Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande - PDF\nDownload "Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande"\n1 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n3 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande Forfattere: Søren Ehlers, Gun-Britt Wärvik, Anne Larson og Per-Olof Thång Redaktør: Tinne Geiger TemaNord 2011:561\n4 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande Forfattere: Søren Ehlers, Gun-Britt Wärvik, Anne Larson og Per-Olof Thång Redaktør: Tinne Geiger TemaNord 2011:561 ISBN Nordisk Ministerråd, København 2011 Tryk: Kailow Express ApS Oplag: 300 Denne rapport er udgivet med finansiel støtte fra Nordisk Ministerråd. Indholdet i rapporten afspejler dog ikke nødvendigvis Nordisk Ministerråds synspunkter, meninger, holdninger eller anbefalinger. Printed in Denmark Det nordiske samarbejde Det nordiske samarbejde er en af verdens mest omfattende regionale samarbejdsformer. Samarbejdet omfatter Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige samt Færøerne, Grønland og Åland. Det nordiske samarbejde er både politisk, økonomisk og kulturelt forankret, og er en vigtig medspiller i det europæiske og internationale samarbejde. Det nordiske fællesskab arbejder for et stærkt Norden i et stærkt Europa. Det nordiske samarbejde ønsker at styrke nordiske og regionale interesser og værdier i en global omverden. Fælles værdier landene imellem er med til at styrke Nordens position som en af verdens mest innovative og konkurrencedygtige regioner. Nordisk Ministerråd Ved Stranden København K Telefon (+45)\n5 Indhold Forord... 7 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande... 7 Resume... 9 Samarbejdet mellem myndigheder og arbejdsmarkedets parter... 9 Samspillet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder Indsatser for at styrke voksnes nøglekompetencer Anbefalinger Summary The cooperation between authorities and social partners The interaction between education providers and businesses Efforts to strengthen adults competences Recommendations Indledning Formål Undersøgelsesmetode Begrebsafklaring Den kompetencepolitiske indsats siden Danmark Finland Island Norge Sverige Udviklingen af nationale strategier Samarbejdet mellem myndigheder og arbejdsmarkedets parter Indholdet i de nationale strategier, herunder særlige indsatsområder Diskussion Delkonklusion med anbefalinger Samspillet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder Uddannelsessystem vs. arbejdsliv Rådgivning Diskussion Delkonklusion med anbefalinger Vuxnas nyckelkompetenser Introduktion Nyckelkompetenser i de nordiska länderna Diskussion Delkonklusion med rekommendationer... 82\n6 6. Generelle overvejelser Hovedkonklusion Hovedanbefalinger Referencer Bilag Oversigt over det ordinære uddannelsessystem i Danmark Oversigt over voksen- og efteruddannelsessystemet i Danmark Oversigt over uddannelsessystemet i Finland Oversigt over uddannelsessystemet i Island Oversigt over uddannelsessystemet i Norge Oversigt over uddannelsessystemet i Sverige Oversigt over forkortelser Kompetencepolitikkens forudsætninger Danmark Finland Island Norge Sverige Referencer\n7 Forord Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande De nordiske lande har en lang tradition for livslang læring for voksne, der omhandler både folkeoplysning, almen og erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse. Det er centralt for de nordiske lande, at den kompetencepolitiske indsats for at fremme livslang læring imødekommer både arbejdsmarkedets kompetencekrav og det moderne samfunds behov for sammenhængskraft. Under Nordisk Ministerråds globaliseringsprojekt En god uddannelse til unge og voksne har ministerrådet derfor sat fokus på, hvad der gøres for at fremme voksnes deltagelse i livslang læring, dels gennem udvikling af partnerskaber mellem især myndigheder og arbejdsmarkedets parter, dels mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner. Studiet om effektive strategier for livslang læring har til formål at skabe overblik over de nordiske landes indsatser for at fremme livslang læring for alle, herunder ikke mindst kortuddannede på arbejdsmarkedet samt vise best pratice med henblik på erfaringsudveksling og fælles nordiske drøftelser. Studiet har blandt andet vist, at de nordiske strategier for livslang læring har opnået en vis overensstemmelse siden Blandt fællestrækkene kan nævnes at: Der er samarbejde mellem de uddannelsespolitiske og de arbejdsmarkedspolitiske myndigheder: Et udtryk for voksenuddannelsens øgede betydning som arbejdsmarkedspolitisk redskab. Der er et øget fokus på realkompetencer og på vejledning og rådgivning. Der er en tendens til at landene går i retning af mere offentlig regulering og frivillig koordinering. De nordiske lande vurderer alle, at deres nationale læreplaner følger EUs anbefalinger til nøglekompetencer, om end de for størsteparten er udarbejdet inden vedtagelsen af nøglekompetencer.\n8 Nationalt Center for Kompetenceudvikling (NCK) under Aarhus Universitet har udarbejdet rapporten på opdrag af ministerrådet. NCK vandt opgaven i et åbent udbud blandt analyseinstitutioner og fagmiljøer ved højere læreanstalter og universiteter i Norden. Vi håber, at rapporten kan skabe grundlag for frugtbare diskussioner om de nordiske landes indsatser for at fremme livslang læring for alle samt være til inspiration og læring for alle, der arbejder med dette felt. Halldór Ásgrímsson Generalsekretær Nordisk Ministerråd 8 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n9 Resume Dette studie af effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande fokuserer på tre områder: Samarbejdet mellem myndigheder og arbejdsmarkedets parter Samspillet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder Indsatser for at styrke voksnes nøglekompetencer De nordiske landes strategier inden for livslang læring er i god overensstemmelse med de retningslinier, der fremgår af EUs Lissabonstrategi som blev vedtaget af EU i Generelt kan det siges, at det måske snarere er de nordiske lande, der inspirerer såvel EUs som OECDs politik på området end det modsatte. De nordiske lande må betragtes som foregangslande inden for livslang læring. Det er således et fællestræk for alle de nordiske lande, at en stor del af den voksne befolkning har adgang til og deltager i formaliseret og ikke-formaliseret kompetenceudvikling. De nordiske landes strategier for livslang læring har siden 2001 opnået en vis overensstemmelse, også inden for de tre nævnte områder. Denne bevægelse mod større ensartethed, gør komparative studier inden for området relevante. Samarbejdet mellem myndigheder og arbejdsmarkedets parter Fælles for de fem lande i forhold til relationen mellem myndigheder og arbejdsmarkedets parter er blandt andet at: Arbejdsmarkedets parter er inddraget i såvel politikudformning som implementering Der er samarbejde mellem de uddannelsespolitiske og de arbejdsmarkedspolitiske myndigheder, et udtryk for voksenuddannelsens øgede betydning som arbejdsmarkedspolitisk redskab\n10 I overensstemmelse med Lissabonstrategien er der et ønske om at øge deltagelsen i voksenuddannelse yderligere, særligt blandt kortuddannede og tosprogede Der er et øget fokus på realkompetencer og på vejledning og rådgivning Landene adskiller sig primært i præsentationen af strategier og planer for livslang læring. Mens der i nogle lande findes samlede strategier med eksplicit fokus på livslang læring, så er der i andre lande ikke tale om en overordnet strategi, men snarere en række strategier og reformer, hvor livslang læring og voksenuddannelse indgår som et element. Samspillet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder Gennem det seneste årti har de nordiske lande fortrinsvis forstået området som et marked præget af udbud og efterspørgsel. Det er fælles for de nordiske lande, at denne tænkning er ved at blive svækket til fordel for stigende offentlig regulering og regional koordinering. Norge er det eneste land, hvor markedet er udbudsstyret, idet uddannelsesinstitutionernes aktivitet afhænger af kommunale og regionale budgetter. I de øvrige lande er markedet primært efterspørgselsstyret, dog som nævnt med regulerende tiltag i næsten alle landene. Både Danmark og Finland har i 2010 implementeret tiltag i form af oprettelsen af henholdsvis VEU-centre og TE-centraler, der øger regulerings- og koordineringsmulighederne. Da initiativerne er helt nye, er det endnu ikke muligt at vurdere deres effekt. Det forventes, at bevægelsen væk fra en tænkning i marked mod en tænkning i offentlig regulering og frivillig koordination vil kunne forbedre vilkårene for samspillet mellem udbydere og virksomheder. Indsatser for at styrke voksnes nøglekompetencer Studiet af indsatser til styrkelse af voksnes nøglekompetencer tager udgangspunkt i EUs anbefalinger til otte nøglekompetencer inden for livslang læring, som med udgangspunkt i Lissabonstrategien blev vedtaget i 10 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n11 2006. Kompetencerne omfatter kompetence til at kommunikere på modersmål og på fremmedsprog, matematiske, tekniske og digitale kompetencer, læringskompetence, interpersonelle, interkulturelle og sociale kompetencer, iværksætterevne og kulturel udtryksevne. Det er fælles for de nordiske lande at: De nationale læreplaner i de fleste tilfælde er udarbejdet inden vedtagelsen af anbefalingerne til nøglekompetencer Indholdet i de nationale læreplaner til trods herfor stemmer godt overens med anbefalingerne ifølge landene selv På den baggrund sluttes det, at EUs anbefalinger har haft begrænset indflydelse i de nordiske lande, som dog alle selv vurderer, at de lever op til anbefalingerne. De nordiske lande lægger stort set alle vægt på satsninger, der er rettet mod mere grundlæggende færdigheder som læse-, skrive-, regne og kommunikative færdigheder, kompetencer der betragtes som centrale for at kunne få eller beholde et arbejde. Dette går igen i de projekter, som hvert af de nordiske lande har igangsat inden for området. Der er tale om konkrete projekter, som landene har rapporteret til EU som projekter, der skal bidrage til at opfylde EUs anbefalinger. Det er således typisk for de projekter, der er rettet mod voksne at: De fokuserer på kommunikative færdigheder De er rettet mod kompetencer, der kræves for at få eller beholde et arbejde Anbefalinger På baggrund af ovenstående opstilles i det følgende en række anbefalinger af studier og analyser. Baggrunden for anbefalingerne er det forhold, at landene er ved at opnå en vis overenstemmelse mht. strategier for livslang læring, og dette gør komparative studier relevante. Konkret anbefales det at igangsætte komparative studier af: Nationale og regionale strategier, der modvirker marginalisering og understøtter kortuddannede i forhold til arbejdsliv og samfundsliv Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande 11\n12 Formuleringen samt effekten af regionale strategier for livslang læring og mobilitet Samspillet mellem nationale, regionale og lokale myndigheder i det konkrete samarbejde med udbydere, virksomheder og arbejdsmarkedets parter Udbydernes, virksomhedernes og arbejdsmarkedets parters erfaringer med den konkrete anvendelse af NQFs De nordiske landes indsats for kortuddannede, der vil kunne give andre lande kendskab til de nordiske modeller 12 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n13 Summary Effective lifelong learning strategies in the Nordic countries The Nordic Council of Ministers has initiated this comparative study of the political efforts to promote lifelong learning for all, including low-skilled labor, in the Nordic countries. The aim is to provide an overview of the political efforts and to create a basis for specific comparisons in order to support mutual inspiration and learning among the Nordic countries. The study is based on the Nordic countries development and implementation of political initiatives in three main areas concerning competence development: The cooperation between authorities and social partners on adult and continuing education initiatives The interaction between providers and businesses including guidance on adult and continuing education and competence development, and Efforts to strengthen adults key competencies in relation to participation on the labor market and in society Within each area the study examines selected examples of actual practice and provides recommendations of further studies and analysis. The Nordic countries strategies for lifelong learning is in good accordance with the guidelines