Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne? Bertelsen, Pernille Scholdan - PDF\nDownload "Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne? Bertelsen, Pernille Scholdan"\n1 Aalborg Universitet Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne? Bertelsen, Pernille Scholdan Publication date: 2005 Document Version Pre-print (ofte en tidlig version) Link to publication from Aalborg University Citation for published version (APA): Bertelsen, P. S. (2005). Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne?. Aalborg: Virtual Centre for Health Informatics, Aalborg University. General rights Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.? Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.? You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain? You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal? Take down policy If you believe that this document breaches copyright please contact us at providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim. Downloaded from vbn.aau.dk on: oktober 05, 2015\n2 Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne? Pernille Bertelsen Aalborg Universitet December 2005\n4 Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne? Pernille Bertelsen Aalborg Universitet December 2005\n5 Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne? Aalborg Universitet Citater og uddrag er tilladt mod tydelig kildeangivelse Rapporten er udarbejdet af: Pernille Bertelsen Aalborg Universitet Institut for Samfundsudvikling og Planlægning Fibigerstræde Aalborg Ø Tlf: Projektet er finansieret af: Dansk Lægesekretærforening HK Weidekampsgade København C Tlf.: Udgivet af: Virtuelt Center for Sundhedsinformatik Aalborg Universitet Fredrik Bajersvej 7D 9220 Aalborg Ø Tlf: Oplag: Tryk: Kommunik, Aalborg December 2005 ISBN:\n6 Indhold Forord Sammenfatning Baggrund Hvad laver LÆGEsekretærerne på sygehusene? Formål med undersøgelsen Arbejdshypoteser Projektdesign Forskerens rolle Arbejde som en teknologi Aktionsforskning Undersøgelsesdesign Dataindsamlingsmetoder Pilotstudie Undersøgelsesenhed Fotos af eget arbejde Interview Analyse af interviewdata Videoobservationer Verificering af de indsamlede data Analyse af rapporter, artikler og andet trykt materiale Afholdelse af workshops til respons/verificering af videoobservationer Resultater Patientforløb Henvisninger/visitation Planlægning af kliniske interventioner Bagstopper Kommunikation Skemaer/lister Prøver/prøvesvar Personaleopgaver Brobygger/tovholder At deltage i møder, udvalgsarbejde og projekter Decentral personaleadministration Information og formidling Uformel personaleservicering Administrative opgaver Sekretæropgaver for det kliniske personale Post Labels/dymo Materialer/indkøb Informationsopgaver Diverse opgaver Forskningsopgaver Oprettelse af forskningsprojekter Drift og styring af forskningsprojekter\n7 4.4.3 Formidling/afrapportering af forskning Behandlingsinstrukser Data-input til journal Oprette journaler Skrive lægenotater Prøve- og undersøgelsessvar Kodning af journaldata Registrere data bestilt fra andre steder Data-output fra journal Data til og fra diverse lister Registrering af journaldata andetsteds Kvalitetssikring Anden journalhåndtering Journaler til/fra arkiv Verificering af data Data fra rapporter og artikler Data fra de 30 lægesekretærers verificering af mindmaps Analyse Den anvendte metodes betydning for resultatet Fotos af eget arbejde Interviewmetoden Videoobservation Verificering af data Styrker og svagheder ved metoden Forståelse for typer af arbejdsopgaver Arbejdsresultater, der gemmes eller forbruges her og nu Formel og uformel arbejdspraksis Betragtninger over arbejdets karakter til brug for fremtidige analyser Empirisk funderet analyse af udvalgte arbejdsområder Booking og ombooking af ambulante patienter Holde øje med prøvesvar Ventetider som følge af politisk beslutning Telefoniske henvendelser Oversigtslister og skemaer Har kontakten mellem sygehuspersonalet Internet og post Kodning, registrering og kvalitetssikring Konklusion Referencer Anden litteratur: Bilag Bilag 1 Brev til informanterne om fotos af eget arbejde Bilag 2 Interviewguide Bilag 3 Brev til workshopdeltagere\n8 Forord Nærværende undersøgelse af lægesekretærers arbejde anno 2005 er gennemført for at skabe indblik i de mange forskelligartede arbejdsopgaver, som lægesekretærer arbejder med på danske sygehuse. Intentionen med denne rapport har været at bidrage til debatten om lægesekretærernes fremtid på sygehusene efter implementering af EPJ. Vi håber hermed at kunne tilskynde til, at personalet og sygehusledelserne på de lokale sygehuse aktivt tager stilling til lægesekretærernes formelle og uformelle arbejde. Det er vigtigt at understrege, at dette projekt ikke har intention om at kortlægge hvilke opgaver, der fylder mest i dagligdagen eller hvilke, der eventuelt vil forsvinde i fremtiden. Formålet med at udarbejde et overblik over mængden af arbejdsopgaver er derimod at skabe debat på sygehusene om hvilke opgaver, der er vigtige i dag og i fremtiden. Vi håber, at man lokalt vil blive inspireret til at diskutere, hvordan opgaverne varetages og dermed nærme sig en anerkendelse og formalisering af mange af de opgaver, der i dag fremstår som uformelle. Hermed bliver det også muligt at placere et ansvar, så det sikres, at det prioriterede arbejde også fremover bliver varetaget. Projektet, som består af nærværende rapport samt den medsendte cd-rom, har været ledet af lektor Pernille Bertelsen, Institut for Samfundsudvikling og Planlægning, Aalborg Universitet. Projektet har haft en række medarbejdere involveret på forskellige stadier af processen: Lars Botin (videoobservation og videoredigering) Annette Moss Nielsen (litteraturgennemgang, dataanalyse og rapportskrivning) Marianne Sørensen (interviews, dataanalyse og rapportskrivning) Pernille Bertelsen (undersøgelsesdesign, interview, videoobservation, dataanalyse, forfatter af rapporten) Endvidere Anders Dam (redigering af video), Marianne Nyborg (projektsekretær), Marie-Louise Vermaij (transskribering af interviews), Lotte Yde Astorp (transskribering af interviews), Anne Saugmann Rasmussen (transskribering af interviews). Vi vil gerne sige tak til Nordjyllands Amt for deres tilladelse til, at vi kunne indsamle empiri på sygehuse i landsdelen, samt til ledelserne på de forskellige afdelinger for at tillade interviews og videoobservationer af deres personale. Ligeledes tak til de 30 lægesekretærer, der deltog i workshoppen i København, for gennemlæsning og kommentarer til mindmaps og videoer. En særlig tak til de nordjyske lægesekretærer, der lod sig videofilme og interviewe, og efterfølgende bidrog med konstruktiv respons. Projektet er finansieret i samarbejde med Dansk Lægesekretærforening HK. I den forbindelse har Dansk Lægesekretærforening HK nedsat en projektstyregruppe bestående af: Birgitte Ussing, Susanne Hansen, Vivian Nørgård, Vivian Wichmann og Ole Gregersen. Undervejs har vi haft gavn af deres kendskab til fagfeltet. Ansvaret for undersøgelsesresultaterne og den anvendte fremgangsmåde er dog alene forfatterens.\n10 Sammenfatning Det er jo ikke bare at sidde og skrive med propper i ørerne. Et ud af mange mål med den kliniske it-arbejdsplads er en reduktion af det lægesekretærarbejde, der er forbundet med journalskrivning, fremfinding og arkivering af journaler. Over tid formodes lægesekretærgruppen derfor at miste en del af deres nuværende funktionsområde til andre faggrupper. Denne rapport, med titlen Hvad laver lægesekretærerne, når de ikke er sekretærer for lægerne?, bidrager med en detaljeret analyse af lægesekretærers arbejdspraksis i en kompleks dansk sygehusorganisation og bekræfter antagelsen om, at lægesekretærernes arbejdspraksis udfylder et behov for en logistisk og infrastrukturel forretningsorden, som er tæt forbundet med den måde, arbejdet organiseres på på sygehusene i Danmark. Gennem interviews og videoobservationer er lægesekretærernes mangesidede arbejdsopgaver søgt dokumenteret. Resultaterne viser, at det er utilstrækkeligt at se på, hvordan journalarbejdet ændres, når EPJ implementeres i fremtidens sygehuse. Myriaden af nuværende opgaver, som denne undersøgelse har afdækket, sammenholdt med de nye opgaver, der kommer til, betyder, at man er nødt til at se på, hvordan det samlede arbejde organiseres. Vi håber med denne undersøgelse at kunne bidrage med ny viden til en debat blandt de mange aktører, der hver især gør deres bedste for at udvikle og implementere EPJ-systemer til landets sygehuse. Rapporten har belyst, hvilke formelle og uformelle opgaver lægesekretærerne varetager på sygehusene. En participatorisk (deltagerorienteret) teknologianalyse med 10 semistrukturerede interviews og 6 gange 1-dags videoobservation har dannet baggrund for analysen af lægesekretærernes nuværende arbejdspraksis og den sammenhæng, deres arbejde indgår i. Datamaterialet er verificeret ved at blive holdt op mod rapporter og artikler om lægesekretærers arbejde samt ved, at 30 sekretærer fra sygehuse landet over har sammenlignet arbejdsopgaverne med eget arbejde. De identificerede arbejdsopgaver er systematiseret i syv forskellige hovedkategorier: 1. Patientforløb: Arbejdsopgaver, der bidrager til, at patienten kommer gennem et forløb 2. Personaleopgaver: Opgaver, der støtter op om det øvrige sygehuspersonales virke 3. Diverse administrative opgaver: Diverse kontoradministrative opgaver 4. Forskningsopgaver: Arbejdsopgaver, der relaterer sig til forskning på sygehusene 5. Data-input til journal: Bl.a. skriveopgaver 6. Data-output fra journal: Bl.a. dataregistreringsopgaver, kodning, ventelister 7. Anden journalhåndtering: Bl.a. arkivering, prioritering, kopiering Der er ikke tale om et blue-print af, hvad lægesekretærer laver på danske sygehuse, men et indblik i den mangfoldighed af arbejdsopgaver, som den foreliggende metode, med de givne informanter og deres arbejde, har kunnet vise. I rapporten er arbejdsopgaverne grafisk afbilledet i mindmaps. Det er vigtigt at understrege, at dette ikke er en kvantitativ undersøgelse af hvilke læ-\n11 gesekretæropgaver, der udføres flest gange og af hvor mange eller hvor meget tid, der anvendes på opgaverne. Som visuel illustration af udvalgte arbejdsopgaver er produceret en 13 minutters video med titlen Den røde tråd i den hvide verden, som er vedlagt denne rapport. Til internt brug i Dansk Lægesekretærforening HK er produceret 2 videoer af 20 minutters varighed med titlerne Kommunikation og dokumentation og Kvalitet, kontrol og overblik. Den anvendte metode bidrager med et værdifuldt detaljeret perspektiv på studiet af arbejde og arbejdsgange og nuancerer den stereotype opfattelse af lægesekretærers arbejde. Metoden har vist sig anvendelig til at pege på eksistensen af uformelle arbejdsopgaver, som ikke nødvendigvis afdækkes ved studie af arbejdsgange. Holdt op imod gennemlæsningen af relevante undersøgelser inden for området har metoden vist sig at afdække en myriade af arbejdsopgaver, som går et spadestik dybere. En svaghed ved metoden er, at vi kun har talt med lægesekretærer om lægesekretærernes arbejde. Andre personalegrupper kunne have bidraget med yderligere perspektiv på deres arbejde. Undersøgelsen viser, at det klassiske lægesekretærarbejde er det arbejde, der er bred konsensus omkring på tværs af sygehuse og sygehusafdelinger. Det er de formelle og eksplicitte arbejdsopgaver, der er formuleret i arbejdsbeskrivelser, guidelines etc., og som i stor udstrækning kan lagres i organisationen og dermed kan identificeres og fremfindes. Vi finder især disse opgaver i mindmaps 5-7 i kapitel 4. Det uformelle arbejde kommer til udtryk ved en række implicitte, afledte arbejdsprocesser, som ikke er systematiserede, standardiserede, nedskrevet og italesat. Det er opgaver, som ligger inden for områder som f.eks. kommunikation, kontinuitet og koordination, og som konsumeres eller forbruges i det øjeblik, de udføres. Det er arbejde, der er afgørende for, at plejepersonale og læger kan udføre deres arbejde, samt at organisationen kan leve op til sine mål. Mindmap 1 og 2 i kapitel 4 har mange eksempler på disse