Horsens har fundet formlen: 1 ud af 10 er ikke længere på kontanthjælp | stiften.dk\nDet seneste år er antallet af horsensianere på kontanthjælp faldet med 132. Arkivfoto: Morten Pape\nPå et år er antallet af kontanthjælpsmodtagere i Horsens Kommune faldet med 11 procent.\n22 okt. 2019 kl. 11:33\nHorsens: Er der danske kommuner, som har vanskeligt ved at nedbringe antallet af kontanthjælpsmodtagere, kan de meget vel have glæde af at kigge mod Horsens.\nPå et år har Horsens Kommune nemlig oplevet et fald blandt kontanthjælpsmodtagere på 132 personer. Det svarer til en reduktion på 11 procent, og dermed klarer Horsens Kommune sig bedre end landsgennemsnittet, der har haft en reduktion på otte procent.\nUdviklingen er glædelig, men ikke tilfældig, slår Tanja Nyborg, direktør for uddannelse og arbejdsmarked i Horsens Kommune, fast.\n- Det kommer meget vel af, at vi i 2017 søsatte projektet "Flere skal med", der har til formål at gå tættere på den enkelte borger på kontanthjælp og yde en mere håndholdt indsats, siger hun.\nProjektet har blandt andet udmærket sig ved, at de involverede kontanthjælpsmodtagere har haft én gennemgående sagsbehandler, der har fungeret som både rådgiver, virksomhedskonsulent og mentor.\nDen enkelte sagsbehandler har samtidig haft færre sager end tidligere for på den måde at kunne skabe tættere kontakt til den enkelte borger. Derudover har sagsbehandlingen haft fokus på at hjælpe kontanthjælpsmodtageren ud i virksomheder, særligt i ordinære løntimer, eksempelvis i småjob.\nKontanthjælp i Horsens\nPå et år er antallet af kontanthjælpsmodtagere i Horsens Kommune faldet fra 1171 til 1039, svarende til et fald på 11,27 procent. På landsplan har der været et fald på cirka otte procent.\nHorsens Kommune har en større koncentration af kvindelige kontanthjælpsmodtagere, end der er på landsplan.\nPersoner i 30'erne udgør den største aldersgruppe blandt kontanthjælpsmodtagerne i Horsens Kommune og på landsplan.\nKnap halvdelen af borgerne på kontanthjælp i Horsens Kommune har været på ydelsen i mere end tre år.\nDer er et lavere niveau af sanktioner mod kontanthjælpsmodtagere i Horsens Kommune, end der er på landsplan.\nFlere skal med - version 2\nHorsens Kommune har i år taget hul på et nyt projekt, "Flere skal med 2", der ligesom projektet fra 2017 er målrettet kontanthjælpsmodtagere.\nHer er der skruet op for samarbejdet mellem jobcentret og kommunens familieafdeling og sundhedsafdeling.\n- Vi går ind og udvider den tværfaglige indsats og kigger på mulige sundhedsmæssige eller familiemæssige forhold, der gør sig gældende for borgerens beskæftigelsessituation, siger Tanja Nyborg.\nIfølge de seneste tal fra august 2019 er der 1039 kontanthjælpsmodtagere i Horsens Kommune. Knap havdelen har været på kontanthjælp i over tre år, og personer i 30'erne udgør den største aldersgruppe blandt kommunens kontanthjælpsmodtagere.\nEfter kontanthjælp i halvdelen af sit liv: Nu har Bente ende...


Der er risici og bivirkninger forbundet med brugen af kontrastvæske og med brugen af røntgenstråling, som vi anvender ved mange af vores undersøgelser.\nRisici forbundet med brug af kontrastvæske\nBivirkninger ved anvendelse af CT-kontrast\nJodholdigt kontraststof kan, som andre former for lægemidler, give allergilignende reaktioner. Cirka 5 ud af 100 patienter oplever kvalme, opkast, kløe eller udslæt. 1 ud af 1000 kan få bivirkninger, der kræver behandling.\nBivirkninger ved anvendelse af MR-kontrast\nDu kan føle lidt varme i kroppen, lige efter kontraststoffet er givet. Du kan opleve kvalme, opkastning, hovedpine og allergiske reaktioner. Svære bivirkninger ses meget sjældent.\nBivirkninger ved anvendelse af ultralydskontrast\nDu kan få de samme bivirkninger som ved de andre kontraststoffer, fx varme, kvalme og udslæt, men det ses yderst sjældent. Risikoen for allergiske reaktioner, der kræver behandling med medicin, er 1 ud af 10.000.\nRøntgenstråler givet i større mængde kan medføre udvikling af kræft om mange år. Børn er mest følsomme overfor røntgenstråler.\nFordelen ved at bruge røntgenstråler overstiger dog i langt de fleste tilfælde den lille risiko, der måtte være ved at få foretaget en nødvendig røntgenundersøgelse.\nRøntgenstråler anvendes ved almindelige røntgenundersøgelser, CT-skanning og under gennemlysning.\nLæs mere om risici ved røntgenstråler på sundhed.dk


Den vigtigste geofysiske metode brugt i Geofysisk Afdeling er den seismiske metode. Afdelingen har stor ekspertise i både indsamling, behandling og tolkning af seismiske data.\nGennem mange år har afdelingen opbygget en stor ekspertise med hensyn til indsamling af seismiske data både igennem egne seismiske undersøgelser fx i forbindelse med Kontinentalsokkelprojektet eller som rådgiver for private aktører både med hensyn til selve dataindsamlingen både til lands og til vands, men også i forbindelse med viderebehandling (processering) og modellering af data.\nAfdelingen har arbejdet med indsamling af både refleksionsseismiske såvel som refraktionsseismiske data. Igennem DANSEIS-samarbejdet med Københavns Universitet og Aarhus Universitet har afdelingen adgang til refraktionsseismisk udstyr.\nI samarbejde med Institut for Geoscience ved Aarhus Universitet og i Geocenter regi indgår det refleksionsseismiske udstyr anskaffet under Kontinentalsokkelprojektet i en fælles instrumentpulje. Udstyret er specielt designet til at kunne indsamle seismiske data i isfyldt farvand, men er meget fleksibelt så det kan indgå i mange sammenhænge, hvor refleksionsseismiske data skal indsamles.\nAfdelingen råder over up-to-date software samt erfarne medarbejdere til processering, modellering og tolkning af seismiske data.


Center for anvendt fotonik (CAF)\nTestfaciliteter / Fotonik og lys / Center for anvendt fotonik\nCenter for anvendt fotonik - en innovationshub\nCenter for anvendt fotonik bygger bro mellem forskning hos vidensinstitutioner og virksomheder.\nCenter for anvendt fotonik: En innovationshub om fotonikteknologi\nCenter for anvendt fotonik (CAF) er en innovationshub, der giver danske virksomheder adgang til fotonikkompetencer i Danmark og Europa. Centerets mål er at sikre, at de vækstpotentialer, der ligger i nyeste fotonikteknologi, bliver udnyttet i højest mulig grad.\nCAF giver adgang til services, demonstrationsprojekter og faciliteter, som understøtter virksomhedernes produktudvikling.\nHvilke fotonikkompetencer kan du få adgang til?\nI Center for anvendt fotonik innovationshub tilbyder vi:\nRådgivning om anvendelse af nyeste forskningsresultater i produktudvikling\nOptisk førstehjælp og starthjælp\nLED anvendelser af fotonikteknologi\nUdvikling af fotonikprodukter og teknologiplatforme\nDesign af optiske chips\nHvordan får du adgang til den nyeste viden om fotonikteknologi?\nKontakt os for at høre om dine muligheder, eller tjek vores arrangementer, kurser og træning, hvor vi også deler ny viden.\nCenter for anvendt fotonik henvender sig til danske virksomheder inden for en lang række sektorer:\nSundhed og medico: Hurtig og sikker diagnosticering og behandling.\nFødevarer: Kvalitet og sikkerhed af jord, drikkevand og fødevarer via optisk detektion af kvalitet.\nTransport: Sikker og effektiv transport med selvkørende eller semiautomatiske køretøjer.\nMiljø: Håndtering af materialer, optimering af energiforbrug og industrielle processer, monitorering af forurening.\nProduktion, IoT: Smart, digitaliseret produktion baseret på anvendelse af f.eks. lasere, 3D-printing og Machine Vision.\nStort uudnyttet vækstpotentiale i fotonikbaseret teknologi\nEU ser fotonik som en af de vigtigste grundlæggende teknologier i fremtidens produkter. EU satser derfor i disse år benhårdt på at beholde og udbygge Europæiske virksomheders styrkepositionen inden for fotonik. Adgangen til fotonikteknologi muliggør disruptive innovationer - som er en forudsætning for digitalisering og innovation i Danmark, idet fotonikteknologi bl.a. understøtter udvikling af nye sensorer, som kan integreres i produkter og produktionssystemer.\nFlere initiativer i EU understøtter allerede industriel anvendelse af forskningsresultater og deling af best practice og faciliteter inden for fotonik bl.a. ACTPHAST, Photonics21 og ECSEL-program for elektronik og fotonik.\nDanmark står helt eller delvist uden for disse initiativer. Dette på trods af, at Danmark har en stærk forskningsbaggrund inden for fotonik, og at danske virksomheder i høj grad har behov for at kunne få omsat den nyeste forskning til produkter.\nDerfor er Center for anvendt fotonik (CAF) sat i verden, så vi sikrer dansk konkurrenceevne i dag og i fremtiden.\nCenter for anvendt fotonik - FoU\nEtablering af et fotonik center skal sikre dansk styrkeposition inden for fotonik.\nOm projektet CAF\nHvad sker der indenfor fotonik og lys?\nBliv opdateret med nyheder, artikler, arrangementer mv. indenfor fotonik og lys


Applebee's Neighborhood Grill and Bar, Northborough - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nApplebee's Neighborhood Grill and Bar, Northborough\nNr. 30 af 45 Restauranter i Northborough\n10004 Shops Way, Northborough, MA 01532-4118\nBeslutter dig for din smag\nJeg har hørt mange klagetoner og klagerne om Applebee's, men vi har spist her tre gange for nylig og maden er god og betjeningen er fantastisk. Det er sjovt og menuen drinksmenu har mange valgmuligheder.\nDet var vores første gang på dette sted. Det har kun været åbent et par måneder. Stedet har en dejlig atmosfære og er meget rent. Værten var meget venlige, og vi sad og ventede lige med det samme. Vores tjener var hurtig og venlig. Han...bragte vores drikkevarer og forretter lige med det samme. Vi bestillinger nachos, chowder og den fransk løgsuppe. Den nachos var meget god, og der var mere end rå for de fire af os. Den muslinge suppe var lidt kedelig, men bestemt spiselig. Den fransk løgsuppe var lækker. Jeg bestilte en steak og kartofler middag. Den del var en god størrelse. Den løgringe var sprød og saucen på bøffen havde en dejlig smag. Min mand fik den orientalske kylling salat. Den del var meget stort og efter at få en anden dressing, han nød det. Min datter fik fish and chips og hun nød det. Min søn havde bestilt den stegte rejer fra børnemenuen. Jeg troede, at portion var lille, men han sagde, at han spiste rejer var sprød og alle det. Alt i alt var det en behagelig madoplevelse. Vi vil vende tilbage.Mere\nVi var begejstrede for at prøve det nyåbnede Applebee's håber det bliver en god mulighed for en fredag familie aften i byen. Da vi havde brug for det, og ingen ventetid, som sandsynligvis skulle have været en advarsel : - ) maden er middelmådig i...bedste fald, og jeg ved ikke, hvordan de vil overleve med så mange meget bedre muligheder omkring, herunder den nye mexicanske restaurant kaldet sagde nej forbehold ved siden af (vi har forsøgt at før og al maden var meget lækker, og var fuld af udseendet på bilerne på parkeringspladsen mens meget få borde var optaget på ved siden af Applebees) . Maden er i nærheden af hvad man får for den samme pris på andre meget bedre kæde restauranter som Ikke din gennemsnitlige Joe's, det er mere som at få fastfood mad af høj kvalitet mens du sidder ned. Pomfritterne var værre end det! Jeg behøver ikke at sige, at vi ikke vender tilbage. 2 Stjerner fordi atmosfæren er god og stedet er nyt og rent.Mere\nAdresse: 10004 Shops Way, Northborough, MA 01532-4118\nTelefonnummer: +1 508-466-8702