set out by the EU s Lisbon Strategy adopted by the EU in One might say that the Nordic countries inspire EU policies as well as OECD policies in the area rather than the other way around. The Nordic countries might be considered frontrunners within the area of lifelong learning. It is hence a common feature for all the Nordic countries, that a large proportion of the adult population has access to and participates in formal and non-formal competence development. Since 2001 the Nordic countries strategies for lifelong learning have acquired a certain consistency, also within the three areas. This movement\n14 toward greater uniformity, is making comparative studies in the field relevant. The cooperation between authorities and social partners Regarding the relationship between authorities and social partners it is among others common to the five Nordic countries that: Social partners are involved in both policy formulation and implementation concerning adult and continuing education The authorities of education policy and of social policy cooperate, an expression of the increased importance of adult education as a social policy tool In line with the Lisbon strategy there is a desire to increase participation in adult education further, particularly among low-skilled and bilingual There is an increased focus on prior learning and on guidance and counseling The five countries differ mainly in the presentation of strategies and plans for lifelong learning. While some countries present overall strategies focusing explicit on lifelong learning, other countries do not have one overall strategy, but rather a series of strategies and reforms, where lifelong learning and adult education is included as one item. The interaction between education providers and businesses During the past decade the Nordic countries have mostly understood the field of lifelong learning as a market characterized by supply and demand. It is common for the Nordic countries that thinking is being weakened in favor of increasing government regulation and regional coordination. Norway is the only country where the market is supply-driven since education institutions activity depends on local government budgets. In the other countries, the market is primarily demand driven, however as 14 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n15 mentioned with regulatory initiatives in almost all countries. Both Denmark and Finland have in 2010 implemented initiatives in terms of establishing VEU-centers and TE-centrals respectively, which increases regulatory and coordination opportunities. Because the initiatives are quite new, it is not yet possible to assess their impact. It is expected that the movement away from thinking in a market against a thinking in government regulation and voluntary coordination could improve the conditions for interaction between education providers and businesses. Efforts to strengthen adults competences The study of efforts to strengthen adults key competences is based on EU recommendations on eight key competences for lifelong learning, based on the Lisbon Strategy and adopted in The competencies include the competence to communicate in mother tongue and in foreign languages, mathematical, technical and digital skills, learning skills, interpersonal, intercultural and social competences, entrepreneurship and cultural expression. It is common for the Nordic countries that: The national curricula in most cases are prepared before the adoption of recommendations on key competences The contents of the national curricula despite this correspond well with the EU recommendations, according to the Nordic countries themselves Against this background it is reasonable to suggest that the EU recommendations have had limited influence in the Nordic countries, although the countries, according to themselves, all adhere to the recommendations. The Nordic countries all emphasize initiatives that are directed toward more basic skills such as literacy, numeracy and communication skills, competences that are considered key to get or keep a job. This is reflected in the projects that each of the Nordic countries have launched within the area. These are specific projects which the countries have reported to the EU as projects to help meet the EU recommendations. It is hence typical of the projects aimed at adults that: Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande 15\n16 They focus on communicative skills They are directed at skills needed to get or to keep a job Recommendations Based on the foregoing, the present study reaches a series of recommendations for future studies and analysis. As mentioned, it is assessed that the still more common features of the Nordic countries makes it increasingly more meaningful to conduct comparative studies in this area. Specifically, it is recommended to initiate comparative studies of: National and regional strategies to counteract the marginalization and supports low-skilled in relation to working life and society The formulation and the effect of regional strategies for lifelong learning and mobility The interaction between national, regional and local authorities in concrete cooperation with providers, enterprises and social partners Providers, enterprises and social partners experience with the practical application of NQFs The Nordic countries efforts for low-skilled, which could provide other countries knowledge of the Nordic models 16 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n17 1. Indledning 1.1 Formål De nordiske lande er alle kendetegnet ved, at en høj andel af befolkningen deltager i voksenuddannelse sammenlignet med andre lande i OECD. Det var en af konklusionerne i rapporten Nyfikna sinnen Nordisk vuxenutbildning i jämförelse (Nordisk Ministerråd, 2001a), som samtidig pegede på store forskelle mellem de nordiske landes strategier for livslang læring. Mens Finland tog princippet om livslang læring til sig straks efter OECD s offentliggørelse af rapporten Lifelong learning for all i 1996, og offentliggjorde en national strategi for livslang læring i 1997, offentliggjorde Danmark sin nationale strategi i Udviklingen og implementeringen af effektive strategier afhænger af samarbejdet mellem myndigheder og arbejdsmarkedets parter og samspillet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Det er derfor interessant at undersøge disse relationer med henblik på at analysere, hvorledes disse relationer kan være med til at fremme voksnes deltagelse i livslang læring. På den baggrund har Nordisk Ministerråd taget initiativ til et komparativ studie. Studiet beskæftiger sig med de nordiske landes formulering og implementering af kompetencepolitiske tiltag inden for livslang læring for alle, herunder kortuddannede på arbejdsmarkedet. Undersøgelsen skal, udover at skabe overblik over de kompetencepolitiske indsatser, danne grundlag for konkrete sammenligninger samt erfaringsudveksling med henblik på gensidig inspiration og læring mellem de nordiske lande. Undersøgelsen er bygget op om de nordiske landes udvikling og implementering af kompetencepolitiske initiativer inden for tre primære områder: Samarbejdet mellem myndigheder og arbejdsmarkedets parter om voksen- og efteruddannelsespolitiske tiltag og initiativer Samspillet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder, herunder rådgivning om voksen- og efteruddannelse og kompetenceudvikling\n18 Indsatser for at styrke voksnes nøglekompetencer i forhold til deltagelse på arbejdsmarkedet og i samfundslivet Inden for hvert område, vil studiet undersøge udvalgte eksempler fra den konkrete praksis og desuden levere anbefalinger studier og analyser. 1.2 Undersøgelsesmetode Undersøgelsen af strategierne for livslang læring i de fem nordiske lande er overvejende baseret på analyse af policypapirer og andre relevante dokumenter. Desuden er der suppleret med interview med udvalgte repræsentanter for uddannelsesområdet (ministerier og/eller interessenter i relation til voksenuddannelse) i de fem lande. Endelig har en foreløbig udgave af rapporten været læst og kommenteret af nationale repræsentanter for opdragsgiver inden den endelige udarbejdelse Dokumentanalyser samt litteraturstudier Dokumentanalysen har fokuseret på strategier og planer for udviklingen af voksenuddannelsessystemet med henblik på de konkrete idéer og planer, baggrunden for disse, samt hvilke aktører, der har været involveret i planlægningen og tænkes involveret i implementeringen af planerne. I forbindelse med sidstnævnte har der været et særligt fokus på, hvilken rolle uddannelsesinstitutioner og virksomheder tænkes at have. Studiet undersøger desuden de nationale strategier og planers relation til de transnationale policies, som især EU udvikler. Andre vigtige initiativer har været EQF (European Qualifications Framework), der i 2004 blev vedtaget af EUs Ministerråd som et forlæg for udviklingen af de NQFs (National Qualifications Frameworks), som ifølge programmet skulle vedtages i 2010 (European Communities 2008). De undersøgte dokumenter er dels blevet udleveret og/eller anbefalet af de interviewede repræsentanter for uddannelsesområdet i de fem lande, dels fundet gennem søgninger på internettet og udvalgte databaser. I relation til sidstnævnte, har forfatterne bag rapporten fået bistand fra Danmarks Pædagogiske Bibliotek ved Aarhus Universitet. Med hensyn til Island og Finland har undersøgelsen af praktiske årsager overvejende været begrænset til dokumenter, der forelå på engelsk eller svensk. 18 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n19 Udover primær-kilder, bygger undersøgelsen også på tidligere undersøgelser vedrørende livslang læring og voksenuddannelse i de nordiske lande Interview Der er gennemført interview med 8-9 personer (embedsmænd og interessenter) i hvert af de fem lande. Fokus for interviewene har været det samme som for litteraturstudiet/dokumentanalysen. Interviewer har i forbindelse med interviewene sammenlagt tilbragt op til tre dage i hvert land 1. De interviewede er udvalgt på baggrund af anbefalinger fra de nationale repræsentanter i Styregruppen for Voksnes Læring under Nordisk Ministerråd (SVL). Som supplement til interviewene er der udarbejdet et spørgeskema, der efterfølgende er blevet sendt til de interviewede. Dette spørgeskema er blevet besvaret af embedsmænd og indgår som baggrundsmateriale til undersøgelsen. 1.3 Begrebsafklaring Denne undersøgelses overordnede formål er jævnfør ovenstående at analysere, hvorledes de nordiske lande søger at fremme livslang læring, altså landenes strategier for livslang læring. Strategier forstås i den forbindelse dels som konkrete nedskrevne strategier, udarbejdet af de respektive regeringer og ministerier, dels hvor der ikke findes nedskrevne strategier kommissorier og andet skriftligt arbejde, der angiver landenes retning inden for området. Strategierne består således både af offentligt skriftligt materiale, af skriftligt materiale, der er udleveret i forbindelse med interview med embedsværket og interessenter, samt af tendenser der har kunnet udledes af interviewene. Begrebet livslang læring dækker som udgangspunkt over læring fra vugge til grav. Ofte anvendes begrebet dog som bred betegnelse for vok- 1 Interviewene blev foretaget den 12. april, den 12. maj 2010 i København, den 17. maj 2010 i Aarhus, den april 2010 i Helsinki, den april 2010 i Reykjavik, den april og den maj 2010 i Oslo og den april 2010 i Stockholm. Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande 19\n20 sen- og efteruddannelse. Det er den sidste forståelse, der ligger til grund for nærværende undersøgelse, der således omfatter livslang læring for voksne, forstået som folkeoplysning, almen voksen- og efteruddannelse og erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse. Uddannelsessystemerne er bygget meget forskelligt op i de nordiske lande, ikke mindst voksen- og efteruddannelsessystemerne. I bilagene 1-5 er uddannelsessystemerne for hvert af de nordiske lande illustreret, således at det er muligt at få et overblik over det enkelte lands system Livslang læring vs. voksnes læring I de nordiske lande forstås livslang læring for alle som et overordnet politisk princip, og sådan har det været siden februar 1995, hvor Nordisk Ministerråd offentliggjorde rapporten Guldtavlerne i græsset. Livslang læring for alle. Denne rapport blev udarbejdet af en nordisk tænketank, der i december 1992 var blevet nedsat på en konference i Gøteborg arrangeret af Styringsgruppen for nordisk folkeoplysning og voksenundervisning (FOVU). Allerede i 1988 beskæftigede Nordisk Ministerråd sig med livslang læring og begrebet spillede en central rolle i rådets handlingsplan for det kulturpolitiske samarbejde (Nordisk Ministerråd 1988). Efter 2000 tager EU begrebet til sig med vedtagelsen af Lissabonstrategien. Det sker i en periode, hvor Danmark, Finland og Sverige er blevet medlemslande, mens Island og Norge fortsætter som associerede lande. Efter vedtagelsen af Lissabonstrategien tager EU begrebet til sig, og Kommissionen gennemfører en omfattende høring hos medlemslandene (herunder Danmark, Finland og Sverige) og de associerede lande (blandt andet Island og Norge). Det bliver især bidragene fra de nordiske lande, der får indflydelse på EUs beslutning om at gøre sigtet bredt. Livslang læring det nye fælles EU-begreb skulle bidrage til økonomisk vækst, øget beskæftigelse, bedre miljø, social integration m.v. (European Commission 2001). Det konkrete arbejde med implementeringen blev forankret i arbejdsprogrammet Education and Training 2010 (Pepin 2007), og EUs Ministerråd opfordrede i 2004 landene til at udarbejde og beslutte nationale strategier for livslang læring. Mht. voksnes læring blev der taget særskilte initiativer: Kommissionen udsendte i 2006 en særlig meddelelse, der bar navnet Det er aldrig for sent at lære (Kommissionen for de europæiske fællesskaber 2006), og året efter kom handlingsplanen Der er altid et godt tidspunkt at lære (Kommissionen for de europæiske fællesskaber 2007). Andre vigtige 20 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n21 initiativer har været European Qualifications Framework (EQF), der startede i 2004, og som lagde op til vedtagelsen af nationale kvalifikationsrammer i 2010, samt Ministerrådets rekommandation af Kommissionens beskrivelse af otte nøglekompetencer (2006). I Kommissionens program for udviklingen blev alle former for uddannelse og træning betegnet som livslang læring (EU-tidende 2006). Siden 1984, hvor Nordisk Ministerråd nedsatte FOVUs første styringsgruppe, havde folkeoplysning og voksenundervisning været et fællesnordisk policy-begreb. Efter tyve år blev styringsgruppen reorganiseret og skiftede navn til Styringsgruppen for voksnes læring (SVL). Navneskiftet ses som en konsekvens af, at alle nordiske lande anerkendte læring som relevant for området. SVLs projekter og rapporter har voksnes læring som nøglebegreb, og der er således overensstemmelse i forhold til OECD, der anvender begrebet adult learning i projekter og rapporter. Når det er relevant at kortlægge sprogbrugen, skyldes det, at en kortlægning kan bidrage til at afklare, hvornår de nordiske lande opgav undervisningsbegrebet til fordel for læringsbegrebet. En del forskere kalder denne ændring et paradigmeskift (Tuijnman, 1992). UNESCO vedtog i 1965 en definition af lifelong education, som vurderes at have fungeret som fundament for policy-formuleringen i de nordiske lande: the animating principle of the whole process of education regarded as continuing through an individual s life from his earliest childhood to the end of his days and therefore calling for integrated organization. The necessary integration should be achieved both vertically, through the duration of life, and horizontally to cover all the various aspects of the life of individuals and societies (Ehlers, 2009). Siden UNESCOs oprettelse havde de nordiske lande sendt delegationer til de verdenskonferencer om adult education, der blev gennemført i Helsingør (1949), i Montreal (1960) og i Tokyo (1972), og de havde spillet en aktiv rolle, når konferencerne blev forberedt. Efter Tokyo-konferencen udsendte UNESCO betænkningen Learning to be. The world of education today and tomorrow (Faure m.fl. 1972), der beskrev resultaterne af et verdensomfattende udvalgsarbejde. Den sidste del af teksten fremlægger under overskriften Towards the learning society 21 sammenhængende anbefalinger, der henvender sig til regeringerne i UNESCOs medlemslan- Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande 21\n22 de. Den første anbefaling bygger på et princip om at every individual must be in a position to keep learning throughout his life. The idea of lifelong education is the keystone of the learning society. I 1970erne kom disse udmeldinger til at øve indflydelse på de nordiske landes arbejde med at udvikle en selvstændig politik for området. Det kan nævnes, at i Finland og Norge tog regeringerne udgangspunkt i UNESCOs definition, og at Stortinget i Norge vedtog en lov om voksenopplæring (Kunnskapsdepartementet, 1976). i Danmark besluttede UNESCOs Nationalkommission sig for at oversætte begrebet som livslang integreret uddannelse/udvikling, men denne konstruktion fik ingen gang på jorden. K. Grue-Sørensen, der var professor i pædagogik ved Københavns Universitet, stillede sig afvisende overfor hele tankegangen, og i hans Almen pædagogik. En håndbog i de pædagogiske grundbegreber (1974) forsøgte han sig med begrebet læren. I Sverige reagerede professor Torsten Husen fra Stockholms Universitet modsat. I The Learning Society (1974), der udkom i flere oplag, argumenterede han for en implementering af princippet. I Norge anvendte man fra starten begrebet læring, og det faldt i god jord. Vi kan finde begrebet i en række norske udredninger som f.eks. Livslang læring (Norges offentlige utredninger, 1986). I 1980erne havde det lærende samfund stadig en utopisk klang, og først i 1990erne begyndte de nordiske lande at gå ind i diskussionen. Samtidig var man i England begyndt at anvende begreber som competence development (Burke, 1989) og learning outcomes (Jessup, 1991). OECD havde siden 1973 benyttet begrebet recurrent education, der oprindelig stammede fra Sverige, hvor det hed återkommande utbildning, og argumenterede fra 1996 for lifelong learning for all. EU udsendte rapporten Teaching and learning - Towards the learning society (EU 1995) og gennemførte en omfattende kampagne, der blev kaldt Year of Lifelong Learning i Også UNESCO stillede om til livslang læring, da der blev holdt i verdenskonference i Hamborg i Man kan diskutere, om der i realpolitisk forstand er en forbindelseslinje mellem de policy-begreber, der blev diskuteret i 1970erne og dem, der kom på den politiske dagsorden i slutningen af 1990erne, men der synes at være enighed om, at de nordiske lande kom først med en udmelding af princippet om livslang læring for alle. 22 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n23 2. Den kompetencepolitiske indsats siden 2000 Efter anden verdenskrig kom de nordiske lande ind i et tæt samarbejde. Nordisk Råd bidrog væsentligt til en harmonisering af lovgivningen i landene, og denne proces kulminerede i med forhandlingerne om en nordisk økonomisk union (NORDEK). Imidlertid endte forhandlingerne uden et resultat, således at et enkelt nordisk land (Danmark) tilsluttede sig det europæiske fællesskab (EF). Dette medførte, at det nordiske samarbejde blev intensiveret gennem Nordisk Ministerråd, der oprettedes i 1971 som et fælles samarbejdsorgan. En omfattende aftale om kulturelt samarbejde mellem de nordiske lande indebar, at samarbejdet inden for forsknings- og uddannelsespolitikken blev permanent (Wendt 1979). 2.1 Danmark I Danmark har kompetencepolitikkens mål været identiske med målene for Lissabonstrategien, der blev vedtaget af EUs Ministerråd i Herefter blev kompetenceudvikling anset for at være det værktøj, der kunne sikre konkurrrenceevnen og beskæftigelsen. Der blev især satset på kompetenceudvikling, der var formaliseret og erhvervsrettet. I 2002 præsenterede regeringen en handlingsplan for udviklingen af de danske uddannelser, Bedre uddannelser (Undervisningsministeriet 2002). Planen var resultatet af et samarbejde mellem Undervisningsministeriet, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, Kulturministeriet, Økonomi- og Erhvervsministeriet, Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration, Indenrigs- og Sundhedsministeriet, samt Beskæftigelsesministeriet. Det brede samarbejde bag rapporten understreger det brede felt, hvor uddannelse antages at spille en rolle. Planen, der var tæt forbundet med regeringens plan for vækst i Danmark Vækst med vilje fra samme år, omhandlede blandt andet voksen- og efteruddannelse. I den forbindelse var fokus på uddannelser, der kvalificerer til videreud-\n24 dannelse eller til beskæftigelse, mens folkeoplysningen og den personlige udvikling, der ikke nødvendigvis kvalificerer til en uddannelse eller et job, ikke var nævnt. Af hensyn til voksnes muligheder for at deltage i uddannelse, blev der i planen blandt andet lagt vægt på at fremme en fleksibel tilrettelæggelse af uddannelserne (Undervisningsministeriet 2002). Planen førte blandt andet til en revision af loven om åben uddannelse (erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse). Vækst med vilje blev i 2003 fulgt op med strategien Viden i vækst, der endnu en gang, med henvisning til blandt andet handlingsplanen Bedre uddannelser, fremhævede behovet for en styrkelse af de erhvervsrettede voksen- og efteruddannelser (Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling 2003). I 2005 nedsatte regeringen Globaliseringsrådet, der fik til opgave at rådgive ministeriet om, hvordan Danmark kunne blive rustet til at klare sig i en global økonomi og blive et førende viden-, vækst- og iværksættersamfund. Resultatet af rådets arbejde blev globaliseringsstrategien, der blev offentliggjort i 2006 (Regeringen 2006). Blandt rapportens anbefalinger var, at flere skal have lyst til og mulighed for at uddanne sig gennem hele livet (Regeringen 2006, s. 8). For at nå dette mål lagde regeringen i strategien vægt på, at udbuddet af uddannelse skulle være målrettet og attraktivt især for personer med svage eller snævre kompetencer. Desuden skulle der indføres særlige opsparingsordninger til voksen- og efteruddannelse. Samme år som Globaliseringsrådet udgav sin rapport, kom også en rapport fra Trepartsudvalget for livslang opkvalificering og uddannelse for alle på arbejdsmarkedet. Trepartsudvalget var blevet nedsat af regeringen i 2004 med den opgave at kortlægge og analysere den eksisterende voksen- og efteruddannelsesindsats i Danmark og på den baggrund komme med anbefalinger til, hvordan målsætningen om livslang opkvalificering og uddannelse for alle kunne realiseres i et samspil mellem arbejdsgiverne, lønmodtagerne og det offentlige (Finansministeriet 2006). Som det indirekte fremgår af navnet på udvalget, lå fokus i rapporten på den erhvervsrettede voksenuddannelse. Det blev desuden fremhævet, at voksen- og efteruddannelse ikke alene havde sammenhæng med den grundlæggende uddannelsespolitik, men også med beskæftigelsespolitikken, social- og integrationspolitikken samt erhvervspolitikken. I lighed med Lissabonstrategien, skulle den danske voksenuddannelsespolitik således være med til at sikre økonomien, beskæftigelsen og den sociale sammenhængskraft. Blandt rapportens anbefalinger var en styrket efterspørgsel 24 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n25 efter voksen- og efteruddannelse, blandt andet gennem systematisk kompetenceudvikling for beskæftigede og en bedre vejledning til såvel de beskæftigede som virksomhederne. Desuden skulle udbuddet målrettes behovet for voksen- og efteruddannelse, med særligt henblik på at styrke indsatsen over for personer med læse-, skrive- og/eller regneproblemer. Endelig foreslog udvalget en række ændringer i forhold til finansieringen af voksenuddannelse, blandt andet i form af øget deltagerbetaling på områder, der ikke kunne betegnes som kernefag, samt opsparingsordninger. Den sidste strategi, der skal omtales her, er Danmarks strategi for livslang læring fra 2007 (Undervisningsministeriet, 2007). Strategien, der var en redegørelse til EU for danske initiativer i relation til Lissabonstrategien, byggede i høj grad på rapporterne fra Globaliseringsrådet og Trepartsudvalget året før, samt en politisk aftale om oprettelse af en særlig globaliseringsfond, der var en del af implementeringen af globaliseringsrådets anbefalinger. Det nærmere indhold i strategien omtales nærmere i afsnit Finland 2 Den finske kompetencepolitik indgår i de fem-årige udviklingsplaner, som udarbejdes af ministerielle embedsmænd. Femårsplanerne skal godkendes af regeringen, der også godkender Social- og Sundhedsministeriets planer for udvikling af førskoleområdet og Beskæftigelses- og Økonomiministeriets planer for AMU-området. Finland gik uden betænkning ind i den transnationale samordning, der byggede på EUs arbejdsprogram Education and Training 2010 (Commission