opgaver. Analysen i kapitel 6 fremhæver udvalgte arbejdsområder, der kan give inspiration til en debat om lægesekretærers arbejde på sygehusene. F.eks. det lægesekretærarbejde, der er forbundet med aflysning af ambulatorier og efterfølgende ombooking af patienter, er et eksempel på en uformel arbejdsopgave, som er afledt af andre personalegruppers handlinger, og som det derfor er svært at planlægge efter. Lægesekretæren har en vigtig, men ikke formaliseret funktion som den, der samler op på de mange aktørers færden i en kompliceret verden. Var de ikke ansat, skulle andre bruge tid på at samle trådene. Telefoniske henvendelser fra patienter med spørgsmål til prøvesvar, indkaldelser, medicin eller lignende. Kvalitetssikring og indberetning af data er arbejdsfunktioner af nyere dato, der fylder mere og mere. At oplyse om ventetider på baggrund af politiske beslutninger herom, formidling af kontakt mellem personalet på afdelingen eller mellem afdelingerne er blot eksempler på de mange uformelle opgaver, som lægesekretærerne varetager. Den decentrale afdelings organisering af lægesekretærens arbejde giver hende et unikt kendskab til den faglige praksis inden for et begrænset klinisk speciale og derved en forståelse af de behandlinger, som patienterne gennemgår. Lægesekretærens overblik gør hende i stand til at sammenkoble forskellige patientydelser på den mest hensigtsmæssige måde. Hun er den faste\n12 og gennemgående person på en afdeling, hvor læger og plejepersonale har skiftende vagter. Hun udfylder et behov for en logistisk og infrastrukturel forretningsorden, som er tæt forbundet med den arbejdskultur, der ligger til grund for den måde, arbejdet organiseres på på sygehusene i Danmark. Ingen kan have interesse i, at de mange opgaver, lægesekretærer udfører i dag, skal fortsætte med at blive udført, hvis ikke der er behov for det. Lokalt må der skabes et seriøst overblik over arbejdspraksis, og ledelsen skal tage ansvar for at ændre på organiseringen af arbejdet. Der bør på decentralt niveau tages aktivt stilling til hvilke arbejdsopgaver, der skal fortsætte med at eksistere, og hvilke der ikke længere skal udføres, og ledelserne skal forholde sig til hvem, der skal tage sig af de tilbageblevne opgaver samt afsætte de nødvendige ressourcer.\n14 1. Baggrund Implementering af EPJ er i 2005 på alles læber, og sygehuspersonale på alle niveauer debatterer de arbejdsmæssige konsekvenser af EPJ. EPJ stiller nye krav til integration mellem teknologiudvikling og organisationsudvikling, til kompetenceopbygning og til undervisning af brugerne. Et ud af mange mål med den kliniske it-arbejdsplads er en kraftig reduktion i arbejdet med journalskrivning, fremfinding og arkivering af journaler. Tanken er, at læger og sygeplejersker og andre kliniske faggrupper selv skal indtaste relevante data i en tværfaglig elektronisk journal. Over tid formodes der at ske en jobglidning, så en stor del af lægesekretærgruppen mister en del af deres nuværende funktionsområde [Hovedstadens Sygehusfælleskab 2004], [Århus Kommunehospital 2001], [Bjerre 2005]. Reduktion i antal af lægesekretærer skal bl.a. være med til at finansiere de store implementeringsudgifter forbundet med EPJ, og flere steder håber man, at det kan ske ved naturlig afgang. I H:S har man konkret talt om en reduktion i størrelsesorden 700 lægesekretærer inden år 2010 [Hovedstadens Sygehusfælleskab 2004]. I flere amter har man dokumenteret en mangel på lægesekretærer (f.eks. i Nordjyllands Amt) men har trods dette ikke forhøjet indtaget af ordinære elever i mange år [Nordjyllands Amt 2002]. Lægesekretærgruppen er opmærksom på den varslede reduktion i antal lægesekretærer på sygehusene. Denne faggruppe er i forvejen blandt de personalegrupper i sundhedssektoren, der har store problemer med stress og dårligt psykisk arbejdsmiljø [Arbejdsmiljøinstituttet 2001]. Uafklarethed med hensyn til fremtidige jobmuligheder gør ikke arbejdsmiljøet bedre. Men herudover er lægesekretærerne og andre faggrupper skeptiske over for, om en reduktion af lægesekretærer vil være et plus for sygehusenes virke [Mørk 2003]. En ting er, at lægesekretærerne fremover skal skrive mindre i patientjournalerne, men vil en reduktion i antal af lægesekretærer have konsekvenser for måden hvorpå, det kliniske arbejde organiseres på sygehusene samt på patientforløbet? 1.1 Hvad laver LÆGEsekretærerne på sygehusene? De første lægesekretærer i Danmark blev ansat i slutningen af 30 erne med det formål at assistere læger i deres dokumentationsarbejde [Dansk Lægesekretærforening HK 1989]. Heraf navnet LÆGEsekretær. Det kan ikke udelukkes, at denne faggruppebetegnelse anvendt i 2005 er en medvirkende årsag til, at der opstår debat omkring lægesekretærernes fortsatte virke, ligesom den bærer ved til nogle stereotype opfattelser af, hvad lægesekretærerne egentligt arbejder med på sygehusene. Benævnelsen lægesekretær fremmaner hos de fleste lægfolk et stereotypt billede på nethinden af en hvidkitlet kvinde iklædt høretelefoner, der efter bånd skriver lægens diktat ind på pc for herefter at printe det ud til papirjournalen. For år siden var det stereotype billede en hvidkitlet kvinde, der stenograferede lægens ord for herefter at skrive det ind på skrivemaskine, inden det blev lagt i journalen. Denne undersøgelse ønsker bl.a. at finde ud af, om dette billede holder i år På flere områder ligner det opridsede scenarie - reduktion i antal lægesekretærer på grund af it - det der kunne ses omkring typografernes arbejde i slutningen af 1970 erne, da informationsteknologien gjorde sit indtog i avis- og bladverdenen. Tiden er en anden, og til forskel fra dengang er Dansk Lægesekretærforening (HK) ikke maskinstormere, men meget indstillet på at samarbejde omkring udvikling og implementering af de nye patientjournalsystemer. 11\n15 EPJ er fortsat under udvikling, og kun få moduler er implementeret. Fremtidsscenariet for lægesekretærernes arbejde på sygehusene debatteres fortsat, og derfor er der heller ikke skabt et entydigt billede af, hvad lægesekretærerne kommer til at arbejde med i fremtiden. Spørgsmål, som med rette må stilles til sygehusenes ledelser, er, hvilke dele af lægesekretærernes nuværende arbejde kan erstattes af den ny teknologi? Og hvilket arbejde skal fortsat udføres? 1.2 Formål med undersøgelsen En række af de opgaver, som sekretærerne varetager, tager deres udspring i en virkelighed på sygehusene, som er kendetegnet ved: høj grad af mobilitet og uforudsigelighed mange forstyrrelser og afbrydelser fragmenterede arbejdsprocesser og en arbejdssituation, hvor netop overgangene mellem de forskellige opgaver bliver meget vigtige for patientforløbet Der er tale om en arbejdsplads, hvor komplekse sociale relationer og processer er grundlaget for at kunne udføre de daglige opgaver. Nærværende studie har som formål at skabe større klarhed over, hvilke arbejdsopgaver lægesekretærerne udfører i 2005, og derved åbne en debat om arbejdsopgavernes betydning i forhold til organiseringen af det kliniske arbejde og det at skabe ordentlige og sammenhængende patientforløb [Steenberger 2005]. Formålet er ikke at vurdere, hvilke af lægesekretærens arbejdsopgaver der falder væk, når papirjournalen bliver både tværfaglig og elektronisk, hvilke der fortsat vil eksistere, og hvilke nye der vil komme til, men derimod at forstå hvilke opgaver lægesekretærerne arbejder med i dag. Det er vores håb, at studiet derved kan bidrage til, at de forskellige aktører (og her tænker vi bl.a. på sygehusledelse, læger, plejepersonale og lægesekretærer) kan diskutere, hvilke opgaver der i fremtiden skal løses, af hvem og hvordan og ikke mindst hvilke af lægesekretærernes nuværende opgaver der vil falde bort med indførelsen af EPJ. En kortlægning af de opgaver, lægesekretærerne år 2005 varetager på sygehusene, kvalificerer denne debat. På sygehusene kommer der til stadighed nye arbejdsopgaver til, som bliver løst af lægesekretærerne. Et eksempel er de mange registreringsopgaver, som databaseindberetning og kvalitetssikringsdebatten har ført med sig. Derfor er Dansk Lægesekretærforeningen HK heller ikke bange for, at lægesekretærerne bliver arbejdsløse med indførelsen af EPJ på landets sygehuse. Det, som giver stof til eftertanke, er imidlertid, om sygehusledelserne er opmærksomme på, hvilken rolle lægesekretærernes arbejde udfylder i den daglige drift af sygehusene. Hvis ikke, er der en risiko for, at en væsentlig reduktion i antal lægesekretærer vil få konsekvenser for: de tilbageblivende lægesekretærers arbejdsmiljø de øvrige personalegruppers arbejde og ikke mindst patienterne 12\n16 Som en lægesekretær udtalte det under en af de workshops, vi har afholdt: Jeg kan godt være bange for, at der sker det samme, som da sygehjælperne som faggruppe for nogle år siden blev klemt ud af sygehusene.. Og se nu hvordan de er på vej ind igen, fordi man har fundet ud af, at det var en dårlig udnyttelse af ressourcerne. Sidst men ikke mindst gør en fokusering på lægesekretærernes nuværende arbejdsopgaver det muligt for ledelserne og de ansatte på de enkelte sygehuse og afdelinger konkret at diskutere, hvilke funktioner de vil prioritere, samt hvilke personalegrupper der skal udføre dem. 1.3 Arbejdshypoteser Denne undersøgelse er designet med afsæt i en række arbejdshypoteser: a) At planerne om en større reduktion i antallet af lægesekretærer i forbindelse med implementering af EPJ overvejende tager udgangspunkt i et kendskab til den formelle og eksplicitte del af lægesekretærens arbejdspraksis, nemlig det arbejde som er umiddelbart synligt, fordi det bl.a. kan lagres og derved identificeres af alle, der har interesse her i. b) At lægesekretærgruppens rolle og arbejdspraksis på sygehusene er mere kompleks og integreret i det kliniske arbejde, end vi umiddelbart er i stand til at forestille os med de vante stereotype billeder på nethinden. c) En stor del af lægesekretærernes arbejde anvendes her og nu af sygehusets andre faggrupper, patienter, pårørende og behandlersystemet uden for sygehuset. Der er tale om serviceydelser, der ikke kan lagres og fremfindes efter behov, men som er vigtige i det daglige for, at andre personalegrupper er i stand til at udføre deres arbejde. d) Lægesekretærerne har ofte svært ved at sætte ord på deres arbejde og blive hørt i sygehusorganisationen. Anerkendelsen af deres arbejdes betydning sker først, når de er syge eller rejser til andet arbejde. 13\n18 2. Projektdesign Eksisterende rammefunktionsbeskrivelser, jobprofiler og arbejdsbeskrivelser på landets sygehuse giver en oversigt over lægesekretærernes formaliserede, eksplicitte arbejdsfunktioner. Men der findes herudover en række implicitte, uformelle og afledte arbejdsprocesser, som ikke er systematiserede, standardiserede, nedskrevet og italesat. Nærværende studie har som mål at undersøge arbejdsopgaver, såvel de eksplicitte som de implicitte, men ikke de nye arbejdsopgaver, som må forventes at komme til, når først EPJ bliver et dagligt arbejdsredskab på alle sygehuse. 2.1 Forskerens rolle Det valgte undersøgelsesdesign er induktivt og fortolkende. Derfor vil forskning være påvirket af de mennesker, der udfører den. Forskerne opfattes derfor ikke som neutrale, men derimod som personer der har indflydelse på resultatet. Det skal forstås således, at det er forskeren, der langt hen ad vejen sætter dagsordenen, formulerer eller udelader spørgsmål inden for valgte områder, ubevidst eller bevidst. Den arbejdende organisation på et sygehus forstås som en social konstruktion. Hver afdeling eller afsnit har sin egen realitet, som vi ønskede at undersøge gennem anvendelse af en udforskende metode [Babbie 1998], [Bertelsen 2001]. 