Generationsskifte styrker Kaiser Domino Advokatfirma\nVia et vellykket generationsskifte cementerer Kaiser Domino Advokatfirma nu sin profil som en af Trekantsområdets skarpeste og mest kundeorienterede juridiske rådgivere af både private kunder og erhvervskunder.\nAdvokat Jacob Schilling Jacobsen, der har været ansat i advokatpartnerselskabet siden februar 2018, indtræder den 1. januar 2019 som partner. Han overtager advokat Klavs Kaiser’s ejerandel og fører Kaiser Domino Advokatfirma videre sammen med advokat, direktør og partner Joe Domino.\n”Det er vigtigt for os, at vi med generationsskiftet fastholder og videreudvikler vores hidtidige særkende og stærke profil. Vi vil også fremover tilbyde skarp og målrettet juridisk rådgivning, ligesom vi vil holde fast i vores uhøjtidelige og anderledes tilgang til vores kunder,” siger den hidtidige ejer Klavs Kaiser, der for at understøtte kontinuiteten fortsat vil være ansat hos Kaiser Domino og tilbyde erhvervsrådgivning og rådgivning omkring fast ejendom og projektudvikling.\nDet var advokat Joe Domino og advokat Klavs Kaiser, der startede Kaiser Domino Advokatfirma i 2012. Fra begyndelsen valgte de to partnere at prioritere at have et tæt samspil med det lokale erhvervsliv. Virksomhedens advisory board tæller således flere profiler fra det private erhvervsliv og fra en række kreative brancher.\n”Vi gør en dyd ud af at være i øjenhøjde med vores kunder, for vi ved, at de både vælger os, fordi vi mestrer vores juridiske fagområde, og fordi vi ikke er så indforståede, som advokater indimellem kan være,” siger Klavs Kaiser.\nSamtlige medarbejdere hos Kaiser Domino Advokatfirma har blandt meget andet fulgt et uddannelsesforløb i Design Thinking, der er en innovativ metode til at udvikle de løsninger, som skaber størst mulig værdi for kunderne.\n”Advokatbranchen har det typisk med at fakturere hårdt og samtidig lidt for hurtigt, og lidt for overfladisk at kortlægge en kundes udfordringer for herefter at ty til en endimensionel løsningsmodel. Vi står for et opgør med denne tilgang ved at gå et spadestik dybere og herigennem finde mere præcise svar og løsninger på konkrete behov og ønsker,” siger advokat Joe Domino.\nI forlængelse af generationsskiftet er advokat Anette Lynggaard Holm også blevet en del af rådgiverteamet. Hun bidrager med flere års erfaring inden for erhvervsrådgivning og juridisk rådgivning vedrørende fast ejendom.\n”Vi vil fortsat sikre en effektiv proces, et højt serviceniveau og juridisk rådgivning i øjenhøjde,” lover den nye partner, advokat Jacob Schilling Jacobsen, der har en fortid som advokat hos Sydbank og otte år som advokat hos Lett Advokater i Kolding.\n”Vi vil også fremover være tætte på vores kunder, så det er nemt og naturligt for dem at tage kontakt til os – både når det gælder en hurtig second opinion, og når det handler om at få vendt en helt konkret problemstilling,” siger advokat Jacob Schilling Jacobsen.\nBilledtekst: De fire advokater hos Kaiser Domino Advokatfirma er (fra venstre) advokat Klavs Kaiser, advokat Anette Lynggaard Holm, advokat/partner Jacob Schilling Jacobsen og advokat/partner Joe Domino.\n+45 78 79 90 81\n+45 27 24 45 00\nKorkholm 3 b, 1.tv.\nModtag nyheder fra Kaiser Domino Advokatfirma på mail


Myndighedssamarbejde og vækstrådgivere\nMyndighedssamarbejdet er centralt placeret i regeringens udenrigs-, udviklings- og handelspolitik og gennemføres i tæt samarbejde mellem en række danske fagministerier og ambassaderne i 14 strategisk valgte lande. Igennem initiativet deler danske myndigheder Danmarks gode erfaringer med at opbygge rammebetingelser for en samfundsudvikling, der har fokus på ansvarlig, ressourceeffektiv privat sektor dreven økonomisk vækst, beskæftigelse og social velfærd, mens udsendte vækstrådgivere opbygger viden og relationer og medvirker til at åbne nye døre for dansk erhvervsliv. Samarbejdet vil gavne samfundsudviklingen i udvalgte lande, samtidig med at Danmarks internationale position og erhvervsliv styrkes, og der banes vej for eksport af danske varer og viden, værdier og indflydelse.\nMyndighedssamarbejdet har to ben: vækstrådgivere og strategiske sektorsamarbejdsprojekter. Til at administrere dette har Udenrigsministeriet etableret Sekretariatet for Myndighedssamarbejde i fællesskab mellem Danida og Eksportrådet. I sekretariatet koordinerer vi samarbejdsaftaler mellem danske fagministerier og andre myndigheder med tilsvarende myndigheder i udlandet og varetager processen med at rekruttere, udsende, back-stoppe og kompetenceudvikle vækstrådgivere til de danske ambassader samt assisterer de danske fagministerier med projektudvikling og –gennemførelse.\nSamarbejdet om ordningen varetages af den interministerielle Arbejdsgruppe for myndighedssamarbejde under Sekretariatets ledelse. Arbejdsgruppen, som har repræsentanter fra 10-12 ministerier, har fokus på faglighed og resultater. Det er første gang, så mange ministerier har samarbejdet om opstart af en ny ordning. Gruppen har været involveret i rekruttering og udsendelse af vækstrådgiverne og i udarbejdelsen af modaliteter for de strategiske sektorsamarbejdsprojekter. Erhvervsorganisationerne har parallelt været hørt om, hvilke lande og sektorer ordningen skulle fokusere på.\nFor perioden 2015-2017 er der en årlig pulje på 33 mio. kr. til vækstrådgivere og 39 mio. kr. til strategisk sektorsamarbejde. Begge indsatser finansieres via udviklingsbistanden og skal derfor være målrettet lande på OECD-DACs liste over udviklingslande. Aktiviteterne skal foregå i landene og direkte bidrage til vækst og velfærd; resultaterne skal kunne dokumenteres.\nMyndighedssamarbejdet har fokus på sektorer, hvor særlige danske spidskompetencer i form af ekspertise eller teknologi kan gøre en forskel for de udvalgte landes bæredygtige udvikling. Samarbejdet tilrettelægges mellem de danske ambassader, lokale myndigheder, udsendte danske vækstrådgivere og danske fagmyndigheder. Med kendskab til lokale rammebetingelser, samarbejdet mellem myndigheder og vækstrådgivernes sektorkendskab styrker ambassaderne sin betjening af dansk erhvervsliv med viden, kontakter og goodwill.\nI første omgang strækker Myndighedssamarbejdet sig over tre-fem år. Fremdriften vil første gang blive vurderet efter to år. Ordningens succes vil blive målt på dens bidrag til at skabe forbedrede rammebetingelser i samarbejdslandene som grundlag for vækst og velfærd i landet og øgede kommercielle muligheder for danske virksomheder.\nI følgende tabel findes oversigt over de 17 eksisterende vækstrådgivere og 20 sektorsamarbejder med danske fagministerier samt nye samarbejdsprojekter fra 2017 (røde): (yderligere oversigt: verdenskortet)\nMyndighed Partner Myndighed Fokus for Samarbejde Vækstrådgiver Status\nLabour and Employment Arbejdsmiljø\nJens Rise Rasmussen\nFuldt SSC godkendt\nMindlab Ministry of Planning, Budget and Managenment samt\nof Public Administration Offentlig digitalisering,\nog innovation Gustav Jensen\nAmbassaden Brasilia Fuldt SSC godkendt\nstyrelsen Ministry of Health\nBrazilian Health Surveillance Agency Digitalisering og modernisering\nColombia Miljø- og Føde-\nstyrelsen National Institute of Surveillance of Medicines and\nFood/Colombian Agricultural Institute Fødevare-\nog produkter Sune Jin Christensen\nAmbassaden Bogota Fuldt SSC godkendt\nSøfartsstyrelsen Ministry of Transport samt Ghana Maritime Authority Implementering\nopbygning Nicolas Roy-Bonde\nAmbassaden Accra Fuldt SSC godkendt 18/4-17\nIndien Aarhus kommune\nVand Udaipur Municipality, Rajasthan delstat\nIndiens 100 Smart City Programme Smart city/\nKamilla K. Rai Ambassaden Delhi\nEnergistyrelsen Ministry of Energy and Mineral Resource/\nAmbassaden Jakarta Fuldt SSC godkendt\nIndonesien Miljø- og Føde-\nMiljøstyrelsen Flere interesserede parter:\nMinistry of National Planning/\nMinistry of Environment and Forestry/\nMinistry of Public Works samt lokale myndigheder/\nbyer Vand og\naffald Morten Holm van Donk\nstyrelsen Iranian Intellectual Property Office\nKenya Miljø- og\nstyrelsen Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries\nAmbassaden Nairobi Fuldt SSC godkendt\nMiljøstyrelsen Ministry of Environment and Natural Resources samt Ministry of Industry and Trade\nAmbassaden Nairobi Fuldt SSC godkendt 20/12-16\nSøfartsstyrelsen Ministry of Transport, Bureau of Water Transport, samt China Maritime Safety Administration\nAmbassaden Beijing Fuldt SSC godkendt 24/5-17\nKina Miljø- og\nstyrelsen China Food and Drug Agency/\nAmbassaden Beijing Fuldt SSC godkendt 13/1-17\nMiljøstyrelse The Chinese Ministry for Water Resources samt the Chinese Ministry for Environmental Protection\nAmbassaden Beijing Fuldt SSC godkendt 23/9-16\nKina Københavns Kommune/\nningen, HOFOR Beijing Municipality/\nMexico Sundheds-ministeriet Secretariat of Health\nAmbassaden Mexico City Fuldt SSC godkendt 29/4-16\nstyrelsen Ministry of Agriculture/\nAmbassaden Mexico City\nArbejdstilsynet Ministry of Labour, Employment and Social Security Arbejdsmarked\narbejdsmiljø Martin E.\nAmbassaden Yangon Fuldt SSC godkendt 29/3-16\nAmbassaden Pretoria Fuldt SSC godkendt 24/5-16\nSydafrika Aarhus Kommune\nAmbassaden Ankara Fuldt SSC godkendt 19/4-17\nTyrkiet Miljø- og\nMiljøstyrelsen Ministry of Environment and Urbanisation\nAmbassaden Ankara Fuldt SSC\nAmbassaden Hanoi Fuldt SSC\nVietnam Sundheds-ministeriet Ministry of Health and Thai Bin Provins Forebyggelse af livsstilssygdomme Morten Pristed\nVietnam Miljø- og\nMiljøstyrelsen Ministry of Natural Resources and\nStyrkelse af kontrol og tilsyn\nVietnam Miljø- og Fødevare-ministeriet/\nFødevare-styrelsen Ministry of Agriculture and Rural Development\nproduktion af svin.\nFokus på foder, medicin mv. og\nkontrol af indhold\nStøtte til Verdensmål og erhvervslivets muligheder\nSyv danske ministre delte den 23. august 2017 erfaringer med de danske ambassadører om værdien af myndighedssamarbejde og partnerskaber. Udenrigsminister Anders Samuelsen og Udviklingsminister Ulla Tørnæs understregede, at vi skal have mere Danmark i verden. Danske løsninger inden for fx bæredygtig energi, energi-effektive løsninger, cleantech og fødevareproduktion efterspørges af mange lande. Disse partnerskaber er derfor til gavn for bæredygtig udvikling i landene, vores bilaterale relationer og for den danske private sektor.\nFinansloven 2017 har givet mulighed for at udvide ordningen fra de nuværende 12 lande til 14 lande. Indien og Iran er nye. Finansloven har også givet mulighed for at udvide med otte ekstra projekter gennemført af danske myndigheder og tilhørende otte ekstra vækstrådgivere. Herudover giver Finansloven mulighed for at forlænge eksisterende samarbejder og vækstrådgiverpositioner, hvor det giver mening, når disse udløber i løbet af de kommende år.\nMed udvidelsen vil der være 25 vækstrådgivere (17+8 nye) og 14 lande (12+2 nye). Samarbejdet implementeres af Udenrigsministeriet og syv fagministerier med deres styrelser og institutioner samt København og Aarhus kommuner.\nLinks til Guidelines for Partnering with Denmark, marts 2015 og Årsrapport, 2015-2016.\nLink to English webpage: Partnering with Denmark.


Hvorfor i alverden har vores OL-håb en gasmaske med til Sochi? - MX.dk\nAf Jakob Melgaard - 05/02-14 11:38; Opdateret: 05/02-14 14:04\nHvorfor i alverden har vores OL-håb en gasmaske med til Sochi?\nDanmarks deltager i vinter-OL's alpine konkurrencer, Christoffer Faarup, har ski, støvler og gasmaske med til Rusland. Læs forklaringen her...\n21-årige Christoffer Faarup er klar til at stå på ski for Danmark ved vinter-OL i Sochi. Han deltager i styrtløb og super-G, og... undskyld sagde du gasmaske???\n»Målet er, at jeg skal køre top-50. Hvis der er 52 med, så kan det godt være, at vi justerer målet lidt.«\n»Ja, jeg har en gasmaske med. Når jeg skal præppe mine ski, så er der en masse flour i ski-voksen, og fra skienes kanter, når jeg prepper dem med maskinen, kommer der metalspåner flyvende i luften, som jeg godt vil slippe for at inhalere,« forklarer Christoffer Faarup med et grin.\nSå skævt går OL-forberedelserne i Rusland\nHan glæder sig vildt meget til at komme i gang i Sochi.\n»Sne er sne og porte er porte, men... Det er så stort. Ting tager længere tid, der er større sikkerhedsopbud, det hele bliver tjekket og kontrolleret, det er bare stort, det er bare anderledes,« siger danskeren over telefonen.\n»Jeg glæder mig til at stå ved starten på styrtløbet og vide, at alt er perfekt, at vide, at det er NU, at det er OL. Det er kæmpestort,« siger Christoffer Faarup, som selv mener, at han har ramt topformen i rette tid før starten på søndag.\n»Jeg har ramt den godt. Jeg skal bare fokusere på at turde at presse ægget og ellers følge den linje, jeg vælger 100 procent. Så tror jeg, at jeg kan opnå min målsætning og levere nogle gode resultater,« siger han.\nYah, man! Pengene vælter ind til Jamaicas OL-bobslæde\nOg det er det, det handler om: At være i topform, så han kan gøre det så godt som muligt - og medaljerne tænker han ikke på.\n»Til mig? Nej! Så skal de andre køre i tåge og med bind for øjnene. Så bryder solen frem, og så kommer jeg flyvende.... Men det ER jo set før, at et world cup-løb er vundet fra startnummer 67,« griner han.\nLÆS OGSÅ: Frygter 'Sort enke' i OL-byen\nLÆS OGSÅ: Vil du skubbe Jamaicas bobslæde mod vinter-OL?\nLÆS OGSÅ: Spækhuggere fanget: Skal underholde til vinter-OL\nLÆS OGSÅ: Chok: Ski-babe dropper OL på grund af skade