of the European Communities 2003). Forfatterne bag den finske statusrapport for arbejdet i relation til planen i 2007, fremhæver dog også, at det efter deres vurdering ikke var nødvendigt at udarbejde en særlig strategi til brug for EU, der lå ud over det arbejde, der allerede blev gjort i Finland (Ministry of Education 2007). I lighed med situationen i Danmark, er der også i Finland en tendens til at fokusere på erhvervsrettet voksenuddannelse. De folkeoplysende insti- 2 Afsnit 2.2 om Finland bygger primært på Undervisnings- og Kulturministeriet Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande 25\n26 tutioner i Finland organiserer således erhvervsrettet uddannelse på lige fod med erhvervsskolerne, fordi produktivitet og økonomisk vækst betragtes som et fælles mål for hele uddannelsesområdet. Den finske styring af området er i en sammenligning med de øvrige nordiske lande præget af, at voksenuddannelse forstås som et marked (Tuomisto, 1998). Finland bygger i dag på en efterspørgselsmodel, idet man har bevæget sig væk fra en udbudsmodel, hvor uddannelsesinstitutionerne sælger standardiserede kurser som hyldevarer. Den effektive omstilling til en efterspørgselsmodel anerkendes af OECD i publikationen Thematic Review on Adult Learning. Finland (OECD 2001b). I 2001 anmodede Parlamentet regeringen om at nedsætte en komité, der kunne formulere en ny politik for området, herunder nye modeller for financiering. Komiteen udgav sin betænkning året efter. For det første blev det foreslået, at basisresourcerne for voksenuddannelse i den følgende tiårsperiode i højere grad end tidligere blev rettet mod erhverv, efteruddannelse og voksenuddannelse på universiteter og erhvervshøjskoler i overensstemmelse med udviklingen i befolkningens aldersstruktur og uddannelsesniveau, samt ændringerne i erhvervsstrukturen. Målet var, at alle borgere havde mulighed for at deltage i en-to ugers uddannelse hvert år, og med 10 til 15 års mellemrum havde mulighed for en mere grundlæggende revidering af deres kundskaber. Det frivillige uddannelsesarbejde skulle også spille en central rolle i voksenuddannelsen. For det andet foreslog gruppen, at den aktive voksenbefolkning som mangler eksamen på niveau 2 ifølge den nationale kvalifikationsramme (NQF), tilbydes mulighed for at skaffe sig en sådan eksamen gennem et separat opretnings program (åtgärdsprogram). Programmet gennemføres som et femårigt projekt for et årligt antal på mellem og årsstudiepladser. Udover at øge volumen fokuseres der på målgruppens motivation og på den såkaldte opsøgende virksomhed. Sidstnævnte blev betegnet det finske Kunskapslyftet eller Lyftet og kørte fra For det tredje blev der etableret et samarbejde mellem voksenuddannelsesinstitutionerne i hver region mellem forvaltninger og virksomheder, med henblik på at møde den voksne befolknings behov. Formålet var dels at erhvervsuddannelsesudbudet skulle blive mere mangfoldigt, dels at styrke aktørerne inden for uddannelse for arbejdslivet og den regionale udvikling. Efter rigsdagsvalget i 2007 og det følgende regeringsskifte, påbegyndte den nye regering en totalreform af den erhvervsmæssige voksenuddannelse (AKKU-projektet). Med erhvervsmæssig voksenuddannelse forstod 26 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n27 man erhvervsuddannelse for voksne, lærlingeaftale, beskæftigelsesuddannelse for arbejdsløse eller folk som er truet af arbejdsløshed, personaleuddannelse af lønmodtagere samt universitetsuddannelse for voksne. Reformen blev annonceret i Undervisningsministeriets udviklingsplan for (Mäenpää 2007). Modellen for voksnes erhvervsuddannelse påkalder sig opmærksomhed, fordi den inkluderer aktivitetsformer, der almindeligvis anskues hver for sig: Erhvervsmæssig efteruddannelse (formel), lærlingeuddannelse (formel og non-formel) og virksomhedsinterne kurser (non-formel). To principper er grundlæggende: Efterspørgselsstyring og offentlige-private partnerskaber. I et nordisk perspektiv er det den konsekvente individualisering og arbejdspladslæringen (en variant af en lærlingemodel), der er fornyende. Det synes at være virksomhederne ikke uddannelsesinstitutionerne der sætter dagsordenen, og dette er muligt pga. en fleksibilitet, der sikres gennem de 174 eksamenskommissioner (Friberg og Modig 2010), der til sammen dækker hele landet og alle brancher. Det er kommissionerne, der varetager de fritstående deleksaminer for voksne, der udgør den finske form for realkompetencevurdering. Omfattende fusioner indgår i Finlands langtidsplanlægning: På det videregående niveau for erhvervsuddannelse (yrkeshögskolorna) har Finland p.t. 26 institutioner, og regeringen ønsker at reducere antallet til 18, idet målet er, at hver af disse institutioner skal have ca heltidsstuderende (Friberg & Modig, 2010). Regeringen ønsker altså at forøge den kritiske masse på den enkelte institution. Undervisningsministeriets udviklingsplan omfatter endvidere en reform af det fria bildningsarbetet, hvor der lægges op til nye finansieringsformer, strukturelle ændringer, kvalitetssikring og forskningsforankring. I forbindelse med en fusion af to ministerier, oprettedes i 2008 et Beskæftigelses- og Økonomiministerium. Ministeriet opstillede i juni 2010 fire strategiske mål (Interview med det finske embedsværk april 2010): At gøre virksomhederne i stand til at vokse At forøge iværksætteraktiviteten At gøre det nemmere at finde et job i en fart At støtte voksne med særlige problemer Et af midlerne til at nå disse mål er voksnes læring. Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande 27\n28 2.3 Island 3 Island har foretaget en gennemgribende revision af lovgivningen på førskoleområdet, på grundskoleområdet, på ungdomsuddannelsesområdet og på universitetsområdet, og dette er sket i overensstemmelse med den politiske proces, der gik i gang, da EU i 2000 vedtog Lissabonstrategien. På disse områder afviger de islandske modeller ikke væsentligt fra dem, der anvendes i de øvrige nordiske lande. Island har efterlevet de fleste af de retningslinier, der er blevet lagt i forbindelse med arbejdsprogrammet Education and Training 2010, men har ikke formuleret en strategi for livslang læring efter EUs retningslinier, selvom landet allerede i 1995 tilsluttede sig princippet om lifelong learning for all (Nordic Council of Ministers 1995). Arbejdet med at udvikle en islandsk kvalifikationsramme er ved at være afsluttet, og det islandske undervisningsministerium har søgt EU om midler til at iværksætte en national oplysningskampagne. Når det gælder arbejdet med kortuddannede voksne, anvender Island sin egen model. Siden 2003 har arbejdsmarkedets parter haft deres egen institution (FA), der koordinerer udbuddet af uddannelsestilbud til voksne. FA er en ikke-offentlig aktør, der har skrevet kontrakt med det islandske undervisningsministerium og derfor optræder som det organ, der i praksis sørger for forvaltningen af en decentral model med ti udbydere, der har specialiseret sig i uddannelse af kortuddannede. Udbyderne er Mimir-simenntun i Reykjavik, ejet af LO, og ni uddannelsescentre på landet, som drives og ejes af en kreds af lokale interessenter. Disse interessenter er typisk arbejdsmarkedets parter, kommunen, foreninger og offentlige uddannelsesinstitutioner i lokalområdet. Denne landsdækkende infrastruktur for uddannelse af kortuddannede, der også omfatter minicentre på mange af uddannelsescentrene, er opbygget inden for en halv snes år, og den har FA som sin centrale serviceorganisation. FA forvalter de mange millioner, som staten efter trepartforhandlinger afsatte til arbejdet med kortuddannede. Den beslutningsproces, der gik forud for etableringen af den islandske model, ligner forløbet i Norge. 3 Afsnit 2.3 om Island bygger primært på interviews med embedsmænd og interessenter, der var involveret i udviklingen af området. Interviewene blev gennemført i Reykjavik den april Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\n29 Således afsatte staten i 1997 efter langvarige forhandlinger med arbejdsmarkedets parter midler til uddannelse af voksne. Implementeringen afviger dog fra den norske: Den islandske stat overlod forvaltningen af de statslige midler til en ikke-offentlig aktør. Da Islands andel af deltagere i voksenuddannelse ifølge OECD (2008) ligger på det samme høje niveau som i de øvrige nordiske lande, må modellen siges at være effektiv. Også når det gælder vejledning af kortuddannede synes Island at have udviklet en effektiv model. Alle ti uddannelsescentre samt to efteruddannelsescentre har ansat deres egne vejledere, og disse ca. 20 ikke-offentlige vejledere har en professionel baggrund, idet de er uddannet på Islands Universitet. Denne stærke bemanding kan bidrage til at forklare, hvorfor den islandske model for realkompetencevurdering har haft succes. Omkring 500 voksne har været igennem en vurdering, der er blevet gennemført af medarbejdere fra erhvervsskoleområdet. Det islandske undervisningsministerium holdt allerede i 2003 en national konference om temaet og FA deltog i et af EUs første udviklingsprojekter inden for området. Derefter indgik FA en overenskomst med ministeriet og fik til opgave at udvikle området. En vejledning blev trykt i 2006, og de første realkompetencevurderinger blev gennemført i 2007 af efteruddannelsescentrene i industrisektoren, som er ejet af arbejdsmarkedets parter De kortuddannede, der har fået deres realkompetencer vurderet, synes at have haft en meget positiv oplevelse. Dette er resultatet af en interviewundersøgelse, der blev gennemført af en specialestuderende på Islands Universitet. FA laver introduktionsforløb for de fagpersoner, der skal gennemføre vurderingerne, og det er efter de første forløb lykkedes FA at få nedbragt gennemløbstiden. FA kan i dag beregne præcist, hvor mange penge der kan spares, hvis kortuddannede gennemfører en realkompetencevurdering, inden de går i gang med en formel erhvervsuddannelse. Disse beregninger gælder kun formel erhvervsuddannelse. FA har ikke gjort erfaringer med formel almenuddannelse. Et andet eksempel på en succesrig islandsk model er en medarbejderuddannelse, der fra 2005 blev udviklet af ITIA, turistbranchens arbejdsgiverorganisation, SGS, største specialarbejderforbund i Island og FA. Turisme er efter finanskrisen blevet et satsningsområde i Island, og denne uddannelse for kortuddannede, der udspringer af et Leonardo-projekt, var klar allerede i 2007 og gennemføres i et samarbejde mellem turistbranchen og de ti uddannelsescentre for kortuddannede. Der er adskillige an- Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande 29\n30 dre islandske eksempler på, at arbejdsmarkedets parter tager ansvar, når der opstår nye behov for uddannelse af voksne. FA og de tolv udbydere har hidtil udelukkende arbejdet med voksne, der er medlem af det islandske LO (ASI), men den voksenuddannelseslov, som Altinget besluttede sig endeligt for i marts 2010 (Althingi, 2010), kommer til at gælde for alle kortuddannede i Island. Loven formaliserer en partnerskabsmodel, der allerede er udviklet. Staten vil stadig ikke styre forvaltningen af de offentlige midler, men overlader det til en bestyrelse på ni medlemmer. Formanden udpeges af ministeren, mens ASI (LO) og SA (arbejdsgiverne) kan besætte fire af pladserne. De sidste fire pladser gives til repræsentanter for de offentligt ansatte, kommunerne, Finansministeriet og Socialministeriet. Lovgivningen gør det muligt at fortsætte med en partnerskabsmodel, der bygger på en central ikke-offentlig forvaltning, der forvalter offentlige midler, organiserer kvalitetsudvikling, akkreditering m.v. 2.4 Norge EUs beslutning om at udvikle medlemslandene til vidensøkonomier fik betydning for Norge. Omstillingen fra en tænkning i uddannelsespolitik til en tænkning i kompetencepolitik var imidlertid påbegyndt allerede, da Gudmund Hernes var undervisningsminister ( ). Det er karakteristisk for den langsigtede tænkning i livslang læring, at regeringen nu indgik to aftaler med OECD: Dels om levering af et Thematic Review on Adult Learning i lighed med dem, som OECD leverede til Danmark, Finland og Sverige, dels om et bredere review om Lifelong Learning in Norway (OECD 2002). Norge indgår i et større komparativt projekt om implementeringen af livslang læring, som forskere i 13 lande gennemfører under EUs 6. rammeprogram for forskning. Det vurderes i rapporten om Norge (Ure 2007), at dette nordiske land påvirkes afgørende af to drivkræfter, der bidrager til udvikling af livslang læring: 30 Effektive strategier for livslang læring i de nordiske lande\nKreative