontanter m.v.” Afgrænsningen af dette begreb er sket igennem praksis med et forudsigeligt grundlag til følge og er efterhånden på et relativt sikkert grundlag.\nDenne definition justeres, sådan at mængden af elementer, der er passiv kapitalanbringelse bliver større. For det første indfører man begrebet ”passiv kapitalanbringelse” for at indikere, at det er et bredt begreb. For det andet eksemplificeres begrebet nu ved ”fast ejendom, værdipapirer, kontanter eller lignende.”\nMan stiller ikke længere krav om, at der skal være tale om en udlejningsejendom – fast ejendom er principielt passiv kapitalanbringelse uanset karakteren. Det er dog ikke hensigten, at man skal ramme domicilejendomme og andre erhvervsmæssige ejendomme eller typehusfirmaers midlertidige udlejning af typehuse. Det, der derimod bliver omfattet, er ejerskabet af grunde eller ejendomsudviklede projekter – projektejendomme. Disse vil fremadrettet blive betragtet som passive.\nI lovforslaget angives det også, at det ikke er alle likvider, der er passive. Hvis likvidbeholdningen har afsæt i et erhvervsmæssigt synspunkt, kan den rent faktisk godt holdes uden for passiv kapitalanbringelse.\nHvilke aktivinvesteringer, der ellers er omfattet af begrebet passiv kapitalanbringelse, er ikke afgrænset. Der lægges op til en konkret vurdering. Det er derfor ikke helt klart, hvorvidt investeringer i vindmøller og solcelleanlæg f.eks. fremadrettet vil være passiv kapitalanbringelse. Det har ikke været tilfældet tidligere.\nBEREGNINGSGRUNDLAGET FOR PASSIV KAPITALANBRINGELSE I OVERVEJENDE GRAD\nNår man skal vurdere, om et selskab har en aktivitet, der er passiv kapitalanbringelse, måler man det på selskabets indtægter og handelsværdien af aktiverne. Indtægterne måles som et gennemsnit over de sidste tre år, mens handelsværdien af aktiverne måles som et gennemsnit over de sidste tre år og på overdragelsestidspunktet. I bemærkningerne til det nye lovforslag er det nu præciseret, at har et selskab ikke afleveret regnskab endnu, f.eks. fordi det er blevet etableret ved en omstrukturering eller lignende, laver man målingen på det grundlag, man nu engang har. Har et selskab derfor slet ikke afleveret et regnskab endnu, skal man alene måle, om selskabet har karakter af passiv kapitalanbringelse på overdragelsestidspunktet.\nMed denne justering præciseres det, hvad der allerede er gældende i praksis, at man skal vurdere det enkelte selskabs reallevetid.\nSELSKABER, DER ER NÆRINGSDRIVENDE MED HANDEL MED VÆRDIPAPIRER\nEt selskab kan være et investeringsselskab, der f.eks. for andre foretager investering i værdipapirer m.v. Sådanne selskaber kan være næringsdrivende med handel med værdipapirer. Endvidere kan et selskab drive finansieringsvirksomhed. Begge dele har været tilstrækkeligt til, at der ikke forelå passiv kapitalanbringelse tidligere, da selve aktiviteten jo netop var en sådan investeringstype.\nDette begrænses, sådan at det fremadrettet også er et krav, at sådanne selskaber er undergivet offentligt tilsyn, hvis selskabet ikke skal have karakter af passiv kapitalanbringelse. Der er her tale om en stramning, men det vurderes, at stramningen ikke rammer særligt mange selskaber.\nDet pågældende lovforslag angiver at træde i kraft den 1. juli 2017. Da der i det væsentligste er tale om stramninger, betyder det også, at det kan være relevant at foretage forskellige tiltag inden den 1. juli 2017.


Skambæk Mølle - sh-r.dk\nHotellets historie 1705-1917\nSkambæk Mølle kan dateres helt tilbage til 1705 og lå der, hvor Strandhotel Røsnæs i dag er beliggende. Frem til 1829 var Skambæk Mølle en vandmølle med et stampeværk, der primært forarbejdede vadmel. Skambæks møllested bestod af et stue- og møllehus med vandmølleværk, samt en længe til fårehus, tørvehus, hestestald, foderlo, tærskelo og lade.\nMen der var efterhånden ikke nok vand til at drive vandmøllen, så den kunne kun benyttes 6-7 timer hver 3. dag. I 1829 blev der derfor opført en vejrmølle, på bakken nord for boligen. Det var hverken en hollandsk mølle eller en almindelig stubmølle. Hele kroppen kunne dreje og var bygget på en tyk kampestens og murstens grundfod.\nSkambæks vejrmølle afbrændte en nat i juli 1833 og blev i 1834 erstattet af en en ottekantet vejrmølle af hollandsk facon, hvor toppen kan dreje. Tømmeret var solidt gjort, i såvel ege- som fyrretømmer og den var bygget på en dels kampestens- og dels brændte murstens grund.\nI 1866 blev en 13 årig pige fra Kallerup slået ihjel af møllevingen, kun få år før at møllen omkring 1870 blev flyttet til Raklev. Årsagen til flytningen kendes ikke, men i 1869 fik den hollandske vejrmølle konkurrence, da bager Groth i Nostrup også opførte en vejrmølle.\nVandmøllen var i mellemtiden etableret igen og ved en tvangsauktionen 1888 taktseres møllebygningen øst for gården med tilhørende kværne og møllehjul til 600 kr. Møllebygningen var 10 alen lang og 8 alen dyb, opført af ege- og fyrretømmer, murede vægge og stråtag.\nBondegården med vandmølle havde en del sommerpensionater de senere år, og da sagfører og bankdirektør Hans Jørgen Hass købte gården i 1917 for at drive Badehotel, blev landbrugsbygningerne revet ned og landbruget flyttet længere mod nord, hvor den nuværende Skambækgaard blev opført.\n1900 – gården set fra nordøst. I baggrunden ses bakken med Skambæk Skanse.\n1902 – Hovedhuset der senere blev til badehotel og feriehjem. Til højre ses møllehuset og vandmøllen kan anes mellem træerne yderst til højre.\n1915 – Vandmøllen for enden af møllehuset.\n1900 – Gården set fra nordvest. Bemærk hestevognen til venstre i billedet.\nMatrikelkort 1806 – Skambæk Mølle ses nederst til højre. Bemærk symbolet for vandmøllen.\nMatrikelkort 1860 – Skambæk Mølle ses nederst til højre.