Dirty Ranch Steakhouse & Takeaway ⋆ Danish % ⋆ Authentic ⋆ Real\n+45 91 56 65 65\nIGEN en udsøgt fornøjelse at komme på restauranten. ELSKER jeres bagte kartofler, som VIRKELIG ER en kæmpe bagt kartoffel.. og jeres hvidløgssmør.. MUUMS siger jeg bare, det er SÅ hjemmelavet, IKKE sådan færdigkøbt! Og det er de bagte kartofler heller ikke. Bøfferne er ALTID velsmagende. Det eneste minus ved at spise på Dirty er at man ALDRIG,kan spise op!! Portionerne er jo kæmpestore👍👍💖.. Betjeningen er og har altid været til UG👍.. SÅ ⭐⭐⭐⭐⭐⭐ HERFRA😉\nDet er rigtig go mad og fine lokaler👍🏻👍🏻👍🏻\nKasper Reng Jørgensen\nmaden er den bedste i byen, har været der 3-4 gange, og er aldrig blevet skuffet... den 7 sep skal jeg derind igen.. elsker deres mad..\nMums.... bare mums 😍 det er så lækkert\nCindie West Dalmose Kaxe\nGod mad, fantastisk service og rigtig spændende omgivelser! 🌟🌟🌟🌟🌟🌟\nDet var mega hyggeligt!!❤🥳🎉🇩🇰\nHusk alle retter fra det almindelige Menukort, kan også bestilles som Takeaway.\nBesøg Dirty Ranch’s Kalender for at se hvad der sker hos os af begivenheder.\nParkeringsforholdende for Dirty Ranch Steakhouse er rigtigt gode. Hernings største parkeringsplads tæt på, Danmarksgades parkeringsplads. Derudover er der enkelte pladser langs med Silkeborgvej på den modsatte side af vejen. Hvis du vil se mere om vores parkeringsforhold gå til menu punktet: Om Os → Parkeringsforhold.\nLavastensgrillen arbejder på højtryk, og det er godt, for det giver smag til kødet. Kødet er velmodnet og mørt. Du bestemmer selv størrelsen og sammensætter selv din menu. Maden serveres med et rustikt look og uden små “dimser” som får din tallerken til at ligne et kunstværk. Det er store steaks og du får fuld smæk for dine skillinger.\nVi sætter pris på, at gæsterne kommer, som de er. Vi tror på, at tryghed giver den bedste stemning. Derfor har vi ingen dresscode. Hos os er der plads til dig, hvis du har plads til os. Musikken er country og blues. Lydniveauet er lidt højere end i andre restauranter – I kan sagtens tale sammen og det giver en dejlig landlig stemning.\nDirty Ranch Steakhouse er ligefrem, uhøjtidelig og bramfri. Det afspejler sig i smilende personale, som tør tage ansvaret for, at vores gæster får en lækker og stemningsfyldt aften.


Når det er meningsløst, må vi være hinandens meninger - Organdonation - ja tak\nNår det er meningsløst, må vi være hinandens meninger\nJohanne Rom Stage\nTeologistuderende ved Aarhus Universitet\nJeg kontaktede Karen for et par måneder siden, fordi jeg havde et ønske om at skrive en artikel, om hvilke etiske overvejelser Lasse og hun havde gjort sig, da de trådte så markant ind i debatten om organdonation. Artiklen jeg skrev blev bragt i et meget lille fagblad kaldet Figenbladet for de studerende på teologi og religionsvidenskab på Aarhus Universitet. Men et lille fagblad bringer små artikler, og man skal ikke kende Karen ret godt, før man ved at en lille artikel, ikke kan indkapsle alt det som hun har på hjerte, og da slet ikke når det kommer til organdonation. Derfor denne artikel.\nDet ville derfor også være en regulær forfladigelse at indlede artiklen, med at sige at mit interview med Karen behandlede alene to niveauer i diskussionen om organdonation. Alligevel er det hvad jeg gør: det handlede om individet og det handlede om samfundet. Man kunne derudfra hævde at hele problemstillingen omkring organdonation er ret enkel. Grunden til jeg alligevel tillader mig at begynde således, altså med en niveauinddeling, er at man næppe kan nævne to bredere begreber end individet og samfundet. Problemstillingen er derfor på ingen måde enkel, og lige så vigtigt ikke ensidig, men den er utalt fordi den unægteligt berører, det vi alle frygter: vores endeligt. ”Når vi taler om organdonation, kommer vi på en kæmpe opgave som individer, fordi der er så mange følelser forbundet med det” siger Karen, men som hun påpeger, så er det først når tingene er svære, at de er værd at tale om.\nDerfor skal vi tale om organdonation. Karen og Lasse har ved dannelsen af organisationen ”Organdonation – ja tak”, der bl.a. arbejder for at få indført ”formodet samtykke” i Danmark, en klar mission: vi skal snakke om og tage stilling til organdonation. Deres fremgangsmåde har været at skære debatten op i små bidder: opfordre danskerne til at søge oplysning inden for emnet så beslutningen tages på et oplyst grundlag, og opfordre danskerne til de svære, men nødvendige samtaler. En anden del af fremgangsmåden har været at sætte et ansigt på organdonation: ”Vi har brugt Esther meget, og det er sådan med børn, at det er frygteligt at børn får kræft, og får brug for et nyt organ, men der er faktisk ikke nogen, der kan se sig fri for, at de selv en dag kommer i den her situation.”\nNej er lige så godt som ja\nSom en organisation der så tydeligt forholder sig positivt til organdonation, er det vigtigt for Karen at påpege, at de ikke går ud til danskerne og minder dem om at sige ja, men minder dem lige så meget om at sige nej. Det vigtigste er, at der bliver sagt noget. De har et ønske om, at samfundet evner at forstå det ene menneskes nej i lige så høj grad som det andet menneskes ja. Netop her bevæger vi os i samtalen ind på noget, jeg finder uhyre interessant. Som teologistuderende kender jeg alt for godt til den gammeltestamentlige tanke om ”øje for øje”, og som Karen selv påpeger det, kan det enkelte menneskes reptilhjerne af og til slå til, og fortælle mig, at det er uretfærdigt at tage uden selv at give. Alligevel er det Karens håb at den, der siger ja til organdonation, har en forståelse for nej-sigeren, og er af den forståelse, at nej-sigeren også er berettiget til at modtage et organ. Og at den der siger nej til at være organdonor, føler sig berettiget til selv at modtage et organ, hvis det en dag skulle blive nødvendigt: ”Jeg håber vedkommende har den gode tro på samfundet, og den gode tro på at selvfølgelig er jeg noget værd, og selvfølgelig skal jeg have hjælp, hvis jeg får brug for det en dag, på trods af at jeg ikke selv er organdonor. Der er ikke nogen her der skal om bag i køen. Det handler om næstekærlighed og fællesansvar og de normer vi er vokset op under.”\nMen hvordan finder etikken sin balance mellem nej-sigeren og ja-sigeren således de opnår en indbyrdes forståelse? Hvordan undgår nej-sigeren at blive pålagt, eller ubevidst pålægge sig selv, et etisk pres i et valg der helt umiddelbart går så stærkt imod det kristne næstekærlighedsbud, som vi som samfund bygger på og er så stærkt påvirkede af? ”Det etiske pres må ligge i at man i bund og grund, godt kan se, hvad der er rigtigt og forket, men derfor ville jeg stadigvæk være ked af, hvis nogen følte sig etisk presset til at sige ja. Man bliver ikke mere hellig af at sige ja.” Her fremstår det igen tydeligt, at det vigtige for Karen ikke er hvad der besluttes, men at der besluttes noget: ”Jeg vil helst ikke have at nogen føler et etisk pres, for sådan synes jeg ikke, vores samfund skal være. Vi er et kristent folkefærd, og vi skal praktisere vores tilgivelse, og vi skal tro på det bedste i hinanden. Vi skal ligge op til en tillid til min næste. Vi kan godt give hinanden den her opgave. Jeg tror på, at du kan tage stilling, og jeg tilgiver dig, hvis du ikke vil være organdonor. Men som samfund kan vi godt bære det fælles ansvar, der ligger i at tage stilling.”\nDøden som livsvilkår\nDet danske samfund er langt bagud når det kommer til organdonation, i forhold til de lande vi plejer at måle os med ved andre samfundsmæssige aspekter, eksempelvis Frankrig og Wales. Det er uforståeligt for Karen, for som hun siger er danskeren jo ikke dummere end franskmanden. Danmark var det første land, der legaliserede pornoen, og vi var et af de første lande i Europa, der gjorde den kirkelige homo-vielse lovlig. Kærlighed og kødelighed må godt provokere os, og her er det Karen undrer sig: hvorfor må organdonation så ikke? Jeg tillader mig at trække Karens spørgsmål videre ud: Hvorfor må døden ikke provokere os, og dermed helt naturligt omtales, for danskerne er enormt gode til at tale om det der provokerer dem, men døden, og de problemer den skaber og de spørgsmål den stiller, taler vi for lidt om, også ifølge Karen.\nVi er, for at være i stand til at tale om døden, nødt til at ændre vores syn på den, og åbne vores øjne op for, hvilke muligheder der ligger for opretholdelse af et andet liv ved en andens død. ”Den der siger ja til organdonation, hylder livet for et andet menneske, og på den måde kan man undgå at døden bliver en hæmsko for livet. Man skal ikke forklejne opretholdelsen af det andet liv,” siger Karen.\nMen ved et ændret syn på døden, hvor fokus primært flyttes væk fra dens endelighed, til muligheden for bibeholdelse af andet liv, mister vi så ikke respekten for afdøde? Etisk råd har tidligere påpeget, hvor nemt organdonation kan blive en løbebane, hvor afdøde hurtigt kan blive opfattet et reservelager, som man kan plukke organer fra, et kødeligt medicinskab kunne man kalde det. Den afdøde krop kan blive et medikament, og har vi ved den opfattelse, ikke mistet den totale respekt for døden? Karens svar til dette er ret så interessant, idet hun mener, at vi skal sætte gang i en omrokering, hvor vi hæver de levende over de døde. Døden skal ikke sættes op på en piedestal, hvor vi ikke kan tale om den eller røre den, eller endnu vigtigere: lade den røre os. Livet har døden som et vilkår. Det levede liv er en forudsætning for døden, men ved organdonation bliver døden en forudsætning for det levende liv. Livet må vi gerne sætte op på en piedestal, for vi kan slet ikke undgå at være i berøring med det hele tiden, idet vi lever det og er til her og nu. ”Vi skal hylde organdonation som en handling der kan udføres ved hjælp af teknologi, næstekærlighed og medmenneskelighed.” Organdonationen er en hyldest til livet, og det er den enkelte organdonation, der hver gang den finder sted, sætter livet over døden.\nEtikken skynder på beslutningen\nMed formodet samtykke tvinges det enkelte menneske til at tage stilling til, hvorvidt han eller hun vil donere sine organer, og det er imens situationen ikke er presserende for vedkommende. Det er som oftest mens han eller hun har et godt og velfungerende liv, og derfor er det en beslutning der let kommer til at stå i vejen for den enkelte. Karen mener dog, at det spørgsmål der umiddelbart ville være nemmere at skubbe foran sig, eller måske helt ud til siden, bør besvares med det samme, også for det enkelte menneskes egen skyld. For skubbes problemstillingen foran os, tvinges vi til at tage stilling til det, mens vi ligger på vores yderste, og der er der så rigeligt mange problemer vi skal tage stilling til i forvejen. I mange tilfælde, og særligt ved pludselige dødsfald, skubber vi beslutningen helt væk fra os selv, ud til siden, og over på de pårørende, og det er ifølge Karen at pålægge dem en meget stor byrde. ”Det handler om, at vi skal tage mange svære beslutninger i vores liv, og her beder vi folk om at tage en beslutning i en situation, der i forvejen er svær og det giver ikke mening.” Karen siger videre: ”Der er fædre, mødre og søskende, der venter sammen med patienten på det her, så vi kan ikke bare blive ved med at skubbe det væk. Nødvendigheder kommer vi til at møde på mange måder gennem hele vores liv, og kan man så ikke godt forlange over for andre mennesker, at de skal tage stilling, selvom det ikke er det, der er nødvendigt for dem lige nu? På andres vegne kan det være nødvendigt at de forholder sig til det.”\nJeg slutter denne artikel af med et citat fra Karen. Et citat, som for hver gang jeg læser det bliver stærkere og stærkere. Dette er en bøn til dig, som sidder og læser denne artikel lige nu:\n”For mig har organdonation fået en ny betydning. For i stedet for at være så berøringsangst for døden, er jeg kommet frem til at kunne leve med at kigge døden i øjnene, fordi jeg kan se det smukke i når livet bliver delt mellem to sjæle. For hver dag når jeg kigger på Esther, så er der et andet menneske oppe i universet, som jeg takker. Mennesker der ikke har prøvet at have døden inde under huden, med hensyn til organdonation, har ingen jordisk mulighed for at vide, hvad vi andre har gået igennem. Og gudskelov for det! Men med ”formodet samtykke” tager man et udgangspunkt i, at vi som samfund formodentlig gerne vil hjælpe hinanden, og jeg kan ikke forklare på andre måder hvor nødvendigt det er, at andre tager stilling til det her. Jeg beder virkelig indtrængende folk der ikke ved noget om det her, om i det mindste at tage stilling til det. Jeg tror på vor herre, det håber jeg også, at du kan høre, men nogle gange så giver det meningsløse bare ikke mening, og så er vi nødt til at blive hinandens meninger”