erhverv i Norden Kreative erhverv i Norden Danmarks Statistik TemaNord 2015:554 Kreative erhverv i Norden Danmarks Statistik ISBN 978 92 893 4255 1 (PRINT) ISBN 978 92 893 4257 5 (PDF) ISBN\nVedr.: Forslag til ændring af det europæiske kvalifikationsdirektiv (Directive 2005/36/EC)\nEuropaudvalget 2011 KOM (2011) 0883 Bilag 3 Offentligt Til Den 12-10-2012 De danske medlemmer af Europa Parlamentet J.nr. 4.1.2.174 Folketingets Europaudvalg Vedr.: Forslag til ændring af det europæiske\nHvad ved vi om voksenvejledning? Aktører, udfordringer, udviklingsfokus, definitioner, voksenvejledningsnetværk\nOfficiel åbning af NCK 18. Juni 2008 Hvad ved vi om voksenvejledning? Aktører, udfordringer, udviklingsfokus, definitioner, voksenvejledningsnetværk Carla Tønder Jessing Voksenvejledningsaktører: Arbejdsformidlingen\nForståelser af begrebet vejledning\nForståelser af begrebet vejledning Konferencen: Vejledning af kortuddannede på kanten af arbejdsmarkedet 16.1.2013 Carla Tønder Jessing Forståelser og definitioner 1. De mest anvendte definitioner i Danmark\nFremtidens kompetencer Repræsentantskabsmøde 2007 Dansk Folkeoplysnings Samråd 30. april 2007,Vartov Arne Carlsen Direktør for Internationalisering Danmarks Pædagogiske Universitet OECD-metakompetencer\nSeminar Oslo 7.september 2011. Maria Marquard NVL og Nationalt center for kompetenceudvikling\nDen nordiske voksenlærer en kortlægning af kompetencekrav til voksenlærere og uddannelsesmuligheder inden for det voksenpædagogiske område i de nordiske lande Seminar Oslo 7.september 2011 Seminarets formål\nDFS forslag til regeringens folkeoplysningsudvalg\nD A N S K F O L K E O P L Y S N I N G S S A M R Å D DFS forslag til regeringens folkeoplysningsudvalg DFS ser fremtidens folkeoplysning inden for tre søjler: Søjle 1- Søjle 2- Søjle 3- Fri Folkeoplysning\nIntroduktion til dansk kvalifikationsramme for livslang læring. Jan Reitz Jørgensen Undervisningsministeriet - DK\nIntroduktion til dansk kvalifikationsramme for livslang læring Jan Reitz Jørgensen Undervisningsministeriet - DK Hovedpunkter: Proces for etablering af dansk kvalifikationsramme Formål, principper og opbygning\nAfrapportering fra Trepartsudvalget om livslang læring og opkvalificering\nAkademikernes Centralorganisation Sekretariatet Den 14. februar 2006 Afrapportering fra Trepartsudvalget om livslang læring og opkvalificering for alle på arbejdsmarkedet Den 2. februar offentliggjorde\nBreddeidrætten producerer social kapital\nBreddeidrætten producerer social kapital Mogens Kirkeby International Sport and Culture Association www.isca isca-web.org info@isca isca-web.org internationale erfaringer med at inddrage idrætten i løsningen\nAutomatisering og digitalisering i nordiske produktionsvirksomheder\nAutomatisering og digitalisering i nordiske produktionsvirksomheder Rune Scharff Andreasen Teamleder, Erhvervsstyrelsen Industri 4.0 i Praksis IDA-konference 13. december 2016 Hvorfor produktion? Produktion\nStrategi for børn og unge i Norden\n2 3 NORDISK MILJØMÆRKNING Strategi for børn og unge i Norden Strategi for børn og unge i Norden ANP 2010:708 Nordisk Ministerråd, København 2010 ISBN 978-92-893-2010-8 Layout: Jette Koefoed Fotos: ImageSelect\nHvorfor beskæftige sig med de transnationale tendenser?\nHvorfor beskæftige sig med de transnationale tendenser? 1. Supra-national level agencies agreements regulations 2. National level policy 3. Institutional level implementation Lejf Moos, 2 Gustav E. Karlsen,\nSamarbejde imellem erhvervsliv og uddannelse i Island. Ingibjörg E. Guðmundsdóttir, direktør Erhvervslivets uddannelsescenter\nSamarbejde imellem erhvervsliv og uddannelse i Island Ingibjörg E. Guðmundsdóttir, direktør Erhvervslivets uddannelsescenter 1 Erhvervslivets tiltag Aftale på arbejdsmarkedet året 2001 Islands LO (ASÍ)\nBilag. Region Midtjylland. Godkendelse af samarbejdsaftale mellem Region Midtjylland og voksenuddannelsescentrene i regionen\nRegion Midtjylland Godkendelse af samarbejdsaftale mellem Region Midtjylland og voksenuddannelsescentrene i regionen Bilag til Regionsrådets møde den 24. oktober 2007 Punkt nr. 8 Regionshuset Viborg Regional\nUddannelse for Bæredygtig Udvikling - UBU\nUddannelse for Bæredygtig Udvikling - UBU Kommunale UBU-fremme-strategier som bidrag til UNESCO s globale handlingsprogram til hvilken nytte? Side 1 Tilføj hjæ UNESCO og bæredygtig udvikling Since wars\nMuligheder for internationale støtte til projekter\nMuligheder for internationale støtte til projekter bl.a. eksemplificeret ved projekt LL4S med støtte fra Cirius Anne Kathrine Skibelund anneks@roskilde.dk Roskilde Bibliotekerne Souschefmøde d. 6. marts\nD A N S K F O L K E O P L Y S N I N G S S A M R Å D\nD A N S K F O L K E O P L Y S N I N G S S A M R Å D Undervisningsministeriet Afdelingen for erhvervsrettet voksenuddannelse Vester Voldgade 123 1552 København V København, den 27.august 2010 Danish Adult\nKvalitet i Validering i Norden Et Nordplus-projekt\nKvalitet i Validering i Norden Et Nordplus-projekt Realkompetenceforum 29. januar 2013 Vartov København Håkon Grunnet hagr@viauc.dk Anne Marie Dahler anmd@ucl.dk VIAUC & UCL Oplægget handler om.. Status\nDet danske arbejdsmarked påvirkes på en række områder af beslutninger, der træffes på EU-niveau.\n10. maj 2006 IDA Nyheder om EU-initiativer og aktiviteter nr. 1/2006 Personalestyrelsen udgiver fra 2006 et nyhedsbrev om styrelsens interessevaretagelse i forhold til forskellige EU-initiativer og samarbejdsrelationer,\nLivslang læring Hvad handler det om?\nLivslang læring Hvad handler det om? NVR NATIONAL KONFERENCE APRIL 2014 Sissel Kondrup, Institut for Psykologi og uddannelsesforskning, RUC skondrup@ruc.dk Indhold Livslang læring hvad handler det om?\nHvorfor skal vi satse på realkompetence?\nHvorfor skal vi satse på realkompetence? Første gang jeg stødte på realkompetenceproblematikken var faktisk før, man havde fundet ud af, at der er noget, der hedder realkompetence. I 70 erne i sidste århundrede\nAftale mellem regeringen (Venstre og Det konservative Folkeparti) og Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det radikale\nBeskæftigelsesministeriet Undervisningsministeriet Økonomi- og Erhvervsministeriet Finansministeriet [18. juni 2007] Aftale mellem regeringen (Venstre og Det konservative Folkeparti) og Socialdemokraterne,


Kahr Kreation: april 2013\nDer er kommet lidt japanske lækkerier ind af postkassen. Efter at have været på Lines workshop, hvor jeg har lært nogle super fede teknikker og tricks, har jeg helt fået abstinenser efter mere. Men det er vist de færreste, der vil køre fra Sønderborg til København for at deltage i ugentlige sykurser, selvom det frister. Jeg har derfor forsøgt at skyde genvej og fundet noget, der ligner hendes skønne mønstre i nogle japanske bøger.\nJeg har købt en bog med udelukkende pigemønstre og en med mønstre til både piger og drenge, med håbet om at finde nogle gode og anderledes drengemønstre.\nSelvom det er total volapyk, hvad der står, er der nogle rigtig gode og udførlige tegninger. Så det ender med, at jeg kan blive helt ferm til japansk ;-)\nEn lidt sjov detalje er at der følger lidt reklame med. Der er et labelfirma, der har lagt to typer labels med. I bogen er der billeder med disse labels syet på, så man rigtig kan se, hvor bevendte de er. Men nu har jeg jo næsten lige bestilt en bunke nye labels, så jeg lader mig skam ikke friste.\nNu skal jeg så bare have tegnet af og lavet en prøve model, og se om jeg kan tyde de fine instruktioner.\nHa en dejlig sidste dag i april\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 08.36 15 kommentarer:\nEtiketter: Postmanden, sybog, syning\nEndelig er det lykkes, at få min første soveand færdig. Den har kun været undervejs siden September 2012... Men i min iver for at rydde op inden den forestående flytning, eller af mangel på lyst til at sy andre ting, har jeg fået den færdig.\nDen er lavet af grønt babyfløjl fra Stof 2000, og to forskellige stoffer fra Stof&Stuff, en brun med cirkler og en lysgrøn med råhvidt bikubbemønster.\nNu jeg ser et billede af den, kan jeg godt se at næbbet skulle have siddet lidt højere. Den ser noget lang ud i ansigtet. Men jeg syntes bare det var så mærkeligt at næbbet skulle side mellem kinderne. Hm. Den næste må hellere køre efter opskriften.\nHvorvidt den skal blive i familien eller gives væk, har jeg ikke helt besluttet endnu. Umiddelbart faldt den ikke i særlig god jord hos ungerne. Som i at Mads syntes, den var sjovere at kaste med, og Mille skænkede den ikke et blik. Så er det bedre at den bringer lykke et andet sted.\nNyd dagen. Vi vil ud at sejle en tur i den netop søsatte båd.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 16.16 4 kommentarer:\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 13.54 2 kommentarer:\nJeg har fået et par pudebetækker færdig. De blev påbegyndt på kreaweekenden i starten af marts, hvor jeg viste et lille sneak-peak her.\nPuderne er lavet af stof fra Stof2000, neonkoral tittebånd fra Stof og Stil og en lynlås i den ene kant. Det var lynlåsene, der manglede, og da jeg ikke helt kunne overskue, hvordan det skulle gøres, har de fået lov at ligge lidt, så jeg kunne tage tilløb. Men nu er det lykkes, og på trods af at det ikke er det pæneste arbejde, jeg har lavet, er jeg meget tilfreds. Sort tråd gemmer sig godt i sådan et mønster.\nDer er syet en stikning i koralneon langs med kantbåndet.\nPudebetrækket er nu pakket ned til de andre ting, jeg har købt til det nye hus, bla. den runde pude. De er en del af en stil-skifte-plan, jeg har med vores stue. Det begynder lige så stille at tage form.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 08.47 6 kommentarer:\nen weekend uden planer. Lørdag blev nydt i fulde drag på børnenes præmisser og ynglingsaktiviteter. Dagen startede med en musik og rytme-time. Alle instrumenter kom i brug. Farmand sang for med guitaren, og Mads fik endda lyd ud af min saxofon. Men han kan blev vist lidt skræmt over det høje båt, den gav. Eftermiddagen tilbragte vi på stranden, med isspisning og oppasning af et andepar i solen. På stranden oplevede jeg et af de øjeblikke, hvor lykkefølelsen skyldede ind over mig. Børnenes latter, stilheden, total afslapning og den høje blå himmel.\nI dag var jeg med ungerne til økodag og se køerne danse. Det var min første gang det fantastiske arrangement. Børnene elskede det - om det var køerne eller smagsprøverne, er jeg ikke helt sikker på. En mor afsted med sine toårige tvillinger gav desværre ikke den store mulighed for billeder. Farmand sendte vi til udlandet i morges. Det giver god anledning til at flytte sine grænser, og heldigvis har jeg en masse billeder på nethinden, som jeg kan tænke tilbage på.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 20.33 2 kommentarer:\nPyha der er godt nok gået nyt arbejde i den herhjemme. Vi er begge startet i nyt arbejde lige før og efter påske, og det er temmelig energikrævende. Det er rigtig spændende at lære nye ting og nye mennesker at kende, men det efterlader desværre ikke meget tid og overskud til tid ved maskinen.\nDer er dog en kjole jeg ikke har fået vist jer endnu. Mille havde en ny kjole på påskesøndag. Se den i action her. En kjole der har været undervejs længe, men nu indviet og godkendt.\nDen er syet i babyfløjl købt hos Stof & Stuff, kantbånd og knapper fra Stof2000. Der er en lomme midt på maven.\nI dag holder jeg en fridag, som jeg vil bruge i selskab med Bernina. Det bliver bare SÅ hyggeligt :-)\nHa en dejlig fredag og god indgang til weekenden :-)\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 08.56 2 kommentarer:\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 10.08 2 kommentarer:\nSå er jakken blevet færdig. Som I har kunnet se i nogle af de foregående indlæg, endte jeg med at sy den af det grå myrestof og med sort foer.\nDen har så mange lækre detaljer:\n* Bånd syet over alle sømme\n* Hjemmelavet kantbånd i ærmegab og rundt i hele kanten\n* Hjemmelavede rouloer\n* Tilpasset min størrelse præcist\nJeg har piftet den op med et strejf af neon i få stikninger og knapper. Knapperne er fra BettyP.\nlomme med neonstikning\nærmekant med neonstikning\nOg så selvfølgelig mit eget touch\nLine lærte os så mange teknikker og tricks til at gøre tingene nemmere. Og meget af det uden strygejern - lige efter mit hoved :-)\nDen fik sin ilddåb i lørdags til vielsen i kirken. Jeg gik all in med neon strømper og matchende negle. Jeg var lige en smut på gågaden i Sønderborg inden turen gik nordpå. Og der var en del der kommenterede mine yderst farverige ben.