Fremtidens udfordringer på det specialiserede socialområde - PDF\nDownload "Fremtidens udfordringer på det specialiserede socialområde"\n1 Fremtidens udfordringer på det specialiserede socialområde\n2 Fremtidens udfordringer på det specialiserede socialområde Udgifter til det specialiserede socialområde er stigende. Derfor er det vigtigere end nogensinde at være i stand til at verificere og dokumentere den indsats og de tilbud, der iværksættes af kommunerne. som det handler om styringsteknologi, monitorering og målepunkter. Vi har den erfaring og de kompetencer, der skal til for at favne hele effektiviseringsspektret på Børn- Ungeog Voksenområdet. Hos BDO ved vi, at succesfuld effektstyring i kommunen handler om kultur, indsigt og ledelse i lige så høj grad, 2\n3 Specialområdet Børn og Unge I marts 2015 offentliggjorde KL et udspil om udsatte børn og unge. Udspillet peger på vigtigheden af tidlig indsats, tværprofessionelt samarbejde og nytænkning af de specialiserede indsatser. Samtidig sættes der fokus på, at sagsbehandlingen bidrager til virksomme metoder, og at der kommer fokus på mål, resultater og effekt af indsatsen. Endeligt peger udspillet mod fokus på udsatte børns læring. BDO har gennem længere tid løst opgaver for kommunerne. Opgaver der understøtter temaerne i det nye udspil fra KL. Vi er i særlig grad lykkedes med at støtte kommunerne i en effektiviseringsdagsorden, hvor høj faglig kvalitet med fokus på mål, resultater og dokumentation er det bærende indenfor en ramme af effektiv økonomistyring. Med BDO som samarbejdspartner handler det ikke om besparelser, men om effektiviseringer, der giver kommunerne et bedre råderum, både på kort og på langt sigt. Hvordan griber vi det an? Vi giver kommunen en vurdering af effektiviseringspotentialet på det specialiserede Børn- og Unge område ved at: vurdere de eksisterende økonomi- og aktivitetsdata analysere den aktuelle økonomistyring vurdere de aktuelle politikker, strategier, serviceniveaubeskrivelser, arbejdsgange, kompetenceplaner, visitationsfora mv. analysere proces og indhold i den helt praksisnære sagsbehandling På baggrund af kortlægningen anbefaler vi, hvordan en forestående effektiviseringsproces kan forløbe under hensyn til de lokale og aktuelle forhold. Vores anbefalinger kan omhandle forslag til forandringer på flere niveauer i forvaltningen, ligesom anbefalingerne både kan handle om strategier for bedre dokumentation og resultatstyring på såvel overordnet økonomistyring som på sagsbehandlingsopgaver. Platformen for vores anbefalinger tager udgangspunkt i de temaer, der er skitseret i Kl s udspil om de udsatte børn og unge. Vi har kompetencer, der favner hele effektiviseringsspektret, som er: Viden om og erfaring med effektiviseringsprocesser Viden om og erfaring med detaljeret økonomistyring Viden om og erfaring med praksisnær sagsbehandling Viden om og erfaring med implementering af forandringsprocesser Helene Tørsleff Manager Mobil: En vurdering af effektiviseringspotentialet vil typisk tage udgangspunkt i nogle centrale nedslagspunkter, som indledningsvist afklares. Vi er i særlig grad lykkedes med at støtte kommunerne i en effektiviseringsdagsorden, hvor høj faglig kvalitet med fokus på mål, resultater og dokumentation er det bærende indenfor en ramme af effektiv økonomistyring. 3\n4 Specialområdet Voksne Kommunerne har siden 2009 oplevet en vækst i både udgifterne og aktiviteten på det specialiserede voksenområde. Dette kræver et stærkt fokus på styringen af området. KL og SFI peger på, at udgiftsvæksten er forårsaget af en ændring i den kommunale demografi. En ændring som betyder en stigning i antallet af indvisiterede borgere. Borgere som også i stigende grad lider af komplekse og multiple diagnoser. SFI har desuden afdækket, at opfattelsen af, hvornår en borger betegnes som menneske med handicap, er ændret, så borgere nu hurtigere karakteriseres som havende et handicap. Det specialiserede voksenområde vil desuden, uvægerligt, skulle se på mulighederne og udfordringerne i øget konkurrenceudsættelse og den nylige liberalisering af takstbekendtgørelsen. BDO har en helhedsorienteret tilgang til arbejdet med det specialiserede voksenområde. Vi er derfor overbeviste om, at offentlige organisationer med fordel kan samarbejde med os. Ikke bare i analyse- og afdækningsfasen, men også i implementeringsfasen, i evalueringen af de implementerede arbejdsgange og redskaber, og i målingen af effekten af de nye tiltag: Hvordan kan det gribes an? BDO har igennem en årrække samarbejdet med de danske kommuner om at udvikle og sikre kvaliteten af ydelserne på det specialiserede område. BDO s fokus er altid at skabe værdi for kunderne, så den kommunale service leveres effektivt, med fokus på en stærk faglighed og et velkonsolideret serviceniveau for borgerne. Udviklingen på området stiller markante krav til kommunernes styringsprofil, blandt andet i forhold til: Kobling mellem økonomi og effekt Risikostyring af blandt andet køb og salg af pladser Effektiviseringsinitiativer Implementeringen af centrale styringsredskaber. IMPLEMENTERING OPFØLGNING EFFEKT 4\n5 Effektbaseret styring på det sociale område Det er BDO s erfaring, at der er mange kommuner, der er i gang med at undersøge mulighederne for at implementere effektbaseret styring. Effektbaseret styring kræver en høj grad af kvantitativ dokumentation. Mange kommuner har valgt, at anvende implementeringen af Voksenudredningsmetoden og digitaliseringen af sagsbehandlingen på voksenområdet som et springbræt til effektbaseret styring. BDO har indgående kendskab til brugen og implementeringen af VUM. For