2.2 Arbejde som en teknologi I dette studie har vi valgt at undersøge lægesekretærernes arbejdsopgaver ved at betragte deres arbejde som en teknologi, forstået på den måde, at udkommet (produktet) af deres arbejde kun lader sig realisere ved at anvende en bestemt viden, en bestemt teknik, som sammen organiseres, og dermed gør det muligt at opnå arbejdsmæssige resultater. Følgende eksempel illustrerer dette. Lægesekretæren modtager pr. telefon en forespørgsel fra en kronisk patient, der vil vide, om mængden af den medicin, vedkommende indtager, er korrekt. For at løse opgaven kræves specifik teknik, viden og organisation kombineret i de rette mængder på det rigtige tidspunkt: journalen skal findes frem lægen skal lokaliseres (telefon, henvendelse på kontor eller lign.) patientens problem skal formidles til lægen (genfortælling) løsningen på problemet findes ved inddragelse af viden om problemet og dets mulige løsning løsningen skal dokumenteres (lægen dikterer lægesekretæren skriver i journal) beslutningen skal kommunikeres til patienten (lægesekretæren ringer tilbage til patient) patienten har fået svar på sit spørgsmål og indtager efterfølgende den rette mængde medicin 2.3 Aktionsforskning Den overordnede metodiske tilgang er aktionsforskningsmetoden, der af natur er eksperimenterende og placerer forskeren i en assisterende rolle i den organisation, der bliver undersøgt [Baskerville and Wood-Harper 1998]. Aktionsforskning kombinerer forskning med praksis, og ved at gøre dette produceres anvendelsesorienterede forskningsresultater. De lægesekretærer, som medvirker i undersøgelsen, og deres kollegaer har fået et nyt perspektiv på deres arbejde. De faggrupper, projektgrupper, sygehusledelser m.v., som læser undersøgelsen, vil relatere den til eget bagland og fagområde. Fordi den sociale og organisatoriske realitet på et sygehus og i andre sundhedsorganisationer konstrueres og dekonstrueres hele tiden gennem dialog blandt 15\n19 personalet og gennem deres handlinger, vil vi som forskere med vores spørgsmål og handlen påvirke det, der foregår, de steder vi indsamler data [Checkland and Holwell 1998]. 2.4 Undersøgelsesdesign Projektdesignet er baseret på et organisationssociologisk fundament, som tillægger de komplekse sociale og menneskelige relationer en betydning for udkommet af den teknologiske forandring, der er sket og for tiden sker på sygehusene. Arbejde og arbejdsprocesser på et sygehus er væsensforskellige fra det, der foregår i den industrielle produktion. Ikke kun fordi der er tale om behandling af mennesker og ikke produktion af døde ting, men også fordi produktet af arbejdsprocessen i høj grad er selve patientforløbet, altså de handlinger der foretages, fra patienten kommer i kontakt med sundhedsvæsenet, til behandlingen afsluttes og/eller følges op i primærsektoren. der er behov for en organisationssociologisk forskning i sundhedsvæsenet, som ikke skriver sig ind i optimeringsparadigmets antagelser om organisationer, medarbejdere, processer, strukturer og muligheden for at designe og regne sig frem til reelle forbedringer i sundhedsvæsenet. [Vikkelsø og Vinge 2004, pp. 35]. Læger og plejepersonalet er de mest tydelige aktører i patientforløbet, men kan ikke udføre deres arbejde uden support fra de mange andre personalegrupper på sygehuset. De døde ting spiller en rolle i behandlingen, hvad enten det er medicoteknisk afdeling, som sørger for, at maskinel m.m. virker, portøren der transporterer patienten mellem forskellige behandlinger, eller lægesekretæren der indkalder patienten og koordinerer undersøgelserne. Kun gennem undersøgelser af alle personalegruppers arbejde vil det være muligt at samle alle brikker til et helt billede af det komplekse arbejde, som samles i produktet det gode patientforløb. Gennem anvendelse af en participatorisk (deltagerorienteret) teknologianalysemetode [Bertelsen og Madsen 2004], [Bertelsen et al. 2005] søges opnået en forståelse for og dokumentation af de forskellige arbejdspraksisser og arbejdsopgaver, der repræsenterer en lægesekretærs job. Det er et vigtigt grundlag for analysen, at den gennemføres som et samarbejde mellem forskeren og lægesekretærerne. Undersøgelsen sigter i sit design mod at komme et spadestik dybere end fortæl mig om dit arbejde. Vi ønsker at komme omkring følgende 3 niveauer: 1. hvad lægesekretærerne tror de arbejder med 2. hvad lægesekretærerne siger de arbejder med 3. hvad lægesekretærerne faktisk arbejder med Lægesekretærerne fik inden interviewet udleveret et kamera og blev bedt om at tage fotos af deres arbejdsopgaver og de kollegaer, som de arbejder sammen med. Billederne indgik som materiale i interviewet og afspejler, hvad de tror, de arbejder med. Hvad de siger, de arbejder med, blev primært afdækket gennem interviews, og hvad de arbejder med på sygehuset blev observeret ved brug af video. Lægesekretærernes arbejde er afdækket ved at spørge ind til deres arbejde som teknologi bestående af 4 elementer: viden, teknik, organisation og produkt. Denne opdeling af spørgsmål til arbejdet får informanten til at tænke anderledes på indholdet i sit arbejde og dermed i sidste ende på resultatet heraf, end hvis vi kun spurgte til arbejdsresultatet. 16\n20 3. Dataindsamlingsmetoder Dette kapitel beskriver i detaljer de metoder, vi har anvendt til indsamling af data, og kan springes over, med mindre man ønsker en grundig indføring i, hvordan vi er nået frem til resultaterne. Kapitlet er også anvendeligt, hvis læseren selv påtænker at lave en lignende undersøgelse og derfor er interesseret i fremgangsmåden. Interviews og videoobservationer blev anvendt til at opnå forståelse for de forskellige elementer af en arbejdspraksis, dens anvendelse og de ansattes begrundelse herfor. Denne tilgang egner sig til at kortlægge og forstå detaljerne i en given teknologi/arbejdspraksis. Hvad er arbejdsopgavernes karakter, hvilke input bruges for at løse opgaverne, hvilken social interaktion kræves, samt tid og sted for dens anvendelse. Forskerens rolle som den udenforstående er at dæmme op for den hjemmeblindhed, som ofte opstår hos professionelle, der er vant til at færdes i miljøet og derfor ikke er opmærksomme på forhold, som forskeren under interviews og videoobservationer vil bemærke. 3.1 Pilotstudie Før vi gik i gang med at indsamle data, var vi på observationsstudie på Odense Universitetshospital, hvor 4 lægesekretærer med forskellige arbejdsområder hver blev observeret en dag. Herudover blev fotos af eget arbejde, interviewguiden og interviewteknikken testet på én lægesekretær, som ikke efterfølgende indgik i undersøgelsesenheden. 3.2 Undersøgelsesenhed Informanterne blev udvalgt ved at bruge, hvad man kan kalde bekvemmeligheds- eller på bedste beskub-metoden [Bernhard 2002]. Informanterne var fra forskellige sygehuse i Nordjyllands Amt, men både Nordjyllands Amt og de informanter, som deltog, var tilfældigt udvalgte og kunne for så vidt have været fra et hvilket som helst amt i landet. Det var således ikke sigtet at opnå stor repræsentativitet i undersøgelsen men derimod at gå i dybden med få udvalgte informanter og på den måde teste de anvendte metoders brugbarhed og skabe klarhed over, hvilke arbejdsopgaver lægesekretærerne udfører. Data blev indsamlet hos 10 lægesekretærer på sygehuse i Nordjyllands Amt, og 6 af dem blev videoobserveret. Antallet af informanter blev afstemt mellem de ressourcer, vi havde til rådighed, samt ønsket om at nå omkring mange forskellige jobfunktioner. Kriterierne for udvælgelse af informanterne var først og fremmest, at de skulle være helt almindelige lægesekretærer med minimum nogle års erhvervserfaring. Vi fravalgte bevidst ledende lægesekretærer og tillidsfolk. Desuden ønskede vi at få kontakt med så mange forskellige facetter af faget som muligt, hvilket betød, at vi ud over et ønske om at inddrage store og små sygehuse også søgte at dække forskellige afdelinger. Ved hjælp af fællestillidskvinden for lægesekretærerne på Aalborg Sygehus fik vi identificeret en række informanter på følgende afdelinger: Børneafdeling (neonatal), Aalborg Sygehus Børneafdeling, Sygehus Vendsyssel Radiologisk afdeling, Sygehus Himmerland Radiologisk afdeling, Aalborg Sygehus 17\n21 Medicinsk Gastroenterologisk afdeling, Aalborg Sygehus Medicinsk afdeling, Sygehus Himmerland Ortopædkirurgisk ambulatorium, Ortopædisektor Nordjylland Gynækologisk afdeling, Aalborg Sygehus Onkologisk afdeling, Aalborg Sygehus Ortopædkirurgisk afdeling, Ortopædisektor Nordjylland Sygehusledelsen på amtsplan, ledelsen af de involverede sygehuse samt afdelingsledelserne blev i marts 2005 kontaktet i nævnte rækkefølge for deres tilladelse til projektet, inden vi tog direkte kontakt til informanterne. 3.3 Fotos af eget arbejde Efter at have identificeret informanterne og modtaget deres accept af at ville medvirke i projektet, modtog informanterne primo april et engangskamera og en frankeret svarkuvert, samt et brev der forklarede, at vi forud for interviewet gerne ville have dem til at tage billeder af deres arbejde (se bilag 1). Et par dage efter de havde modtaget brev og kamera, ringede vi dem op for at aftale, hvornår de kunne være færdige med at tage billeder og sende kameraet retur til os samt aftale et tidspunkt for selve interviewet. Vi fremkaldte billederne efterhånden, som de kom retur, og gik i gang med interviews af de første lægesekretærer den 20. april Kvaliteten af billederne og de motiver, som sekretærerne havde valgt for deres billeder, varierede meget. Formålet var at teste, om billederne kunne bibringe interviewet nogle nye facetter og få informanten til at huske noget, hun ellers ikke havde husket at fortælle. 3.4 Interview Den anvendte interviewmetode er visuelt funderet. Under interviewet skitseres på post-it-notes og papir, hvordan lægesekretærens arbejdsdag forløber, hvilke opgaver hun udfører, og hvilke personer hun arbejder sammen med. Hun er således i stand til selv under interviewet at følge med i og underbygge og ændre, hvad vi har registreret med stikord på papiret. En slags struktureret stikordsreferat af interviewet tager form undervejs. hvordan er lægesekretærarbejdet organiseret? hvilken teknik indgår? hvilken viden indgår? hvilke sociale relationer og processer indgår? hvilke menneskelige relationer og ressourcer har betydning? Efter at have været igennem disse områder er næste fase af interviewet, at lægesekretæren besvarer spørgsmål med udgangspunkt i de fotos, hun har taget af sit arbejde. Det vil sige, at først efter lægesekretæren har beskrevet sit arbejde ud fra, hvad hun husker, ser hun billederne. Formålet med dette er rent metodisk at kunne analysere, hvad hendes egne fotos bibringer interviewet. Dette materiale vil blive anvendt i en senere analyse. 18\n22 Der var kun et af interviewene, som blev afholdt på lægesekretærens eget kontor, alle andre foregik i et lokale et andet sted i afdelingen. En interviewguide i tre dele blev udarbejdet på forhånd (bilag 2). Den første del er centreret omkring at afdække den teknologi, der bruges til at udføre lægesekretærarbejdet. Del to inddrager de fotos, som lægesekretæren havde taget, samt hvordan informanten organiserer resultatet af arbejdet (produktet). Del 3 omhandler strukturering af arbejdsopgaverne. Der blev gennemført 10 interviews af ca. 2 timers varighed. Figur 1 - informant, interviewer, lydoptager, flipoverpapir, tusser, samt post it-sedler Som det ses af ovenstående fotos blev interviewene gennemført med brug af visuelle hjælpemidler. Vi anvendte flipoverpapir, tykke tusser og post-it-sedler. Papiret blev ved starten af interviewene delt ind i 4 felter, svarende til de 4 teknologielementer i teknologimodellen, som vi ønskede, at informanten beskrev sit arbejde ud fra [Müller 1973], [Müller et al. 1984], [Müller et al. 1988], [Müller 2003]. 