\nNu foråret er kommet har jeg den på idag som jakke. Den er bare helt perfekt :-)\nJeg ønsker jer en dejlig mandag!\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 08.46 18 kommentarer:\nEtiketter: syning, workshop\nFørst og fremmest til jeg sige tak for den talstærke deltagelse, der har været i min give away. Det er dejligt med så mange nye, der har lyst til at læse med hos mig. Jeg tog springet og benyttede lejligheden til at skifte fra Google friends connect til Bloglovin, så man nu kun kan melde sig til via Bloglovin. Det må siges at have været succesfuldt.\nOg nu til det alle venter på. Der er i alt 218 lodder i puljen, og den heldige vinder er lod nr 190.\nKvinden bag dette nr har denne skønne blog. Stor tillykke, Mette :-) Jeg har sendt en mail til dig.\nVi er lidt brugte i dag efter en skøn bryllupsfest i går. Mere om det senere. Ha en rigtig god søndag aften.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 20.57 2 kommentarer:\nI morgen aften trækker jeg vinderen af min give away. Du kan derfor lige nå at melde dig til her på falderebet.\nI dag skal vi til bryllup. Det er sådan en dejlig og livsbekræftende fest. Så skrudet er pakket og børnene sendt til barnepige.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 14.30 Ingen kommentarer:\nEfter at have siddet fordybet hele weekenden og arbejdet med mange detaljer og andre skønne finurligheder på syworkshop, så jeg mig inspireret til at prøve endnu et håndværk - frisørgerningen. Ungerne har fået hår ret sent, og jeg har rettet lidt til omkring ørerne. Men Mads var ved at blive ret langhåret, og han var nået til det irriterende stadie inden, det bliver langt, hvor det bare stritter i alle retninger. Og så tog det mig i går aftes. Jeg fattede saksen, fik overtalt knægten og gik i gang. Da vi var nået halvvejs, sagde han "Slut, prut, finale!" Og så skulle det gå stærkt, for tålmodigheden var ved at være sluppet op.\nDet endte da med at blive ret godt. Og så har vi lige sparet 200 kr :-)\nNu begynder håret også at vise at det er en af hver ;-)\nNæste gang de skal klippes, får de lov at komme til frisør. Så vil der være lidt mere hår at rette skævhederne op med ;-)\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 08.13 2 kommentarer:\nJeg er så dejlig opfyldt at ny energi efter en fantastisk syworkshop hos Lines syskole Marapytta. Hun kom en weekend til Århus og jeg har været meldt til siden Januar. Jeg har glædet mig helt vildt og forberedt sirligt, og nu er det ovre. Jeg må simpelthen afsted igen!\nVi mødte en masse søde piger bl.a. Berit, Nina, Sofie og Christel. Vi fordybede os fuldstændig i alle de teknikker, tricks og kunster som Line lærte fra sig. Jeg nåede ikke at blive helt færdig med jakken, så den må I se senere.\nHer er lidt indtryk fra den helt suveræne MIG-weekend, jeg har været på. Overnatning og opvartning hos min søster var med til at gøre den helt perfekt. Tak, Anna!\nMaskinen skulle lige læres at kende - billede lånt fra Line\nHjemmelavet sushi med bobler\nLækkert gåsebryst til at holde blodsukkeret stabilt\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 09.49 14 kommentarer:\nLige en lille reminder om min give away. 3 m stof og 3 ophæng kan di blive den heldige vinder af. Så skynd dig at melde dig til.\nDen trækkes den 14. april 2013.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 21.52 Ingen kommentarer:\nAaaah sikke en skøn dag det har været. Bare sy sy sy uden af afbrydelser og en masse nye teknikker og tricks at lære.\nOg nu sidder jeg og underholder min søde søster, mens hun laver lækker sushi og serverer et dejligt koldt glas hvidvin.\nDet er jo det rene Wellness med sådan en weekend afsted med MIG i fokus.\nTak for alle de søde kommentarer til mit forrige indlæg. Valget faldt på myrerne. Og så overvejer jeg kraftigt nogle neon detaljer.\nJakke og sushi in the making.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 18.53 10 kommentarer: Links til dette indlæg\njeg skal på den længe ventede på syworkshop hos Line i Århus. Juhuu hvor jeg glæder mig og alt er pakket og står klar. Jeg skal sy en af hendes quiltede jakker, og det bliver bare SÅ fedt at lære nye tips og tricks.\nJeg skal overnatte hos min søster og hygge mig med hende i morgen aften. Og rygtet siger at det er hjemmelavet sushi. Mums mums mums!\nJeg har ikke kunnet dy mig og har indkøbt to forskellige slags stof. Jeg er ret meget i tvivl om, hvad for noget stof, jeg sy af i weekenden.\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 20.01 8 kommentarer:\nDer er kommet lidt lækkerier ind af døren fra Stof & Stuff.\n3 slags jersey, babyfløjl, mælkedrenge striber og en skøn bomuldssatin.\nDer er til bukser og t-shirts til Mads og Mille. Måske ikke lige noget der matcher, men lækre sager til lageret, og noget der snart skal klippes i :-)\nI dag var vi ude og blæse sæbebobler på læsiden. Børnene synes det er SÅ sjovt, og Mads var mega sej til at lave nogle store nogle der fløj rigtig langt. Mille er lidt for ivrig, så det bliver mere til en masse skum.\nSå nu er foråret skudt i gang!.. - ik?\nIndsendt af Kahr Kreation kl. 21.06 4 kommentarer:


Pirastro violoncel Violin G streng, sølv sår hos Gear4Music.com\nPirastro violoncel Violin G streng, sølv sår\nkr. 215 NORMAL PRIS kr. 291 (Moms inkluderet @ 25%)\nSølv sår for mere dybde og sustain\nPirastro 411421 violoncel Violin G streng giver musikere en klassiske lyd med moderne praktisk. Multifilament fiber core producerer en tone fuld af kompleksitet og rigdom. Den sølv vikling tilføjer dybde og klarhed til dit spil, samt at have en behagelig føler. På grund af de unikke fibre er denne streng ufølsom over for ændringer i luftfugtighed og temperatur, hvilket gør den ideel for Koncert Musikere. Denne G-streng er ideel til musikere som kræver en kompleks lyd med let spilbarhed. Strengen indeholder en bold tailpiece ende og er designet til full size violiner.\nProdukt Ref: 65156\nKlik her for at købe Pirastro violoncel Violin G streng, sølv sår og dit valgte tilbehør


Koncertanmeldelse: Corey Harris, Vollsmose Bibliotek og Kulturhus, Odense – Bluesnews.dk\nKoncertanmeldelse: Corey Harris, Vollsmose Bibliotek og Kulturhus, Odense\nAuthor Jakob Wandam Date 3. december 2018\nDer var magi i luften, da amerikanske Corey Harris og hans akustiske trio onsdag den 21. november fyldte Vollsmose Bibliotek og Kulturhus med blues-toner.\nDet var lidt af et verdensnavn, der havde den odenseanske forstad som eneste danske stop på sin netop afsluttede europaturné. Med sig havde han sin landsmand, mundharpespilleren Hook Herrera (som ikke er et ukendt navn på de danske bluesscener), og italienske Lino Muoio på mandolin.\nTrioen var et pudsigt syn, der umiddelbart kunne virke som et umage match. 49-årige, gråskæggede Harris med den farverige hovedbeklædning fremstod dels afrikansk, dels caribisk. Han sad mellem Herrera, der med tørklæde og poncho flashede sine indianske rødder, og Muoio, afdæmpet klædt i ternet skjorte.\nLino Muoio, Corey Harris, Hook Herrera\nMen musikalsk var der ingen modsætninger; trioen fungerede upåklageligt. Corey Harris var det ubestridte fokuspunkt med sit fine guitarspil, der aldrig tog opmærksomheden fra sangene, men var perfekt akkompagnement til Harris’ utrolig udtryksfulde stemme.\nMedmusikanterne fungerede som en forlængelse af dette. Særligt Lino Muoios mandolinspil var meget afdæmpet, men gav diskret og fornemt embellishment til Harris’ sangforedrag.\nGanske få soloer spillede Lino Muoio også; dem var der flere af til Hook Herrera, men også han overlod spotlyset til Harris og holdt sig hovedsageligt til økonomisk akkompagnement.\nCorey Harris har altid haft den akustiske blues som sit hovedområde, men har til gengæld ladet sig påvirke kraftigt af forskellige andre musikformer. Han blev kendt i vide kredse, da han var omdrejningspunkt for Martin Scorseses dokumentarfilm Feel like going home (2003). Her rejste han bl.a. til Mali og spillede med ørkenblues-legenden Ali Farka Touré, hvilket udmøntede sig i det fremragende album Mississippi to Mali (2003).\nSenere udforskede Corey Harris forbindelsen mellem blues og reggae, blandt andet på albummet Zion Crossroads (2007).\nKoncerten i Vollsmose holdt sig imidlertid i det store og hele inden for den traditionelle, akustiske blues i dens forskellige fremtrædninger som delta, Piedmont og folk blues. Samtidig var det meste af repertoiret kendte klassikere fra country blues-sangbogen, naturligvis flettet sammen med udvalgte Corey Harris-kompositioner.\nBukka Whites ”High fever blues” åbnede ballet på fornemste vis et sted mellem Piedmont og Mississippi-deltaet. Corey Harris’ skarpe, skærende stemme sugede publikum ind i hans musikalske univers, og der blev man fastholdt lige til koncertens allersidste tone.\nPragtfulde bluesstandarder som Sleepy John Estes’ ”Everybody ought to make a change” og Blind Blakes “C.C. pill blues” – sidstnævnte med en mandolinsolo af Muoio – blev sømløst hæftet sammen af Corey Harris’ egen ”Lynch blues”, en pragtfuld delta blues med mundharpesolo af Hook Herrera.\nBlind Blake stod også bag ”That’ll never happen no more”, hvor Corey Harris fik demonstreret glimrende, dansende ragtime-spil. Trioens fremførelse var generelt minimalistisk og indfølt, hvilket iscenesatte Harris’ tryllebindende stemme. Dens varme og hæshed havde stærk virkning, og på Skip James’ ”Devil got my woman” kom han både ned i det dybe bas-leje og den høje falset, alt sammen med en effekt, der flåede i hjertestrengene.\nCorey Harris’ bottleneck-slide blev også fundet frem, for eksempel på Bukka Whites ”Parchman Farm blues” og Charley Pattons ”Pony blues”. Ikke mindst en fantastisk sunget ”61 Highway blues” af Mississippi Fred McDowell fik et fedt udtryk, hvor Harris’ slide-spil på guitarens øverste bånd gav de dybe toner en hjemsøgende kvalitet.\nI det hele taget kanaliserede Corey Harris’ guitarspil de gamle mestre og sendte tilhørerne på en mental rejse tilbage til førkrigs-USA og sydens verandaer og jook joints.\nFørste sæt blev lukket med Robert Nighthawks ”Sweet black angel”, men koncerten fortsatte 25 minutter senere i samme stil med en aldeles henførende udgave af den traditionelle ”Jack o’diamonds” (kendt med bl.a. Blind Lemon Jefferson) samt Blind Blakes ”Diddie wa diddie”.\nPublikum lyttede i andægtig tavshed til Corey Harris’ korte, men velkomne sang-introduktioner, og selv om der naturligvis var begejstrede bifald mellem sangene, var det, som om koncertgængerne var helt lamslåede.\nHarris tolkede det som et reserveret skandinavisk publikum, fortalte han efterfølgende Bluesnews.dk, men for denne anmelder virkede det snarere, som om alle var helt og aldeles tryllebundne. Det var en af undertegnedes bedste koncertoplevelser længe.\nKoncerten fortsatte med smukke lydbilleder, der blev malet i fællesskab af de tre optrædende. Hook Herrera fik efterhånden lidt mere plads, men vidste altid, hvornår han skulle udvise tilbageholdenhed, og hvornår han kunne lade mundharpen hvirvle toner ud. Det var forbilledligt akkompagnementsspil.\nKlassikerne fyldte stadig det meste af sætlisten med Son House’s ”Walking blues”, Ma Raineys ”See see rider blues”, St. Louis Jimmys ”Goin’ down slow” og Roosevelt Sykes’ “44 blues” blandt aftenens numre, sidstnævnte med suverænt spil af Hook Herrera.\nHen imod slutningen af koncerten fik Corey Harris dog også præsenteret et par af sine egne numre fra det seneste album, Free water way, der udkom i september 2018. Her forlod Lino Muoio og Hook Herrera scenen, mens Harris introducerede ”Watching you”.\n”Jeg havde Edward Snowden i tankerne, da jeg skrev den,” fortalte Corey Harris om sangen, hvis tekst handlede om overvågning. Den blev spillet med et let reggae-beat, og Harris slog mere eller mindre bevidst over i jamaicansk accent.\n”Mama Afrika,” ligeledes fra Free water way, afspejlede Corey Harris’ anden store inspirationskilde og emmede af Mali-blues.\nLino Muoio og Hook Herrera vendte tilbage i tid til Robert Petways godt brugte ”Catfish blues”, som dog ingenlunde lød fortærsket i hænderne på Harris og co., og Herrera spillede aldeles forrygende.\nSom ekstranummer fik vi en groovy, hypnotisk udgave af Skip James’ ”Special rider blues”. Her lød Lino Muoios mandolin næsten som en afrikansk ngoni og trak endnu en gang linjer mellem sydstaternes country blues og Vestafrikas ørkenblues.\nHer slap Corey Harris og hans trio taget i publikum, men man måtte virre et par gange med hovedet for at rive sig løs af den fortryllelse, som Harris, Muoio og Herrera havde kastet over os. Det var ganske enkelt en magisk oplevelse.\nTagged Corey Harris. Bookmark the permalink.