Socialstyrelsen har vi blandt andet netop evalueret brugen af DHUV i de danske kommuner. I den forbindelse har kommunen brug for at kunne dokumentere effekten af deres sociale indsatser og tilbud: EFFEKTIVITET = RESSOURCER (INPUT) RESULTAT RESSOURCER PRODUKTION (OUTPUT) RESULTAT (EFFEKT FOR BORGERE) PRODUKTIVITET = PRODUKTION RESSOURCER At tilrettelægge og implementere en tilgang til målog effektstyring er i sig selv en stor omvæltning. For mange kommuner vil de naturlige spørgsmål være, hvordan nye styringstiltag planlægges, implementeres og evalueres, så de kan matche de behov, muligheder og krav, som området står overfor. BDO kan støtte og bistå i hele processen omkring indførelse af effektbaseret styring på det specialiserede socialområde. Hos BDO ved vi, at succesfulde erfaringer med effektstyring handler om kultur, kompetencer og ledelse i lige så høj grad, som det handler om styringsteknologi, monitorering og målepunkter. Når BDO bistår i udarbejdelse af effektbaseret styringsmodeller, starter vi med at vurdere, hvor parat kommunen er til omstillingen til effektbaseret styring. Parathedsanalysen eller modenhedsanalysen sætter fokus på alle relevante dele af kommunens styringspraksis. 5\n6 Effektiviseringsanalyser aktivitetsog ressourcestyring på voksenområdet Med BDO som samarbejdspartner får kommunen et fyldestgørende billede af den samlede udgiftsprofil og samtidig en ramme for mulige effektiviseringer. BDO s effektiviseringskoncept falder i tre faser: I første fase udarbejder BDO en benchmarking-analyse, hvor udgifts-, aktivitets- og serviceniveau sammenlignes med andre kommuner. I anden fase gennemgås arbejdsgange, organisation og praksis i kommunen. BDO har ekspertise indenfor forløbsundersøgelser og sagsgennemgang, som tager udgangspunkt i vores omfattende erfaring med Voksenudredningsmetoden. FASE 1 - FOKUS: Hvad er jeres potentiale for effektivisering og prioritering, når vi sammenligner jer med andre? I den sidste fase præsenteres konkrete effektiviseringspotentialer. Disse ledsages som oftest af en vejledning og et tilbud om bistand i arbejdet henimod en succesfuld implementering af effektiviseringstiltagene. FASE 2 - FOKUS: Hvor er de konkrete muligheder for prioritering og effektivisering i jeres organisation? FASE 3 - FOKUS: Hvordan realiserer i jeres effektivisering i praksis? 6\n7 Evaluering og effektmåling af sociale indsatser og projekter I BDO ved vi, at evaluering og effektmåling af sociale initiativer og indsatser er en nødvendig del af effektbaseret styring og god ressourceudnyttelse. I overensstemmelse med anbefalingerne fra Socialstyrelsen, vil BDO bistå kommunerne i at få skabt en arbejdsgang for evaluativ tænkning i den sociale praksis. Dette kan gøres ved at fremme redskaber til at anvende evalueringer, som er en integreret del af arbejdet. BDO indtager både rollen som projektleder og som aktivt lyttende og handlingsparat deltager i evalueringsprocesser. BDO s store viden om snitflader mellem de centrale og decentrale niveauer betyder, at vi kan sammensætte et evalueringsforløb, som sikrer, at I opnår læring om effekterne af jeres indsats. I får konkrete forslag til justeringer af den nuværende retning. Justeringer som sikrer, at fokus hele tiden kan holdes på det konkrete formål med de iværksatte initiativer. BDO s tilgang til evalueringer og effektbaseret styring tager udgangspunkt i anvendelsen af programteori. BDO kan støtte i udarbejdelse af tydelige målsætninger for effekter af det pågældende projekt eller den sociale indsats, som I ønsker evalueret. Herigennem belyses om der er overensstemmelse mellem de ressourcer og aktiviteter, der er brugt og den forandring, som er opnået. 7\n8 Kontakt BDO Få mere viden om, hvordan BDO kan støtte en effektiviseringsdagsorden i kommunen. Vi er klar med råd, ekspertviden og vejledning: Esben Juul Hansen Senior Consultant Mobil: Helene Tørsleff Manager Mobil:


Kontaktoplysninger for gæst&GAVER\nGæst & Gaver\nVin, spiritus og andre specialiteter\nGæst & Gaver er en webshop, som anledningsvis vil poppe up som fysisk lokation, men altid servicere eksisterende kunder via Web, når der ikke er en fysisk lokation.\nHos Gæst og Gaver finder du et stort udvalg af omhyggeligt udvalgte specialiteter inden for vin, spiritus og andre gourmet relaterede produkter.\nVi er din medspiller både som gæst og når du selv har gæster. Vi har et stort udvalg af værtsgaver og når du selv får gæster, hjælper vores passionerede og uddannede personale med at sætte vin til maden, finde den rigtige cocktailopskrifter eller udvælger spiritus til kaffen.\nVi har gaver til enhver lejlighed, skal du til en reception eller fødselsdag har vi et stort udvalg af special indpakkede specialiteter. Ligesom vi vil være det naturlige valg når der skal vælges julegaver til nogen du virkelig holder af.\nNyheder fra gæst&GAVER\nAltos R Crianza Altos de Rioja begyndte at lave vin i september 2006 . Vinen er produceret på en gård i hjertet af det bedste vinområde i Rioja Alavesa, lidenskabeligt anført af en gruppe erfarne fagfolk. Med stor erfaring fra den spanske vinverden er Roberto San Ildef..\nAnnoncer fra gæst&GAVER


Opskrift på Selleri/gulerodssalat fra - Hjemmet\n1 tsk wasabi (pulver eller pasta)\nSkræl selleri og gulerødder og skær dem i tynde strimler.\nBlancher dem i kogende, letsaltet vand 1 min. og læg dem straks i iskoldt vand.\nBland fintrevet citronskal, fintrevet ingefær og knust hvidløg.\nTilsæt wasabi, sesamolie og 2-3 spsk citronsaft.\nSmag til med sukker, salt og peber og vend de afdryppede grønsager i.\nRist sesamfrøene på en tør pande og drys dem over salaten før servering.