Bogens Verden 4-96 Bo Elbrønd-Bek\nEn historie om Marie Grubbe\nInterview med Juliane Preisler\nVed Bo Elbrønd-Bek\nMed Kysse Marie (1994) har forfatteren Juliane Preisler (f. 1959), der er mag.art. i litteraturvidenskab fra Københavns Universitet 1984, fået et publikumsgennembrud. Romanen, som er trykt i 15.000 eksemplarer, er kommet i to oplag, som særtilbud i Gyldendals Bogklub samt to paperback-oplag. Med afsæt i Marie Grubbes fascinerende skæbne gestaltes forfatterskabets hovedtema: ensomhed og længsel.\nTo modsatrettede læsemåder har, uanset de respektive køn, været repræsentative for kritikken. Litteraturforskeren Jørn Erslev Andersen, der har udgivet J. P. Jacobsens Fru Marie Grubbe. Interieurer fra det syttende Aarhundrede (1876) i serien Danske Klassikere 1989, undrer sig i »Hvor er min far?« (Standart nr. 3, august-oktober 1994) over, »at romanen proklamerer at være en historie om Marie Grubbe samtidig med at den besværgende benægter det.« Eftersom hendes forhold til mænd i bund og grund er »bestemt af Maries faderimago udmøntet i en heftig længsel efter sanselig hengivelse til den andens krop« gentages til stadighed hvad »hun allerede tidligt erfarede som faderens afvisning af hendes begærlige tryghedslængsel.«\nFørst mødet med Søren Ladefoged »forløser længslen efter hengivelse og faderlig styrke og tryghed.« Sin vurdering sammenfatter Jørn Erslev Andersen således: »Romanens beskrivelse af den tryghedssøgende Kysse Maries problemer med faderimagoet er overtydelige, uden finurligheder og overraskelser, lige efter bogen. I det hele taget er romanen så enkelt og ligefremt fortalt, at intet overlades til læserens fortolkende fantasi.« Abstraheringen fra det historiske miljø gør romanen skabelon-agtig: »det er tilsyneladende udelukkende Maries komplikationer mellem faderimago og erotisk sanselighed, der har interesseret Preisler, og det på et yderst formelt niveau«, hvorfor »fortolkningen af gåden Marie Grubbe forbliver enkel, alt for enkel (fader-imagoet), hendes litterære bearbejdelse af materialet spændingsløs og forudsigelig, de erotiske beskrivelser usanselige og klichéagtige[...]«\nI modsætning hertil finder den feministiske litteraturkritiker Jette Lundbo Levy (f. 1940) i »Kroppen som vilje og tanke« (Information 10.5.1994), at Kysse Marie giver Juliane Preislers projekt »tyngde og tydelighed«, hvorfor den bevægende, umiddelbart spændende og underholdende roman kunne blive en øjenåbner for publikum til andre dele af det »kunstnerisk konsekvente og interessante forfatterskab.« Som resultat af en sympatiserende, ja meddigtende læsemåde beskrives og bedømmes forfatterens bearbejdning af Marie Grubbe-tematikken på indforstået og positiv vis:\n»Den selvstændighed og de oprørske valg, som hun kommer til at træffe på tværs af samtidens stands- og kønskonventioner sker ikke for autonomiens og oprørets egen skyld, men for at få opfyldt et ganske bestemt begær, et møde med den anden, Manden, der er så helt og totalt opslugende, så det omtrent udsletter hende. Og det er så netop Preislers paradoks, at netop i et sådant møde frisættes hun, bliver sig selv, ved at blive befriet fra den ensomhed, der altid findes som en truende afgrund i de rum og forhold, hun befinder sig i.\nDette mønster i begæret, som egentlig er usigeligt eller uoversætteligt, men præget som en matrice i kroppen, dens reaktioner, utydelige fornemmelser og bevægelser er som altid hos Juliane Preisler grundlagt i en meget tidlig barndom. Det fastlægges og bliver til skæbne hos pigen Marie Gruppe med forholdet til faderen i en tæt binding, der er præget af både uendelig kærlighed, men også frygt og tildels afsky over for hans svigt og erotiske forhold til andre kvinder. I forsøget på at komme ham nær nok, hvad hun ikke kan, udvikler hun sin vældige sensualisme i takt med et savn, der bliver som et sår, samtidig med at det også bliver til en form for vrede og lukkethed i forhold til omverdenen.«\nDet voldsomme og grænseoverskridende møde med gårdskarlen Søren, som Marie i Juliane Preislers version har kendt siden barndommen, tolker Jette Lundbo Levy i Erik Grubbes billede: »Med Søren vender Marie så at sige hjem til faderen og til sit erotiske mysterium, selvom hun, da hun vælger Søren, bliver sendt ud på landevejene og til hårdt arbejde som færgekone.«\nHvad fik dig til at tage fat på Marie Grubbe-stoffet? Syntes du ikke, det var udtømt?\nDet er egentlig meget nemt at svare på. Det var en bestilling fra Gyldendal. Det var slet ikke min egen idé, hvad der har skuffet alle interviewere, fordi spørgsmålet så ikke er så frugtbart, som det ellers ville have været. Det var min redaktør Birthe Melgård Mortensen og en til herinde, som fik idéen. Det var noget så sjældent som en romanbestilling. Det sker jo ikke så ofte i dagens Danmark.\nDu kunne have sagt nej.\nDet kunne jeg, men jeg syntes, det var en spændende opgave. Jeg føler ikke, stoffet er udtømt.\nHvilke af de tidligere litterære behandlinger føler du dig mest beslægtet med eller inspireret af?\nIngen af dem. Jeg kan afdække det på den måde, at jeg kan sige, at jeg har læst J. P. Jacobsen, men jeg har kun brugt det kronologiske skelet, som jeg kunne bygge videre på.\nDu har ikke læst de historiske kilder og beretninger om Marie Grubbe?\nDu har brugt J. P. Jacobsens Fru Marie Grubbe som historisk »kilde«?\nDet kan man sige. Det er nok lidt af en tilsnigelse. Jeg tror, det er mere præcist, som jeg sagde: jeg har brugt kronologien.\nHvordan skal undertitlen »En historie om Marie Grubbe« forstås?\nDen skal forstås sådan, at dette er ikke en historisk sandhed om Marie Grubbe. Det er ikke en historisk-biografisk roman.\nHistorie har også en anden betydning – en god historie, f.eks.\nJa, det har jeg ikke tænkt på. Jeg har kun tænkt på, hvad jeg skulle distancere mig fra.\nI stedet for at anføre kilder gør du i efterskriften opmærksom på, at der er tale om »en fri fantasi over en historisk person«, og derfor kan man heller ikke påregne »nøjagtighed i tid, sprog eller livshistorie«. Men hvorfor vælge en historisk figur som Marie Grubbe, hvis skæbne de interesserede læsere må formodes at være bekendt med?\nDet har jeg forsåvidt delvis svaret på ved at sige: det er en bestilling. Jeg har ikke sat mig ned og tænkt, hvem kunnne man skrive om og så kommet på den idé. Det var der nogen, der gjorde for mig. Da jeg havde fået bestillingen, besluttede jeg straks, at jeg netop ikke ville begynde at researche historisk. Jeg synes ofte, at historiske romaner bliver meget kedelige. Altså typen: én side af romanen med syv-otte fodnoter. Det besluttede jeg, at det ville jeg ikke gøre. Det var simpelt hen et valg. Jeg var godt klar over, at der var en hel del læsere, som kender hendes levnedsløb og måske ville reagere: jamen sådan foregik det ikke! Og det er derfor jeg har sat efterskriften på for simpelthen at gøre det klart for enhver, at det er noget, jeg har tænkt igennem.\nVidste du det på forhånd?\nJa, jeg vidste på forhånd, at jeg ikke ville være historisk nøjagtig. Jeg vidste, at det ville være, som jeg skriver, en fantasi. Og så er hun jo godt stof. Hun er god at fantasere over. Og det er selvfølgelig en af grundene til, at jeg overhovedet sagde ja.\nI modsætning til Walter Scott, der lod fiktive hovedpersoner optræde på historisk baggrund, fokuserede B. S. Ingemann på historiske hovedpersoner i historiske hændelsesforløb, mens Per Olov Enquist lader historiske personligheder fra H. C. Andersen til Aksel Larsen optræde i fiktive forløb i overensstemmelse med forfatterskabets tematik. Hvor placerer du dig selv?\nJeg har ikke læst Enquist overhovedet.\nHar du ikke set Fra regnormenes liv?\nNej, heller ikke. Så skal jeg tale ud fra en referenceramme, som jeg ikke har. Det forekommer mig, at denne her ikke rigtig placerer sig nogen af de steder, du nævner.\nOkay. Den må placere sig et fjerde sted. Den bruger jo kun den historiske person som afsæt til en fantasi. Det hænger ikke rigtig sammen med nogen af de tre modeller, som du beskriver. Det er du enig i.\nHvorfor har du fjernet næsten alle oplysninger om personer, tid og sted? Ønsker du primært at fokusere på Maries følelsesliv og oplevelsesmåde?\nJa, forløbet giver kun mening for mig, hvis det er oplevet inde fra en person. Det bliver totalt uinteressant, hvis man skifter synsvinkel eller begynder at se udefra.\nDa Marie bliver gift med Ulrik Gyldenløve, tænkte jeg: hvem fører hende op ad kirkegulvet?\nDet synes jeg er uinteressant, så derfor står der ikke noget om det.\nI betragtning af hendes faderproblematik er det hverken uinteressant eller uvæsentligt.\nDet er i hvert fald indlysende, at det ikke er hendes fader.\nSynes du ikke det fremgår, at det ikke er hendes fader? Tror du ikke, der ville stå det, hvis det var hendes fader?\nJa, det spørger jeg om.\nDet synes jeg ligger helt implicit.\nDet var blot ét eksempel.\nDet er nok fordi, at det er så meget oplevet inde fra hende. Det forekommer mig indlysende, at hvis den, der førte hende op ad kirkegulvet var en person, som betød noget for hende, ville der stå noget om vedkommende. De ting, der betyder noget for Marie Grubbe, står der noget om. De ting, der ikke betyder noget for hende, står der ikke noget om.\nHvorfor har du valgt at afvige fra kendte historiske begivenheder og forhold? Du lader f.eks. Marie Grubbe begå selvmord.\nRomanen er blevet til på den måde, at jeg meget firkantet sagt, har forestillet mig, hvordan det har været at være hende. Sådan er den blevet til, sådan er den skrevet. Og det har sin egen psykologiske logik, som jeg er nødt til at følge. Og der forekommer det mig fuldstændig indlysende rigtigt, at i det øjeblik Søren dør, må hun også dø. Da må hun begå selvmord. Og dér er jeg ligeglad med, hvad den historiske person i virkeligheden har gjort.\nDet er din fantasi eller projektion.\nJa, fuldstændig. Det lægger jeg ikke spor skjul på, at det er. Det er ikke, fordi jeg tror, at kilderne er forkert på den, at hun i virkeligheden har begået selvmord eller noget som helst i den retning.\nFøler Marie sig ansvarlig for moderen og dermed skyldig i hendes død? »På trods af højden var der noget knækket over hende – noget ødelagt, der gjorde at hun ikke kunne beskytte nogen som helst, heller ikke sig selv. Lige siden Marie var ganske, ganske lille, havde hun været bange for at den høje tynde skikkelse skulle gå endnu mere i stykker. Skulle forsvinde. Og det skete – næsten som fremkaldt af hendes frygt« (10).\nNej, hun føler sin fader ansvarlig og evt. skyldig. Jeg ville nu ikke tolke det, du lige har citeret, på dén måde, som du gør. Men hvis det skulle tolkes, så er det snarere faderen.\nSelv om et spørgsmål altid indeholder en tolkningsramme, er det ment som et afsæt. Ud fra citatet kunne man godt forestille sig en ansvar-skyld-problematik.\nNej, det er ikke nærliggende for mig. Det er ikke noget, jeg har følt overhovedet eller tænkt på, før du siger det. Når jeg skriver nærmest som fremkaldt af hendes egen frygt, må det især være dér, du tager afsæt; jeg er mere ude i sådan noget overtro, skæbne, sort magi – det er mere på den led. Det har ikke noget med psykologisk skyld at gøre.\nHvilken betydning får urscenen, dvs. samlejet mellem forældrefigurerne, for Maries erotiske karriere? »[...] det mindede hende frygteligt om at ride ranke, ride ranke på sin fars knæ, men det var ikke hans knæ Ane sad på, det var ikke knæet der holdt hende. /[...] Det var væmmeligt, frygteligt, det værste hun nogensinde havde set, og alligevel ... alligevel var der også noget andet, en mærkelig sødme inden i det bitre, et lille jag af varme, som hun ikke kunne holde ud og gang på gang forsøgte at få til at forsvinde sammen med synet. / Men det var hendes far hun havde set på den måde. Og Ane. Hendes far med lukkede øjne, gispende, forsvarsløs. Og alligevel stærk som altid. Hun kunne ikke hade sin far, mærkede at det ikke lod sig gøre. Men Ane. Ane kunne hun hade. Ane hadede hun. Ane ville hun hade med et had så stærkt, at det ville brænde synet bort. Jo mere hun tænkte på, hvor meget hun hadede hende, jo nemmere var det at glemme sødmen inden i det bitre, varmen, som skyllede op i kinderne« (17).\nNu kommer jeg ud i noget, som jeg egentlig er lidt modstander af, nemlig at sidde og fortolke på mig selv. Jeg lander i en position, hvor jeg skal fortolke psykologisk på min egen roman. Det har jeg det en lille smule dårligt med, fordi jeg aldrig skriver bevidst. Jeg sidder aldrig og tænker. I virkeligheden kan du lige så godt spørge alle mulige andre om det, som du kan spørge mig.\nDet ville nu være interessant at høre, hvad forfatteren havde at sige.\nJeg synes egentlig ikke, at jeg har specielle forudsætninger for at svare bedre på det end andre. Det må blive et gæt eller en tolkning. Jeg tror, at det får større betydning for hendes senere forhold til sin fader, end det får for hendes forhold til andre mænd. Hvis det er dér, du vil hen. Der er jo – hvis jeg skal tolke på mig selv – incestuøse undertoner i forholdet mellem hende og faderen – og det er nok noget, der kommer særlig klimaks på lige her. Det er sådan set den betydning, jeg tror, det har.\nDu mener ikke det får betydning i forhold til de mænd, hun forelsker sig i?\nHvorfor bliver kvalme, opkast og seksualitet bundet uløseligt sammen?\nDet gør det heller ikke alle steder.\nJeg kan nævne et blandt mange eksempler: »[...] hun blev oversvømmet af kvalme, druknede i et hav af ny, ukendt sorthed, og da han skubbede sig ind i hende, var hun nær ved at kaste op, virkelig kaste op« (78).\nJeg tror nok, at der hvor kvalme og seksualitet er forbundet, er de steder, hvor der ikke er følelser.\nDer er vel netop følelser i forbindelse med kvalme.\nNej, der er ikke nogen sjælelig dimension. Jeg gætter på, at der hvor seksualiteten er kombineret med kvalme, hvis ellers man gik det igennem sted for sted, nok er de steder, hvor der ikke er nogen inderlighed parterne imellem. Hvor det bliver reduceret til en ren fysisk foreteelse eller evt. med nogle andre følelser, som ikke er kærlighed eller inderlighed. Jeg tror, det er sådan, det hænger sammen. Der er jo ikke kvalme i forbindelse med Søren.\nHan er også en fadererstatning.\nNej, dét er han ikke. Ikke efter min mening eller den måde jeg oplever det på.\nDa den højtelskede fader beslutter at sende Marie over til sin faster Regitze Grubbe i København, må hun opleve det som endnu et tab, ja en forkastelse. Men da hun spørger ham, hvorfor hun skal sendes bort, afbryder han hende: »Lad det være usagt, Marie. Det der ikke er sagt er kun drømt djævelskab« (27). Lægger du ikke en moderne psykologisk indsigt ned over Erik Grubbe?\nNej, det tror jeg ikke. Det ved jeg ikke, for jeg ved jo ikke, hvordan det har været at være mand på den tid. Men jeg gætter på, at også for en mand af hans statur har det været urovækkende at have et sådant forhold til sin egen datter, som jeg her har ladet ham have. Det synes jeg ikke er noget moderne, der er lagt ind.\nMåden han udtrykker sig på.\nNej, det synes jeg ikke. Det er ikke nogen moderne foreteelse, at det, som ikke er udtalt mundtligt, er mere skjult end det, som bliver sagt. Det kan jeg heller ikke forstå, at du synes.\n»Det der ikke er sagt er kun drømt djævelskab«. Over for sådan en formulering studser jeg umiddelbart. Efter det billede, jeg har dannet mig af Erik Grubbe, ville han ikke befinde sig på et sådant refleksions- og udtryksniveau.\nTaler du nu om dét billede, jeg har tegnet af ham, eller taler du om den historiske person?\nJeg kommer til romanen med viden om den historiske Marie Grubbe og de litterære fortolkninger fra Ludvig Holberg til Ulla Ryum.\nOg det kan du ikke smide væk?\nDet indgår som en intertekstuel referenceramme, bevidst eller ubevidst, i vores kultur, hvilket ikke kan elimineres.\nJeg kan fortælle dig, at jeg og min redaktør havde en stor diskussion omkring efterskriften. Jeg ville have haft den som forord. Det er faktisk på hendes foranledning, at den er blevet efterskrift, hvad jeg egentlig synes var en dårlig idé, fordi jeg gerne ville have haft, at den indgang skulle have præget læsningen fra begyndelsen. Men nu for at vende tilbage til Erik Grubbe, så vil jeg sige, at det som du siger, tror jeg, har mere at gøre med de andre Erik Grubbe'r, end det har at gøre med min Erik Grubbe, for han er absolut en reflekteret person.\nHvad er generatoren i længslen efter faderen? Hun »stod fanget af en pludselig viden om, hvorfor hun var kommet hertil, at det ikke blot var af bitter nød, og fordi hun ingen andre steder havde at være, at hun var kommet hjem for at sidde på skødet af sin store, stærke, voldsomme far og blive båret af ham ...« (143). Kan en sådan regressivt farvet længsel efter fuldstændig samklang nogensinde tilfredsstilles?\nPunkt 1) Han er hendes første sjælelige og fysiske forelskelse, så enkelt kan det vel egentlig siges. Punkt 2) Jo, det kan godt lade sig gøre.\nFør sagde du, at der ikke var nogen sammenhæng mellem Søren og faderen.\nNej, det mener jeg heller ikke, der er. Hun længes hele vejen gennem sit forløb efter denne samklang med et andet menneske. Faderen er det første menneske, hun kaster denne længsel på, men hun opnår det jo ikke.\nNej, men dér formgives driften eller længslen.\nNej, hun har længslen inde i sig. Jeg tror ikke, den modelleres udefra på den måde.\nDu mener ikke, at barnets drifter formgives i interaktion med forældrefigurerne?\nNej, det mener jeg ikke. Jeg mener, at ...\nMan apriori har længslen i sig?\nJa, nogen har, ikke alle. Jeg mener ikke, det er et alment gældende vilkår.\n»Og så husk lige, sagde fasteren til afsked, – at Ulrik Gyldenløve ikke er hvem som helst. Han har jo forbindelser ved hoffet« (48). Er det ikke noget de begge ved? Det er da kun den uvidende læser, som ikke ved, at en Gyldenløve var de danske konger illegitime afkom.\nAt han har forbindelser til hoffet er da noget, de begge ved.\nGyldenløve har siden Christian IVs tid været slægtsnavnet på kongens illegitime børn.\nDet tror jeg ikke er noget, alle ved. Hvis jeg overhovedet forestiller mig min læser – hvad jeg ikke gør – kunne jeg lige så godt forestille mig én, der stort set aldrig havde læst andet end Anders And. Jeg har ikke noget ønske om at skrive for et eller andet lille elitært vidende publikum, og jeg vil mene – jeg vil godt sætte nogle penge på – at der er ganske mange tusinde mennesker i dette land, som ikke ved, hvem en Gyldenløve er, og hvilke forbindelser vedkommende har til noget som helst.\nMen fasteren, som selv er gift med en Gyldenløve, taler til Marie. Og de to ved det jo. I det andet eksempel henvender tjenestepigen Lisbeth sig til Marie: »Og så siger de, at han er forelsket i en borgerdatter, sagde hun fortroligt, – og det kan jo aldrig gå godt. Ham som står så tæt på kongen selv, dén forbindelse kan der jo aldrig komme noget af« (54). Det nærmeste, du kommer, er, hvor der tales om »Ulriks slægtskab med kongen« (68).\nHvis jeg skal forklare, hvorfor jeg har gjort det, så er det nok, fordi jeg forestiller mig, at Marie er så meget i sin egen verden, at der egentlig godt kunne være brug for at fortælle hende sådan nogen ting. Hun er heller ikke spor interesseret i krigen, og hvad der i øvrigt foregår i samtiden. Jeg tror, hun lever et ekstremt indadvendt sjæleliv og ikke er spor interesseret i den ydre verden, så derfor kan jeg godt se for mig, hvis vi nu forestiller os, at vi blev flyttet tilbage i tiden og stod der, at fasteren godt kunne have brug for faktisk at minde hende om det. Og sådan er det nok blevet til. Men det er igen en bagudtolkning, hvorfor det er kommet til at se sådan ud.\nJeg giver dig ret i, at der er mange tusinde Anders And-læsere ...\nOg sikkert også Gyldendals Bogklub-læsere, f.eks.\nSom ikke ved, at en Gyldenløve var navnet på kongens illegitime afkom.\nDet er ikke paratviden efter min mening.\nDet er sikkert rigtigt, men du lader personerne kommunikere som om de heller ikke ved det, hvilket er usandsynligt. En fortællerkommentar kunne let have formidlet de nødvendige oplysninger.\nOg det har jeg nu lige givet dig en mulig forklaring på.\nBeskrivelsen af Maries samleje med Ulrik Gyldenløve svarer til urscenen, dvs. Erik Grubbes og Anes samleje. I begge tilfælde oplever hun en forkastelse. »Hun måtte leve uden et håb, uden den drøm, som hun først nu var blevet sig bevidst, at hun havde båret på altid, så langt tilbage hun kunne huske, fra hun var ganske lille, og ønskede sig sin fars arme om sin barnekrop, rolige, varme, stærke arme, som kunne kærtegne, stryge, hele, vække, men som også blot kunne holde fast, være der i øjeblikke af fuldstændig lykkelig, tavs samklang. /[...] Og med sig selv vidste hun, at hun aldrig ville kunne lade den drøm slippe sig af hænde, at hun resten af sine dage ville drømme den drøm og forsøge at få den til at gå i opfyldelse. Med alle midler« (78). Er der en parallel mellem tabet af faderen og ægtemanden?\nJeg synes ikke der er ligheder mellem de to.\nSamlejestillingen er den samme.\nJo, men den er jo ikke usædvanlig.\nJeg synes ikke, at det, at den ene er øverst det ene sted, og den anden også er øverst det andet sted, har nogen betydning.\nDer ligger da en betydning i, at den erotisk aktive kvinde bliver en trussel mod mandens position og potens, hvilket sker i Gyldenløves tilfælde.\nJa, det gør der. Og det tror jeg ikke, der gør i det andet tilfælde.\nNej, men efter Maries opfattelse burde det have været hende, der havde redet ranke på faderen. Det er hendes infantile driftsønske at indtage Anes position i forhold til faderen. Det er heller ingen tilfældighed, at i forhold til Gyldenløve ...\nJo, det mener jeg er en tilfældighed. Jeg synes ikke, den holder. Jeg synes, det er en søgt, en villet lighed. For mig er situationerne væsensforskellige.\nKvindebilledet, som aftegnes i romanen, opererer med polariteterne: aktiv-passiv, varm-kold, skamløshed-ærbarhed, luder-madonna osv.\nHvad jeg aldrig nogensinde har tænkt over. Det må jeg så lige understrege endnu engang: der er intet af det, vi taler om her, som nogensinde har strejfet mig. Det ligger fuldstændig udenfor mine tanker og følelser omkring bogen. Jeg forsøger at svare på det alligevel, men tankegangen er mig meget, meget fjern.\nNår Marie bliver en trussel i forhold til Gyldenløve ...\nFordi hun er seksuelt aktiv. Hvad så?\nHan sammenligner hende med noget som er værre end en hore. »Ikke hos den værste tøjte har jeg oplevet dette, sagde han med en underligt død, flad stemme, – ikke hos de værste gadepiger, ej heller de gamle kællinger, som ikke længere kan tjene til deres ophold, men blot må håbe på at kunne gejle en mand op til at føle sig rig for en nat, ikke i galehuset, blandt tatere eller farende folk, intetsteds har jeg oplevet denne ... skamløshed ...« (88). Efter at han har kasseret Marie lader du ham søge tilfredsstillelse på horehuse. Over for den aktive, varme, men deklasserede luder stilles den passive, kolde, men ophøjede madonna.\nJeg kan slet ikke forstå, hvad vi skal med alle symbolerne. Det er en fuldstændig almindelig kendt psykologisk foreteelse mellem mand og kvinde, at nogle mænd bliver skræmt af seksuelt magtfulde kvinder. Vi behøver slet ikke alle de der symboler til at sætte på det.\nAktiv vs. passiv har ikke noget med symbolik at gøre.\nJeg forstår ikke, hvorfor det skal teoretiseres. Det er jo en fuldstændig almindelig praktisk foreteelse.\nI romanen spiller det en afgørende rolle. I hendes forhold til Gyldenløve.\nKun i forhold til Gyldenløve?\nI hvert fald primært i forhold til Gyldenløve. Jeg synes ikke, det er den mest væsentlige betydning i de andre forhold, hun oplever. Jeg er lidt forbavset over, at du vil lægge vægt på det, for jeg synes ikke, det på nogen måde er specielt prægnant.\nI sit voksenliv genskaber Marie urscenen, da hun skjult iagttager Gyldenløves og tjenestepigen Sofies samleje, hvilket igen giver hende kvalme. Men det er jo kun fordi Marie insisterer på at træde i den afdøde moders sted, at faderen, idet han bryder det symbiotiske forhold, kan opfattes som værende utro med tjenestepigen Ane.\nDet er en af samme slags. Jeg kan slet ikke acceptere de der koblinger. Scenen mellem Gyldenløve og tjenestepigen har intet at gøre med scenen mellem faderen og husholdersken. Grunden til at hun får kvalme i scenen mellem Gyldenløve og tjenestepigen er ren jalousi – voksen kvinde til sin mand-jalousi. Det har ikke noget med hendes forhold til faderen at gøre.\nDet fremkalder jo også kvalme og jalousi.\nDet er en helt anden måde, hun er jaloux på.\nMåden, hun mishandler Anes og faderens »horeunge« på, afslører jalousiens beskaffenhed.\nDet er bare en helt anden form for jalousi. Det er også derfor jeg mener, at de to scener ikke kan sammenlignes. Der er forskel på, at det er hendes fader, som hun har et overbelastet, incestuøst fantasteri omkring, og at det er hendes mand. Og derfor er det to helt forskellige situationer. Hendes fader er jo ikke hendes mand.\nFaderen er det første billede af mandlig aktivitet og væremåde, hvorefter hendes indre mand er blevet formet eller dannet.\nDet er meget svært for mig. Jeg prøver nu at se det på en måde, som er mig fuldstændig fremmed. Men jeg kan så prøve at tage det inde fra mig selv. Rent følelsesmæssigt føler jeg ikke, at de to situationer har noget med hinanden at gøre. Jeg føler ikke indefra hende, at den anden situation er ligesom en genskabelse af den første.\nHvorfor indfører du en fiktiv figur som Christian Bindesen, der repræsenterer hedonismen og nihilismen. Da Marie hengiver sig til »Kødets Lyst« får hun ham til at gispe – ligesom faderen i urscenen. »Hun red højt, i lang tid red hun uendeligt højt på denne følelse af ubegrænset frihed, af at kunde handle. Af selve spændingen ved at høre ham gispe, sig selv gispe, få sig til det, få ham til det« (132).\nJeg ved det ikke. Nu har du så et stykke tid haft held til at få mig til at tale på det der bagudreflekterende plan, men jeg bliver nødt til at sige en ting. Jeg har ingen disposition eller plan, når jeg skriver. Jeg er ikke til stede som reflekterende væsen, når jeg skriver. Og derfor må jeg også til ethvert spørgsmål om, hvorfor har jeg gjort sådan og sådan, svare: det ved jeg ikke! Sådan blev det. Jeg ved ikke, hvorfor der er en Christian Bindesen.\nNogle forfattere opstiller kompositionsskemaer for bedre at kunne holde styr på handlingsgangen og persongalleriet. Sådan arbejder du ikke?\nNej, slet ikke. Så meget modsat som man overhovedet kan.\nHar du en eller anden vag idé? Hvordan vil du selv beskrive processen?\nDet er der knap. Det foregår på den måde, som jeg sagde. Jeg sætter mig ned og tænker: hvordan har det været at være hende – og så kommer det. Det er, hvad der er af idé. Der er overhovedet ikke nogen plan.\nDu vidste, at der var nogle faste figurer.\nDer har været en historisk person, som har levet, og så har der været det skelet, som jeg har taget fra J. P. Jacobsen; man kunne også tage det i Dansk Biografisk Leksikon eller et andet sted. Og det er det eneste, og det må jeg så gå ud fra har ligget på rygmarven et eller andet sted. Det har jeg heller ikke tænkt på, mens jeg skrev.\nEn ulægelig længsel efter faderen, er det skilsmissebarnets skæbne? Har den historiske fiktion i tematiseringen af stoffet givet dig et skjold, du kan skjule dig bag – og dermed en ny frihed?\nJeg er jo ikke Marie Grubbe, og Marie Grubbe er ikke mig.\nVil du beskrive forholdet mellem jer? Det er din fantasi.\nDet er min fantasi, men det er min fantasi om en anden person. Der er ikke nogen af mine bøger, som handler om mig selv. De handler om en person, som bliver til, idet jeg skriver, og som får sit eget liv. Og derfor kan man ikke uden videre overføre fra mit liv til vedkommendes liv. Derfor kan jeg ikke rigtig svare på spørgsmålet.\n»Lille Marie, sagde han, og der var en stor bevægelig ømhed i stemmen, som når en far taler til sit barn og mere endnu, og hun følte sig bitte lille under ham« (151). Når Søren bliver svaret på Maries lidenskab skyldes det så, at han ligesom faderen både er stærk, »tryg og farlig« (199)?\nNej, jeg synes ikke de to ligner hinanden overhovedet. Når Søren bliver svaret, så er det, fordi Søren er svaret. Med en kliché: Søren er hendes skæbne! Jeg synes ikke, han ligner faderen. Søren er – hvis jeg skulle begynde at opregne forskellene – helt anderledes tavs i alle betydninger end faderen. Han er en indadvendt person, hvor faderen er udadvendt. Jeg tror, at den nøgle, han har til hende, er noget meget fysisk. Han kan noget med sine hænder og sin krop, der gør, at hun føler, at der opstår en både fysisk og sjælelig forbindelse. Det er nok. Det er nøglen; det er det, der gør, at han er svaret på hendes længsel – og det har ikke rigtig noget med forholdet til faderen at gøre.\nDa Marie lover at skille sig fra Palle Dyre advarer Søren hende: »[...] livet handler hårdt med dem som tager deres skæbne i egne hænder ...« (193). Er det rigtigt?\nNej, ikke nødvendigvis. Nej, det tror jeg egentlig ikke, at jeg synes er rigtigt.\nNår du lader ham fremsætte et sådant udsagn, skyldes det så hans historiske og sociale placering?\nDer må jeg igen sige: jeg ved ikke, hvorfor han siger det. Det er nok meget svært for dig at tro på. Jeg bliver nødt til at understrege det én gang til. Jeg tror ikke, jeg kan understrege på bedre måde end ved at sige: når jeg har siddet og skrevet én time og bagefter læser det igennem, så er jeg hver gang ligeså forbavset over det, som du ville være.\nOg hvis ikke du blev forbavset, ville der være noget galt?\nSå ville jeg nok ikke have skrevet overhovedet, men sådan er det hele tiden. Det er en fuldstændig ubevidst proces, og det er derfor, det er enormt svært for mig at svare på de der ting, for man kan slet ikke spørge på den måde. Hvorfor har du gjort sådan og sådan, for det har jeg jo ikke.\nRomanen slutter med, at Marie Grubbe drukner sig. »Hun lod sig glide ned i vandet. Tænkte på om hun ville nå at føle noget. Noget som helst. Ville så gerne tro på, at der var nogen steder at komme hen. Nogen at komme til. Søren. Nåede at tænke at hun ikke troede det. At hun ikke troede på noget. / Kun at der intet mere var« (212). Modsiges romanens budskab ikke af den æstetiske udformning ligesom Ulrik Gyldenløves digt til Marie Grubbe?\nFor det første hvad er romanens budskab? Hvad for et budskab udleder du af det?\nEn nihilistisk holdning.\nDet gør jeg slet ikke. Nu er der ikke noget mere, fordi Søren er død, men der var noget.\nDet er Søren, som giver hendes liv mening.\nHan er svaret på hendes længsel, men den kommer jo aldrig til at kunne stå alene.\nSelv om parterne har haft et langt og tæt samliv, som ophører pga. døden, så formår den efterlevende ofte at skabe sig et identitetsgivende og meningsfyldt liv. Men det er ikke tilfældet her. Undertiden sker det, at gamle ægtefæller efter et langt livs dyb samhørighed dør med ganske kort mellemrum uden egentlig påviselig grund.\nOg det sidste er nok for mig den forståelige model. Jeg har meget svært ved at forestille mig, at hvis man har haft et forhold på dén måde, at man så i et eller andet omfang skulle kunne leve nogenlunde lykkeligt videre efter den andens ophør. Det kan jeg ikke se for mig.\nModsiges romanens nihilisme in casu selvmordsløsning ikke af den æstetiske udformning på samme måde som Ulrik Gyldenløves digt til Marie Grubbe? Det er et meget smukt kærlighedsdigt, men forløbet afslører, at det er falsk, uden følelsesmæssig dybde eller dækning. I den æstetiske helhed ligger en vision, som for Marie Grubbe opløses med Sørens død.\nFor det første synes jeg ikke, der er noget modsætningsforhold mellem æstetik og tragik.\nEt sådant spændingsfelt kan være kunstnerisk produktivt.\nDet er i hvert fald ikke noget, jeg har været bevidst om på noget tidspunkt, hvis der i det hele taget er et spændingsfelt. Jeg kan ikke umiddelbart se det. Tankegangen er mig fremmed. – Romanen taler i den grad for sig selv. Og Marie som person taler for sig selv. Det er mig meget imod at kigge tilskueragtigt bagud. Det er en kunstig proces at blive læser på min egen bog.\nHvordan har du oplevet kritikken?\nDet forholder sig meget simpelt. Det har det nu altid gjort for mig med anmeldelser. De, der har fået en følelsesmæssig glæde eller berørthed, har jeg været meget glade for. Og det er sådan set det eneste, jeg kan bruge til noget – af kritik.\nKan du bruge det i dit videre arbejde?\nNej. Kun at jeg bliver glad for det. Hvis vedkommende siger, at jeg er blevet følelsesmæssig berørt af det, så betyder det noget. Og hvis jeg har et eller andet ønske om, hvordan det skulle virke – evt. hvis vi kommer helt derop: flytte nogen mentalt eller følelsesmæssigt, så er det helt fint. I virkeligheden står anmeldere og kritikere lige med andre læsere. Selvfølgelig betyder anmeldelser noget salgsmæssigt og alt det der, men læseroplevelser betyder noget for mig på den måde, at jeg bliver utroligt glad, hvis jeg erfarer, at jeg har flyttet nogen følelsesmæssigt. Og ellers er jeg egentlig ikke interesseret i at høre, hvad de har at sige.