19\n23 Indholdet i de 4 elementer beskrives kort herunder : Teknikelementet defineres som sammenføjningen af arbejdsmidler, arbejdsgenstande og arbejdskraft i arbejdsprocessen. Videnselementet defineres som sammenføjningen af kunnen, indsigt og intuition i arbejdsprocessen. Organisationselementet defineres som ledelse og koordination af arbejdsdelingen i arbejdsprocessen. Produktelementet defineres som arbejdsprocessens resultat. Det indeholder brugsværdi og ofte tillige bytteværdi. Figur 2 - de fire teknologielementer Vi var 2 interviewere til de fleste af interviewene. Rollerne var fordelt således, at den ene stillede spørgsmål, mens den anden noterede svarene ned på post-it-sedler og placerede dem i det af de 4 felter, hvor de hørte hjemme, som illustreret ved billedet ovenfor. Først efter den mundtlige gennemgang af elementerne i teknologianalysen tog vi de billeder frem, som lægesekretæren havde taget af sit arbejde, og gennemgik dem. De tilføjelser, som hun kom i tanke om, ved at vi spurgte ind til hendes egne fotos, blev noteret på en anden farve postit-sedler, så de senere kunne identificeres. En kort men grundig beskrivelse af indholdet i teknologibegrebet findes på 20\n24 Næste step var at tage et foto af papiret og derefter flytte alle de post-it-sedler, hvorpå der stod en arbejdsopgave, over på et nyt stykke papir. Lægesekretæren blev herefter bedt om at organisere arbejdsopgaverne i nogle hovedoverskrifter efter eget valg. Figur 3 - de blå post-it-notes er eksempler på arbejdsopgaver, som først blev husket, efter at fotografierne blev taget frem. De pink post-it-sedler er overskrifter, som arbejdsopgaverne er organiseret efter Alle interviews blev optaget på en lydoptager og transskriberet. Hvert interview fyldte ca. 30 sider. De blev sendt retur til informanterne, så de kunne rette eventuelle misforståelser eller bede om at få passager taget ud, hvis de ikke var interesseret i, at de blev anvendt i projektet. Kun få sekretærer sendte deres interviews retur, og de havde kun mindre korrektioner til det transkriberede Analyse af interviewdata Renskrivning af flipoverpapir med indikering af, hvad der kom frem efter deres egne fotos, dannede sammen med gennemlæsning af interviews basis for en analyse af de arbejdsopgaver, som lægesekretærerne havde nævnt. Ved at sammenligne de forskellige arbejdsopgaver og de overordnede kategorier, som lægesekretærerne havde organiseret deres opgaver i, tegnede der sig nogle grupperinger af data. Ved brug af mindmap-programmet MindManager 2 gennemgik vi alle de registrede arbejdsopgaver og inddelte dem i kategorier for opgaver, der havde samme karakter. Ved at gentage denne analyse flere gange nåede vi frem til 7 mindmaps, som strukturerede alle arbejdsopgaverne. Analysen er desuden suppleret med udvalgte citater. Hvor ikke andet er angivet, er citaterne fra de transskriberede interviews. Udgives af Mindjet visual thinking, hvis danske partner er JTA gruppen asp?page=479 21\n25 3.5 Videoobservationer I perioden den 6. til den 21. juni 2005 gennemførte 2 forskere videoobservationer af 6 lægesekretærer. Et 13 minutters sammendrag er vedlagt denne rapport som videoillustration af eksempler på arbejdsopgaver. Observationsdagene var aftalt på forhånd, og hver lægesekretær blev observeret på en enkelt arbejdsdag. Forskerne mødte ind om morgenen ved 8-tiden og fulgte lægesekretæren i hendes arbejde til over middag, forskelligt alt efter hvilke aktiviteter der foregik på stedet. Videoobservation som værktøj og som en fænomenologisk 3 metode egner sig til at opnå forståelse for en arbejdspraksis. Som supplement til interviews og fotos af eget arbejde bidrager videoobservation til at forstå lægesekretærernes arbejdspraksis. Et formål med at anvende videoobservationen i dette projekt har været at opnå et analysemateriale, hvor lægesekretærerne og forskerne, som undersøgere, optræder interaktivt og som ligeværdige parter i både observations- og analysedelen. Undersøgeren er en del af sygehusmiljøet i optagelsessituationerne og dermed bevidst om sin indflydelse på situationens indhold og karakter. På samme måde har lægesekretæren en andel i analysedelen, som består af klipning, redigering og fremvisning. Lægesekretærernes kommentarer og reaktioner på delanalyser og delkonklusioner er proaktive elementer i en konstant forhandling. Det færdige produkt af videoobservationen er således resultatet af en interaktiv og participatorisk proces, hvor undersøgeren og den undersøgte diskuterer og analyserer hverdagens handlinger og hændelser. Det digitale videokameras mulighed for interaktivitet tager afsæt i en her og nu situation mellem lægesekretærer og os som undersøgere. Den viden, vi opnår, om lægesekretærernes arbejdsområde er således situeret og kommunikativ, hvilket har betydning det øjeblik, vi drager konklusioner af registreringer og dokumentationer. Inden for samfunds- og humanvidenskaben har videoobservation haft stor udbredelse siden etnograferne Margaret Mead og Gregory Bateson i 1950 erne anvendte smalfilmskameraet til registrering og dokumentation af fremmede kulturers hverdag og ritualer. Mulighederne for registrering og dokumentation er blevet stadig større i takt med, at teknologien er blevet forbedret gennem årene. Det digitale videokamera har en lagringskapacitet, billede, lydkvalitet og størrelse, der muliggør en interaktivitet med undersøgelsesområdet, som ikke var mulig for blot få år siden, omend lydkvaliteten til tider ikke er optimal. Videoobservation som værktøj til deltagerobservation i sundhedssektoren er bl.a. udviklet på Institut for Samfundsudvikling og Planlægning (AAU) og tager sit afsæt i fænomenologien, et etnografisk og participatorisk metodedomæne, hvor involvering og deltagelse er i fokus [Botin 2004]. Metoden anvendes i dette projekt til at dokumentere den tavse og implicitte viden, som lægesekretærer er i besiddelse af, og som her tydeliggøres og spiller sammen med de andre metoder, som er anvendt. 22 Fænomenologi er læren om det, der viser sig selv frem\n26 3.6 Verificering af de indsamlede data Datagrundlaget for denne undersøgelse er nordjysk, det vil sige, at alle informanter, der har deltaget, arbejder på nordjyske sygehuse. Derfor har vi fundet det relevant at verificere de data, vi har indsamlet, i relation til først og fremmest andre undersøgelser af lægesekretærers arbejde. Dernæst har vi lavet en undersøgelse af, hvilke af de arbejdsopgaver, vi har identificeret i Nordjylland, som kan genkendes af 30 lægesekretærer fra andre sygehuse i hele landet Analyse af rapporter, artikler og andet trykt materiale Ved projektets start gennemførte vi en litteratursøgning for at få kendskab til allerede udarbejdet materiale om lægesekretærers arbejde. De rapporter og artikler, som vi fik kendskab til, blev læst, og deres indhold matchet op imod de data, som fremkom ved egne interviews. Resultatet af det arbejdet er udgivet i et bilag, som vil kunne down-loades fra og Afholdelse af workshops til respons/verificering af videoobservationer Som en del af videoobservationsprocessen afholdtes en 2-dages workshop hos Dansk Lægesekretærforening HK. Vi udarbejdede en annonce til fagbladet, hvori vi efterlyste lægesekretærer fra hele landet, som var interesseret i at være med til at diskutere det rå-redigerede videomateriale. Derved kunne de få lejlighed til at være med til at påvirke det billede af lægesekretærernes arbejde, som præsenteres i det videomateriale, som er vedlagt denne rapport samt det debatmateriale, som er udarbejdet til anvendelse internt i Danske Lægesekretærforening HK. 30 lægesekretærer meldte sig, og i kapitel 5 præsenteres resultatet heraf samt de sygehuse, som var repræsenteret. Samtidig med afholdelsen af de 2 workshops, afholdtes en tredje workshop, hvor de lægesekretærer, som havde deltaget i interviews og videoobservationer, var inviteret til at give feedback på de videoobservationer, som de havde været en del af. Som en yderligere verificering af de indsamlede data på baggrund af interviews sendte vi de 7 mindmaps ud til de 30 lægesekretærer før workshoppen og bad dem om at sætte kryds ved de arbejdsopgaver, som de arbejder med i deres nuværende job samt tilføje yderligere opgaver (bilag 3). De medbragte alle deres mindmaps og analysen af disse præsenteres ligeledes i kapitel 5. 23\n28 4. Resultater De arbejdsopgaver, som denne undersøgelse har afdækket, er systematiseret i syv forskellige kategorier. Det er igen vigtigt at fremhæve, at der ikke er tale om et blue-print af eksisterende arbejdsopgaver men om de arbejdsopgaver, som vi med den foreliggende metode og de givne informanter og deres arbejde fandt frem til. Der er således ikke tale om et totalt billede af, hvad lægesekretærer laver på danske sygehuse, kun et indblik i mangfoldigheden. Softwareværktøjet MindManager blev sammen med en bottom up-tilgang anvendt til at sortere og kategorisere arbejdsopgaverne i syv følgende hovedkategorier: 1. Patientforløb: Arbejdsopgaver, der bidrager til, at patienten kommer gennem et forløb 2. Personaleopgaver: Opgaver, der støtter op om det øvrige sygehuspersonales virke 3. Diverse administrative opgaver: Diverse kontoradministrative opgaver 4. Forskningsopgaver: Arbejdsopgaver, der relaterer sig til forskning på sygehusene 5. Data-input til journal: Bl.a. skriveopgaver 6. Data-output fra journal: Bl.a. dataregistreringsopgaver, kodning og ventelister 7. Anden journalhåndtering: Bl.a. arkivering, prioritering, kopiering De arbejdsopgaver, som blev nævnt af informanterne, er sorteret med henblik på at finde frem til summen af arbejdsopgaver for de 10 lægesekretærer. Det er meget vigtigt at understrege, at vi ikke har været interesseret i at finde frem til hvilke opgaver, der udføres flest gange af de interviewede lægesekretærer, eller præcisere hos hvor mange af de interviewede de nævnte opgaver forekom. Et kvalitativt datamateriale på 10 lægesekretærer tillader ikke en sådan generalisering. Formålet med databehandlingen har været at opnå så detaljeret en forståelse af lægesekretærernes forskelligartede arbejdsopgaver som muligt. Altså hvor meget forskelligt der laves men ikke hvor tit og af hvem. I arbejdet med at kortlægge mønstre ud fra arbejdsopgaverne har vi været opmærksomme på, at der kan være overlap, så det i nogle tilfælde er muligt at placere den samme arbejdsopgave under forskellige hovedkategorier. F.eks. kan en lægesekretæropgave, som omhandler data fra journaler, der anvendes i forskningssammenhæng, også indberettes til DRG-registre ud fra kodningslister udarbejdet af en lægesekretær og så have med patientforløb at gøre. Det nævnte eksempel kategoriseres både som data-output fra journal og som en patientforløbsrelateret opgave. Der vil også være arbejdsopgaver, som vi har valgt at placere under en hovedkategori, som andre ud fra deres erfaring ville placere under en anden hovedkategori. Opgaven med at etablere overordnede kategorier for at kunne systematisere og aflæse arbejdsmønstre har dog vejet tungere end at opnå total klarhed over, om opgaven altid og på alle sygehuse vil kunne henføres under den valgte kategori. Lægesekretærens arbejdsopgaver varierer inden for den enkelte afdeling og det enkelte hospital, og det vil under alle omstændigheder være umuligt at finde frem til et blue-print. Formålet har derfor først og fremmest været at skabe synlighed og på det grundlag at muliggøre og kvalificere en debat. I det efterfølgende præsenteres et sammendrag af indholdet i de 7 forskellige hovedkategorier. Herefter præsenteres i detaljer de mange arbejdsopgaver under hver hovedkategori. Det vil være muligt alene at læse sammendraget for at få en hurtig indføring i variationen af lægesekretærernes arbejde. 25


Migræne: Symptomer, diagnose og behandling – Symptoma\nHovedpinen kan være i tindingen, hovedpine kan give kvalme, hovedpinen kan opleves i panden, hovedpinen kan være i baghovedet og udløse træthed og kvalme, hovedpine kan vare i minutter, timer eller dage. Hovedpine og migræne kan ramme de fleste. [aarhusosteopati.dk]\nHovedpine og migræne Hovedpine Hovedpine er en af de hyppigste smertelidelser i befolkningen. Ca. hver 10. dansker har hovedpine 1-2 gang i ugen. Hovedpine findes i mange forskellig former og kan have mange forskellige årsager. [silkeborgrygcenter.dk]\nHovedpine (lat. Cephalalgia) Der findes mange former for hovedpine. I den Internationale Hovedpine Klassifikation (IHS) er der beskrevet 12 grupper som hver især har flere undergrupper. Men mange af disse hovedpine typer er heldigvis sjældne. [kirop.dk]\nTyper af hovedpine Kronisk migræne Spændingshovedpine Hovedpine på baggrund af muskelspændinger efter trauma mod hoved eller nakken (piskesmæld) Forløb Vores speciallæge vurderer dig med henblik på hvilken type hovedpine du har. [inito.dk]\nOplever du derfor symptomer, der er anderledes – f.eks. konstant trykkende hovedpine, hovedpine i baghovedet eller ligeligt fordelt i begge sider af hovedet, er det muligt at migræne ikke er den eneste årsag til din hovedpine. [kiroultra.dk]\nI svære tilfælde ses migræne med opkastning, diarre og svimmelhed. Stress, søvnmangel, arbejdsbyrde og almindelige hverdagsproblemer kan give svære hovedpiner. De kan også udløses af lugte, lyde, omskift i vejret og endda hormonforandringer. [bedrelivsstil.dk]\nHvis du tidligere har oplevet anfald af svimmelhed, forvirring og måske endda hukommelsesbesvær eller visuelle forstyrrelser, har du måske også frygtet, at du led af en alvorlig sygdom. [sondagsavisen.dk]\nMigræne hos børn adskiller sig typisk ved, at anfaldene er kortere, hovedpine sidder i begge sider, og der kan være svimmelhed, svær kvalme og opkastning. Dette kaldes abdominal migræne. [min.medicin.dk]\nUdover intense og vedvarende smerter, så følger der med et migræneanfald også kvalme, generelt utilpashed, stivhed i kroppen, opkast, svimmelhed, dobbeltsyn og andre synsforstyrrelser. [edoa.dk]\nProdromalfasen Et migræneanfald melder sædvanligvis sin ankomst flere timer eller dage i forvejen i form af træthed, irritabilitet, eufori, manglende eller øget appetit og/eller en mindsket evne til at klare hverdagens udfordringer. [migraine-surgery-centre.com]\nDette kan vise sig som træthed, depression/eufori, irritabilitet eller manglende/øget appetit. Hvad er migræne med aura? 15 % af alle patienter har migræne med aura, hvilket kommer før selve hovedpinen. [copenhagenphysio.dk]\nHovedpine Restitueringsfase: Træthed, tomhed, irritabilitet, sløvhed, nedsat koncentrationsevne, humørsvingninger. Forholdsregler og diagnose Hvis hovedpine ikke kan afhjælpes med almindelige hovedpinepiller, kan der være tale om migræne. [sundhedsguiden.dk]\nNogle lider også af uspecifikke symptomer op til anfald, så som irritabilitet, træthed og koncentrationsbesvær, og mange oplever ”migræne-tømmermænd” med træthed og utilpashed i dagene efter et anfald. [krop-fysik.dk]\n[…] blinkende lys.41 Det er foreslået, at hypothalamiske neuroner, der er aktiveret af lys set af patienter under migræneanfald, kan regulere de parasympatiske- og sympatiske funktioner.42 Brystkasse-stramninger, dårlig vejrtrækning, svimmelhed, tør mund, irritabilitet [bestprac.dk]\nSymptomerne omfatter kraftig, tilbagevendende hovedpine, der mest forekommer i den ene side af hovedet, men kan skifte side under et anfald eller skifte side fra et anfald til det næste eller endda kan sprede sig gradvist til hele hovedet. [migraine-surgery-centre.com]\nDet kan hjælpe til at afsløre mekanismen bag de tilbagevendende hovedpine-anfald. Er det ikke bare hovedpine? Og kan man ikke bare tage et par piller og komme videre? For folk, der aldrig har prøvet det, kan migræne være en uforståelig lidelse. [sciencenews.dk]\nMigræne er en ofte forekommende kompleks neurologisk sygdom, der hovedsagelig karakteriseres ved alvorlig og tilbagevendende hovedpine.1 Omkring 12% af den samlede befolkning oplever migræne, hvor kvinder er mere udsat for et anfald end mænd.2 Migræne [bestprac.dk]\nEt migræneanfald varer mellem 2-72 timer og medfører træthed og udmattelse. Derfor søger personer med migræne ofte mod et mørkt og stille sted, hvor de kan hvile sig. [copenhagenphysio.dk]\nDette kan f.eks. være sult, trang til at gabe, træthed, rastløshed eller gråd. Herudover ses følgende symptomer ved aura og ved hovedpine: Aura-symptomer Fælles for disse symptomer er, at de bevæger sig over dele af kroppen. [sundhedsguiden.dk]\nSymptomerne kan vise sig ved koncentrationsbesvær, træthed, irritation, eller lyst til bestemte fødevarer. I nogle tilfælde kan symptomerne være synsforstyrrelser. [smerteoghovedpine.dk]\nDet kan for eksempel være humørsvingninger, træthed, koncentrationsbesvær eller en særlig lyst til søde sager. Et migræneanfald varer fra en halv time og op til tre døgn, og når man er ramt, kan det være svært at klare hverdagen. [treo.dk]\nFaktorerne varierer, men kan være: - Stress - Træthed - Psykisk belastning - Hormonelle forandringer (f.eks. p-piller, menstruation, graviditet) - Fødevarer og nydelsesmidler (f.eks. chokolade, alkohol, nitritholdige fødevarer) [fdz.dk]\nMigræne er anfald af hovedsmerter - ofte halvsidige - hvor du samtidig kan have kvalme, opkastning, lydoverfølsomhed og lysskyhed. [min.medicin.dk]\nMigræne opleves normalt som en dunkende smerte på den ene side af hovedet med en tilhørende kvalme og følsomhed over for lys og lyd. Der er forskellige typer af migræne. [mecindo.dk]\nHvis man lider af kvalme, kan man evt. tage kvalmestillende medicin også. Der findes også midler mod migræne, som næsespray, stikpiller eller indsprøjtninger. [apopro.dk]\nUdover smertestillende medicin, nedrullede Læs mere Kvalme. Opkastning. En altoverskyggende smerte i hovedet. [sund-forskning.dk]\nKvalme, opkast samt overfølsomhed overfor lyd og lys er typiske symptomer ved migræne. Desuden er hovedpinen så kraftig, at enhver aktivitet forværrer. Migræne debuterer ofte i ung alder og mange vokser fra den senere i livet. [kirop.dk]\nResten har migræne uden aura, men denne type er stadig ledsaget af: Kvalme og opkast Voldsom følsomhed over for lys, lyde og dufte Søg læge, hvis du i løbet af få minutter får noget, der minder om et migræneanfald, da det kan være en blodprop i hjernen [webapoteket.dk]\nDen kan være så slem, at man overhovedet ikke kan tænke på andet end smerten i hovedet, men også synsforstyrrelser, kvalme, opkast og hukommelsestab kan følge med. Da jeg var barn led min far af migræne. [boel-akupunktur.com]\nSmerten er af moderat til svær intensitet og ledsages ofte af svær kvalme, opkast, og/eller øget lyd- og lysfølsomhed. Anfaldet kan vare fra få timer til få døgn. Migræne ses hyppigere hos kvinder og der kan være en familiær disposition. [silkeborgrygcenter.dk]\nSmerterne kan være ledsaget af andre symptomer som kvalme, opkast, svimmelhed og synsforstyrrelser. Følsomhed over for høje lyde og lys. Almindeligvis varer dette fra et par timer til en eller to dage i nogle tilfælde. [mecindo.dk]\nSygdommen kan begynde i barndommen, hvor anfald af mavesmerter kan være det dominerende symptom. De fleste migrænetilfælde begynder dog i ungdommen, men kan også opstå senere i livet. [jegharhovedpine.dk]\nHer vil anfald af mavesmerter være det dominerende symptom. De fleste tilfælde af migræne opstår dog i ungdommen, men kan også starte senere i livet. En del kvinder oplever at migrænen starter under en graviditet, hvis de har migræne med aura. [copenhagenphysio.dk]\nSmerte, der er moderat til voldsom i styrke Ensidig eller dobbeltsidig hovedpine (voksne har i modsætning til børn ofte kun ensidige smerter) Hovedpine, der forværres ved fysisk aktivitet, så bare det at gå rundt forøger smerterne Kvalme Opkastninger Mavesmerter [herlevhospital.dk]\nMigræne kan begynde i barndommen, hvor anfald af mavesmerter kan være det dominerende symptom. De fleste migrænetilfælde begynder dog i ungdommen, men de kan også opstå senere i livet. [min.medicin.dk]\nForuden hovedpine, der ofte kun føles i den ene side af hovedet, oplever mange også kvalme, opkastninger og diarré, øget følsomhed overfor lys, lyde og lugte eller problemer med at koncentrere sig. Nogle får ”aura”, når migrænen indtræder. [alt.dk]\nHovedpinefasen (hovedanfaldsfasen) Denne fase omfatter kraftige hovedsmerter og kan hos nogle patienter være ledsaget af andre symptomer, såsom kvalme eller opkastning og diarré. [migraine-surgery-centre.com]\n[…] autonomiske, affektive, kognitive og sensoriske funktioner.11 Det er blevet påvist, at ANS-funktionen ændres eller, at dysfunktionen af den opstår ved et migræneanfald, der hos patienterne vises ved symptomerne: kvalme, opkast, dehydrering, svimmelhed, diarré [bestprac.dk]\nMenstruation, overgangsalder, p-piller og graviditet påvirker mange kvinder med migræne Hoved- eller nakkesmerter Fysisk aktivitet, fx sport Kraftig påvirkning af sanserne, fx stærkt sollys, høje lyde, skarpe lugte (parfume, røg) Ændringer i vejret, fx [alt.dk]\nMigræne kan opdeles i to typer: Migræne med aura Før selve hovedpinen har du fx synsforstyrrelser, halvsidige føleforstyrrelser eller lammelser, du er måske svimmel, har talebesvær, øjenmusklerne kan være lammet, og man kan have dobbeltsyn. [min.medicin.dk]\nLedsage- symptomer Ofte kvalme og/eller opkastning samt fotofobi og fonofobi. Ingen eller kun mild kvalme, fotofobi eller fonofobi. Ca. en 1/3 af patienter med migræne har aura. De fleste af disse har også anfald af migræne uden aura. [pro.medicin.dk]\n[…] hypersensitive overfor somatosensoriske, visuelle, auditoriske og olfaktoriske stimuli.37 Omkring 75% af alle migrænepatienter rapporteres til at være hypersensitive overfor lyd og 35% af alle migrænepatienter er hypersensitive overfor lugt.38,39 Prævalensen af fotofobi [bestprac.dk]\nResultaterne af disse skanninger er netop offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift The Journal of Headache and Pain, og de viste noget meget interessant, fortæller Casper Emil Christensen: ”På skanningerne kunne vi nemlig se, hvordan både sildenafil [lundbeckfonden.com]\nThe Journal of Headache and Pain. 2019; 20:6, (Lokaliseret 29. juli 2019) 4661. Bendtsen L, Sacco S, Ashina M et al. Guideline on the use of onabotulinumtoxinA in chronic migraine: a consensus statement from the European Headache Federation. [pro.medicin.dk]\nBehandling med triptaner (åbner i nyt vindue) Triptaner anvendes som anfaldsbehandling ved migræne og Hortons hovedpine. Behandling med valproat (åbner i nyt vindue) Valproat anvendes til forebyggende behandling af migræne. [sydvestjysksygehus.dk]\nDu er velkommen til at kontakte KiroUltra på tlf. 91 56 16 86 eller booke tid online til undersøgelse og behandling. KiroUltra tilbyder behandling af din hovedpine – migrænerelateret eller ej. [kiroultra.dk]\nHvis vores neurolog finder indikation for behandling bliver du tilbudt behandling. Du bliver tilbudt behandling med BOTOX med 12 ugers mellemrum. [inito.dk]\nDa prognosen afhænger af typen af migræne og mange andre omstændigheder, bør du diskutere fremtidsudsigten med din læge eller specialist. Se deunden under afsnittet ’Behandling’. [kiropraktorguide.dk]\nPrognosen for migræne ser ud til at forringes, hvis man også lider af spændingshovedpine (11), og intensiteten af nakkesmerter kan være en indikator for, hvor hårdt man er ramt af migræne (12). [fysio.dk]\n[…] migræne er bemærkelsesværdig.2 Til trods for det omfangsrige forsøg på nuværende behandlinger, er disse kun effektive for et lille omfang af patienter, hvorfor der er behov for nye behandlinger.5 Der er blevet foreslået flere forklarende teorier omkring patofysiologien [bestprac.dk]\n[…] det er værd at forsøge at forebygge to anfald (eller færre). [phdanmark.dk]\n[…] at have en forebyggende effekt på migræne. [sydvestjysksygehus.dk]\nForebyggende behandling Forebyggende behandling tilbydes for at reducere frekvensen eller sværhedsgraden af anfald Forebyggende behandling bør overvejes hvis antallet af anfald per måned er 2 eller højere der er dårlig effekt af anfaldsmedicin patientens [neuro.dk]\nForebyggelse af anfald Hvis man har mere end to anfald per måned, og hvis anfaldene er så kraftige, at de er stærkt generende eller invaliderende, kan man give forebyggende behandling. Dette kan f.eks. være beta-blokkere. [sundhedsguiden.dk]


taxa - Danmarks sjoveste humor-side visdom.dk har samlet de bedste jokes og vittigheder\nBy nikkie12. marts 2017Alder Brugernes Visdom Familie Følelser Frihed Humor Livet Øvrige Religion Savn Vittigheder\nHjem » Artikler » En muslim stiger ind i en taxa..\nEn muslim stiger ind i en taxa. Da han først har klasket sin fede røv i sædet, beder han chaufføren om at slukke for radioen\nFordi han ifølge sin religion og tradition, ikke må høre musik og på profetens tid var der ingen musik og slet ikke vestlig musik somer de vantros musik, og forøvrigt heller ingen radio, chaufføren slukker høfligt for radioen standser taxien og åbner passagere døren. Muslimen spørger: Hvad laver du mand?\nChaufføren svarer på profetens tid var der ingen taxaer – så forlad venligst vognen og vent på kamelen.\nLæs også En københavner og en jyde sidder i en sauna..\nen muslim stiger ind..