Motorsporten.dk - Copenhagen Historic Grand Prix - Casper Elgaard på rekord jagt\nCasper Elgaard på rekord jagt\n- i Le Mans Aston Martin i Fælledparken\nHar man ikke selv været ved banekanten under årets 24-timers Le Mans og set Casper Elgaard på vej mod tredjepladsen i GT1 klassen, er muligheden der for revanche i weekenden den 4. - 5. august, hvor Copenhagen Historic Grand Prix finder sted i Fælledparken i København.\nCasper Elgaards 600 hestes Aston Martin DBR9 kommer til København og det bliver den danske standardvognsmester og Le Mans kører selv, der sidder bag rattet i Aston’en, som skal forsøge at sætte banerekorden i klassen for moderne racerbiler.\nDet er en ganske speciel ting at få Le Mans raceren til København. Der er nemlig ikke tale om en museums genstand, men en bil, der fortsat benyttes i race og en bil, der stadig udvikles på. Den slags biler værner fabrikkerne naturligvis omkring. På den anden side ved man godt hos Aston Martin, at det er vigtigt for Casper Elgaard og Team Essex, som han til dagligt kører for i DTC, at man er repræsenteret i København. Copenhagen Historic Grand Prix er jo i sig selv en ganske usædvanlig begivenhed, hvis lige kun findes få steder i verden.\nCasper Elgaard blev nr. 3 i GT1 klassen i 24-timers Le Mans i denne Aston Martin DBR9. Både den og Elgaard kommer til København og er inviteret til at sætte tiden i klassen for moderne racerbiler.\nNaturligvis har den danske ejer af bilen også haft et ord at skulle have sagt. Den tidligere racerkører og nuværende importør af bl.a. Aston Martin, Jaguar og ikke mindst Kia biler, Jac Nellemann, har givet grønt lys for, at bilen kommer til Danmark.\n”Præcis den bil, som vi får til Danmark i år, blev nr. 2 i 24-timers Le Mans i 2006 og nr. 3 i år,” fortæller Jac Nellemann. ”Den har desuden vundet Petit Le Mans på Road Atlanta banen i USA.”\nJac Nellemann vil også være til stede i Fælledparken under Grand Prix’et. Han er i sig selv et stykke levende dansk motorsportshistorie, dels på grund af sin fortid som succesrig racerkører i diverse klasser tilbage i 1960’erne og 70’erne, men også fordi han var manden, der introducerede den så populære Formel Ford kategori i Danmark. Det skete for præcis 40 år siden og den første Formel Ford, som Jac Nellemann importerede, var en Lotus.\nCopenhagen Historic Grand Prix finder som nævnt sted den 4. og 5. august. Racerbanen vil blive bygget op i dagene op til weekenden, fredag aften afspærres Nørre Allé og lørdag klokken 9 er der adgang for publikum.


Hos Advice er to ud af tre i direktionen kvinder: ”Det er usædvanligt” - Dansk Markedsføring\n30. jun 2021 11:23\nMille Klink, CEO i Advice: “Når man kigger på tallene, er det tydeligt, at der er noget, som ikke er i balance.” Foto: Advice/PR\n– Jeg har skullet gøre op med mig selv, om jeg synes, jeg har en stemme og relevans i ligestillingsdebatten.\nSådan siger Mille Klink, der er CEO i Advice. En ny undersøgelse fra KreaKom viser, at 64 procent med titlen chef og 71 procent med titlen direktør er mænd i bureaubranchen. Ifølge Mille Klink er der ingen tvivl om, at bureaubranchen som andre brancher har strukturelle problemer med ligestilling i de øverste ledelseslag. Men:\n– Jeg har været overrasket over, hvor meget opmærksomhed mit køn har fået i forbindelse med, at jeg indtog CEO-rollen i Advice, siger hun.\n– Jeg vil grundlæggende hellere fokusere på mine faglige og ledelsesmæssige meritter, men når man kigger på tallene, er det tydeligt, at der er noget, som ikke er i balance. Og derfor er det ikke så underligt. At jeg i mig selv er en mønsterbryder er hele pointen – og det er i sidste ende problematisk.\nHun har aldrig selv har oplevet sit køn som en barriere for at avancere til toppen af hierarkiet i Advice i løbet af de 10 år, hun har været i bureauet. Her udgør hun i dag sammen med CFO Ulla Langeland og CCO Ralf Lodberg en direktion med to kvinder og én mand.\nDet betyder også, at det tidligere i karrieren var sværere for hende at se ligestilling som en udfordring.\n– For otte år siden havde jeg nok været mere kålhøgen og sagt, at det ikke var et stort problem. Men jeg er heldigvis blevet klogere, siger hun.\n– Overvægten af mandlige chefer er et grundlæggende problem for ligestillingen, men også for at kunne finde de rette, kreative løsninger på arbejdspladserne, siger hun.\nFokuser på det faglige\nGrundlæggende mener Mille Klink, at en af de bedste løsninger på kønsskævheden kan være et stærkt fokus på faglighed. Det har hun selv oplevet i 10 år hos Advice.\n– Jeg har aldrig oplevet i min karriere, at mit køn stod i vejen for mine muligheder. Men jeg er også blevet bevidst om, at jeg har nogle tydelige privilegier. Jeg er et sted med meget ligestilling generelt og objektive kriterier for at avancere, siger hun.\n– Men jeg har samtidig stor respekt for, at det langt fra er sådan for alle, og derfor har jeg også gjort op med mig selv, at jeg har en forpligtelse i at bidrage til debatten så godt, som jeg kan.\nHvilke objektiver kriterier er det, I bliver vurderet på?\n– Vi har aldrig haft et målrettet fokus på køn, men vi har arbejdet struktureret med talentudvikling, som fokuserer på målbar forretningsskabelse, klare faglige kvaliteter og udtalte kulturværdier, som ikke giver plads til spidse albuer, siger hun.\n– Og jeg kan konstatere, at vi har en næsten 50/50 fordeling af mænd og kvinder i vores ledelse og overvægt af kvinder i direktionen. Det er usædvanligt i branchen, men for os er det helt naturligt, fordi vi er så fokuseret på faglighed.\nDet er godt, at folk ikke ligner dig\nMille Klink mener også, at der udover køn er behov for at se meget bredere på diversitet i bureaubranchen.\n– Vi har en stor opgave i ikke kun at kigge på dem, der ligner os selv, når vi skal finde spændende kolleger. Vi skal også turde vælge nogen, der ikke lige smutter ind på den ledige stol, men ser tingene fra andre perspektiver, siger hun.\n– Vi diskuterer selv hos Advice, hvor og hvornår vi har et bias i forhold til, at vi ligner hinanden for meget fagligt og i forhold til interesser. Vi må tro på, at jo mere forskellige, vi er, jo mere diverst et blik får vi også på vores ledelse og vores løsninger. Vi læner os stadig i branchen op ad nogle gamle strukturer og mønstre, siger Mille Klink.\nHvad er et godt råd, hvis vi der skal være bedre muligheder for alle for at blive ledere i bureaubranchen?\n– Det er svært at give et råd, som ikke er banalt. Jeg mener, det er en ledelsesopgave og -forpligtelse. Som leder skal man være superbevidst om sine egne privilegier – og hvor man har blindspots. Det er en grundpsykologisk ting, at man er mere tryg ved nogen, der ligner én selv. Så skal vi gøre mere for at ændre det, skal vi være endnu mere bevidste om det.


Børn&Unge - 2013/13 - Ny bog. Bente kan 20 historier udenad\nNy bog. Bente kan 20 historier udenad\nMens pædagogerne i Børnehuset Kildespring i Herlev er på kursus i fortælling, gør pædagogmedhjælper Bente Johansen Rødhætte og Ulven spillevende med sine egne ord.\nKun fotografens klikkende kamera høres i eventyrrummet. Og så selvfølgelig Bente Johansens stemme, mens hun fortæller eventyret om Rødhætte og Ulven. Børnene sidder i rundkreds og er helt stille, mens de lytter.\nI Børnehuset Kildespring i Herlev Kommune er flere af de ansatte blevet superfortællere. Bente Johansen er meget erfaren og kan 20 historier og eventyr udenad.\n»Det er dem, jeg lige kan trække op af rygsækken,« siger hun, mens hun gør en sigende bevægelse med hånden.\nLeder Kirsten Schütt er glad for den fortælleprofil, som Kildespring har fået.\n»Den ene del er, at personalet selv udvikler sig ved at kunne stå frem og fortælle en\nhistorie, som de lærer udenad. Den anden del er i forhold til børnene og deres udvikling. Her giver det rigtig meget i forhold til den sproglige opmærksomhed, til begrebsudvikling, til det at lytte og ikke mindst i forhold til deres selvværd, når de også selv lærer at fortælle,« siger hun.\nFortællingen er anderledes end højtlæsning, fordi der opstår en helt anden kontakt mellem fortælleren og dem, der lytter, mener Kirsten Schütt.\n»Man bliver ikke forstyrret af, at alle skal kunne se billederne i bogen, man kigger hinanden i øjnene og ser mimikken,« siger hun.\nEt nuanceret sprog. Der bliver også læst mange bøger i Kildespring, men det er en daglig aktivitet at fortælle historier og\narbejde med fortællingen i forhold til et emne eller læreplanen. Så fortællinger indgår både i spontane og planlagte aktiviteter.\nDe store børn, der snart skal i skole, øver sig i at kunne fortælle foran andre børn. Nogle af deres fortællinger bliver skrevet ned og følger med over i skolen.\n»De opnår at blive ret garvede fortællere, der tør stå frem over for mange børn og voksne. Det styrker deres selvværd, at de oplever, at de er gode til noget, og at andre vil lytte til dem,« siger Kirsten Schütt.\nArbejdet med fortællingen har også betydet et andet fokus på de ord, både voksne og børn bruger. Pædagogerne arbejder med at være meget konkrete. Det er ikke godt nok at sige: ’Ræk mig papiret!’, når man mener køkkenrullen.\n»Vi mener, at vi – sammen med fortællinger og læsning af bøger – kan bidrage til, at børnene får et mere nuanceret sprog. Vi omformulerer heller ikke de svære ord. I stedet forsøger vi at forklare, hvad de betyder, eller finder frem til billeder af ordet,« siger Kirsten Schütt.\nRødhætte bliver til Laura. Da Bente Johansen er færdig med at fortælle om Rødhætte, spørger hun, om et af børnene vil fortælle noget.\nJasmin melder sig straks og sætter sig op i den fine børnefortællestol med et udskåret hjerte i ryglænet. Hun siger:\n»Der var engang en pige, der hed Laura. Hun skulle besøge sin bedstemor. Men på vejen derud mødte hun ulven, og så spiste ulven både Laura og bedstemor. Men de blev reddet igen. Da hun fortalte sin mor og far om det, troede de ikke på hende. Men da de så en reklame om det, vidste de, at det var rigtig nok. Snip, snap, snude.«


Full stack udvikler til Luxplus - iHeadHunt\nLuxplus, Østerbro, Copenhagen\nFull stack udvikler til Luxplus\nVil du med på en spændende teknologisk rejse i en virksomhed, tilstede i foreløbigt 6 lande med 3-doblet omsætning på 4 år? Har du lyst til at arbejde i et nuanceret space med en god blanding nørder indenfor en masse forskellige områder? Lyder udviklingsmuligheder og stor fleksibilitet i lækre lokaler centralt på Østrebro spændende?\nVi ved jo godt, du er eftertragtet. Men det er vi også – og det er der en grund til! Hos os får du nemlig lov til at være dig selv. Du vil lynhurtigt kunne mærke den empati og medmenneskelighed, som florerer på vores kontor. Vi er på under et år gået fra 20 til omkring 60 medarbejdere - så vi gør meget ud af onboardingen. Vi er pt 6 på tech teamet, hvor du skal være den 7.\nVores teknologi-team dækker backend og frontend. Vi leverer funktionalitet til marketing, værktøjer til indkøb og udvikler nye kommercielle redskaber i tæt samarbejde med kollegaerne.\nVi er forresten en medlemsklub og en webshop, hvor vores medlemmer i Danmark, Norge, Sverige, Finland, Holland og UK kan spare store beløb på makeup, parfumer og en masse andre produkter fra kendte brands. Vi har mere end tredoblet vores omsætning på fire år og vi er slet ikke færdige med at vokse…\nDu kan arbejde med\nPHP (gerne Laravel)\nDet er egentlig ikke så vigtigt for os, om du har en lang uddannelse bag dig. Det vigtigste er, at du kan din kode, er behagelig at være sammen med - og passioneret omkring dit arbejde!\nDu kommer til at referere til chefen for teknologiteamet, og du kommer til at arbejde tæt sammen med nogle veteraner fra andre start-ups. Vores eksisterende udviklere siger blandt andet:\n”Man ser hurtigt effekten af sit arbejde. Det er for det meste, rigtigt fedt”\n”Jeg er meget mere en del af teamet og arbejdet her i Luxplus. Jeg sidder ikke bare og skriver kode - jeg hjælper med et nyt værktøj til marketing”\nEt lille udviklerteam, så det er nemt at følge med i, hvad de andre laver\nAt være del af en succesfuld vækstrejse, hvor udviklerteamet har vokseværk og du vil blive en central del af det.\nFlad organisation med stor medbestemmelse og forståelse fra ledelsen\nStore udviklingsmuligheder og stor fleksibilitet\nGod placering i lækre, lyse lokaler på Teglværksgade i København Ø\nSund og nærende frokost samt snacks og sodavand ad libitum\nGode sociale arrangementer, hver måned\nPension og attraktiv sundhedsforsikring\nLidt mere om Luxplus\nI Luxplus er vores backend i Laravel 8, med VUE.js, TypeScript, og SCSS på frontend.\nVi kører CI/CD, hvilket betyder at de ting vi laver, hurtigt er i produktion, samt at det bliver automatisk testet gennem værktøjer som PHPStan og unit tests.\nVi arbejder tæt sammen i teams omkring nye features og styre processen via Kanban.\nHos os er kemien vigtig, og vi går i det hele taget meget op i mennesker hos Luxplus. Vi er en blandet familie svenskere, danskere, finner, letter, nordmænd og hollændere, så du skal trives med en arbejdsplads, hvor de fleste er bedre på engelsk end dansk.\nVi har det sjovt til hverdag, og vi synes selv, at vi har samlet nogle af de skarpeste inden for hvert område. Vi er stolte af vores arbejdsmiljø og høje tempo. Og vi er meget bevidste om, at 99% af al succes bygger på fejl. Derfor lærer vi af dem på en god måde og hepper når det går godt.\nVi er også en virksomhed med store ambitioner og en kapitalfond (Catacap) i ryggen. Måske har du hørt om os? Måske har du prøvet at være medlem hos os? Uanset hvad har vi brug for dygtige folk, der vil hjælpe os med at gøre det endnu mere attraktivt at blive og forblive medlem.\nSkriv nu – så tales vi ved om lidt\nVi vil gerne høre fra dig med det samme. Så lover vi til gengæld at svare lynhurtigt; så vi kan komme til at tale om hvilke mennesker vi er, og hvem du kan komme til at arbejde sammen med. Ansøg derfor så hurtigt som muligt.\nRekrutteringen varetages af iHeadHunt, og du kan kontakte Mads Ottosen på +45 36 98 87 00, hvis du vil vide mere om rollen.\nContact Mads Ottosen Recruitment Manager & Business Developer


Slut med åbne vinduer: Flertal vil tillade boliger i forurenede områder - Altinget: kommunal\nAnders Redder | 22. oktober 2018 kl. 2:00 | Print\nI Aarhus Havn skal der fremover bygges lejligheder, hvor vinduerne ikke kan åbnes på grund af støj og luftforurening. (Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix)\nDet skal være muligt at bygge lejligheder i industriområder, hvor støj, røg og møg hidtil har forhindret folk i at bosætte sig.\nI lovforslaget fremgår det, at kommunerne fremover må opføre såkaldt 'hermetisk lukkede boliger' i områder, hvor ”grænseværdier for lugt, støv eller anden luftforurening er overskredet,” så længe vinduerne ikke kan åbnes, ligesom der ikke må være altaner i boligerne.\nVi kan ikke være bekendt, at borgere ikke kan åbne vinduerne i deres egne boliger, når de vil have frisk luft.\nIfølge erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) føjer man med den nye planlov et ønske fra en række af de større byer.\n"Der er i dag havneområder eller andre ældre erhvervsområder, hvor der stadig er flere velfungerende erhvervsvirksomheder, men hvor der samtidig er en særlig interesse i at byudvikle – blandt andet med høje etageboliger," oplyser ministeren i et skriftligt svar til Altinget.\nEnhedslisten: Rent galimatias\nForslaget møder hård kritik fra både politisk hold og hos Dansk Byplanlaboratorium.\n”Vi kan ikke være bekendt, at borgere ikke kan åbne vinduerne i deres egne boliger, når de vil have frisk luft. Der skal være en minimumsstandard for kvaliteten af folks boliger. Og den bør være højere, end hvad regeringen foreslår,” siger Ellen Højgaard Jensen, direktør i Dansk Byplanlaboratorium.\nHun afviser, at løsningen på problemet – en mekanisk ventilation, der skal bringe frisk luft ind i lejlighederne – er passende.\n”Det er et lille plaster på såret, men ikke godt nok. Vi bør i stedet fastholde det sunde princip i dansk boligpolitik, at vi kun bygger boliger i områder, hvor luften er ren og frisk,” siger hun.\nI Enhedslisten kalder planlovs- og miljøordfører Øjvind Vilsholm idéen for ”rent galimatias” og forudser, at den nye planlov vil have en markant social slagside.\n”Borgere med god økonomi vil søge andre steder hen, hvor støjen og luften er til at holde ud. Det her handler om at presse mennesker, der i forvejen ikke har mange valgmuligheder, ind i boliger, som rent ud sagt er uattraktive,” siger han.\nØnske fra Aarhus\nEn af de kommuner, der hilser en ændring af planloven velkommen, er Aarhus.\nHer ønsker kommunalbestyrelsen at imødekomme den stigende boligefterspørgsel ved at bygge boliger side om side med industrivirksomhederne.\nDe nuværende regler er et benspænd for byens udvikling, forklarer Bünyamin Simsek (V), rådmand for Teknik og Miljø i Aarhus Kommune.\n”Vi har arbejdet hårdt for den her ændring af planloven. Der kommer 100.000 flere indbyggere til Aarhus de næste 20 år, og vi har derfor brug at lade byudvikling og industri gå hånd i hånd ved at opføre boliger ved blandt andet Aarhus Havn.”\nEr det ikke et bevaringsværdigt princip, at man ikke bygger boliger i områder, hvor grænseværdierne for luftforurening og støj er overtrådt?\n”Der er ikke noget sundhedsfarligt ved det her. Der kommer ventilation i boligerne, som sikrer frisk luft. Og så vil købere og lejere være bevidste om begrænsningerne i forhold til vinduer. Til gengæld er området ved havnen attraktivt at bo i, eksempelvis grundet central beliggenhed og udsigt,” siger Bünyamin Simsek.\nOgså erhvervsminister Rasmus Jarlov garanterer, at der ikke slækkes på standarderne for indeklima i loven. Ministeren påpeger desuden, at der tæt på boligerne skal være adgang til et område, som ikke er belastet af forurening. Det kan eksempelvis være i en gård.\nHos Enhedslisten mener Øjvind Vilsholm ikke, at efterspørgslen efter lejligheder i de store byer retfærdiggør planen.\n”Det kan godt være, at folk i første omgang er glade for at få en bolig, de ellers ikke kunne få. Men på sigt tror jeg ikke, man har lyst til at bo i områder med støjgener og forurening,” siger han.\nIndustrien er også bekymret\nDen reviderede planlov er en opfølgning på 2017-planloven, som blev stemt igennem af regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.\nHer fik kommunerne som noget nyt lov til at opføre kontorer i områder med luftforurening og støjgener.\nVed at gå skridtet videre og lade folk bo i de miljøbelastede områder risikerer man ifølge Asfaltindustrien at skabe konflikter mellem borgere og virksomheder.\nOg det kan i sidste ende blive en dyr fornøjelse for virksomhederne.\n”Enten bliver højhusene svære at leje ud eller sælge, for hvem vil bo uden mulighed for at kunne åbne sit vindue? Eller også giver kommunen efter for ejere og beboeres pres for at kunne åbne vinduerne, hvorefter værket skal laves om eller flyttes med unødvendige millionomkostninger til følge,” skriver Asfaltindustrien i et høringssvar til lovforslaget.\nBåde Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet bekræfter over for Altinget, at man støtter op om ændringen af planloven – inklusive den del, der vil tillade i boliger i de miljøbelastede områder. Se hele lovforslaget her.\nBünyamin Simsek »\nForrige artikel Niko Grünfeld stopper som borgmester Næste artikel Man vinder ikke et valg på finansloven – men man stjæler al opmærksomheden


Holdkammerater fra Tornby IF kæmper videre for Abdullah - NordsøPosten.dk\nHoldkammerater fra Tornby IF kæmper videre for Abdullah\nAbdullah Alsalloum og hans mor har fået besked om at vende tilbage til Syrien, som de for fem år siden flygtede fra. I dag demonstrerede flere hundrede borgere mod hjemsendelser til Syrien i Hjørring – heriblandt Abdullahs holdkammerater fra hans fodboldklub i Tornby.\nIført sorte trøjer med påskriften ”Vi kæmper for Abdullah” var adskillige af Abdullah Alsalloums holdkammerater fra hans fodboldklub i Tornby, lørdag formiddag dukket op til en demonstration i Hjørring mod hjemsendelser af syriske flygtninge.\n– Det er vigtigt at vise, at vi bakker Abdullah og hans familie op i denne sag. Og kræver det, at man skal møde op til en demonstration, så synes jeg også, man skal gøre det, siger Kasper Bang, der er Abdullah Alsalloums fodboldtræner.\nAbdullah og hans mor fik i begyndelsen af maj besked på at rejse tilbage til Syrien. Et land de flygtede fra for fem år siden, efter Abdullahs far blev slået ihjel, da han kæmpede mod Assad-styret.\nI dag går Abdullah i 9. klasse og er optaget på STX i Hjørring. Men det er ikke sikkert, han når at starte der, for han og hans mor har nemlig fået besked på at forlade landet inden den 6. juni.\n– Da jeg rejste ud af Syrien var jeg en lille dreng. Hvis jeg vender tilbage dertil, skal jeg igen lære en ny kultur, for jeg kender ikke noget til det. Jeg føler Danmark er mit land – ikke Syrien, siger 17-årige Abdullah Alsalloum, der også selv var med til demonstrationen i Hjørring.\nAbdullah Alsalloum og hans mor er blevet bedt om at vende tilbage til Syrien inden den 6. juni. Foto: Rasmus Krøll.\nDemonstration giver håb\nDet var SF i Hjørring, der stod bag demonstrationen, men der var også taler fra såvel folketingsmedlem for Enhedslisten, Peder Hvelplund og forhenværende minister for udviklingsbistand, Christian Friis Bach (RV).\nChristian Friis Bach fra Det Radikale Venstre. Foto: Elling.\n– Regeringen har varslet at hjemsende en række herboende syrere, som ellers var tilbudt ophold af humanitære årsager. Den mener, at dele af Syrien kan kategoriseres som sikkert, selvom alle mulige eksperter over hele verden siger, at det er det ikke, siger Jørgen Bing, der er medarrangør af demonstrationen og byrådsmedlem for SF i Hjørring Kommune.\nJørgen Bing fra SF i Hjørring. Foto: Elling.\nDemonstrationen blev af arrangørerne kaldt en mangfoldighedsdemonstration og var ikke møntet på hjemsendelsen af en konkret syrer, selvom det ifølge Jørgen Bing har været med til at forstærke lysten til at demonstrere, at også familier i Hjørring og omegn står til at blive sendt tilbage til det krigshærgede land.\n– Vi bliver selvfølgelig meget påvirket af, at det også er nogle af vores egne syrere her i Hjørring. Det var nok også med til at akkumulere en vilje til at gøre noget. Vi kan jo ligefrem sætte navne på nogle af dem – for eksempel Abdullah, siger Jørgen Bing.\nEt par hundrede demonstranter deltog ved demonstrationen i Hjørring og det gjorde indtryk på Abdullah Alsalloum at se så mange bakke op om ham.\n– Det betyder rigtig meget. Jeg har mistet rigtig meget håb, men det her giver mig håbet tilbage, når jeg ser så mange mennesker stå ved siden af mig, slutter han.\nDan Andersen (T): Der er langt fra Christiansborg til Hirtshals\nMads Nygaard: Hymne og harmsang\nSelv vandspejlet i springvandet tog mangfoldighedens farver…\nTags: AbdullahSyrienTornby IF


Eva Solo FireGlobe Grillrist– køb online på imerco.dk\nForside Bolig Udeliv Grill og grilltilbehør Eva Solo FireGlobe Grillrist Ø 37,8 cm - Emaljeret stål - Sort\nEva Solo FireGlobe Grillrist\nØ 37,8 cm - Emaljeret stål - Sort\nTil de dejlige sommeraftener med grill og hygge skal der godt udstyr til - FireGlobe grillristen fra Eva Solo har et flot design og passer til FireGlobe ildstedet.\nForvandler Fireglobe ildsted til en grill\nUdført i kraftigt emaljeret stål\nGrillristen fra Eva Solo er specielt udviklet til FireGlobe ildstedet, der spreder varme og hygge. Med grillristen kan ildstedet også bruges til at tilberede måltider – enten over åben ild eller med grillkul. Grillristen har en stor flade med god plads til madvarerne. Det praktiske, lange skaft sikrer, at grillristen altid er let at håndtere både før, under og efter brug. Sørg altid for at bruge grillhandsker, da grillristen bliver varm under brug.\nKontrollér at FireGlobe grillrist er kold, inden der foretages rengøring. Vask grillristen med varmt vand og et mildt vaskemiddel. Skyl herefter grundigt med rent vand og aftør grillristen. Det er vigtigt at bruge en grillbørste med messinghår til at rense grillristen efter brug. Ristens overflade beskadiges, hvis der bruges skarpe genstande eller ridsende rengøringsmidler til at rense med.


Vi har testet et Mushkin XP2-6400 2GB Dual channel kit - Tweak.dk\nVi har testet et Mushkin XP2-6400 2GB Dual channel kit\nVi har efterhånden beskæftiget os en del med Mushkin, som er kendt for at lave rigtig gode overclocking ram moduler. Vi har tidligere haft kigget på deres XP2 6400 DDR2 ram, som klarede sig utrolig godt. De chips der blev brugt på de ram udgik desværre, men nu er Mushkin klar med en ny version af deres XP2-6400 ram og vi er klar med en test af dem.\nRammene er fra deres XP serie, hvilket står for Xtreme Performance og altså er deres bedste serie. Sættet vi fik til test er bestående af 2X1GB moduler, som er ved at blive en standard nu. Rammene er desuden specificeret til 4-4-3-10 timings ved de 800MHz, som de altså skulle være i stand til at løbe.\nSkrevet af Martin den 8. Aug 2006. Nyheden er læst 1237 gang(e).