StarTech.com 1m Fiber Optic Cable - Single-Mode Duplex 9/125 - LSZH - LC/SC - OS1 - LC to SC Fiber Patch Cable (SMFIBLCSC1) - netværkskabel - 1 m.\nStarTech.com 1m Fiber Optic Cable Single-Mode Duplex 9/125 - LSZH - LC/SC - OS1 - LC to SC Fiber Patch Cable (SMFIBLCSC1) - netværkskabel - 1 m.\nSingle-Mode Duplex 9/125 - LSZH - LC/SC - OS1 - LC to SC Fiber Patch Cable (SMFIBLCSC1) - netværkskabel - 1 m.\n(Automatisk oversat) Tilslut fibernetværksenheder til højhastighedsoverførsler med LSZH-klassificeret kabel. SMFIBLCSC1 1m LC til SC Single-Mode Duplex Fiber Kabel har 9/125 mikron fiber til dataoverførsler med høj hastighed med høj båndbredde via Gigabit Ethernet og Fibre Channel-netværk med understøttelse af duplex single-mode applikationer.\nProduktbeskrivelse StarTech.com 1m Fiber Optic Cable - Single-Mode Duplex 9/125 - LSZH - LC/SC - OS1 - LC to SC Fiber Patch Cable (SMFIBLCSC1) - netværkskabel - 1 m.\nDesignet for P/N: SFPGLCSXMMST


Politivennen Live Blogging: Om Nyholm\nEn borger som sammen med andre ville gå ind på Nyholm for at se fjendens handlinger der, blev afvist af vagten med de ord at ingen må komme derind.\nDenne borger foreslår de høje ansvarlige at lade Nyholm åbne til enhver københavners beskuelse i tre på hinanden følgende dage. Det vil være en tilfredsstillelse for disse gode folk, og ville være nyttigt for staten. For han tror, at det er nyttigt rigtigt at blive gennemtrængt af had og afsky mod sit lands fjende. Og han tør uforgribelig mene at ingen skade derved kunne tilføjes, da der ikke skal være noget levned at beskadige.\nNyholm: Af al vor herlighed har vi blot tomten tilbage. Men selv den er os kær. (Nyholm anno 2015 set fra Operaen. Philip de Langes karakteristiske mastegran til venstre i billedet lod englænderne stå. Der er stadig (krigs)fartøjer, men nu bruges de som museum. Eget foto)\nOrden kunne opretholdes med nogen vagt under denne beskuelse, lige så godt som før i tiden når et skib løb af stabelen, og man lukkede folk ind til nationens tilstedeværelse.\nAf al vor herlighed har vi blot tomten tilbage. Men selv den er os kær. Og at betræde den igen efter at den så længe har været vanhelliget af vores voldsmænd, ville være en nationalnydelse, hvis bittersødme hos mange ville styrke, hos nogle føde følelser, som altid bør ønskes hos en nation. Og i den overbevisning at de høje ansvarlige selv ville være af denne mening, fremsættes ovenstående forslag.\n(Politivennen nr. 495, 24. oktober 1807, s. 7957-7958)\nEnglænderne brugte tiden efter kapitulationen til at forberede at bortføre de sejldygtige 34 fartøjer af den danske flåde. Hvad de ikke kunne tage med, ødelagde de. Også materiel såsom spanter, master, kontorinventar, dørlåse, værktøj og deslige. Dette arbejde stod på indtil slutningen af oktober, og den 21. oktober forlod de København. Det er resterne af denne operation som artiklen anmoder om at komme ind og se.\nEtiketter: Københavns Bombardement, Nyholm


Tilpassede rullegardiner efter mål - Gratis opmåling\nRullegardiner på mål – få et tilbud\nMed rullegardiner får du en praktisk og fleksibel løsning, som kan bruges i alle typer rum i både hjemmet og på arbejdspladsen. De fås i et hav af forskellige farver og mønstre, og vi kører med mange kollektioner af rullegardiner fra Faber – det gør, at vi sammen kan finde det gardin, som passer lige ind i din indretningsstil. Vi kan dække ethvert behov og budget.\nHvis du står og mangler gardiner til flere forskellige formål monterer vi også blandt andet plisségardiner, lamelgardiner og de smarte duo-rullegardiner Multishade.\nGardinerne fås også med mørklægning til børneværelset eller soveværelset, så hele familien kan holde lyset helt ude og få en uforstyrret nattesøvn. Det gælder især i sommerhalvåret, hvor solen står tidligt op.\nFabers mørklægningsgardiner fås i flere farver og mønstre end man måske lige skulle tro. Der er nemlig mange der tror, at mørklægningsgardiner skal være mørke i farven for at holde lyset ude, men det er ikke tilfældet.\nFaber har blandt andet en kollektion af mørklægnings rullegardiner til børneværelset. Rullegardinerne fås for eksempel i lyserød med stjerner, i hvid med små dyr eller i blå med diverse køretøjer og fly.\nRullegardinet kan være den helt rigtige løsning i mange rum. Hvis et rullegardin med mørklægning kunne være noget for dig, er du meget velkommen til at ringe til os på 70 60 24 25.\nSkræddersyet dansk kvalitet\nFaber har mere end 100 års erfaring med at skræddersy i høj kvalitet gardiner. Derfor er det også dem, vi har valgt som vores leverandør af rullegardiner. Deres danske design gør dem til den ideelle løsning til både moderne nybyggeri og mere traditionelle hjem. Rullegardinerne bliver skræddersyet til dine vinduer og fås både med og uden mørklægning.\nBetjeningen foregår nemt ved at dreje gardinets styresnore, så du får det passende lysindfald i rummet. Fabers rullegardiner fås med flere forskellige slags styresystemer, så det er ikke kun stof, farven og mønstret der kan tilpasses dine rum. De fås blandt andet med fjeder, kæde, frontprofil eller kassette.\nVi kan også montere rullegardiner i alle typer skråvinduer, så du også har mulighed for at skærme fra solen, der kommer igennem dér. I skråvinduer er rullegardiner eller plisségardiner en idéel løsning. Gardiner til skråvinduer bliver monteret med sideprofiler, der gør, at de flugter med vinduet, så du får et gardin, der skygger fuldstændig for solen.\nFå varmeregningen til at krympe\nAlle gardiner en rigtig god investering for dit indeklima og din varmeregning. Gardinerne kan være med til, at du ikke spilder penge på at opvarme dine vinduer. Dine vinduer kan nemlig være en rigtig stor synder, når det kommer til varmespild i huset. Ved at huske at rulle dine rullegardiner ned om aftenen, kan du sove med god samvittighed. Hvis du er i tvivl, om hvilke gardiner, der holder bedst på din varme, så er du altid velkommen til at kontakte os for kyndig vejledning, så skal vi nok tage en bid af din varmeregning.\nRullegardiner til dør\nVi ser en stigende tendens til, at vores kunder efterspørger rullegardiner til døre – fordelen ved at vælge rullegardiner til døren er, at de er utrolig nemme at montere, de dækker 100% af døren, hvis du skulle ønske dette også er de nemme at betjene, både for børn og voksne.\nEn anden stor fordel ved rullegardiner til dør er, at de ikke fylder særlig meget, når de ikke er i brug. Gardinet hænger ikke og flagrer langs døren, når det ikke er rullet ud. Derudover så kan du helt selv designe dit gardin – det er kun fantasien, der sætter grænser, når det kommer til at vælge stof og mønster. Du kan få et flot rullegardin til din dør, uanset om du er til et mere neutral gardin eller et gardin med mere spræl i.\nFå besøg af Skipper\nFå besøg af gardinbussen fra Skippers Gardiner – så kommer vi med et stort udvalg af stofprøver fra forskellige kollektioner og fortæller om mulighederne i dit hjem. Efter vores erfaring er det en stor fordel at få en fagmand ud i dit hjem og se på, hvordan du bedst udsmykker dit hjem med gardiner.\nDet kan være svært at vejlede vores kunder frem til et godt resultat uden at kende hjemmet på alle led og kanter. Derfor anbefaler vi altid at få en af vores erfarne montører ud og kigge på din opgave, hvis du er i tvivl, om hvad du står og mangler.\nRing gerne til os på 70 60 24 25.


Dionysos Hotel Valkenburg aan de Geul - Sammenlign Hotelpriser Valkenburg\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Holland > Hoteller i Valkenburg > Dionysos Hotel Valkenburg aan de Geul\nDionysos Hotel Valkenburg aan de GeulGrendelplein 20, Valkenburg, Holland Vis kort\nDionysos Hotel Valkenburg aan de Geul: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Valkenburg, Holland.\nDette hotel ligger i Valkenburg kun en kort spadseretur fra Thermae 2000 og Cauberg. Dette hotel er perfekt beliggende i centrum af byen.Faciliteter på hotellet inkluderer trådløst internet, parkering og kopimaskine.Samtlige værelser på Dionysos Hotel Valkenburg aan de Geul er comfortable med moderne faciliteter og eget badeværelse. Alle værelser har faciliteter som bad og tv.Hotellets restaurant er en optimal option for gæster som foretrækker at blive på stedet. Kun en kort gåtur derfra er der også masser af restauranter.Hotellet er kun 2 minutters gang fra Valkenburg Castle og Valkenburg aan de Geul er 20 minutters gang væk. Der findes mange let tilgængelige seværdigheder.\nGenerelKæledyr tilladt, Ikke-rygerværelser, Tv, En suiteTjenesterKopimaskineAktiviteterBad/badekar, CasinoInternetHøjhastighedsinternet, Internetforbindelse (trådløs)ParkeringParkeringAndenPrivat toilet\nBrugere, som kiggede på Dionysos Hotel Valkenburg aan de Geul kiggede også på disse 3 stjerner Valkenburg hoteller:


Nej, Stig Gerdes fik IKKE taget sin autorisation pga. kritik af HPV-vaccinen - Videnskab.info\n11. marts 2018 Videnskab.info Vaccination\nI januar 2017 mistede den tidligere praktiserende læge Stig Gerdes sin lægeautorisation. På sociale medier går der et rygte om at det skyldes hans kritik af HPV-vaccinen, men det er ikke sandt.\nStig Gerdes er en af de få læger i Danmark, der har kritiseret HPV-vaccinen, på trods af videnskabelige studier fejer kritikken af banen. Da Stig Gerdes i januar 2017 mistede sin lægeautorisation, var der derfor nogle vaccinemodstandere på banen, og påstå at årsagen var hans kritik af HPV-vaccinen. Men det er faktuelt forkert.\nÅrsagen til at han mistede sin lægeautorisation var nemlig en helt anden sag. Ifølge afgørelsen fra Styrelsen for Patientsikkerhed (STPS) var årsagen nemlig, at han udtrappede en psykisk syg patient fra vigtig medicin, der var blevet ordineret af en psykiatrisk afdeling. Dette gjorde han uden at konferere med en speciallæge i psykiatri, hvilket ikke følger vejledningen fra Sundhedsstyrelsen for behandling med antipsykotisk medicin.\nHerudover havde Stig Gerdes også vurderet at kvinden var habil, og derfor selv kunne træffe en forsvarlig beslutning om udtrapning af medicin. Dette stemte ikke overens med en dom i Landsretten, hvor kvinden i februar 2016 blev sat under værgemål. At Stig Gerdes på trods af denne dom vurderer at kvinden er habil, mener STPS er grov faglig forsømmelse.\nDerfor mente styrelsen af Stig Gerdes udgjorde en fare for patientsikkerheden, og det var derfor nødvendig at fratage ham hans lægeautorisation. Fratagelsen gælder kun midlertidligt i to år, fordi den permanente fratagelse skal ske ved en retssag. Denne retssag er STPS dog allerede igang med at forberede.\nDenne sag har intet med HPV-vaccinen at gøre, og derfor fik Stig Gerdes altså IKKE frataget sin lægeautorisation af grunde der har med HPV-vaccinen at gøre.\nMen det er sandt at Stig Gerdes har kritiseret HPV-vaccinen, og at han i september 2015 fik et påbud fra STPS, for noget der havde med HPV-vaccinen at gøre. Men det var altså ikke derfor han fik den frataget i februar 2017.\nÅrsagen til at han fik et påbud var, at han havde skrevet en “behandlingsmanual” til såkaldte “HPV-bivirkningsramte”, der gik ud på at sprøjte C-vitamin ind i blodet og give masser af vitaminpiller, salte og diæter. Udover at der ikke var evidens for at pigernes sygdomme havde noget med HPV-vaccinen at gøre, var behandlingen også eksperimentel og uden evidens.\nHer mente styrelsen at Stig Gerdes ikke i tilstrækkelig grad informerede patienterne om, at hans eksperimentelle behandling ikke var baseret på evidens.\nStig Gerdes undgik med nød og næppe at få indskrænket sin autorisation. Dette gjorde han ved at ændre sin information, så der stod at den var baseret på “erfaring” fremfor “evidens”. Dette var nok til at STPS i august 2016 ikke længere mente der var grundlag for at indskrænke autorisationen. Men der gik altså ikke mange måneder før at Stig Gerdes mistede lægeautorisationen helt i forbindelse med den anden sag.\nPrevious Post:NEJ – du kan IKKE kurere HPV vaccineskader med CEASE terapi\nNext Post:Kurerede hjernekræft med livsstilsændringer og diæt – det hele var løgn


Torben | Karina Boldsen\nMød Eskild Ebbesen og mig på Effektiviserings-konferencen\nby Torben | Oct 12, 2018 | Nyheder\nDen 16. november har jeg fornøjelsen af at optræde med et af mine helt store idoler, nemlig den tidligere letvægtsroer og OL-vinder, Eskild Ebbesen. Eskild er Keynotespeaker ved C-Values effektiviseringskonference, og jeg skal supplere med mine erfaringer i forhold til strategi, eksekvering og et par case-stories.\nEr det noget for dig med videndeling og inspiration om strategi? Lækker forplejning og en oplagt mulighed for at netværke?\nSå tilmeld dig på: https://mailchi.mp/17e4e7c4a86f/md-letvgtsroeren-eskild-ebbesen-til-rets-effektiviseringskonference-1611-2018\nNy kursusrække skudt i gang\nby Torben | Oct 5, 2018 | Nyheder\nViden engagerede deltagere, bobler, lækker mad og fantastisk stemning – der findes ikke ord, der beskriver den oplevelse, jeg for nyligt havde, da jeg afholdt mit første bestyrelseskursus: “Kom i gang med bestyrelseskarrieren”.\nMange virksomheder kalder mere end nogensinde på flere kompetente bestyrelsesmedlemmer og i den forbindelse afviklede jeg seminaret, hvor mit mål var at guide kommende bestyrelsesmedlemmer i gang med karrieren. Mange i mit netværk har ofte spurgt ind til, hvordan man kommer i gang med bestyrelseskarrieren og hvordan, jeg bar mig ad. De efterspørger et overblik over hvilke indsatser og tanker, de bør gøre sig, før de går i gang med bestyrelseskarrieren.\nIndholdet i dette kursus forsøger netop at besvare og afklare nogle af de spørgsmål og jeg brugte aftenen på at klæde de deltagende godt på til deres første eller næste bestyrelsespost. Essentielle emner som: Uddannelse, værdiskabelse, sammensætning af bestyrelsen, netværk og branding var på dagsordenen. Det er alle emner, der efter min mening er et vigtigt fundament for en god bestyrelseskarriere. Jeg delte ligeledes ud af mine egne erfaringer og hvordan disse eventuelt kunne hjælpe de deltagende i forhold til de udfordringer og den modstand, som man kan blive konfronteret med.\nEfter afviklingen af kurset har der været stor efterspørgsel på flere bestyrelseskurser, og jeg har derfor valgt at holde et tilsvarende event senere i denne måned. Desuden fik jeg utrolig positiv feedback fra deltagerne på første kursus, der ønskede et opfølgende seminar, hvilket nu også bliver en realitet i november 2018.\nDagen blev rundet af med lækre retter fra Wassims køkken, mens deltagerne havde mulighed for at vende aftenens program og netværke. Send mig en mail på: kb@karinaboldsen.dk, hvis du har interesse i at deltage eller blot har spørgsmål til emnet.\nStolt bestyrelsesformand! Campfire & Co er kåret som Børsen Gazelle 2018\nStort tillykke til Campfire & Co, der netop er kåret som Børsen Gazelle 2018. Som formand er det en fornøjelse at være vidne til den fantastiske udvikling, de har gennemgået og hvordan Campfire i dag er et velanset reklamebureau.\nSom bestyrelsesformand møder man ofte en lang række udfordringer og vejen til succes er aldrig snorlige. Det kræver en skarp strategi, hårdt arbejde, stor åbenhed, samarbejdvillighed, klare mål fra direktionen og fra bestyrelsen.\nJeg arbejder som bestyrelsesformand for reklamebureauet Campfire og co. En post, som jeg har haft siden 2014, hvor jeg var med til at etablere bestyrelsen. Virksomheden var dengang i fuld fremdrift, men manglede struktur og redskaberne til at tænke endnu større. Det var her, at jeg via lange og gode relationer kom ind i billedet og hvor mine erfaringer og viden skulle trække Campfire & co op på et endnu højere niveau.\nMissionen kan i den grad siges at være lykkes, da Campfire & co i september nåede en historisk milepæl. De modtog den flotte og prestigefyldte pris: Børsen Gazelle. Som formand er det en fornøjelse at være vidne til den fantastiske udvikling, de har gennemgået og hvordan Campfire i dag er et velanset reklamebureau med mange spændende kunder, medarbejdere og samarbejdspartnere.\nAdministrerende direktør for Campfire & co, Tue Svalholm Beck, siger:\n”Det har været en fornøjelse at arbejde sammen med Karina. Der er entydig enighed i ejerkredsen om, at vi aldrig havde nået vores nuværende niveau uden hendes viden, energi og loyale begejstring på vores vegne. Vi hjalp også lidt selv, men nu er det ikke os, vi taler om.”\nSom bestyrelsesformand går alt op i en højere enhed med sådan en anerkendelse og man glædes og er stolt.\nKæmpe tillykke til Campfire og co. Formanden er glad, stolt og ydmyg.\nBusiness mentoring – når du har brug for professionel sparring\nI mit daglige arbejde er det ikke kun bestyrelsesarbejde og strategi, som jeg bruger meget tid på. Jeg har en stor passion for rådgivning af erhvervsaktive, der ønsker en erfaren mentor, hvorfor jeg de seneste par år har fungeret som business mentor, hvor udvikling og sparring er mine kernekompetencer.\nEn af mine mentees er Lotte Bonde Blichfeldt, som jeg har haft business mentoringforløb med mere end én gang. Lotte er, trods sine kun 28 år, Parkchef i Tivoli Friheden med ansvar for mere end 300 ansatte og den årlige begivenhed ”Jul i Friheden”.\nVores samarbejde startede for nogle år siden over en kop kaffe / cola, og vi har siden haft en masse givende sparring og forskellige emner på dagsorden. Lotte siger selv om mentoringforløbet:\n”Det har givet mig så meget. Da jeg startede hos Karina, handlede det om, at jeg gerne ville finde mig selv og arbejde med min selvtillid. Det er jeg lykkedes med, da jeg altid føler en stor ro og overskud efter et møde med Karina.”\nLotte fremhæver desuden særligt de værktøjer, som hun har fået med til håndtering af forskellige situationer, som hun kommer ud for på jobbet. Afslutningsvist har Lotte fortalt mig, at:\n”Jeg har ikke fortrudt, at jeg valgte dig som mentor. Du prioriterer virkelig møderne højt og sætter meget tid af til forberedelse, og jeg kan ringe til dig i tide og utide, når jeg har konkrete problematikker – jeg kan kun give dig mine varmeste anbefalinger”.\nGår du også med ubesvarede spørgsmål og spekulationer om alt fra karriereveje, MUS-samtaler, netværk til fyringsrunder på jobbet? Et business mentoringforløb hos mig strækker sig over fem møder på tre måneder, hvor vi sammen opstiller et mål, der skal være nået, når forløbet afsluttes. Desuden aftaler vi specifikke arbejdsopgaver, der skal laves fra gang til gang. Hvis det lyder som noget for dig, så tøv ikke med at kontakte mig. Jeg har lige nu to ledige pladser til business mentoringforløb. Send mig en mail, hvis vi skal i gang på kb@karinaboldsen.com.\n”Velkommen til podcast – i dag har vi besøg af Karina Boldsen”\nMedmindre I har fulgt med på mine sociale medier, så er dette nok en overskrift, der overrasker de fleste. Ikke desto mindre er den sand. Og ja, jeg var ude af min comfortzone!\nI sensommeren blev jeg inviteret til at deltage i Companyblogs’ månedlige podcast sammen med advokat Stine Kalsmose, bankmand Kim Groth og revisor Brian Christensen. Snakken skulle falde på samspillet mellem bestyrelse og ledelse og om hvordan, jeg forsøger at optimere dette. Vi drøftede, hvordan man som ejerleder/iværksætter kan bruge en bestyrelse, hvordan man får etableret en sådan og hvordan, jeg arbejder i en bestyrelse. Hør også om, hvordan man taler med banken, hvilke kompetencer bestyrelsen har brug for og hvordan jeg ser vilkårene for iværksættere i Danmark. Det var en givende og værdifuld dialog, hvor jeg kunne trække på min lange erfaring fra både bestyrelses- og business-verdenen.\nI får i øvrigt også historien om, hvorfor jeg modtog 400 sider om udskæring af oksekød. Og tro det eller ej, så hoppede jeg i gummistøvlerne og besøgte kreaturslagteriet. Fordi for mig handler det om at mærke stemningen i virksomheden, hvis jeg skal blive et godt bestyrelsesmedlem. Af den grund tager jeg derfor altid ud for at kigge indenfor i virksomheden, mærke atmosfæren og forstå forretningen og kulturen.\nPodcasten findes på dette link: https://bit.ly/2LP4olo\nNy bestyrelsespost i AjourCare, fordi rivende vækst kræver styrkede bestyrelseskræfter.\nHvordan får jeg gang i min bestyrelseskarriere?\n”Business Mentoring” – Hjælp til at nå dine mål!\nKompetencegivende bestyrelsesuddannelse på Erhvervsakademi Aarhus\nKære Samarbejdspartnere og netværk


Amino Dog | Aminodog\nHundefoder bliver i dag for det meste fremstillet industrielt.\nGennem den industrielle fremstilling af ernæringsmidler mister de livsvigtige indholdsstoffer en stor del af deres biologiske virkning. Utilstrækkelig ernæring såvel som miljømæssige belastninger er for hunde som for os mennesker ikke uden følger. Allergier, især foderallergier, stofskifte forstyrrelser og pelsproblemer træder hyppigere frem. Desværre understøtter fejlopdræt denne udvikling. Selv dyrlæger står oftere fortvivlede overfor disse gådefulde sygdomsbilleder. Helingsprocesser og regenerationsfaser tager stadig længere tid og mere og stærkere medicin må tages i brug. Det er på høje tid at angribe problemet ved dets rod.\nMed Amino Dog udvikledes et helt nyt og rent biologisk fodersupplement, som virker på celleniveau.\nAmino Dog indeholder frem for alt rent biologiske værdifulde proteiner, som bliver fremstillet gennem en patenteret kostbar og speciel fremstillingsmetode under streng laboratoriemæssig kontrol.\nProteinerne, dvs. lange kæder af aminosyrer, forkortes til ultrakorte dipeptider i denne særlige fremstillingsproces. Derved kan aminosyrerne og de vitaminer og sporstoffer, som er bundet til aminosyrerne, straks absorberes via fordøjelsessystemet og videregives til kroppens celler efter behov. Der sker ingen forringelse af den biologiske virkning. Desuden er allergiske reaktioner stort set udelukket, idet alle indholdsstofferne i Amino Dog for så vidt neutraliseres under fremstillingsprocesen.\nProteiner er vigtige byggesten for kroppen og dens levende celler. Proteinerne er sammensat af 20 L-aminosyrer (venstredrejede) i deres naturlige form, derunder også samtlige livsvigtige aminosyrer.\nAmino Dog indeholder alle disse aminosyrer i et naturligt afstemt forhold.\nEt tilstrækkeligt ernærings supplement for hundene med disse aminosyrer er, nøjagtigt som med mennesker, i særdeleshed vigtig for styrkelse af kroppens immunforsvar, da de levende celler bliver forsynet optimalt.\nDa en hunds stofskifte er ca. 6 gange hurtigere end hos mennesket, er det netop vigtigt for hunde, som udsættes for større fysiske krav, at kroppen ernæringsmæssigt suppleres optimalt, da de gennem hård fysisk belastning hurtigt forbrænder de livsvigtige aminosyrer.\nTilstrækkelig supplement med de specifikke indholdsstoffer i Amino Dog er ikke kun vigtig rent fysisk, men også for hundens psykiske vitalitet.\nUdover aminosyrer indeholder Amino Dog også vigtige naturlige vitaminer, mineraler og sporstoffer, ligeledes i et naturligt afstemt forhold. Organismen identificerer og accepterer alle indholdsstofferne som værende dens egne.\nHurtig virkning gennem organisk bundet jern. Desuden indeholder Amino Dog bivalent organisk bundet jern, som ligeledes ikke er tilført, med derimod allerede er biologisk tilstede. Det optages gennem fordøjelsessystemet med 99,9 %.\nAndre kosttilskud indeholder ofte kun ikke organisk bundet trivalent jern, som ikke kan gå i forbindelse med ilt. Derfor skal fordøjelsessystemet først omdanne det til bivalent jern, som kan gå i forbindelse med ilt, før stoffet kan passere tarmvæggene. Denne proces bruger ikke kun megen tid og energi. Kun ca. 5% af det forarbejdes.\nPå en naturlig måde stimulerer Amino Dog de røde blodlegemer, som jo er blodets ilt transportører.\nEn bedre iltet blodtilførsel vil give en øget styrke, udholdenhed og kondition. Netop for hunde, som udsættes for stærk fysisk belastning, er en tilstrækkelig jerntilførsel særdeles vigtig, da ilt transporten stiller øgede krav.\nNår blodlegemerne viser tegn på jernmangel, er ilt transporten indskrænket. Gennem jernets særlige stabilitet i såvel kvalitet som kvantitet, opnås en direkte forøgelse af jern og hæmatokritværdi i blodet (procentvis andel af blodlegemer i blodet). Denne initialvirkning fører umiddelbart til en yderligere og opsigtsvækkende forbedring af såvel hundens psykiske som fysiske vitalitet, udholdenhed og kondition.\nIlt forsyningen er af særdeles betydning for fedtforbrændingen. Som bekendt er fedt den største fjende for sundheden, også for hunde. Fedt aflejres i blodkarrene, halspulsåren, hovedpulsåren og i hjertekranskarrene. Uforbrændt fedt bevirker forsnævring af karrene og på et tidspunkt bliver organerne ikke forsynet tilstrækkelig med ilt og blod. Fedt kan naturligvis forbrændes. Men det er kun muskler, som kan forbrænde fedt og det gennem bevægelse. Dog selv muskler i bevægelse kan kun forbrænde fedt, hvis der er et overskud af ilt, hvilket medfører en mælkesyreværdi under 4,0. Ved et ilt underskud og en mælkesyreværdi over 4,0 kan musklerne ikke forbrænde et eneste gram fedt – kun kulhydrater. Fedt kan kun forbrændes ved bevægelse og et ilt overskud. Det skaber Amino Dog den optimale forudsætning for. Den ligeledes naturligt eksisterende biologiske L-Carnitin understøtter på samme tid fedtforbrænding og muskelopbygning og højner styrke, udholdenhed og kondition. Denne særlige virkning af Amino Dog bygger bl.a. på det perfekte sammenspil mellem biologisk Carnitin og de ultrakorte proteinkæder, som i samarbejde med det eksisterende organisk bundne jern, sørger for en hurtig og direkte celleaktivitet gennem blodkredsløbet. Gennem den forbedrede tilførsel af ilt og næringsstof stimulerer Amino Dog alle levende celler. Produktet er i mange lande allerede registreret og kendt som ”Nutritiver Zellstimulator” . Stimulationen af de levende celler gennem Amino Dog har nemlig i særdeleshed til følge at styrke hundens immunforsvar. Hunden bliver mere modstandsdygtig. Det betyder naturligvis ikke, at hunden ikke længere bliver syg. Men Amino Dog understøtter og forbedrer hundens egne helbredelsesprocesser. Hunden vil som regel komme sig hurtigere efter sygdom og vil bedre kunne tolerere en medicinsk behandling. Sygdommens varighed bliver forkortet og hunden genfinder hurtigere sit aktivitetsniveau efter et sygdomsforløb. Grundet de nævnte egenskaber egner Amino Dog sig specielt godt som fodersupplement til hunde. Netop ved rekonvalescens efter sygdom og til drægtige tæver viser Amino Dog sig særdeles effektivt.\nSom bekendt er fældningsproblemer ofte en følge af en allergisk reaktion. Allergier er som mange andre sygdomsbilleder ofte en følge af et svækket immunforsvar pga. fejlernæring. Da alle kroppens celler og dermed også hudcellerne bliver optimeret gennem de livsvigtige næringsstoffer (især med Biotin – Vitamin H) i Amino Dog, er det derfor en logisk følgevirkning at huden igen bliver spændstig og pelsen glansfuld. Desuden reduceres hårtab betydeligt.\nGennem denne afbalancerede ernæringsforsyning af de levende celler, bliver immuniseringen voldsomt forøget. Herved nedsættes faren for eventuelle hudsygdomme på en naturlig måde. Desuden bliver der grundet den optimale aktivering af immunforsvaret, en tydelig nedsat tendens til infektionssygdomme.\nAmino Dog bliver, på baggrund at sit naturlige indhold af 20 L-aminosyrer, anbefalet af opdrættere som værdifuldt tilskud til et sundt hvalpeopdræt.\nAmino Dog anbefales til alle hunde. Doseringen er dog individuel (hvalpe, unge og voksne hunde, tjenestehunde, gamle hunde og drægtige tæver).\nAmino Dog er steril, ugiftigt, indeholder ingen hormoner, ingen afhængighedsstimuli, ingen farvestoffer og ingen konserveringsmidler. Amino Dog giver ingen uønskede bivirkninger, er hverken et medikament eller et dopingmiddel.\nTilsættes eller gives i forbindelse med hundens daglige foder og er velegnet til alle hunderacer uanset alder og aktivitetsniveau.\nSærdeles velegnet til syge og gamle hunde samt til drægtige tæver.\nHusk frisk vand i rigelige mængder til hunden.