Krigsbreve - en blog fra første verdenskrig: 2018/04\nMin inderlig elskede Hustru!\nDa jeg endnu ingen Orlov har faaet, vil jeg skrive dig mit Fødselsdagsbrev og allerførst ønske dig min Eneste Eneste ene de allerhjærteligste Lykønskninger og Herrens rige Naade og Velsignelse til denne Mindedag. Det er den første du forlever i vort felles Hjem dog ikke under de lyseste Forhold, jeg kan tænke mig din Skuffelse, at jeg netop i disse Dage ikke kan være derhjemme hos dig, dog min Elskede, jeg haaber at du er sterk, og at du ogsaa kan tage dette, som fra Herren fra hvem al god Gave og al fuldkommen Gave kommer ned fra. Alle Ting tjener dem til Gode som elsker Gud, saaledes vil vi ogsaa see paa denne Guds Styrelse. Om ogsaa mit Hjærte er vedmodig stemt i disse Dage over Tabet af min kære udforglemmelige Moder saa kan jeg dog ikke andet end takke Gud for hans Barmhjærtighed imod os. Nu da Moder er død glæder jeg mig dobbel over at eje en kær og omsorgsfuld Hustru som tænker paa mig sørger for mig, og beder for mig. Jeg kan ikke andet end at sige dig min inderligste Tak for at du i saa selvforglemmende Opofrelse har taget dig af min kære Moder og plejet og hygget om hende paa hendes Dødsleje, du har gjordt det for mig, da Pligten holdt mig borte derfra. Herren velsigne dig derfor. Det var en svær Tid for dig det ved jeg, det krævede Udholdenhed og Taalmodighed. Dog nu er den Tid forbi og du kan nu med rolig Samvittighed hvile dig ud efter Anstrengelserne og nattevaagen da det sikkert har taget paa dine Kræfter. Det er den siste Aften jeg er her da det atter gaar paa Rejse, dog jeg tror ikke at vi endnu kommer med i Kampen, da der endnu alltid optræder Feber tilfælde. Som jeg skrev dig har min Komp. givet Orlov ind for mig til Regt. derfra gaar det nok til Divisionen det er endnu ikke kommen tilbage. Paa Grund af den smitsomme Sygdom vil det vist have sine Vanskeligheder, dog vi vil haabe det Bedste og ikke klage og forbitres naar det modsatte er Tilfældet. Med Tiden skal jeg jo nok komme paa Orlov, kun Taalmodighed og ikke tabe Modet. Jeg kan tænke mig at du føler dig ensom nu da al Travlheden ved Moders Begravelse er overstaaet og alt er bleven sille og rolig om dig, og du vil med Lengsel, mere tænke paa mig, moske er det udhyggelig for dig saa helt ene. Hvis du vil have en Pige saa lej dig kun en, som kan gjøre dig Selskab, maaske kan du beholde Cilie en lille Tid endnu?\nDen 21.4.18. Altsaa Brevet\nfik jeg ikke ekspederet i Bernot, nu er vi saa her i et stort engelsk Barakkelager som ligger 25 Km vestlig for Quentin paa Marchen hertil blev vi bombarderede af Flyverne, som kostede os 8 saarede. Tak for dit lange Brev som jeg modtog da vi laa i Kvarter siste Nat ved St. Qentin, du kan tro jeg glædede dig dertil. Tak for Moders Hilsen jeg skal gjøre mit til, saa godt jeg kan for at opfylde hende dette Ønske. Ja min Søster, hende skal man første lære at kjende, og det glæder mig at du har opdaget de gode Sider ved hende. Dem som ikke kjender hende, kalder hende kort i hendes Væsen. Nu maa du unskylde naar Brevet en bleven forsinket, og saa endnu en Gang de kærligste Fødselsdagshilsener fra din egen tro hengivne Mand. Georg.\nTror at jeg kan meddele dig at du ikke tør vente mig før efter den 4 Mai.\nMarie har fødselsdag den 24. april og hun fyldte 27 år i 1918.\nAlle Ting tjener dem til Gode som elsker Gud er et citat fra\nMin kære egen Mie!\nDet er Idag med vedmodig Hjærte at jeg sætte mig til at skrive. Jeg modtog igaar aftes Sørgebrevet med det sorgens Budskab at vor kære gamle Moder ikke mere er blandt de Levendes Tal, og du kan tænke dig at det greb mig dybt og under læsningen, randt den haarde Kriger, Taarene over de vejerbidte Kinder. Moderhjærte, Moderord og Moderkærlighed hvad har du ikke alt været for mig din yngste Søn, aldrig mere skal jeg se dig ind i dine tro kærlige øjne aldrig trykke din Haand eller høre din beroligende Stemme. Pligten holdt mig borte fra dit Dødsleje, fra at trykke dine øjne til og fra, at overvære din Begravelse. Du kan tænke dig min kære Mie at jeg idag paa Begravelsesdagen har i Aanden været derhjemme hos eder.\nDog mit i Sorgen lyser os den glædelige Vidshed imøde, hun, vor uforglemmelige Moder er gaaet ind til den evige Herlighed hvor hun vandrer paa guldbrolagte Gader med Palmer i haanden, syngende Gud og Lammet Ære og Pris. Der er jordelivets Smerte og Lidelser glemte og Saligheden nyder hun der uden at nogen Synd fordunkler den. Døden er for hende bleven en stor Vinding. Vi vil derfor dog i Sorgen være glade over den overvettes Naade der er blevet hende til Del. Død hvor er din Braad, Helvede hvor er din Sejer. Gud være Tak som giver os Sejer formedelst Jesum Christum. Ordene i Dav. Salm. som stod ved Dødsanmeldelsen de er ret valgte, for vor kære Moder.\nIformiddag er Telegrammen først ankommen, min FeldWebel underrettede mig derom og sagte at det var ingivet til Regt. om Orlov, haabentlig bliver det nu ikke afslaaet. Jeg var gjerne derhjemme hos dig min Elskede, moske er jeg hjemme hos dig inden dette Brev naar dig, ellers de kærligste Hilsener og paa snarlig Gensyn Din egen tro Mand Georg.\nTak for Pakkerne 45 og 48, 45 var muggen, Æggene vare gode, jeg har det ellers godt, bliver uddannet ved det lette U G 08/15.\nGeorgs mor, Adelheid Knudsen, f. Petersen, døde den 8. april 1918, 75 år gammel. Hun blev begravet på Bjolderup kirkegård den 16. april. Du kan se hende i stamtræet.\nDød hvor er din Braad, Helvede hvor er din Sejer er et citat fra\nTak for dine Kort fra den 2 og 8 siste hvorpaa du meddeler mig at det gaar mod Enden med vor kære Moder, og du kan tænke dig hvor ondt det gjør mig at jeg ikke kan være hos dig og hende den siste Stund, hvis hun endnu lever naar du modtager dette Brev saa hils hende og sig hende min inderligste Tak for alt hvad hun har været for mig, og bed hende tilgive mig alt, hvormed jeg har smertet hendes Moderhjerte, og at jeg hele mit Liv igjennem vil mindes hende i Taknemmelighed, og ønsker paa Gensyn hjemme hos Gud i de evige Boliger hvor al Smerte og Sorg er glemt.\nHerren staar eder bi i Kære. Eders Georg.\nGeorgs mor var allerede død, da Georg skrev dette brev. Adelheid Knudsen, f. Petersen, døde den 8. april 1918, 75 år gammel. Du kan se hende i stamtræet.\nAtter er jeg nu her efter at have gjennemgaaet nogle stramme Dage og svære Marchtoure. En Nat har vi bivakeret paa døds- og ødelæggelses Markerne ved St. Quentin, dog ogsaa der fandt jeg Gud i sin Storhed da jeg hen mod Aften besaa mig Stillingen og de døde Englendere som laa der, fandt jeg hos en, en Bibel liggende og et rødt Mærke var lagt ved Salm 107, han laa der saa stille og fredelig som om han sov, sikkert har han i de haarde Kampe søgt Trøst og Kraft i de herlige Ord i nævnte salme. Paa Grund af smitsom Sygdom er vi atter kommen tilbage (Flektyfus) og befinder os her i Karantæne, i vort Komp. er ingen syge, jeg er sund og rask. Din egen Georg.\nTak for Pakkerne 35, 39 - 44 og for alle dine Breve som har glædet mig meget. Hilsen til Mor og Cilie.\nSalme 107 kan du læse her:\nPlettyfus (som Georg kalder Flektyfus) er en bakteriesygdom, som primært overføres, når man bides af inficerede lus. Lusen udskiller nogle små bakterier, de såkaldte rickettsier, som kommer ind i kroppen, når personen kradser sig ved bidstedet.\nSkrevet af Webmaster 2 kommentarer\nNu lige blev der ansagt, at vi om ½7 kunde give Hjempost af. Da jeg ikke har skreven siden Paaskedag, vil jeg fortælle dig, hvor jeg alt har været i den Tid. Jeg er nu ikke længere i Abbeville østlig for Verdun men som du ser her, det er 15 Km østlig for st. Quentin. Paa 2 Paaskedag bleve vi atter forladet i Conflas. Marchen dertil var ikke saa meget henrivende du kan tænke dig paa samme omtrent saaledes, altsaa med fuld Obpakning. Geværet hængende med Remmen over Nakken, venstre Haand i Bokselommen, højre fører Krykmanden, min tro Lesager, saaledes gik det gjennem Pløret, plisk plask, lige i Hælene paa min Formand ind i Nattens Mulm og Mørke og en øsende Rejn som vi Rumænere var temmelig ømskindede for, der blev ikke sagt meget paa Marchen blot af og til var der en vis en, der lod en donrende Luftbølge fare, som bagefter sneg sig med sin Vellugt gjennem Kolonnen. Ved altid kun at høre dette plisk plask, plisk plask blev man anlagt til at drømme, og du kan vist tænke dig hvad jeg drømte om? ankommende paa Banegaarden opdagede jeg at jeg havde tabt min Brevmappe bag ud af Lommen med alle dine Breve og Billeder, et sparekort paa 25 M, min E.K. Ausweis og 10 af mine Billeder samt Paaskebrevet som jeg havde skrevet til dig med megen Omhu. Saa fulgte der en 2 Dages Rejse. Den 3 om Aftenen ankom vi til Hauteville hvor vi blev indkvarteret. Om Morgenen den 4 blev vi vækkede kl ½6 og kl 7 var vi allerede paa March efter St. Quentin til altsaa mod den rigtige Hjørne. Kl l var vi paa Slagmarken ved St. Quentin hvor der blev holdt Middagspovse, naar man ser disse Slagmarker kan man gjøre sig et lille Begreb om, hvad dette Gjennembrud har kostet. Vi var alsaa nu Res. ved Gjennembrudsarmeen. Dog ved Middagen naaede der os en anden Befaling, det hed da vi macherer atter tilbage. Saa gik det atter tilbage, og Kl 5 naaede vi Byen, husker jeg ikke mere, hvor vi blev indkvarteret, gjennemvaade saaledes lagte vi os ogsaa i Lobbekisten for at sove, og om Morgenen da jeg vaagnede var jeg atter tør. Idag macherede vi hertil.\nDu ser altsaa vi er en saakaldt flyvende Division dog jeg husker endnu altid min egen lille Hustru. Din tro mand Georg.


Populært webinar om sejlads i koldt vand - Minbaad.dk\nThomas Veber afholder de næste par måneder webinarer - og du er inviteret. Alle webinarer er gratis og den eneste hensigt er at samle folk, inspirere og skabe fællesskab.\nHvad er det, som er så dragende ved at sejle i koldt vand? Hvad får folk til at vælge Caribien og og Stillehavsøer fra og i stedet sætte kurs mod Grønland eller Alaska? Det kan du få svaret på i et kommende, gratis webinar. Det første starter den 21. januar, arrangeret af Thomas Veber.\nAf Cille Rosentoft | 20-01-2021 15:48\nFormand i Langturssejlerforeningen FTLF, Kim Bork Mathiesen og hans kone Kirsten, har i 18 år sejlet over det meste af jorden, men det er på Grønland, Svalbard, Alaska, Nordvestpassagen, Kap Horn og i South Georgia, at de har fået de største sejleroplevelser.\nI et webinar, arrangeret af Thomas Veber, kan du høre Kim Bork Mathiesen fortælle om, hvorfor de har sejlet udenfor de gængse langturssejlerruter.\nMasser af tips om sejlads Arktis og Antarktis\nMathiesen kommer med masser tips til at sejle om vinteren eller til Arktis og Antarktis. Webinaret foregår live, og du kan derfor stille spørgsmål undervejs.\nThomas Veber afholder de næste par måneder webinarer - og du er inviteret. Alle webinarer er gratis, og den eneste hensigt er at samle folk, inspirere og skabe fællesskab.\n- Jeg har arrangeret det her oveni alle mine andre projekter. Det lyder måske lidt dumt, når man har gang i så mange ting (blandt andet endnu en bogudgivelse, red.). Men det er sjovt, og det giver både kontakter og muligheder, påpeger Thomas Veber og fortsætter:\n- Det er en investering i andre. Når jeg hjælper andre med at komme ud på havet, får jeg også selv noget ud af det. Den slags projekter vil jeg have tid til, understreger Veber, der tydeligvis er en mand med mange idéer og projekter.\n352 er tilmeldt til første webinar\nPå nuværende tidspunkt er der 352 tilmeldte til første webinar. Det peger i retning af, at vi sejlere har brug for det. Vi har brug for at blive inspirerede, få fortalt historier og drømme os lidt væk. Vi har brug for at være sociale med andre - også selvom det er bag en skærm.\nHvis du også vil høre Kim Bork Mathiesen fortælle om at sejle i koldt vand og få tips til at sejle om vinteren, så tilmeld dig webinaret hos Thomas Veber.\nDet foregår den 21. januar kl 19.30 og varer omkring en time.\nDu kan tilmelde dig her: http://www.thomasveber.dk/thursday-talks/\nHold øje med Thomas Vebers hjemmeside, hvor du kan læse mere om de kommende webinarer.\nDer er allerede to arrangementer mere i kalenderen.\nPeter Brinch den 4. februar - Om at tage bedre sejlerbilleder\nMikkel Kloster den 11. marts - Aldrig mere landstrøm


Salena Plaza Hotel i Primorsko til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n13 Treti Mart Str., Primorsko centrum, Primorsko, Bulgarien - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Salena Plaza Hotel\nNår du besøger Primorsko, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Salena Plaza Hotel, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Dette moderne hotel ligger i nærheden af populære seværdigheder, som Primorsko Syd Strand.\nSalena Plaza Hotel tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab. Hotellets udendørs pool, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Salena Plaza Hotel til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Primorsko.


Dengang » Duckwitz – Den gode tysker\nDette er et forsøg på anmeldelse af bogen Den Gode Tysker af Hans Kirchhoff. Duckwitz var kendt som De Dansker Jøders Redningsmænd. Men der stilles mange spørgsmål om den lille embedsmand, der blev større. Hans dagbøger vidner om, at han ville redde danskerne fra overgreb. Disse dagbøger er revideret flere gange. Og ofte er de den eneste kilde til vores hovedpersons gøren og laden. Det efterlader så spørgsmålet – Er biografien så troværdig? Bogen efterlader\nflere spørgsmål end svar, trods dette kan den anbefales, se her, hvorfor.\nBest ville vise handlekraft\nVi har fra Gyldendal fået tilsendt historikeren Hans Kirchhoff’s nyeste bog: (Husk på at artiklen er skrevet for en del år siden)\nDen Gode Tysker – G.F: Duckwitz – De danske jøders redningsmand\nBogen er på 452 sider. Og allerede inden udgivelsen havde Aktive Modstandsfolk protesteret mod titlen. De mener bestemt ikke, at hovedpersonen er en god tysker. Men giver bogen så et svar på, at her har vi så vores redningsmand, som med risiko for at miste livet, reddede 7.000 jøder?\nDet var Best, der udløste aktionen. Og han bad åbenbart sin højre hånd, Duckwitz om at advare, at aktionen blev iværksat.\nBest ville vise handlekraft over for Berlin, samtidig med at han ville bevare det gode forhold til danskerne. Derfor accepterede han, hvad Duckwitz foretog sig omkring afsløringen af jødeforfølgelsen. Men egentlig kommer vi aldrig helt til bunds i, hvad der helt nøjagtig skete. Duckwitz dagbogs – notater i den forbindelse er meget forvirrende.\nMåske var en del af optegnelserne konstrueret, og måske var nogle af optegnelserne skrevet i bagklogskabens lys.\nHans Hedtoft bekræfter historien\nDet var ikke tvivl om, at Duckwitz var intelligent. Også set i det lys virker nogle af hans optegnelser konstrueret. Dagbogen kunne også blive en slags sikkerhed. Men den fik han dog ikke brug for. Han havde skabt de rigtige kontakter.\nDet vi med sikkerhed ved, er at Duckwitz den 28. september 1943 lækkede informationer om den forestående deportation til formanden for Socialdemokratiet, Hans Hedtoft. Denne kontaktede den danske modstandsbevægelse og de danske jøder. Duckwitz havde på forhånd sikret sig, at jøderne kunne få opholdstilladelse i Sverige.\nVed fejringen af Rosh Hashanah den 29. september kunne overrabbineren Marcus Melchior advare jøderne om, at de skulle holde sig fra deres hjem og gå i skjul. Hans Hedtoft har senere bekræftet historien:\nJeg var midt i et møde, da Duckwitz anmodede om at se mig. ”Katastrofen vil finde sted”, sagde han. Det er planlagt ned til mindste detalje. Dine stakkels medborgere skal deponeres til ukendt destination”. Duckwitz ansigt var hvidt af vrede og skam.\nDuckwitz søgte medlemskab af SS\nDer er ingen tvivl om, at Werner Best var nazist og antisemit. I bogen lægges der stor vægt på, at beskrive Duckwitz fra at være medlem af nazistpartiet\nmed antijødiske synspunkter til at være humanist, demokrat og socialdemokrat. Men Duckwitz søgte også optagelse i SS, men blev afvist.\nMen kan det være rigtig, at Duckwitz var skyld i, at tyskernes modterror ikke blev endnu værre. Overgivelsen af Danmark blev heller ikke så blodig. Kan vi også takke Duckwitz for dette?\nHan blev en del af APA. Det var et helt nyt nazistisk foretagende. Meningen var, at man skulle opbygge celler i udlandet. Norden havde en vigtig plads i APA’ s visioner. Her arbejde Duckwitz i to år. Ved årsskiftet 1933/34 foretog han en rejse til Danmark, hvor målet var at samle forskellige konkurrerende nazist – partier til et nationalt parti.\nIdeen var, at Berlin skulle give handelslettelser mod at det nationale nazist – parti blev kernen. Og Duckwitz kunne godt se betydningen af dette forhold. Men han sagde op, men forblev medlem af partiet.\nAbwehr sendte ham i november 1939 til København. Var han spion, som mange hævder? Som skibssagkyndig kunne det godt have været tilfældet. Om Duckwitz havde hentet oplysninger i regeringens nedsatte fragtnævn vides ikke. I slutningen af krigen udnævnte svenskerne ham til storspion.\nVar Duckwitz national chauvinist, racist, antisemit eller nazist? Og om han i 1939 slutter op om Hitlers udenrigspolitik, får vi egentlig ikke noget svar på.\nHan godtog, at der var et jødeproblem. Det måttet løses ved Jødernes udvandring. Men egentlig tog han afstand fra nazisternes rabiate billeder af jøderne, men i dagbøgerne står der ikke noget om udryddelserne i KZ – lejrene.\nEr historikere romantiske?\nFlere jødiske historikere har kaldt de danske historikers omtale af Duckwitz for romantiske. De mener, at det er Himmler og Hitler vi skal takke for selve jødeaktionen og dens fiasko.\nJøderne uden for Danmark nævner Duckwitz ikke. Mon ikke, han allerede fra starten vidste, hvad der foregik i KZ – lejrene? Og mon ikke han vidste, hvad Werner Best havde udrettet.\nHans chef, Werner Best havde givet grønt lys for dødskommandoer i Polen. Ham reddede Duckwitz fra en dødsdom. Det var først langt senere, at han tog afstand fra ham. Men egentlig var Duckwitz en stor beundrer af sin chef, og støttede denne i tykt og tyndt.\nDet danske folk skylder Best en tak!\nEfter krigen udtalte vores hovedperson:\nDet danske folk skylder Dr. Best større tak end nogen som helst anden mand i nyere dansk historie.\nEn anden bekendt som Duckwitz omgik, var Rudolf Mildner. Heller ikke han, var en af guds bedste børn. Han havde i Auschwitz nydt at henrette fanger.\nAf fire lommekalendere, som befinder sig i Politisches Archiv i det tyske udenrigsministerium fremgår det, at Duckwitz i 1939 – 1940 havde forbindelse\nmed den tyske storspion, Horst von Plugh– Hattung før og efter dennes dom i 1928 for storspionage i Danmark.\nHan var medlem af partiet\nI det jødiske tidsskrift Rambam – Tidsskrift for dansk – jødisk historie, dokumenteres at Duckwitz egne beretninger ikke stemmer overens med oplysninger i danske myndigheders arkiver.\nSelv om Duckwitz var antinazist, var hen medlem af NSDAP fra 1932 – 1943. Måske var det hans arbejde, der betingede medlemskab. Hans kone var medlem\naf NS – Frauenschaft.\nMåske er det kildemangel, der er årsag til, at vi ikke får mere at vide, om hans forhold til NDSAP’ s Ortsgruppe i København. Ægteparret kom til de påtvungne\nmøder om søndagen. Men ellers holdt Duckwitz lav profil.\nVi glemte samarbejdspolitikken\nEgentlig var vores hovedperson kun en lille embedsmand. Men han fik en vigtig politisk funktion under folkestrejken. Og også under forhandlingerne omkring kapitulationen havde han en vigtig funktion. Men allermest ros fik han som De Danske Jøders Redningsmand. Hans indsats fik os til at glemme alt om samarbejdspolitikken.\nArbejdsmarkedets organisationer, fagforeningerne, arbejdsgiverne og erhvervene var særdeles samarbejdsvillige med tyskerne. Det samme gjaldt forvaltningscheferne.\nVi havde glemt, at vi havde samme fjender som tyskerne – nemlig kommunisterne, og da de begyndte – modstandsbevægelsen.\nPolitikerne brød grundloven for at tilfredsstille tyskerne, og anholdte kommunisterne. I bogen får vi en gennemgang af de vigtigste embedsmænd og Duckwitz forhold til dem.\nKastet i Kastellet\nDuckwitz fik lov til at blive i Danmark efter krigen. Men han nåede da at blive arresteret og kastet i Kastellet. Men efter indgriben at statsminister Wilhelm Buhl blev han løsladt. Han havde holdt sig skjult på en dækadresse på Østerbro. Da han besøgte sin kone i Lyngby var han blevet arresteret.\nAnholdelsen og den påfølgende husundersøgelse kostede Duckwitz sit arkiv og vinkælder. Senere blev han tilbudt dansk statsborgerskab med afslog.\nDuckwitz var efter krigen Forbundsrepublikken Tysklands ambassadør i Danmark fra 1955 – 1958. Han sluttede sin karriere som tysk ambassadør i New Delhi. Men i 1967 hentede Willi Brandt, som udenrigsminister Duckwitz tilbage som statssekretær.\nIndblik i samarbejde\nBogen er et interessant indblik i Werner Best og Duckwitz samarbejde. Men undertegnede har svært ved at acceptere, at alle tyske instanser gav Duckwitz så lang en snor. Gestapo, SA og SS måtte jo have vidst, hvad han åbenbart bedrev. Det bliver godt nok understreget, at Best beskyttede ham – men alligevel.\nVon Hanneken havde fået ordre af Hitler til at skrue op for retorikken. Det var lige den modsatte linje Best kørte. Det skabte problemer for Duckwitz.\nI 1942 begyndte sabotagerne. De centrale argumenter i samarbejdspolitikken begyndte at smuldre. Dette førte til Buhls berygtede antisabotage – tale.\nOgså da Frikorps Danmark var hjemme på orlov, blev dette mødt med demonstrationer og angreb. Dette betragtede tyskerne som angreb mod den tyske hær.\nOg så kom telegramkrisen. Det betragtede Hitler som en fornærmelse mod hans person. Nu skulle ske stramninger. Det var derfor Werner Best blev sendt til Danmark.\nDenne Best, som Duckwitz i hvert fald i begyndelsen nærmest forgudede, blev beskyldt for mange ting. Han blev dømt til døden i byretten. Det endte med otte års fængsel, og han slap ud af landet i 1951.\nBest var også lidt af en mystiker. Han var god til at slette sine spor. Så kørte han også flere dagsordener samtidig. Han forstod også, at udnytte Duckwitz danske sprogkundskaber. Og i dagbogen kan vi læse, at vores hovedperson var imod Best’ s skærpede krav efter 1943.\nGennem første halvdel af 1944 blev forholdet mellem Best og Duckwitz dårligere. Men havde det ikke været for Best, så havde Gestapo eller SA længe hentet vores hovedperson. Således var der flere der blev Duckwitz onde ånd gennem de sidste år af besættelsen. I september 1943 var Gestapo kommet til landet med masser af beføjelser.\nHvorfor blev Duckwitz ikke arresteret?\nVon Hanneken blev også Best’ s onde ånd. Han iværksatte Operation Safari. Det var den operation, der handlede om likvideringen af den danske flåde og hær. Dette blev iværksat efter August – oprøret.\nDen militære undtagelsestilstand gav reelt von Hanneken den reelle magt. Hvorfor benyttede han ikke lejligheden til at arrestere Duckwitz? Men på et tidspunkt var det også SS med Günther Pancke, der fik magten. Også den aggressive Terboven, der opererede i Norge var en trussel for både Best og Duckwitz.\nHvor tæt var Duckwitz egentlig på beslutningerne på Dagmarhus?\nDe militære opgaver havde topprioritet\nDe militære opgaver fik topprioritet. Hitler havde krævet terror bekæmpet med modterror. Dødspatruljerne blev planlagt af den specielle Bovensiepen. Denne person skyggede og jagtede vores hovedperson døgnet rundt.\nBest havde forlangt, at dansk politi skulle bevogte 60 rustningsfabrikker. Det kunne bringe politiet i direkte konfrontation med danske sabotører. Derfor sagde dansk politi, nej.\nOg så var det også Operation Monsun, der skulle få danskerne i gang med at arbejde, efter Augustoprøret. Man kan så undre sig over Best’ s pendling mellem den bløde og den barske linje. Måske skyldtes det, at han i perioder var sat ud for indflydelse. Gestapo krydsede ofte Best’s planer.\nDönitz havde indkaldt til møde\nUsikkerhed, frygt og afmagt var herskende stemninger i det dansk – tyske diplomati i vinteren 1945. Og glemmes skal heller ikke, at 65 sabotører blev henrettet i de allersidste måneder af besættelsen.\nDuckwitz havde åbenbart fået at vide, at svenskerne ikke stiltiende ville se på, hvad der skete under en kapitulation. Men om svenskerne reel havde planer om en invasion i Norge og Danmark er tvivlsom.\nDönitz havde indkaldt til stormøde i Flensborg inden kapitulationen. Her var Duckwitz også med. Best havde argumenteret for et kampløs overgivelse. Lindemann, Böhme og især Terboven talte imod.\nEnglænderne befandt sig på daværende tidspunkt i Lübeck, og havde ikke særlig travlt med at komme til Danmark.\nFra en anden kilde forlød det, at hvis ikke tyskerne betingelsesløs ville skrive under en kapitulation, ville englænderne sende polske styrker til Danmark. Og\ni den sidste tid er der mange eksempler på, at Duckwitz optrådte på eget initiativ.\nKan man udelukkende lave forskning baseret på en kilde, nemlig Duckwitz egne dagbøger, som han ofte reviderede? Forfatteren Hans Kirchhoff antyder, at kilderne har været begrænset. Fokus på denne biografi ligger på opholdet i Danmark. Duckwitz befinder sig i et spændingsfelt mellem danske og tyske myndigheder. I indledningen fokuserer forfatteren på de problemer, han har haft med at skrive biografien. På en måde går han også ind i den kritik, han har fået blandt andet fra modstandsbevægelsen.\nDisse notater i dagbogen er en balance mellem sin egen betydning og distance til sin egen fortræffelighed. Og denne dagbog er skrevet fra 1. januar 1943 til 25. juli 1944, og så igen fra 26, juli 1945 til 31. december 1948. Men også efter den tid ser vi diverse rettelser i form af artikler til historikere, tv – udsendelser, foredrag m.m.\nHvorfor han egentlig begyndte at skrive dagbogen vides ikke. Her er både kritik af Hitler og politiet. Gennem 20 år arbejde vores hovedperson på sin historie. Der kan påvises en del mangler ikke mindst i kronologien.\nSå smertefri som mulig\nEfter krigen udtalte Duckwitz at han ville føre Danmark så smertefri som muligt gennem besættelsen. Udsagnet er ifølge Kirchhof rigtig, i hvert fald efter\n1943. Vores hovedpersons arbejdsområder blev stærkt udvidet under besættelsen. I hans notater fra 1946 får vi nærmest indtryk af, at hans job bestod i, at redde så mange danskere som muligt ud af krigsmaskinens kløer. Var det lidt af et skønmaleri?\nI slutningen af krigen gjorde han, hvad han kunne for at ødelægge så lidt som muligt.\nI 1947 tilbød hans modspiller, A.P. Møller ham et job i hans rederi. Vi har tidligere omtalt A.P. Møllers rolle i en artikel (Riffelsyndikatet på Østerbro). Betingelsen var dog, at han skulle have dansk statsborgerskab, men som nævnt afslog han dette.\nHavde rederierne ikke bøjet sig, havde tyskerne beslaglagt alle danske skibe, hævdede Duckwitz senere. Den 9. april 1940 opholdt 2/3 af den danske handelsflåde sig uden for Danmark. Det gjaldt om, at få flåden i neutral havn.\nI dagbøgerne pointerede vores hovedperson, at han ikke ville sabotere eller opponere.\nMen som nævnt, var alle ikke lige begejstret, således blev han i 2004 indlemmet i en bog omhandlende tyske krigsforbrydere, der ikke blev dømt. Problemet er sikkert, at vi ikke kender så meget til Duckwitz, før og efter tiden i Danmark. Ofte har vi kun hans eget udsagn.\nFlere andre historikere har stillet sig tvivlende over for Duckwitz rolle. Herunder Terkel Stræde, Aage Trommer og Bo Lidegaard. Sidstnævnte fremkommer også snart med en bog om jødeflugten. Måske indeholder denne bog nyt. (Denne bog har vi anmeldt på vores side).\nAndre mener så igen, at vores hovedperson havde andel i 400 danskers død på havet, da mere end 20 danske skibe blev torpederet af tyske u – både.\nSom skibssagkyndig i København har han haft mulighed for at videregive oplysningerne. Han har været tilknyttet Abwehr 2, det vil sige kontra – sabotageafdelingen. Men selv hævder Duckwitz, at han har modvirket ordre, som han modtog fra Berlin.\nDer er absolut ikke fundet beviser for Duckwitz har været skyld i sømændenes død. Men det er Aktive Modstandsfolk overbevist om. De mener bestemt ikke, at Duckwitz var en god tysker. Mange angreb fulgte på vores hovedperson. Men en kommission i Hamborg kunne den 10. maj 1948 konstatere, at han var\nDen islandske forsker, Vilhjälmsson mener, at Duckwitz var en uforbederlig nazist. Hans rolle i redningen af jøderne er udokumenteret, mener den islandske\nforsker. Han mener, at dokumenterne fra september 1943 kunne kaste lys over sandhederne er forfalskede.\nFlere historikere har svært ved at tro, at en aktiv nazist kan blive en troværdig anti – nazist og sætte sit liv på spil for at redde jøder. Usikkerheden har været med til at tegne et billede af en lidt utroværdig Duckwitz.\nDe danske myndigheder havde helst set at Werner Best var blevet dømt ved processen i Nürnberg. Der var han flere gange indkaldt som vidne. Han\nblev transporteret frem og tilbage og indsat i isolation i Nytorv Fængsel. Han havde håbet på en mere fair behandling af danskerne. Konen måtte ikke besøge ham, og hun truede med skilsmisse. Processen mod de store krigsforbrydere blev forberedt herhjemme, og det var mod\nChefen for Sikkerhedspolitiet, Bovensiepen\nByretten dømte Best til døden. Den samme straf fik Bovensiepen. Pancke fik 20 år og von Hanneken 8 år. Landsretsdommen over Best blev omgjort til fem års fængsel. De fire år blev betragtet som afsonet. Dommen var vel det nærmeste, man kunne komme en frifindelse. Best truede efterfølgende med, at ville afsløre danske politikere, hvis han ikke fik bedre forhold i Horsens Statsfængsel.\nUnder retssagerne støttede Duckwitz sin chef. Dog tog han senere afstand fra Best’ s Stor – Germanske drømme. Efterhånden som Best´ s krigsforbrydelser dukkede op, tog Duckwitz afstand fra ham.\nSkulle ikke snakke med Carl Madsen\nPå et tidspunkt ville landsretssagfører Carl Madsen gerne have fat i Duckwitz i forbindelse med det påståede Rostock – møde i marts 1940. Men vores hovedperson kontaktede sine socialdemokratiske venner i Danmark, og de frarådede ham et møde med Carl Madsen.\nBest undgik domfældelse\nDer går rygter om, at der var indgået aftale med, at ingen tyske krigsforbrydere skulle henrettes i Danmark. Men Best vendte tilbage til Tyskland. Her hjalp han gamle SS – venner og kammerater. Det var også dem, der hjalp han til et job i erhvervslivet. I 1969 blev han sigtet for at have organiseret mordkommandoer i Polen. Men på grund af sygdom opgav man sigtelsen. Kun en enkelt gang besøgte Duckwitz ham, selv om Best tryglede ham om besøg.\nDuckwitz døde i 1973, og enken modtog et telegram fra Best, hvor han talte om fælles fortid.\nRetssag efter død\nSiegfried Matloch udgav en omstridt bog om Werner Best på tysk. Den kom senere i en revideret dansk udgave, Danmark i Hitlers Hånd. I 1989 blev Best anset for rask nok til at stå til ansvar for mord på 8.723 polakker. Men han blev aldrig stillet til ansvar, for han døde inden retssagen, 86 år gammel.\nHistorieskrivning er et problem\nEichmann var i København for at forberede jødeaktionen. To gange flygtede denne fra amerikansk interneringslejr. Eichmanns kone forsøgte at få ham\nerklæret død i 1947, men Simon Wiesenthal kunne i retten påvise, at han ikke var død. I 1949 erklærede Duckwitz ham død. Onde tunger påstod, at det var fordi, at Eichmann måske kunne fortælle sandheden om jødernes redning. Måske skal vi lige tilføje, at det var det israelske efterretningsvæsen, der endelig fik fat i ham, dømte ham og henrettede ham i Jerusalem.\nHistorieskrivning er en del af problemet med at få et sandhedsbillede om besættelsestiden, om tiden før og efter. Arkiverne er lukket for nogle og åbne for andre. Der er plantet falske oplysninger nogle steder, for at give eftertiden et falsk billede af, hvad der egentlig skete. I vores egen forskning har vi fundet fejltagelser. Hvorfor indrømmer man ikke det, så mange år efter. Historikere har prøvet på at rette op på dette, med vekslende held.\nBogen er også et interessant indblik i tyskernes forsøg på internt at få magten i det besatte Danmark. Og Duckwitz dagbogs – notater er blevet fortrængt, forkastet mellem de forskellige versioner. Selv forfatteren har vanskeligheder ved at finde hoved og hale i det. Egentlig giver bogen ikke en egentlig klarhed over, hvad der egentlig skete dengang. Den stiller flere spørgsmål end svar. Efterhånden som arkiverne må åbnes og efterhånden som vi som danskere erkender vore fejl i forbindelse med besættelsestiden, får vi den fulde sandhed. Selverkendelse skal det vel også til\nMen trods dette forhold kan bogen varmt anbefales. Den giver på mange måder et anderledes indblik i de vanskelige år – dengang.\nHans Kiirchhoff: Den Gode Tysker – G.F. Duckwitz – De Danske Jøders Redningsmand / Gyldendal\nRedigeret 10. – o1. 2022


Nyt og større lager i form af en kæmpestor betonsilo blev der derfor opført tæt på det eksisterende træpillelager. Siloen, har en indvendig diameter på 70 meter og en højde på godt 20 meter.\nPERI TRIO Systemforskalling blev valgt til løsning af opgaven. Før valget faldt endeligt på TRIO systemet, fremviste PERI flere andre løsningsforslag: RUNDFLEX og VARIO Rundform (drageform med foring).\nMen da omkredsen på siloen var meget stor, faldt valget på TRIO løsningen - en mangekant-løsning udført med 120 centimeter brede og 330 centimeter høje forme med trækiler mellem hver form: En rationel løsning, hvor knækkene mellem formene næsten ikke kan ses.\nHver støbetakt bestod af en femtedel af cirklens omkreds. Det svarede til 30 forme udvendigt og 30 forme indvendigt. Det tog cirka 14 dage at få støbt cirklen hele vejen rundt. Derefter hængte man forskallingen til næste ”klatring” på den foregående støbning ved hjælp af PERIs ophængningsudstyr, af typen foldeplatform FB 180-3. Støbeprocessen blev derefter gentaget for en ny cirkel.\nEfter i alt at have støbt seks cirkler oven på hinanden i højden, blev der afsluttet med en ringbjælke og et bjælkelag, hvorefter tagkonstruktionen af stål blev monteret.\nTil adgang og hjælp ved armeringsarbejdet blev PERI UP anvendt som trappetårn og armeringsstilladser.


Faldet i juli sker efter en stigning på 1.000 personer i juni. I starten af året og til og med maj faldt ledigheden med i gennemsnit knap 1.000 personer om måneden efter stigninger på i gennemsnit knap 5.000 personer om måneden i 2009.\nFaldet i den registrerede ledighed i juli skal ses i lyset af en stigning i antallet af aktiverede dagpengemodtagere og arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere på 5.800 personer. De indgår i bruttoledigheden, som dermed steg med 5.100 personer i juli efter en stigning på 3.300 personer i juni.\nStigningen i bruttoledigheden er lidt lavere end det forudsatte i Økonomisk Redegørelse, august 2010. I Økonomisk Redegørelse vurderes arbejdsmarkedet at kunne stabiliseres i løbet af 2. halvår 2010. Nye tal fra Arbejdskraftundersøgelsen (AKU) viser en stigning i beskæftigelsen allerede i 2. kvartal.\nDet er glædeligt at beskæftigelsen ser ud til at være steget i 2. kvartal – for første gang siden krisen ramte os i slutningen af 2008. Vi må imidlertid nok regne med at bruttoledigheden kan stige yderligere, men det ser fortsat ud til, at vi kommer gennem krisen med et arbejdsløshedsniveau, som er lavt i historisk sammenhæng og som er meget lavere end det, som alle tidligere havde regnet med og frygtet.\nDet er værd at lægge mærke til, at bruttoledigheden og langtidsledigheden fortsat er lavere end på noget tidspunkt i 1990’erne, at Danmark fortsat er et af de lande, hvor færrest er langtidsledige, og at ungdomsledigheden er lavere end i de fleste andre lande.\nVi har brugt mange penge på at modvirke krisen, og nu – hvor nedgangen er vendt til moderat fremgang – er det tid til at rette op på det offentlige underskud. Regeringen har med finanslovforslaget for 2011 fremlagt en klar og konkret plan for at genoprette den offentlige økonomi over de kommende år. Med planen fastholdes tilliden til finanspolitikken og den faste kronekurs, hvilket bidrager til at holde renten lav til gavn for blandt andet beskæftigelsen og boligejerne. Det ruster os, hvis vi skulle blive ramt af nye, internationale tilbageslag.


Brugertilfredshedsundersøgelse for 2017 på vej\nCenter for Familiepleje er i fuld gang med at planlægge den årlige brugertilfredshedsundersøgelse, som udsendes i begyndelsen af 2017.\n- Formålet med brugertilfredshedsundersøgelsen er at give børnene og deres forældre en stemme. Vi fokuserer derfor på deres livskvalitet og tilfredshed med den ydelse og indsats de modtager fra Center for Familiepleje, siger Mette Larsen, leder af Videnscenter for Anbragte Børn og Unge, som er en del af Center for Familiepleje under Socialforvaltningen.\n- Desuden vil undersøgelsen blive brugt til at understøtte kvalitetsudviklingen hos Center for Familiepleje, tilføjer hun.\nUndersøgelsen foregår via et online spørgeskema. Invitation til deltagelse vil blive sendt til alle børn og unge fra 12 år og opefter, som bor hos en plejefamilie eller som regelmæssigt kommer hos en aflastningsfamilie. Desuden vil børnenes biologiske forældre også modtage en invitation til at deltage.\nUndersøgelsen foregår i alle centre og afdelinger under Socialforvaltningen og altså ikke kun hos Center for Familiepleje. I år er det tredje gang brugertilfredshedsundersøgelsen gennemføres, siden det i 2014 blev vedtaget, at der skulle være en årlig brugertilfredshedsundersøgelse i Socialforvaltningen.