Tea Tree æterisk olie - Ecocert - Bio Scents – Wabi Sabi Living\nTea Tree æterisk olie - Ecocert - Bio Scents\n42436402151590 9,00 kr\nTea Tree er et lavtvoksende træ fra vådområderne i det østlige Australien og dets blade er en del af traditionel aboriginsk folkemedicin.\nDen æteriske olie, der først begyndte at blive destilleret i 1920'erne, er siden da blevet en af de mest undersøgte og bedst dokumenterede på verdensplan. Tea Tree er en utrolig alsidig olie med en frisk, varm og krydret aroma. Den er kendt for sine antiseptiske og antibakterielle egenskaber, hvilket gør den nyttig til at bekæmpe et bredt spektrum af bakterier. Det bør være inkluderet i hvert hjem og / eller på rejser.\nBrug Tea tree i Mistdiffuser for at rense og opfriske luften i en sygestue. En opløftende og energigivende olie. Blander godt med bergamot, lavendel, citron, eucalyptus, især eucalyptus radiata.


Sådan installeres en harddisk - hvordan\nInstallation af en harddisk kan give vores computer nyt liv. Med en række grundlæggende retningslinjer vil vi være i stand til at spare en god sum penge og lære at udføre en opgave, som vores computer vil opnå effektivitet. At sætte os i gang med at få vores egne computerfordele, forbedre lagringssystemet, er en opgave, som vi lærer at udføre med total normalitet.\nDe nye tider inviterer os til altid at være opmærksomme for at optimere de værktøjer, som vi arbejder med dagligt. Bemærk, hvordan du installerer dette stykke af computeren nemt, hurtigt og effektivt.\nSkridt til at installere en harddisk\nVi slukker computeren korrekt og afbryder den fra enhver energikilde. Det første skridt i denne opgave er at holde udstyret sikkert fra ethvert negativt element og forberede dem til installation.\nVi fortsætter med at fjerne panelerne i huset for at nå det område, hvor harddisken er anbragt. Med en skruetrækker eller direkte ved at fjerne trykskruerne fjerner vi forsigtigt denne del.\nVi fjernede den gamle harddisk. Alle kabler skal være korrekt afbrudt for at forhindre, at nogle dele af udstyret forringes. Det er vigtigt på tidspunktet for denne proces at sikre sig, at alt er forberedt.\nNår vi har installeret harddisken, sikrer vi den med de tilsvarende skruer. Det anbefales at installeres ved siden af en slids eller en ventilationsventil, så den ikke bliver for varm og kan fungere mere effektivt.\nVi tilslutter kablerne, hver harddisk har en ledning svarende til en lille USB, som vi vedhæfter til computeren efter producentens anvisninger. I dette aspekt er det vigtigt at holde alt i orden.\nDet næste skridt er at tilslutte harddisken til en strømkilde. Det er vigtigt at kontrollere, at de slet ikke bevæger sig og ikke pludselig kan afbryde forbindelsen, miste en del af vores information eller forårsage et teknisk problem.\nVi lukker sagen, og vi vil begynde at tænde computeren igen. Dette bekræftelsestrin er afgørende for at afgøre, om vi har gjort et godt stykke arbejde eller ej.\nVi tænder computeren og tjekker, at harddisken begynder at vende, den lyd viser, at vi har opfyldt vores mission. På det tidspunkt vil vi indlæse harddisken med operativsystemet og begynde at tilføje de relevante oplysninger.\nInstallation af en harddisk er en simpel opgave, som vi kan gøre perfekt efter disse trin og instruktionerne for hver type værktøj. Tør at lave din egen kontrol og få en computer perfekt optimeret\nHvordan man organiserer et hjemmelavet skum parti\nUnravel det komplette genom af den frygtede tsetse flyve\nSådan sys bunden af et par bukser\nHvilken øvelse at gøre afhængigt af alderen\nSådan rengøres krystaller


Køb vores High power SiC pyramid absorber\nHigh-power siliciumcarbid pyramid absorberende materiale\nHøjkvalitets siliciumcarbidpyramidabsorberende materiale er en slags uorganisk sintret materiale, der er resistent over for stærk effekt, der almindeligvis anvendes i høj effektabsorberende kasse og omfattende test for høj effekt luftbåret antenne, strømstyrke ikke mindre end 30 kw / m2, nem installation med En metal T form slot på en kold plade og med høj pålidelighed.\nVarenummer Tykkelse mm Vægt Normall forekomst reflektivitet max (-dB)\nKg / kvm S-båndet * 1\n(2 til 4 GHz)\nC-bånd * 2\n(4 til 8 GHz)\nX-bånd * 3\n(8 til 12 GHz)\nK du bånd * 4\n(12 til 18,0 GHz)\n3695-50 50 40 15dB 20dB -25dB -30dB\n* 1 : S-båndet er en del af mikrobølgebåndet i det elektromagnetiske spektrum. Det er defineret af en IEEE-standard for radiobølger med frekvenser, der spænder fra 2 til 4 GHz, og krydser den konventionelle grænse mellem UHF og SHF på 3,0 GHz. S-båndet bruges af vejrradar, overfladeskibsradar og nogle kommunikationssatellitter, især dem, der bruges af NASA til at kommunikere med rumfærgen og den internationale rumstation.\n* 2 : C-båndet er et navn givet til bestemte dele af det elektromagnetiske spektrum, herunder bølgelængder af mikrobølger, der anvendes til fjerndistancetelekommunikation. IEEE C-båndet (4 til 8 GHz) og dets små variationer indeholder frekvensområder, som bruges til mange satellitkommunikationsoverførsler, nogle Wi-Fi-enheder, nogle trådløse telefoner og nogle vejrradar systemer. For satellitkommunikation fungerer mikrobølgefrekvenserne på C-båndet bedre under ugunstige vejrforhold sammenlignet med K-båndet (12 GHz til 18 GHz), mikrobølgefrekvenser, der anvendes af andre kommunikationssatellitter. Regnfade - det kollektive navn for de negative virkninger af ugunstige vejrforhold ved transmission - er hovedsagelig en følge af nedbør og fugt i luften.\n* 3 : X-båndet er et segment af mikrobølgeradioområdet i det elektromagnetiske spektrum. I nogle tilfælde, såsom i kommunikationsingeniør, er frekvensområdet for X-båndet ret ubestemt sat til ca. 7,0 til 11,2 gigahertz (GHz). I radarteknik specificeres frekvensområdet af IEEE ved 8,0 til 12,0 GHz.\n* 4 : K u- båndet er 12-18 GHz-delen af det elektromagnetiske spektrum i mikrobølgeområdet af frekvenser. Dette symbol henviser til "K-under" (oprindeligt tysk: Kurz-unter) -med andre ord, bandet lige under K-bandet. I radarapplikationer ligger det fra 12-18 GHz i henhold til den formelle definition af radarfrekvensbåndnomenklatur i IEEE Standard 521-2002.\nK band er primært brugt til satellitkommunikation, især til faste og broadcast-tjenester og til specifikke applikationer som NASAs Tracking Data Relay Satellite, der bruges til både rumfærge og International Space Station (ISS) kommunikation. K båndsatellitter bruges også til backhauls og især til satellit fra fjerntliggende steder tilbage til et fjernsynsnets studio til redigering og udsendelse. Bandet er opdelt i flere segmenter, der varierer efter geografiske områder af International Telecommunications Union (ITU). NBC var det første fjernsynsnetværk til at oplicere et flertal af sine tilknyttede feeds via K u band i 1983. Nogle frekvenser i dette radiobånd bruges til registrering af køretøjets hastighed ved lovhåndhævelse, især i Europa.\nHigh power SiC pyramid absorber Prøven tilføjes til din prøvekurv\nFor at få et tilbud for High power SiC pyramid absorber inden for 24 timer udfyld formularen herunder.


Danske Martin hitter i udlandet: Megahit er afspillet 300 millioner gange | Festival | DR\nDanske Martin hitter i udlandet: Megahit er afspillet 300 millioner gange\nHan er bare 25 år, men hans seneste single er blevet afspillet over 300 millioner gange på musiktjenesten Spotify. Mød DJ Martin Jensen, der nok er Danmarks største ’ukendte’ stjerne.\nDJ Martin Jensen har næsten 2,6 millioner følgere på facebook. (Foto: Frederik Højfeldt Nielsen © (c) DR)\nSelvom Martin Jensen har spillet på nogle af verdens største scener, er det stadig helt specielt for ham at spille i Danmark, fortæller han. (Foto: Frederik Højfeldt Nielsen © (c) DR)\nDJ Martin Jensen har allerede en international karriere, men han sætter sig altid nye mål. (Foto: Frederik Højfeldt Nielsen © (c) DR)\nSelvom navnet er pæredansk, er DJ og producer Martin Jensen på få år blevet et internationalt navn.\nI skrivende stund har den 25-årige danske dj’s hidtil største single ’Solo Dance’ godt 311 millioner afspilninger på Spotify, og når man 'scroller' ned gennem hans facebookside – hvor han i øvrigt har 2,5 millioner følgere – kan man se, at han på bare en enkelt arbejdsuge kan nå at spille i USA, Spanien, Belgien og Norge.\nLørdag aften var han tilbage i Danmark, hvor han gav koncert på Bøgescenerne på Smukfest lørdag aften, bare få kilometer fra fødebyen Snorring.\n- Sidste år var jeg her som gæst og sagde: 'Næste år vil jeg spille på Bøgescenen', og nu står jeg her. Det er sådan nogle mål, jeg hele tiden sætter mig, og jeg ved ikke, hvorfor det egentlig altid lykkes, men det gør det åbenbart, siger en storsmilende og spøgefuld Martin Jensen på klingende jysk, da vi møder ham til et interview ved Badesøen på Smukfest få timer før hans koncert.\nMartin Jensen er 25 år og fra Sorring ved Silkeborg, men bor til daglig i København\nHans professionelle karriere startede i 2015, mens hans internationale gennembrud kom for alvor med singlen 'Solo Dance’ fra 2016.\n'Solo Dance' har i skrivende stund godt 311 millioner afspilninger på Spotify, hvor han samtidig har over ti millioner månedlige lyttere.\nSidste år blev han stemt ind på plads nummer 82 på det engelske musikmagasin DJ Mags top 100 liste over de største DJ’s i verden.\n- Alt karrieremæssigt lykkes, alt andet fungerer ikke så godt, griner dj'en, der også er lidt af et energibundt uden for scenen.\nMen bare fordi, man kan skrive 'internationalt gennembrud' på CV’et og har spillet på nogle af verdens største scener, stopper drømmene ikke her for Martin Jensen.\nAmbitionerne er skyhøje, men benene er stadig solidt plantet på jorden, og når han sætter ord på sine nye mål, virker det mest af alt som om, det er en ukuelig optimisme, der står bag.\nMen hvad er næste mål, når man allerede har rundet en halv milliard streaminger i alt på Spotify?\n- Nu er mit næste mål at nå en milliard streaminger samlet for alle mine udgivelser, som jeg håber, jeg rammer, når den nye single kommer. Man bliver nødt til at være lidt optimistisk. Det har jeg altid været på alle mine tal, også når jeg har fået at vide, det ikke kunne lade sig gøre, siger han og kommer med et eksempel.\n- Jeg fik at vide, jeg ikke kunne få 100.000 følgere på facebook. Nu har jeg godt 2,6 millioner, så det gælder om hele tiden at sætte sig nye mål i stedet for bare at stille sig tilfreds, siger Martin Jensen, der forklarer, at et nyt mål også 'bare' kan være at få en lidt senere spilletid på en af de mange store scener, hvor han allerede har spillet.\nMartin Jensen gav en energisk optræden på Bøgescenerne lørdag aften på Smukfest, der både bød på ild og masser af konfetti. (Foto: Sarah Christine Nørgaard © Scanpix)\nVandkanoner og Wembley\nMartin Jensen har siden hans professionelle karriere startede i 2015 udgivet en håndfuld singler, der – uden undtagelse - er blevet kæmpe store hits. Og det har ikke bare været en adgangsbillet til hele verden, men også til en lang række store oplevelser.\nDet gælder om hele tiden at sætte sig nye mål i stedet for bare at stille sig tilfreds.\n- Det vildeste spillejob, når det kommer til publikum og den fest, der blev skabt, er da jeg spillede i Bangkok til noget, der hedder 'S2O', fortæller han.\n- Det var en vandfestival, hvor der var 15.000 gale asiater, der bare rendte rundt og fik sprøjtet vand på sig med store vandkanoner. Det var mega fedt og virkelig underligt, griner Martin Jensen.\n- Og så er der selvfølgelig Tomorrowland (elektronisk musikfestival i Belgien, red.), som jeg spillede på her i juli, og da jeg spillede på Wembley Stadium for 85.000 mennesker. Der er en del vilde oplevelser, siger han.\nDrømmen er da også en international karriere, fortæller han.\n- Jeg har altid gerne villet gå internationalt. Jeg vil rigtig gerne spille i USA, England, hele Asien og Europa generelt. Jeg vil bare rigtig gerne ud, væk fra Danmark, fordi det er koldt og regner og alt muligt, joker han og uddyber, at det ikke bare handler om at blive et stort navn i udlandet, men også om de oplevelser, det giver ham at spille uden for landets grænser.\n- Det er det der med at komme ud og opleve andre kulturer og at komme ud at rejse. Det er spændende at opleve, hvordan man fester i andre lande, fortæller Martin Jensen, der dog stadig er bosat i København.\nBliver genkendt i udlandet\nAlligevel er det også helt specielt at spille på Bøgescenerne, hvor hans venner, mor, søster og datter alle var at finde blandt publikum.\n- Jeg har glædet mig mere til at spille på Smukfest end at spille på Main Stage på Tomorrowland, som burde være den største scene for mig overhovedet, men alligevel glæder jeg mig mere til det her, for det er hjemme, og der er så så mange, jeg kender, der kommer i aften for at se mig spille på den største scene i Jylland, siger han.\n- Den er ikke større end det, vi spiller på normalt, men det er det, at det er i Danmark, fortæller Martin Jensen.\nLæs også:Fesent fortidslevn eller forrygende festivalfunk? Her er dommen over Smukfests hovednavn\nOg selvom han herhjemme er langt fra lige så kendt som sine hits, fortæller han, at han særligt de seneste måneder er begyndt at blive genkendt uden for Danmarks grænser.\n- Forleden mødte vi en dreng i München lufthavn, der spurgte, om vi ville skrive en autograf. Han rystede, men jeg syntes bare, det var fedt, at han ville tage imod os. Det gjorde da mit humør ti gange bedre den dag.


DeLonghi KG79 kaffekværn - MadMaskiner\nHome > Kaffekværn > DeLonghi KG79 kaffekværn\nSimpel kaffekværn fra DeLonghi, der er let og lige til at anvende.\nElsker du også duften og smagen af helt frisk kaffe? Nu kan du få lige netop dette i dit eget hjem.\nKom din foretrukne blanding af bønner i beholderen, indstil malingsgraden, og evt. antal kopper, og tænd på knappen øverst på fronten. Det tager ingen tid.\nPå fronten af maskinen kan du indstille den til at kværne kaffe, til et bestemt antal kopper, via en praktisk drejeknap. Når den ønskede mængde kaffe er blevet malet, stopper maskinen af sig selv. DeLonghi KG79 kan maksimalt male kaffe til 12 kopper ad gangen.\nDet er en smagssag, hvordan du ønsker din kaffe malet. Via drejeknappen på siden af kaffekværnen kan du indstille malingsgraden fra fin til medium og grov.\nJo længere tid en kaffe har brug for at trække, des grovere skal den males. Således skal du bruge en grov blanding, hvis du ønsker at lave kaffe på en stempelkande, da den har en forholdsvis lang trækningstid.\nØnsker du derimod at brygge filterkaffe eller espresso skal du bruge en finere blanding, da vandet her presses hurtigt igennem kaffen.\nAnvendes der en grov blanding til en kaffe med kort trækningstid, bliver kaffen bitter, da kun en lille del af aromaen kan nå at trække ud i drikken.\nMal kun den mængde kaffe du skal bruge fra gang til gang, og gerne lige før brygning, så får du det bedste resultat. Overskydende kaffe bør opbevares i en mørk og lufttæt beholder, da malet kaffe hverken tåler ilt eller lys. Disse to faktorer gør nemlig at aromaen lidt efter lidt forsvinder fra blandingen.\nBønnebeholder (120 g)\nAftagelig beholder til malet kaffe\nVariabel malingsgrad, 12 niveauer\nBrugeranmeldelser af DeLonghi KG79 kaffekværn hos reviews.argos.co.uk og hos testfreaks.co.uk


EU-direktiv sikrer øremærkning og økonomisk kompensation - Kvinfo\n29. august 2019 // KVINFO\nDet omdiskuterede direktiv fra EU om øremærkning af barsel og forældreorlov sætter rammen for betaling og hvor meget orlov, forældre skal have som minimum, når de får børn. Vi gennemgår direktivet i forhold til danske regler.\nDen 13. juni 2019 blev EU’s direktiv om balance mellem arbejdsliv og privatliv vedtaget. Direktivet er i dansk sammenhæng bedst kendt for sin øremærkning af barsel til fædre med to måneder af forældreorloven.\nDen anden afgørende forskel fra tidligere er, at der følger en økonomisk ydelse med øremærkningen. Det kan være barselsdagpenge eller anden kompensation, afhængig af de enkelte medlemslandes konkrete implementering.\nDe nye regler øger samtidig den del af barslen, som er øremærket til mødre: Direktivet øremærker to måneder af forældreorloven til moren og sætter også her regel for, at det skal ske med betaling.\nSkal styrke ligestilling på arbejdsmarkedet\nDirektivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner består af fire hovedelementer: 1) fædreorlov, 2) forældreorlov, 3) omsorgsorlov og 4) fleksible arbejdsordninger. Det er de to første elementer, som omhandler fordeling af barsel og forældreorlov.\nFormålet med det samlede direktiv er at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og at få flere forældre til at bruge familieorlov og fleksible arbejdsordninger. Direktivet er således et skridt i retning af at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i EU, og værktøjet er her altså blandt andet at øge særligt mænds incitament til at tage fædreorlov og forældreorlov.\nForskel på fædreorlov og forældreorlov\nDet er som nævnt direktivets to første hovedelementer, der får konsekvenser for europæiske forældres fordeling af barsel- og forældreorlov. Direktivet indebærer:\nFædreorlov. Fædre – eller den anden forælder – vil kunne tage mindst 10 arbejdsdages orlov (altså to uger) omkring tidspunktet for et barns fødsel med betaling på et niveau svarende til, hvad der i øjeblikket er fastsat på EU-plan for barselsorlov\nForældreorlov. Individuel ret til fire måneders forældreorlov til hver forælder. To af disse måneder kan ikke overdrages fra den ene forælder til den anden. Det er disse to måneder, som ofte kaldes ’fædres barsel’. Forældreorloven skal ifølge direktivet være betalt. Betalingens størrelse fastsættes af de enkelte EU-lande\nUd over øremærkningen af de to ugers barsel til fædre/anden forælder, som allerede findes i dansk lovgivning, indføres med direktivet altså en individuel ret til fire måneders forældreorlov til hver forældre, og at to af disse måneder ikke kan overdrages forældrene imellem.\nDirektivet er minimum\nDirektivet udgør en mimimumslov på barsels-og forældreorlovsområdet. Det betyder, at de enkelte EU-lande gerne må øremærke yderligere barsel og give forældre ret til længere barsel.\nDet sker allerede i Danmark. Her har forældre tilsammen 64 ugers forældreorlov, hvoraf de 32 uger er barselsdagpengeberettiget. Danske fædre/anden forælder har desuden allerede ret til to ugers barsel i forlængelse af barnets fødsel. Denne ret indfører direktivet nu i alle EU-lande.\nEt væsentligt og nyt element i direktivet er, at øremærkningen af to måneders forældreorlov til både fædre/anden forælder og mødre skal kompenseres økonomisk.\nDet er op til de enkelte medlemslande at fastsætte en passende ydelse. I bemærkningerne til direktivet gøres det klart, at medlemslandende bør tage højde for, at den økonomiske kompensation sikrer anstændige levevilkår. I en dansk sammenhæng er det oplagt, at den øremærkede forældreorlov kompenseres med barselsdagpenge ligesom de nuværende 32 ugers forældreorlov, som frit kan deles mellem forældrene.\nForventer flere fædre på barsel\nForventningen er, at den økonomiske kompensation, der følger med de to måneders øremærkede forældreorlov til fædre, øger deres andel af forældreorloven.\nEU havde, også før direktivet trådte i kraft, øremærket en måneds forældreorlov til fædre/anden forælder men uden økonomisk kompensation.\nDet forudses, at flere fædre/anden forælder vil benytte sig af forældreorloven, når hverken de to måneders orlov eller den økonomiske kompensation kan overføres til mødrene.\nBetydning for danske forældre\nI Danmark får det nye direktiv ikke nogen konsekvens for barslens samlede længde, fordi de danske regler i forvejen er væsentligt bedre end EU’s minimumsregler. Alt efter overenskomst kan man desuden have endnu mere fordelagtige barselsrettigheder end det, der er ens ret ifølge danske lovgivning.\nGældende danske regler for barsel\nMoren har ret til 4 ugers orlov inden og 14 ugers barselsorlov efter fødslen med barselsdagpenge\nFaren eller medforælderen har ret til 14 dages barselsorlov efter fødslen med barselsdagpenge\nHver forældre har ret til 32 ugers forældreorlov, altså i alt 64 uger\nI alt 32 ugers forældreorlov kompenseres med barselsdagpenge\nDen afgørende forskel i forhold til de nuværende regler i Danmark er, at direktivet øremærker to måneder af forældreorloven med betaling til hver af forældrene. Det betyder, at hvis fædre/anden forælder ikke holder disse to måneders orlov, så forsvinder både orloven og den økonomiske kompensation fra familiens samlede ’orlovsregnestykke’.\nDet samme gælder, hvis mødre ikke tager deres to øremærkede måneders orlov.\nNedenfor ses de nuværende danske regler sammenlignet med EU-direktivet.\nBemærk: ‘Fædre’ inkluderer ‘Anden forælder’.\nØkonomisk kompensation kan ændre barselsmønstret\nForældre har ret til at tage dobbelt så meget forældreorlov, som barselsdagpengene dækker ifølge de nuværende regler. Men langt de fleste har kun mulighed for at tage den del, altså 32 uger, hvor man får barselsdagpenge.\nEU-direktivet ændrer fordelingen af orlovsuger, hvor der gives økonomisk kompensation i form af ’en passende ydelse’. Skemaet nedenfor viser hvordan.\nReglerne i Danmark kan komme til at se anderledes ud, end de er fremstillet herover. Den danske regering kan for eksempel indføre længere øremærkede perioder end direktivet kræver, da direktivet udgør minimumsrettigheder.\nImplementering af direktivet\nEU-direktivet skal implementeres i dansk lovgivning inden for tre år. Direktivet trådte i kraft den 1. august 2019. Danmark og resten af EU-landene skal derfor have implementeret de nye regler senest 1. august 2022.\nDirektivet giver dog mulighed for, at de enkelte EU-lande kan vente yderligere to år med at indføre de fulde to måneders øremærket forældreorlov til henholdsvis mor og far/anden forælder med passende økonomisk kompensation.\nHvis et land benytter den mulighed, kan forældre efter tre år holde forældreorlov i seks uger med økonomisk ydelse. Og efter fem år kan de så holde de fulde otte ugers forældreorlov med økonomisk kompensation.\nArtikel om fædres barsel i dansk kontekst: Viden om fædres barsel.\nNotat til Ligestillingsudvalget om EU’s barselsdirektiv.\nNyhed fra Dansk Industri (DI) om EU’s barselsdirektiv: EU-direktivet om øremærket forældreorlov vedtaget.\nPressemeddelelse fra EU om barselsdirektivet (på engelsk).\nDirektiv fra Europa-Parlamentets og Rådets om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse.