Kommunikationsforum | Enlige, vrede unge mænd begår terror som aldrig før. Islamistisk radikalisering og højrepopulistisk ultravold byder sig til som komfortable forklaringer. Men måske er det bare den unge Werthers lidelser med mobiltelefon og Facebook-profil. Velkommen til selfie-selvmordets æra. | | Bo Kampmann Walther\nTerrorisme er en form for narcissistisk selvmord\nSelfie-selvmordet er på én gang Freuds mareridt og våde drøm: Jeg dør af at kigge på, at du vil dø. Foto: Getty Images.\nEnlige, vrede unge mænd begår terror som aldrig før. Islamistisk radikalisering og højrepopulistisk ultravold byder sig til som komfortable forklaringer. Men måske er det bare den unge Werthers lidelser med mobiltelefon og Facebook-profil. Velkommen til selfie-selvmordets æra.\nTerror ene mand\n“En dag kommer du til at høre om mig”. Sådan skal bødlen fra Nice, som franske myndigheder har bekræftet er Mohamed Lahouaiej Bouhlel, have sagt til en kollega, som han fik sig en øl med torsdag aften.\nDen 31-årige tuneser er kendt af politiet, men ikke som formodet terrorist. Der er rapporter om hustruvold. Torsdag den 14. juli 2016 kører Bouhlel en hvid lastbil ind i en stor gruppe mennesker, som er samlet for at fejre den franske nationaldag i den sydfranske by Nice. Han dræber 84 personer og sårer 202.\nNi tilfældige personer bliver dræbt og 16 såret, da den 18-årige tysk-iraner David Ali Sonboly 22. juli 2016 åbner ild ved et indkøbscenter i München. Den unge mand er inspireret af Anders Breivik, han er besat af Hitler og hader efter eget udsagn tyrkere og arabere.\n24. marts 2015. Andenpiloten på Germanwings' passagerfly, Andreas Lubitz, flyver tilsyneladende med vilje ind i en bjergside i Alperne og tager 149 mennesker med sig i døden. Anklageren Brice Robin siger ved det efterfølgende pressemøde, at anklagemyndigheden ikke betragter Lubitz’ handling som terrorisme. Han undlader at bruge ordet ”selvmord”.\nMan Haron Monis tog 17 gidsler på en cafe i Sydney i december 2014. Han sagde selv, at han var jihadist, der opererede på vegne af Islamisk Stat. Det viste sig dog efterfølgende, at Monis overhovedet ikke havde nogen tilknytning til gruppen. Han havde sågar medbragt det forkerte flag til sin gidselaktion. Ifølge The Guardian hævdede Monis at være politisk flygtning fra Iran. Sandheden var, at han flygtede fra mennesker, han skyldte penge. Monis var en mentalt forstyrret mand, som løftede sine personlige problemer op i de himmelske, jihadiske skyer.\nI tilfældene Bouhlel, Sonboly, Lubitz og Monis ramler lavt selvværd og storhedsvanvid sammen på uhyrlig vis. De er ikke ”radikaliserede” af en eksplicit ideologi eller organisation, som tilbyder dem beskyttelse og en konkret sag at kæmpe for. Deres plads i himlen må de selv sørge for. Kalifatet eller arven fra Breivik fungerer som en komfortabel fortolkningsramme – ikke blot for gerningsmændene selv, men også for de samfund, der skal forstå dem, og som spørger: Hvorfor blev du terrorist? Måske skulle de snarere spørge: Hvordan kom det så vidt? Som så mange af sin generations terrorister og mordere var Monis patologisk narcissist. Hans sidste billede i den sidste tid skulle have ham selv i forgrunden og alle os andre, som også skulle dø med ham, i baggrunden. Bouhlel, Sonboly, Lubitz og Monis var selfie-selvmordere.\nIslamisk Stat mister fodfæste i Syrien. Terrorangrebene i Europa er fjendens forsøg på at lamme vores civilsamfund. Der skal spredes frygt, og begivenhederne fungerer som hvervekampagner for fortabte, unge mænd, der kan radikaliseres. Ikke bare af omrejsende imamer, men også på nettet. Frankrig og Belgien siger åbent, at de er i krig mod en terrormagt, som pibler frem alle steder. Lone riders som Bouhlel og Sonboly matcher perfekt en sort-hvid stigmatisering: De er del af en højrepopulistisk voldsspiral, som uundgåeligt følger efter voksende immigrationsproblemer og parallelsamfund. Eller de har været underlagt islamistisk radikalisering.\nMen hvad nu, hvis de bare var unge mænd, der for enhver pris ville dø? Og helst med publikum. Verden er ond. Verden skal dø. ”Se mig”, sagde de vrede unge mænd og badede uskyldige mennesker i blod og excessiv medieomtale. I deres miserable liv søgte de mening en større sag, men kun som en slags selvopfyldende profeti og som en legitimitet, der kunne bruges bagefter af både ven og fjende. Deres problem var manglende anerkendelse. Og når verden hverken anerkender én – eller for den sags skyld tilbyder en form for dyb mening – må verden ”dø”. Måske er det derfor, vi er gået ind i ”selfie-selvmordets” æra, som Bjørn Bredal foreslog i et interview i Deadline i kølvandet på Nice-tragedien.\nVelkendt duel og en hel masse snak\nNår vi skal forklare, hvad de vrede unge mænd har foretaget sig, åbner vi for et drama for åben skærm. Pacifisten, den krigeriske og den pragmatiske midterposition får taletid. ”Man kan gøre alt muligt. Opruste, bekæmpe, oplyse,” siger pacifisten, ”men man kan ikke fjerne idéen. Faktisk bliver det værre,” fortsætter hun. ”Man nærer det onde, man forgæves forsøger at destruere.” Den krigeriske råber op. ”Lad os smide nogle bomber!” Pragmatikeren sukker højlydt. ”Vi må gøre noget,” indvender han. ”Vi kan ikke gøre alt. Men vi må gøre det, vi kan.”\nMåske er det bedste angreb imod den nye terrorismes mediestrategier tavshed – ikke snak. Den konstante religionskritiske stigmatisering og ikke mindst de mange skriverier om de radikale islamisters medieteknologiske overlegenhed – de kan jo bare det der med Twitter – er i stedet med til at tegne billedet af en fjende, der ikke alene er monstrøs i al sin brutalitet, men også komplet assimileret. Lone riders med grimme vindjakker og uhyggelige bannere på væggen i klubværelset forstærker angsten. Han er en af os. Og pludselig går han amok. Han er et lille individ. Ikke en rebel with a cause, men en rebel with a smartphone. Vi er blevet små massemedier og kan opnå global berømmelse på få minutter.\nMen at gøre terroren, som er så dygtig med tastaturet og mobiltelefonen, ”moderne” er i bedste fald at forvandle de flestes kompetence til en skinger ekspertkultur, hvor hashtags og lynhurtig broadcasting skulle være noget særligt. Er det dét? Det findes jo også på Lolland og i udkanten af Herning.\nOg er det teatralske element – medienærværet, de ikonografiske opstillinger, som Stockhausen kaldte kunst efter 9-11 – ikke netop et uadskilleligt element i terrorens natur? Uhyrlighederne skal på Facebook. De skal dissekeres som en rallende dødselegi i de brummende koder fra et flys black box. I forfærdede tilråb fra berusede mennesker på strandboulevarden ved Rivieraen. Der er ikke noget ved at skyde op i luften, hvis det ikke bliver filmet. Bare spørg hooligans. Alt skal dokumenteres.\nAt være vred på verden kræver verdens tilstedeværelse i de sidste tider. Verden skal vide, at jeg hader den. Ellers hader jeg bare mig selv. Kombiner den patologiske logik med politik, og vi får selfie-selvmordet. Monis’ krav til politiet, hvis han ikke skulle dræbe sine gidsler, var, at de sørgede for at give ham det rigtige, jihadiske flag. Han havde jo taget det forkerte med. Alt skulle være perfekt. Mig, mig selv, ikonerne og de andre døde.\nAt møde terror med tavshed, som Anna Libak flere gange har foreslået, er en smuk tanke, men selvfølgelig utopisk, for den kan hverken politiseres eller kommunikeres. Tavsheden er splinten i øjet på både pacifisten og pragmatikeren. Idéen, som vi ikke kan slå ihjel, larmer videre, og hvis vi ingenting foretager os, bliver folket sure, og Vestens herskere fremstår svage.\nMen udfordringen ligger gemt i socialpsykologien. De narcissistiske tendenser er stigende, siger psykologerne. Terroristen frygter usynligheden i en verden, hvor vi alle skal være ekstremt individualistiske. Konkurrencen er ubærlig, og den skaber vindere og tabere. Mennesker fås i to versioner: De af os, der er inkluderet, og de af os, der ekskluderes. Svaret på den skam, der følger af marginalisering, er ekstrem vold. Den tilbyder et ”billede”, en synlighed, her og nu, og den er på én og samme tid en hævn over det nederlag, som er massivt nærværende i verden, og en triumferende måde, hvorpå gerningsmanden, den ensomme ulv, kan løftes ud af glemsel. Hertil har pacifisten og pragmatikeren intet svar.\nKan man træde et skridt tilbage fra utopien og forestille sig alt dette uden det akkompagnerende religionsfilter? Uden at overgøre mediebeherskelsen? Inde bagved ligger jo, afskallet og korrumperet, en banal, postulerende ondskab.\nVi dæmoniserer Islamisk Stat ved på én gang at forkaste den og gøre den til noget eksotisk. Men i virkeligheden er voldens figur så autoritær i sin trivielle banalitet, så entydigt indstillet på at kappe hoveder og skabe panik, at den ikke har dæmonisk dybde. Én ting er, at svaret på udfordringerne ikke alene ligger i storpolitik og mobilisering af ressourcer, men snarere i socialpsykologiens mudrede terræn. Noget andet er, hvis ondskaben knap nok er intentionel og styret af underkastelsens guidede motiver og forklaringer, men slet og ret dum, som Hannah Arendt hævdede om Holocaust.\nVi snakker om religionskrige og civilisationers sammenstød. Det giver mening, når man får bank en onsdag aften i parallelsamfundet ude i Vollsmose. Men længst ude, lige der, hvor logikken ikke er inficeret af de billeder, vi ser dagligt, og den politisering, som farver vores fortolkninger, er virkeligheden en helt anden: Knallertdrenge, der reelt set er skide ligeglade med ideologier og religioner, men bare vil dø og lave så meget ballade som overhovedet muligt. Monis, der er så åndssvag i låget, at han tager det forkerte flag med på sit raid i Sydney. Nu er du på Twitter. Og så skyder du løs på en bar. Kan du blive sejere og mere frygtsom? Nej, men du kan heller ikke blive dummere.\nIntet at miste, alt at frygte\nUltimativt skal man ikke frygte et menneske, der tror. For han har alt at miste. Nej, man skal frygte ham, der intet har at miste. Ham med det tomme blik i øjnene. Ham kan du møde nede på grillen eller blandt fanskaren til en FCK-Brøndby-kamp. Eller på en strand i Nice.\nMåske kørte der en film oppe i hovedet på Mohamed Lahouaiej Bouhlel. Den handlede om at destruere hverdagen. Så bliver man ulykkelig, når man ikke må være i sin egen boble, utålmodig, når resten af verden ikke mestrer ens alfabet, og aggressiv, når vennerne ikke fatter den profetiske renhed, man har våbentilladelse til. Det er den unge Werthers lidelser i Twitter-alderen. Nu er der pivåbne vinduer til ”radikalisering” af enhver slags, der byder sig til og bliver demagogisk, og nu kan fanatismen begynde. Jeg vil dø. Så det skal du også.\nEn verden med hegn\nDen amerikanske forfatter Don DeLillo skrev i skyggen af 11. september 2001, at sammensværgelser indskrænker verden og skaber fællesskaber. De kan kun operere i en uigennemtrængelig zone af uforsonlig retorik og blodrig indædthed. De fællesskaber kan ikke tildele sig selv et lånt blik fra verden udenfor. Det, som er på den anden side af muren, er fordærvet og korrupt, og må bekæmpes med alle midler.\nNår fanatismen ikke ser blindheden i sine egne selviagttagelser, forsvinder enhver form for demokrati, og det truende får for alvor et navn: Det Andet er ikke alene ondt, men nedbrydende for identiteten. ”Jeg vil ikke høre, hvad du har at sige, for det kunne få mig til at tvivle på mig selv”. Terroristens sindssyge forspring er, at han ikke ser synet af en kvinde, der skubber en barnevogn, men indædt øver sig på de procedurer, som i deres vision om dom og destruktion former hans feber.\nNår man ser verden eksistentielt, drager man omsorg for den andens selvstændighed med risiko for, at denne selvstændighed både kan bekræfte og ødelægge ens selvforståelse. Når man derimod anskuer verden i en terroristisk logik, ser man blot et koordinatsystem, hvor X’erne skal udryddes, og Y’erne skal have magten. Det er Zions bjerg med hegn udenom, lukket og slukket for alle andre end dem, der ejer koden.\nLæser man 9-11-terroristernes og Breiviks latterlige manifester, ligner de opskrifter på, hvordan man opfører sig i de sidste tider. Desværre for dem virker apokalypsen ikke med tilbagevirkende kraft.\nOfrene fra 9-11 sprang ikke ud i et tegneserieagtigt ingenmandsland, som ikke gjorde ondt. At begivenheder skæres efter koder, vi kender fra bøger, film og spil, betyder ikke, at de ikke er virkelige. Det betyder snarere, at selv den mest forhærdede mediestormer må ty til små fiktionspakker som kompensation for det utænkelige.\nSelfie-selvmordet levner ikke nogen udvej. For kan man nogensinde dømme en virkelighed, når ét eneste menneske har besluttet sig for, at den er ond, og at alle tegn i denne verden er lysende vejvisere mod et privat ragnarok? Nej vel, den virkelighed kan man ikke fjerne fra butikkerne. Den truer stadig med at dukke op i hverdagen, på et fly, på McDonalds, i et S-tog en sen aften eller på promenaden ude ved strandkanten. Den er der, hvor vi er.\nSelfie-selvmordet er på én gang Freuds mareridt og våde drøm: Jeg dør af at kigge på, at du vil dø.


CBD til Dyr | Tabletter og Olie | Nordic Oil\nVores specielle CBD til dyr\nNatuPet er et nyt dedikeret kæledyrsmærke, der har forpligtet sig til at udvikle alsidige CBD produkter af høj kvalitet til komfort og pleje af dine kæledyr.\nMed mange års erfaring og branchens førende teknologi er vores produkter specielt designet til dit kæledyr, så de også kan få gavn af CBD.\nHvad er CBD? 'En hurtig oversigt'\nCBD er en af de mange cannabinoider, der naturligt findes i cannabisplanten.\nCannabinoider er i enkle vendinger aktive kemiske forbindelser, der findes i mange planter. Udtrykket cannabinoid forbindes dog ofte kun med én type plante, nemlig cannabisplanten. Cannabidiol (eller CBD, som mange af jer kender det) er en af de mest populære og velundersøgte cannabinoider.\nIndtil videre har forskningen ført til opdagelsen af mere end 500 naturlige kemiske ingredienser fra cannabis. Men mindre end hundrede er faktisk blevet identificeret. For eksempel er CBN, THCV, CBG, CBC, CBL og mange flere blandt dem, der langsomt får mere opmærksomhed. Men de mest populære er stadig THC og CBD.\nCannabis er en paraplybetegnelse for alle de forskellige arter inden for denne plantefamilie. For at opdele det i en bred klassificering af cannabisarter, vil vi generelt betragte Sativa, Ruderalis og Indica. Cannabis Sativa er også kendt som hamp og kaldes ofte for industrihamp.\nDet er vigtigt at være opmærksom på, at hampplanten også er en fantastisk kilde til vedvarende råvarer. Historien om hamp går tusinder af år tilbage og er blevet brugt af forskellige kulturer rundt om i verden til en række forskellige industrielle metoder til at fremstille f.eks. tøj, biobrændsel, fibre, dyrefoder og aktuelle lægemidler og meget mere.\nDen spiralformede tendens til legalisering af flere og flere cannabisrelaterede produkter har resulteret i en ekspansion af markedet og har vakt offentlig interesse. Og denne bevægelse vil sandsynligvis føre til yderligere fremskridt inden for CBD området, da forskningen om dets værdi og effektivitet i forhold til at hjælpe på mange sundhedsproblemer også vokser.\nI øjeblikket er der dog kun få undersøgelser, der fokuserer på fordelene ved CBD (eller som i det mindste identificerer relevansen af CBD for kæledyr). Derfor tager et stigende antal kæledyrsejere nu initiativ til at henvende sig direkte til deres lokale dyrlæger for at få deres råd om naturlige alternativer til at supplere deres kæledyrs kost.\nDa vi deler et gensidigt fordelagtigt forhold med vores kæledyr, afspejler deres sundhed og lykke sig naturligvis også i vores. Og hvad er det, der gør dem lykkelige? Mad!\nEn næringsrig og afbalanceret kost er afgørende for at holde vores kæledyr glade og sunde. Derfor er kæledyrs sundhed og velvære et grundlæggende anliggende for de fleste kæledyrsejere.\nHvis kæledyrsejerne desuden lærte mere om deres kæledyrs anatomi og kropsfunktioner, ville det være en stor hjælp i planlægningen af deres ernæringsbehov. For en passende kost kan holde stofskifteproblemer på afstand.\nHos NatuPet er dine kæledyrs sikkerhed og velbefindende vores primære fokus. Derfor er alle vores CBD produkter til kæledyr fremstillet af naturlige hampekstrakter, og vi får kun vores hamp fra økologiske kilder. Kombineret med kæledyrsvenlige smagsvarianter kan vores udvalg af CBD produkter til kæledyr være en god tilføjelse til deres daglige kost.\nVi anbefaler, at du investerer lidt tid i at lære om CBD, så du har en god forståelse og baggrundsviden inden du træffer dine beslutninger vedrørende køb af CBD produkter.\nHvis du er hundeejer, er du sandsynligvis klar over den voksende tendens til at bruge CBD olie til hunde. Men der er to sider af sagen. På den ene side kan det være indsigtsfuldt at lære om, hvordan andre kæledyrsejere giver CBD til deres kæledyr, men på den anden side lærer vi, at forskningen om, hvordan CBD påvirker hunde, desværre stadig er på et tidligt stadie. Derfor er kæledyrsejere ofte nødt til at informere sig selv på baggrund af deres erfaringsmæssige og kollektive viden.\nNogle vigtige aspekter, du skal huske på, når du giver din hund CBD:\nValg af produkt - NatuPet CBD olie til hunde fås i to forskellige styrker med 2,5 % og 4 % CBD. De fås også i din hunds yndlingssmag: kylling og oksekød. Derfor er det vigtigt at vælge en CBD-olie styrke, som svarer til din hunds størrelse og alder. Du kan også tale med din dyrlæge for at finde ud af, hvilken styrke der anbefales.\nDosering - du finder doseringsforslag på vores produktetiketter. Men hver hund er forskellig. Vi anbefaler, at du kontakter din dyrlæge, hvis du er bekymret for, om den foreslåede dosering passer til din hund. Så som en tommelfingerregel gælder det, at du skal starte med en lav dosis og øge i små trin over tid, hvis det er nødvendigt. Når du ved, hvordan din hund reagerer på en bestemt dosis, kan du gradvist ændre den i overensstemmelse med din hunds behov.\nCBD olie virker forskelligt på katte. Men da katte er mindre end hunde, varierer dosering og styrke for at passe til deres behov.\nDet er også vigtigt, at det ofte er svært at fodre katte med ny mad. Derfor ender katteejere ofte med at finde på kreative måder at give deres pelsede venner en sund kost på.\nVores CBD olie til katte har en styrke på 2,5 % og har den fiskesmag, som katte elsker.\nDa forskningen i CBD til katte er sparsom, er der mange ubekendte faktorer, der skal løses.\nHeste er stærke dyr, men de er følelsesmæssige og familieorienterede. Deres komplekse krop giver dem en naturlig evne til at overleve og tilpasse sig til forskellige miljøer.\nDerfor er det en stor udfordring at fodre en hest med en passende kost, der holder den næret.\nFra et forskningsperspektiv er de potentielle fordele og virkninger af CBD på heste desuden stadig upræcise. På nuværende tidspunkt er de mest positive referencer fra andre ejere, hestepassere og små casestudier fra hestefarme.\nHvad skal man vide om CBD til kæledyr?\nFørst og fremmest skal kæledyrsejere vide, hvilken kilde CBD'en er blevet udvundet fra. Det vil sige, om CBD'en i CBD olien til dit kæledyr er udvundet af hamp eller Cannabis?\nNår du beslutter dig for at inkludere CBD i dit kæledyrs foder, skal du derfor sikre dig, at CBD'en stammer fra hampekstrakter.\nFor det andet skal du tale med din dyrlæge. Sørg for, at han/hun er klar over, at du giver CBD til dit kæledyr.\nCBD, der gives til kæledyr, må ikke indeholde toksiner. Det skal være THC-frit, glutenfrit og ikke-GMO.\nCBD til kæledyr skal være fremstillet udelukkende til kæledyr og være forsynet med de rette etiketter. Oplysninger om produktet, styrke, mængde og doseringsanvisninger er obligatoriske.\nEt hurtigt tip: Hvis du giver CBD til dit kæledyr for første gang, er det godt at begynde med CBD olier. Ved hjælp af denne metode kan du have kontrol over hver eneste dråbe og skræddersy doseringen i overensstemmelse hermed.\nHvordan bruger man CBD til kæledyr?\nGenerelt kan du ganske let give CBD til dine hunde og katte. Den mest praktiske måde at give dit kæledyr CBD på er oralt.\nDu kan prøve følgende måder at give CBD olie til din hund på:\nFørst og fremmest bør du konsultere en dyrlæge, før du begynder at give dit kæledyr CBD, for at dobbelttjekke, om der kan være interaktioner med deres almindelige medicin.\nTag den nødvendige mængde CBD olie i pipetten, løft forsigtigt din hunds sidelæbe og pres CBD olien ud på tandkødsranden.\nBland CBD olie i deres mad: Tag den nødvendige mængde CBD olie i pipetten og pres den jævnt ud over maden. Bare sørg for, at de spiser det hele.\nEn anden metode er at påføre CBD olie på din hunds yndlingsgodbidder. Er du ikke enig i, at det bedste trick til at fange dit kæledyrs opmærksomhed og til at træne dem er leg? Og legetid betyder godbidder! Så prøv at vælge deres yndlings CBD-olie smag (kylling eller oksekød) og smid den på deres godbid.\nMen alle kæledyr er forskellige. Bliv ved med at afprøve forskellige metoder, indtil de er vant til at tage CBD.\nNormalt er det lettere at træne hunde med en ny rutine. Men når det drejer sig om katte, kan det faktisk være en stor tålmodighedsprøve. For katte er ofte hurtige, uforudsigelige, humørsvingende og foretrækker deres eget rum ... så hvordan giver du dem den tilsigtede dosis?\nEn problemfri metode til at give din kat CBD er ved at tilsætte CBD olie til din kats mad eller vand. Du skal blot måle den ønskede dosis CBD olie ved hjælp af pipetten og derefter blande olien sammen med kattens måltid. Bare sørg for, at de spiser alt maden i skålen.\nDen næstbedste metode er at give dem CBD olie direkte i munden. Men det kan tage noget tid at træne dem til denne vane, da det afhænger af din kats natur.\nOg ikke at forglemme, som en tommelfingerregel, skal du kontakte din dyrlæge for at få flere muligheder for andre måder at give dine katte CBD på, samt dosering og hyppighed.\nEr der en forskel mellem CBD til mennesker og CBD til kæledyr?\nKilden til CBD olie til mennesker, hunde og katte kan være afledt af hamp. Men der er andre forskelle, som man skal være opmærksom på.\nCBD produkter til kæledyr er udviklet specielt til kæledyr og mærket i henhold til branchestandarderne.\nDer findes forskellige typer CBD til mennesker, f.eks. fuldspektret CBD, bredspektret CBD og isolater, der findes i forskellige koncentrationer og potenser. Kæledyr kan muligvis ikke tåle dem.\nCBD til kæledyr fås i velsmagende smagsvarianter som kylling, oksekød eller fisk for at skjule den jordnære smag af hamp. Men disse produkter er ikke egnet til menneskeføde.


Hjernen, der kun ville huske de store linjer – Et helt ualmindeligt liv\nHjernen, der kun ville huske de store linjer\nJeg er mildt sagt ikke sindssygt god til at huske navne, titler, præsidenter, ministre, hovedstader og den slags fakta, som er ret ok lige at kunne slynge ud i samtaler, så man ikke ligner en total idiot.\nJeg er blevet begavet med en anden slags hukommelse.\nJeg husker ansigter, mønstre i historien, stemninger, de store linjer, analyserne.\nDet er desværre bare ikke den slags hukommelse, der giver super meget credit, når man skal shine i kloge samtaler. Så skal der altså nogle seriøse præsidentnavne og hovedstæder på bordet.\nMen nu har jeg fundet løsningen. En metode der faktisk virker. Så til jer, er ligesom mig ikke trak den fotografiske hukommelse i DNA-lotteriet – her er redskabet, der kan skjule vores handicap:\nKnyt en lille historie til alt fakta, du skal huske.\nFx glemmer jeg nu aldrig at Karen Hækkerup er justitsminister, Mette Frederiksen er beskæftigelsesminister, Dan Jørgensen er fødevarerminister, at Gunilla Bergstrøm har skrevet Alfons Åberg og ikke Gunilla Wolde som jo selvfølgelig har skrevet Lotte- og Totte bøgerne.\nJeg har nemlig knyttet en lille, åndsvag historie til det hele.\nFx Karen Hækkerup – en hæk er lidt ligesom en mur. En mur, som i et fængsel. Et fængsel som justit. Og tadaaaaa, så er sløjfen bundet: Justitsministeren!\nEller Dan Jørgensen. Dan Jørgensen har runde kinder. Han kan nok godt lide mad. Mad som i fødevarer. Som i fødevarerminister. Ta daaaa igen.\nSå nu er jeg begyndt at lave en lille historie, hver gang jeg støder på et navn, en titel et land – anything, som jeg ved min analytiske hjerne med det samme frasorterer, fordi den har så f****** travlt med at se på perspektivet og de store linjer. Og så snart navnet, titlen etc. er placeret i min historie, sidder det fast, helt uden de store anstrengelser.\nSå – til alle jer med de fotografiske hukommelser derude – værsgod, et billigt grin er tilladt og helt på sin plads.\nTil jer andre, der ligesom mig er begavet med en hjerne, der ikke er sindssyg vild med detaljer som titler og navne – go with the brain. Giv den nu bare den historie, den så gerne vil have.


Historien om ejerlavet Østerlavet og specielt mat.nr. 46 – Beder-Mallings Egnsarkiv\nHistorien om ejerlavet Østerlavet og specielt mat.nr. 46\nFortalt af arkivleder Kirsten Williams\nØsterlavet er betegnelsen på det ejerlav i Malling Sogn, som omfatter de seks byer: Storenor, Lillenor, Ajstrup, Elmose, Snovdrup og Bisgaard. I 1842 var der 45 ejendomme; bøndergårde med landbrug, huse med lidt jord, hvor håndværkerne boede og huse uden jord, hvor manden og konen arbejdede på gårdene. Hovedparten af ejendommene var ejet af herregården ”Vilhelmsborg”, nogle få hørte under domkirken eller latinskolen i Aarhus. Alle skulle betale en ”tiendeafgift” af deres omsætning eller løn til ejeren.\nEt ejerlav i et sogn svarer ofte til en landsby fx Malling By, men ikke i Østerlavet med seks små byer. Hver ejendom fik i 1844 sit eget matrikelnummer, som hører under et ejerlav. En matrikel er en liste over faste ejendomme, de første matrikler på landejendomme er fra 1662. Ajstrup Skole (Byvej 19) fik mat.nr.1, gårdene de næste numre, dernæst huse med jord: Huse uden jord fik de højeste numre. Numrene var således spredt ud over ejerlavet.\nMatrikel nr. 46\nDa bønderne i 1850 overgik til selveje og dermed var frikøbt fra Vilhelmsborg mv., fik de rådighed over mat.nr. 46. Det er et fællesareal på 10 tønder land langs Kattegatkysten. Det består af en smal forstrand og et græsningsareal op til markerne. Ved overdragelsen blev der opsat regler og vedtægter for at sikre lodsejerne deres rettigheder og evt. udbytte.\nGeneralforsamling og valg til bestyrelse var altid Mortendags aften. Da alle vidste det, var der ingen grund til opslag hverken på kirkedøren eller smedens dør. Græsningsarealet var delt i syv lodder, som den aften blev udliciteret til de højstbydende lodsejere. Derudover havde alle lodsejere ret til at hente sand og tang på stranden. Tang blev eftertragtet fra 1890’erne, da man i stigende omfang dyrkede roer og anvendte tang til at dække roekuler med om vinteren. Udefra kommende kunne også hente tang, men måtte betale lodsejerne for det.\nDet var nødvendigt med flere indtægter, mat.nr.46 gav udgifter i form af øgede grundskatter og to bækudløb skulle renses op. Det var derfor et lyspunkt, da beboerne i Aarhus begyndte at interessere sig for området som badestrand og sommerhusbebyggelse. Godt nok blev det så nødvendigt med sanitære anlæg og brønde til vandforsyning, men der kunne kræves afgift for parkering og teltplads. Den første sommerhusgrund blev solgt i 1930’erne. I 1933 købte Århus Oliefabrik en stor grund for at indrette en feriekoloni til sine medarbejdere. I 1960 købte Foreningen Evnesvages Vel Villa Marie på Drosselvænget og indrettede den til koloni for medlemmerne. Huset skiftede senere navn til Ajstruplund.\nI årene 1962-66 blev der ført forhandlinger, der førte til salg af resten af mat.nr.46 til sommerhusgrunde og opløsning af lodsejerlauget. Det var en beslutning, der gav en del støj på det tidspunkt, da alle bestemt ikke var enige. Men der var flertal for salget.\nAjstrup Strand. I 1960 var det tilladt at slå telt op og campere på stranden\nLidt om oprindelsen til sommerhusbebyggelsen ”Ajstrup Strand” og Mariendal Havbakker\nVed udskiftningen af landbrugsarealerne i 1850 får alle gårdene lodder i den gode jord, i lettere jord og i mosen. Alle havde en lod med tørv og kratskov til brændsel. Der var 100 tønder land lettere jorde udlagt som udmarkslodder til de østliggende gårde (i Storenord, Ajstrup og Elmose), hvis marker blev afbrudt af mosen. Jorden egnede sig godt til dyrkning af rug; dermed opstod betegnelsen ”Rugmarken”. Det var disse arealer der var begyndelsen til udstykning af gårdene, og blev ofte solgt til en søn eller datter og opstod som selvstændige ejendomme. Dette navn holdt sig gennem tiderne, indtil sommerhusbebyggelsen tog fart og opslugte hele området under betegnelsen ”Ajstrup Strand”.\nSommerhusområdet Mariendal Havbakker hører med til Østerlavet. Gården mat.nr.24 blev købt af baron Gyldencrone, som lagde jorden under sin gård Mariendal i Neder Fløjstrup. Området blev senere udstykket i lighed med ”Ajstrup Strand”.\nDenne beretning hviler på et håndskrevet dokument forfattet af gårdejer Danius Danielsen (1890-1974). Danius har efterladt Egnsarkivet mange beretninger fra egnen, som vi efterhånden vil lægge på hjemmesiden. Læs allerede nu ”Småtræk og erindringer fra en gammel gård i Ajstrup ”– Norsmindevej 35.\nMariendal Strand: På stranden ses meget tang. I baggrunden skovfoged Keld Ladefoged. 1963


BUPL's vision for fremtidens skole - bupl.dk\nPædagogiske forbindelser Pædagogiske læreplaner - Ved du hvorfor?\nForside / Publikationer / Pædagogik\nHer kan du gratis hente BUPL's vision for fremtidens skole i pdf-version (822KB)\nFremtidens folkeskole skal være udvidede fysiske og sociale rum, som er inkluderende, motiverende, legende, inspirerende, lærerige og sjove. Sådan skal det gerne opleves af både børn, pædagoger, lærere, ledere og forældre. Det vil gavne trivslen og læringen og derved også den enkeltes mulighed for at få et godt liv. Og sidegevinsten er selvfølgelig, at også samfundsøkonomien generelt vil styrkes.\nRundt omkring på landets folkeskoler samarbejder pædagoger og lærere i stadig stigende grad. Samarbejdet har forskellig form, struktur og baggrund, men fælles er, at pædagoger og lærere sammen skaber nye læringsrum for børnene ved at respektere og bruge hinandens fagligheder. Pædagogerne er med til at skabe trivsel, kreativitet og læring hos børnene både i og uden for klasselokalet.\nTrivsel er en afgørende forudsætning for læring – og omvendt. Det ved både pædagoger og lærere. Og det ved de mange kommuner, der starter frugtbare, nytænkende og langsigtede projekter med barnets trivsel og læring som klare mål.\nOpgaven for ’Folkets skole’ er børnenes nutid og landets fremtid, og det er indlysende, at den danske folkeskole derfor skal forbedres ved at diskutere og udvikle skolen løbende. BUPL mener, at et af midlerne er, at politikerne prioriterer pædagogers rolle i folkeskolen og fastholder og udvider rammerne for det gode pædagog-lærer-samarbejde.\nI BUPL glæder vi os derfor til at indgå konstruktivt i debatten om fremtidens folkeskole.


Jeg er 18 år gammel og er dansk men er lige flyttet til Danmark så mit skriftlig dansk er ikke så godt. Jeg skriver fordi jeg har lige nu åbnet op om at den gang jeg var c. 9 år gammel var der en fra min familie der seksuelle overgreb mig. Der var mange små ting hvor han kysset mig med tongue imense han var fuld kiggede ned af min bukser. Men der var også en gang hvor han lo i den samme seng som mig og onanerede, hvor han havde en bene over mig. Jeg kan ikke rigtig huske mere men jeg har bare på fornemelsen at der har sket mere end det. Kunne det godt være der var mere at jeg har glempt? Jeg vil rigtig gerne tænke at det ikke var noget fordi denne person har ikke gjørt noget i et stykke tid og vores forhold er ikke perfekt men meget normal. Jeg har altid haft det svært med at føle mig glad og jeg har haft meget angst i nogle situationer, og jeg har fået det værre efter jeg sagde var havde sket. Jeg ved ikke hvad jeg skal gøre. Jeg ved ikke hvor godt jeg har skrevet det her så hvis du har nogle spørgsmål så kan du spørge.\nDet er nogle voldsomme ting du har oplevet i din barndom og jeg kan sagtens forstå at det stadig fylder rigtig meget indeni.\nDe ting du beskriver, som du kan huske synes jeg er meget voldsomme i sig selv, men du spørger også om der kan være sket mere som du ikke kan huske eller måske har fortrængt?\nJeg kan selvfølgelig ikke sige om det er tilfældet for dig, men jeg kan sige at det i hvert fald godt kan være en mulighed.\nVores hjerne er sådan skruet sammen at den gør hvad den kan for at passe på os, og hvis der er oplevelser eller følelser som ganske enkelt er for svære at forstå eller bearbejde kan hjernen godt fortrænge det. Det kan både være noget der sker bevidst og ubevidst.\nSå ja, der kan godt være sket mere som du ikke længere kan huske eller som du ganske enkelt har fortrængt. Men det er selvfølgelig vigtigt at understrege at det slet ikke er sikkert at der er sket mere. Måske er der "kun" sket det du kan huske, men det er jo i sig selv og slemt nok.\nDu spørger hvad du skal gøre. For mig er der slet ingen tvivl om at du skal prøve at få noget hjælp til at få mere styr på de her tanker om hvad der skete dengang og ikke mindst hvad de her oplevelser har haft af betydning for dit liv siden da.\nDu skriver at du altid har haft svært ved at være glad og at du har kæmpet med angst. Jeg er slet ikke i tvivl om at det kan have noget med de her overgreb at gøre og jeg tænker at det er vigtigt at du får bearbejdet det der skete for at du måske kan finde mere glæde i hverdagen og have færre situationer hvor du bliver angst.\nI danmark findes der mange forskellige mulighed for at få hjælp i forhold til seksuelle overgreb. Også selv om det er overgreb der er sket for lang tid siden.\nJeg ved godt at det slet ikke er let at skulle søge hjælp og snakke om de her ting, men jeg tænker at du allerede har taget et stort skridt ved at skrive her i brevkassen.\nDer findes forskellige steder hvor man kan henvende sig anonymt.\nCenter for seksuelt misbrugte har både face-to-face, telefon- og chatrådgivning. Så duhar mulighed for eksempelvis at starte i chatten og spørge mere ind til de følelser og tanker som fylder rigtig meget indeni.\nJeg håber du tager næste skridt og søger mere hjælp, og så ønsker jeg dig alt det bedste.\nHej jeg er en pige på 11år. Min bv= bedsteveninde har fortalt min side makker siger jeg er bega tyk! jeg blir ked af det men det er bi-virkniger fra noget medesin jeg har fået som jeg ikke kune tåle... Og jeg har ''fundet'' hørt et ry om mig i min klasse :>> Hun er fane grim med alle de...\nAf 18 år · 1 år 12 måneder siden\nKære brevkasse, jeg skriver til jer fordi jeg ikke helt ved hvad hvad jeg skal gøre af den her følelse jeg har inden i. Jeg har i en lang periode kunne mærke en følelse af ensomhed og rastløshed, som jeg ikke har reageret det store på, udover at jeg ofte, når jeg har været alene hjemme, har...\nAf 20 år · 4 år 5 dage siden


Feriehuse i Bohuslän | NOVASOL.DK\nForside / Destinationer / Sverige / Feriehuse i Bohuslän\nFeriehuse i Bohuslän\nBohusläns kyst med de 3000 øer, holme og skærgård ligner intet andet skærgårdsområde i verdenen. Regionen Bohuslän tæller med en bredde på 44 km. og længde på 200 km. til en af Sveriges mindre regioner, hvor der aldrig er langt til havet. Langs med kysten ligger gamle fiskelejer som Klädesholmen, Mollösund, Åstol og Smögen på rad og række og viser, hvordan livet var her i tidligere tider.\nI den nordlige del af Bohuslän indre ligger Bullaredalen, som er en 30 km lang kløft med de smukke søer. Et populært område for dem, der gerne vil ud og sejle i kano. Golfbanerne i Bohuslän er ofte åbne hele året rundt. Følg den 290 km lang cykelrute fra Göteborg i syd til Svinesund mod nord ved den norske grænse, I kan købe kort over ruten på turistbureauerne i Bohus og på vestkysten.\nOplevelser til jeres ferie\nNår I vælger at leje en hytte eller et feriehus i Bohuslän, er der masser af steder at besøge og aktiviteter for hele familien. I Lysekil kan I besøge Havets hus, som er et akvarium med mere end 100 forskellige arter fra Gullmarsfjorden og Vesterhavet. 30 km syd for Strömstad finder I Vitlycke Museum. Museet er bygget op omkring de unikke helleristninger fra området, og har siden 1994 været betegnet som verdenskulturarv. På museet vises blandt andet, hvordan folk levede i bronzealderen. Gå på opdagelse i omkringliggende område, som uden tvivl vil byde på smukke udsigter og muligheden for at slappe helt af, for naturen i Sverige åbner netop op for plads til feriedage hvor I kan komme helt ned i gear og bare nyde jeres ferie i Sverige i fulde drag.\nKunst og kultur til ferien i Bohuslän\nMange kunstnere er blevet tiltrukket af Bohuslän, hvor det fantastiske lys giver inspiration til smukke malerier. Har I selv lyst til at prøve kræfter med maling, så tag til Nordiska akvarellmuseet i Skärhamn, på øen Tjörn i det sydlige Bohuslän. Her kan I nemlig selv forsøge jer som kunstmalerer, og naturligvis også beundre andres værker. Museet er smukt beliggende lige ned til vandet og er et nordisk centrum for nutidskunst med afvekslende udstillinger. Hvorfor ikke leje en hytte eller et feriehus på øen Tjörn på Vestkysten? En af de mange gode destinationer i Bohuslän hvor vi udlejer ferieboliger.\nSmagfulde oplevelser i Bohuslän\nOm sommeren blomstrer Bohuslän op, og det vrimler med gæster, der kommer både ad land- og søvejen. Noget af det som kan være med til at give jeres ferie i Sydsverige et ekstra lille pift, er det store udbud af friske fisk og skaldyr, som farvandende omkring Bohuslän er så rig på. Glæd jer til friske rejer, krebs og krabber og fisk, som I kan nyde hjemme i sommerhuset. En aften på terassen med en skål rejer og et glas køligt hvidvin er ren velvære for krop og sjæl. De friskfangede krabber, krebs og fisk bliver ofte solgt direkte fra bådene. Køb også ind af de mange friske bær som sælges flere steder, og desserten er hjemme - en mere delikat sommermenu kan nærmest ikke arrangeres, plus I kan nyde den smukke natur som sidegevinst.\nSverige - en altid fremragende feriedestination\nSverige er genrelt et skønt ferieland. Her er så meget at opleve, blandt de mange forskellige typer af attraktioner, museer, seværdigheder og forlystelsesparker. Oplevelser for alle aldre, og dem som hele familien kan være sammen om, som f.eks. i Astrid LIndgrens Verden, hvor minderne fra Lindgrens mange eventyr vækkes hos både børn og voksne. Den skønne natur med skovområder, bjerge, skærgårde, søerne og kysten er perfekte til både den rene afslapning og til forskellige aktiviteter som vandring, cykling og sejllads.\nHos NOVASOL Feriehusudlejning har Sverige længe været blandt de mest efterspurgte destinationer og derfor har vi også løbende udviddet udbuddet af hytter, sommerhuse og moderne villaer, for at kunne efterkomme efterspørgslen. Ferieboligerne i Sverige er klar både sommer og vinter og nær de mange gode skiområder i Sverige, kan I også leje hytter og ferielejligheder til en ferie med ski på. NOVASOL ferieboliger ve dde svenske skisportsområder er både for jer, som gerne vil stå på ski fra morgen til aften og til jer, som søger en vinterferie med både skiløb og sjov i sneen.


Persondataforordningen – Rubin Webbshop\n1. Persondataforordningen omfatter\nNedenfor beskrives, hvordan Rubin Medical ApS, CVR-nr. 31 76 86 08, med adresse Box 30044, 200 61 Limhamn, (“Rubin Medical”, “os” eller “vi”) beskytter og behandler dine personoplysninger.\nBeskyttelse af dine personoplysninger er af høj prioritet for os. Det er vigtigt for os at beskytte dine personoplysninger og sørge for, at vores behandling sker korrekt og lovligt.\nDenne privatlivspolitik forklarer, hvilke typer af personoplysninger vi kan behandle om dig, og i hvilket omfang vi behandler disse. Vi redegør ligeledes for de valg og rettigheder du har i forhold til vores behandling af dine personoplysninger. Du skal læse denne privatlivspolitik inden du afgiver personoplysninger til os.\nBemærk venligst, at denne privatlivspolitik gælder for Rubin Medicals behandling af dine personoplysninger i vores rolle som dataansvarlig. Det betyder, at vi er ansvarlige for håndteringen og behandlingen af dine personoplysninger. Det betyder ligeledes, at du skal henvende dig til os, hvis du har spørgsmål, kommentarer, eller hvis du ønsker at anvende nogen af de rettigheder du har i forhold til vores behandling af dine personoplysninger.\n2. Typer af personoplysninger, formål og retsgrundlag\n2.1 Køber services og varer fra os\nVi behandler følgende personoplysninger om dig, når du køber services og produkter fra os via vores webshop, e-mail eller over telefonen:\n(e) dit hospital og afdeling;\n(f) helbredsoplysninger; samt\n(g) andre oplysninger du noterer i fritekstfeltet.\nVed køb af services og produkter via vores webshop på hjemmesiden, e-mail eller over telefonen behandler vi oplysninger om dit helbred og almindelige personoplysninger for at kunne levere det pågældende medicinske udstyr til dig. I visse tilfælde indhenter vi dine personoplysninger fra det hospital, hvor du er tilknyttet, herunder for at modtage bekræftelse på, at vi må sælge det medicinske udstyr til dig.\nVi behandler dine helbredsoplysninger på baggrund af dit udtrykkelige samtykke jf. databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra a og dine almindelige personoplysninger for at kunne indgå en kontrakt med dig jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra b.\nVi behandler derudover dine almindelige personoplysninger for at kunne fakturere dig og for at overholde vores retlige forpligtelser efter bogføringsloven jf. henholdsvis databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra b og artikel 6, stk. 1, litra c.\nDine almindelige personoplysninger og helbredsoplysninger kan blive anvendt til statistik og forskning jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra e og databeskyttelseslovens § 10, stk. 1.\nDine almindelige personoplysninger kan blive behandlet på baggrund af vores legitime interesse i at sende dig servicemeddelelser jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f.\nDine helbredsoplysninger og almindelige personoplysninger kan også blive behandlet på baggrund af vores legitime interesse i at kunne fastlægge, forsvare og gøre retskrav gældende jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f og artikel 9, stk. 2, litra f.\n2.2 Kontaktperson hos sundhedsvæsenet\nVi behandler følgende personoplysninger om dig, hvis du er vores kontaktperson i sundhedsvæsenet:\n(d) oplysninger om din arbejdsgiver, dennes adresse og din titel\nDit telefonnummer kan behandles med henblik på at oprette forretningsforbindelse og markedsfør vores produkter og tjenester via telefon på baggrund af vores legitime interesse jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f.\nDin e-mailadresse kan anvendes til at udsende markedsføringsmateriale som følge af vores legitime interesse jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk.1, litra f, men forudsat at et markedsføringsretligt samtykke er indhentet i forvejen jf. markedsføringslovens § 10, stk. 1.\nDine personoplysninger kan derudover behandles som følge af vores legitime interesse i at udsende kundeundersøgelser jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f.\nDine personoplysninger kan også anvendes til brug for at administrere kontrakter med din arbejdsgiver og organisere træningskurser, når dette følger af en kontrakt jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra b.\n2.3 Kontaktperson hos samarbejdspartner\nVi behandler følgende personoplysninger om dig, hvis du er ansat hos vores samarbejdspartner:\n(d) oplysninger om din arbejdsgiver, dennes adresse og din titel.\nDine personoplysninger behandles som følge af vores legitime interesse i at kunne oprette forretningsforbindelse og forvalte aftaler med din arbejdsgiver jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f.\n2.4 Kontakter os via hjemmesiden eller telefon\nVi behandler følgende personoplysninger om dig, hvis du kontakter os via hjemmesiden eller telefon:\nDine almindelige personoplysninger behandles som følge af vores legitime interesse i at kunne besvare dine henvendelser og rådgive dig jf. henholdsvis databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f. Hvis det er nødvendigt at indsamle oplysninger om dit helbred for at kunne besvare din henvendelse indhentes dit forudgående udtrykkelige samtykke jf. databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra a.\n2.5 Brug af billeder m.v. i markedsføring\nVi behandler følgende personoplysninger om dig, hvis du samtykker til brug af dine oplysninger i forbindelse med markedsføring:\n(e) dit billede; samt\n(f) i visse tilfælde oplysninger om dit helbred.\nBehandling of offentliggørelse af dit navn, billede og oplysninger om dit helbred på vores hjemmeside og sociale medier sker på baggrund af dit forudgående udtrykkelige samtykke jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra a og artikel 9, stk. 2, litra a. Oplysninger om din e-mail, telefonnummer og adresse behandles på baggrund af vores legitime interesse i at kunne kontakte dig i forbindelse med offentliggørelsen af dit billede, navn og oplysninger om dit helbred jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f.\n2.6 Nyhedsbreve og markedsføring\n(b) E-mail; samt\n2.7 Behandling af personoplysninger for hjemmesidebesøgende (cookies)\nNår du bevæger dig rundt på Rubin Medicals hjemmeside, indsamles der via cookies i visse tilfælde personoplysninger i form af:\nEt unikt ID-nummer.\nHvilke sider du besøger.\nOplysninger om din adfærd.\nFor ovenstående behandling af dine personoplysninger er vi selvstændig dataansvarlig. Behandlingen af personoplysninger i forhold til markedsførings- statistiske- og funktionscookies sker på baggrund af dit forudgående samtykke jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra a. Samtykket indhentes både for indsamlingen af personoplysninger i henhold til cookiebekendtgørelsen og for den videre behandling af dine personoplysninger i henhold til databeskyttelseslovgivningen. Dit forudgående samtykke er dermed forudsætningen for både indsamling og behandling af personoplysninger via cookies. Personoplysninger indsamlet via cookies, der er strengt nødvendige for at hjemmesiden kan fungere sker på baggrund af en kontrakt mellem dig og Rubin Medical jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra b.\nFor at kunne behandle personoplysninger i sammenhæng med cookies til de nævnte formål, kan vi give adgang til dine personoplysninger for tredjeparter, der på baggrund af et kontraktuelt forhold med Rubin Medical leverer relevante ydelser fx IT-leverandører, analysevirksomheder og leverandører af markedsføring. Derudover videregiver Rubin Medical i visse tilfælde dine oplysninger til tredjeparter. For information om, hvilken databeskyttelsesretlig rolle tredjeparten indtager, slettefrister og tilbagekaldelse af samtykke m.v. henvises der til ”cookie-indstillinger”, som du kan klikke på nederst til venstre på hjemmesiden.\nVi sletter dine personoplysninger, når vi ikke længere har behov for at behandle dem til opfyldelsen af et eller flere af de formål, som fremgår ovenfor. Oplysningerne kan dog behandles og opbevares længere i anonymiseret form. Vi har overordnet set fastsat følgende slettefrister:\n3.1 Har handlet hos os\n3 år efter køb. Helbredsoplysninger slettes dog før, hvis samtykket tilbagekaldes. Selve samtykkeerklæringen gemmes dog i 5 år fra tidspunktet for indhentelse af samtykket.\nOplysninger til brug for bogføringsloven slettes efter 5 år fra udløb af regnskabsåret.\n3.2 Kontaktperson hos sundhedsvæsenet\n2 år fra samarbejdets ophør. Rubin Medical foretager dog altid en konkret vurdering af, hvor længe det reelt er nødvendigt og sagligt at opbevare personoplysningerne.\n3.3 Kontaktperson hos samarbejdspartner\n3.4 Kontakter os via hjemmesiden eller telefon\n1 år efter seneste kontakt. Helbredsoplysninger slettes dog før, hvis samtykket tilbagekaldes. Selve samtykkeerklæringen gemmes dog i 5 år fra tidspunktet for indhentelse af samtykket.\n3.5 Brug af billeder m.v. i markedsføring\nSlettes når samtykket tilbagekaldes. Selve samtykkeerklæringen gemmes dog i 5 år fra tidspunktet for indhentelse af samtykket.\n3.6 Nyhedsbreve og markedsføring\nNår samtykket tilbagekaldes eller 2 år efter indhentelse af samtykket, hvis samtykket i denne periode ikke er blevet udnyttet.\n3.7 Behandling af personoplysninger for hjemmesidebesøgende (cookies)\nNår samtykket tilbagekaldes eller 2 år efter indhentelse af samtykket. Der henvises i øvrigt til pop-op vinduet hvor varigheden af de forskellige cookies fremgår.\n4. Overladelse til databehandlere og videregivelse til andre dataansvarlige\nFor at opfylde ovenstående formål kan vi give tredjeparter adgang til dine personoplysninger, der på baggrund af et kontraktuelt forhold med Rubin Medical leverer relevante ydelser. Det kan fx være it-leverandører, faktureringsleverandører, vores moderselskab (Rubin Medical AB) og mailudbydere. Sådanne serviceleverandører vil kun behandle personoplysninger i overensstemmelse med vores instruktioner i henhold til indgåede databehandleraftaler.\nDine personoplysninger videregives som udgangspunkt ikke til en tredjepart uden din tilladelse. Det kan dog under visse omstændigheder og i henhold til lovgivningen være nødvendigt at videregive dine personoplysninger til advokater, politiet, offentlige myndigheder og domstole.\nDine personoplysninger overføres ikke til dataansvarlige eller databehandlere, der er lokaliseret i lande uden for EU/EØS\nVi har interne regler om informationssikkerhed, som indeholder instrukser og foranstaltninger, der beskytter dine personoplysninger mod at blive tilintetgjort, gå tabt, blive ændret, mod uautoriseret offentliggørelse, og mod at uvedkommende får adgang eller kendskab til dem. Følsomme og/eller fortrolige personoplysninger vil alene blive transmitteret i krypteret form.\n6.1 Du har ret til at få en beskæftigelse på, hvorledes vi behandler dine personoplysninger og i så fald at få adgang til disse personoplysninger, samt informationer om vores håndtering af dine personoplysninger.\n6.2 Du har ret til at få unøjagtige personoplysninger om dig korrigeret af os uden unødig forsinkelse. Du har også ret til at supplere ufuldstændige personoplysninger under hensyntagen til formålet med behandlingen.\n6.3 Du har ret under visse omstændigheder ret til at få dine personoplysninger slettet af os, for eksempel.\n6.4 Du har ret til at kræve, at vi begrænser behandlingen af dine personoplysninger i visse tilfælde. For eksempel, hvis du bestrider rigtigheden af dine personoplysninger, kan du kræve, at vi begrænser behandlingen af dem.\n6.5 Du har ret til at protestere mod behandlingen af dine personoplysninger, der er baseret på Rubin Medicals legitime interesse.\n6.6 Du har ret til at gøre indsigelse mod behandlingen af dine personoplysninger, hvad angår behandlingen af direkte markedsføring. I en sådan indsigelse behandler vil vi ikke længere dine personlige oplysninger til dette formål.\n6.7 Du kan til enhver tid tilbagekalde eventuelle samtykker, som du måtte have afgivet. Vi vil herefter slette dine personoplysninger, medmindre vi kan fortsætte behandlingen på andet grundlag.\nHvis du har spørgsmål til denne privatlivspolitik eller hvis du ønsker at klage over den måde vi behandler dine personoplysninger på, er du velkommen til at kontakte os på info@rubinmedical.se.\nVi forbeholder os ret til at foretage ændringer af denne privatlivspolitik fra tid til anden. Ved ændringer vil datoen nederst i privatlivspolitikken blive ændret. Den, til enhver tid, gældende privatlivspolitik vil være tilgængelig på vores hjemmeside. Ved væsentlige ændringer vil du modtage meddelelse herom via e-mail.\nDenne persondaforordning gælder fra og med den 2021-09-24


Referat for: Favrskov Provstiudvalg PU møde 20. november Kl Mødested: Provstikontoret - PDF\nReferat for: Favrskov Provstiudvalg PU møde 20. november Kl Mødested: Provstikontoret\nDownload "Referat for: Favrskov Provstiudvalg PU møde 20. november 2012. Kl. 9.00 Mødested: Provstikontoret"\n1 Referat for: Favrskov Provstiudvalg PU møde 20. november Kl Mødested: Provstikontoret Mødepunkt 1 Godkendelse af referat fra sidste møde Godkendt og underskrevet Underskrives 2 Tilføjelse til dagsorden Vellev kirke: reparation af muranker Hadsten: ansøgning om redskabsbærer. 3 Nyt fra provstiet Udsat til næste møde. Udsat til næste møde. Orientering fra Provsten Orientering fra Provsten 4 Nyt fra personalekonsulenten Orientering fra personalekonsulenten Orientering fra personalekonsulenten 5 Nyt fra stiftsrådet Orientering fra Egon Orientering fra Egon Schou Hansen 6 Endelig budget PUK 2013 Sag: PUK 2013 (1086) Godkendt og underskrevet. Endelig budget PUK 3012, afleveret endelig budget, hjælpeskema PUK 2013, til budget afleveret Indsigelse mod ikrafttrædelsesdato for nye kirkegårdstakster i Favrskov provsti Sag: Indsigelse mod ikrafttrædelsesdato for nye kirkegårdstakster (1182) - Laurbjerg Sogn Provstiudvalget afventer stiftets svar. Indsigelse mod ikrafttrædelsesdato for nye kirkegårdstakster i Favrskov provsti Referat, Side: 1\n2 Mødepunkt 8 Notat fra møde med DKM 25/ Sag: kommunikation, favrskov provsti (1178) Vi arbejder videre og kommer med konkret forslag til kursus til næste møde. Notat fra møde med DKM 25/ Tilbud fra DKM 9 Projekt fra arkitekt Gert Madsen Sag: Tillægsbevilling belægning præstebolig Hjaltesvej, hadsten (953) - Hadsten Sogn PU fastholder tidligere tilsagn om kr Projekt fra arkitekt Gert Madsen pris. ca , Principiel godkendelse 10 Refusion af udlæg Sag: Grundfør-Haldum-Vitten kirkecenter / sognegård (35) - Grundfør Sogn Godkendt. Refusion af udlæg Anmoder om refusion (tidligere tilsagn) af kr til af nedrivning Ådalsvej 11 Påbud fra Arbejdstilsynet vedr. klokkeringning Sag: klokkeringning (1201) - Foldby Sogn Påbud fra Arbejdstilsynet vedr. klokkeringning MR foreslår aut. klokkeringning med anlæg til ringning og kimning. Pris anslået til kr , som søges af reservemidlerne. 12 Ansøgning Børnekor Lading Sag: Børnekor (1170) - Lading Sogn Provstiudvalget principgodkender, at der etableres automatisk ringning og kimning i Foldby kirke. Projektet skal sendes til Stiftsøvrighedens godkendelse ad tjenstlig vej inden arbejdet udføres. Der bevilges reservemidler, max kr til projektet, idet der gøres opmærksom på, at der ved projekter af en sådan størrelsesorden altid skal indhentes mere end 1 tilbud. Finansieringen er godkendt på de vilkår, at graverstillingens normering reduceres tilsvarende. PU påskønner etableringen af børnekor i Lading, men må i øvrigt henvise til, at udgiften hertil skal afholdes indenfor driftsrammen. Ansøgning Børnekor Lading Lading MR ansøger om kr med budget 2013 som første år. Referat, Side: 2\n3 Mødepunkt 13 ansøgning om midler til mørklægningsgardiner Sag: mørklægningsgardiner tinghuset (1194) - Hammel Sogn ansøgning om midler til mørklægningsgardiner MR ansøger om kr ,- 14 Ændring af vedtægt Gerning kirkegård Sag: Kirkegårdsvedtægt (842) - Gerning Sogn ændring af fredningstid Provstiudvalget bevilger kr ,00 af reservemidlerne. En udgift af denne størrelsesorden bør normalt kunne afholdes indenfor driftsrammen, men idet Tinghuset benyttes af både provstiudvalg og andre sogne i provstiet til forskellige arrangementer, er pengene undtagelsesvis bevilget. Godkendt Ændring af vedtægt Gerning kirkegård 15 Synsrapport Voldum kirke Sag: syn 2012 (1199) - Voldum Sogn Synsrapport Voldum kirke 16 synsrapport Rud kirke Sag: syn 2012 (1198) - Rud Sogn synsrapport Rud kirke 17 synsrapport + tilbud Hammel kirke Sag: Syn 2012 (1188) - Hammel Sogn synsrapport + tilbud Hammel kirke Synsrapport for Hammel Kirke SV: Synsrapport for Hammel Kirke 18 synsrapport Røgen kirke Sag: syn 2012 (1172) - Røgen Sogn synsrapport Røgen kirke synsrapport præstegården Referat, Side: 3\n4 Mødepunkt 19 Synsrapport Sdr. Vinge kirke Sag: Syn 2012 (1195) - Sønder Vinge Sogn Synsrapport Sdr. Vinge kirke 20 Synsrapport V. Velling kirke Sag: Syn 2012 (1196) - Vester Velling Sogn Synsrapport V. Velling kirke 21 synsrapport Ulstrupbro kirke Sag: syn 2012 (1197) - Ulstrupbro Sogn synsrapport Ulstrupbro kirke 22 Synsrapport Ulstrup præstebolig Sag: syn 2012 (1197) - Ulstrupbro Sogn Synsrapport Ulstrup præstebolig 23 Handlingsplaner kirkegårdene Der udsendes brev til menighedsrådene omkring handlingsplanerne. 24 Eventuelt Referat, Side: 4\n5 Orientering 25 Godkendelse af regnskab Favrskov Provsti Sag: PUK 2011 (716) Århus Stift har fremsendt godkendelsesskrivelse af PUK regnskab 2011 Godkendelse af regnskab Favrskov Provsti Stift anmoder om udtalelse vedr. revision af regnskab 2011 SV: til stiftet med udtalelse revision af regnskab Invitation til erfamøde 22/ Sag: Erfagruppe Regnskabsførere i Favrskov provsti (637) Invitation til erfamøde 22/ Spørgsmål fra Laurbjerg MR om procedure Sag: Regnskabskontor og børne- og ungdomspræst (1184) Spørgsmål fra Laurbjerg MR om procedure Sv. Laurbjerg Børne- og ungdomspræst og regnskabskontor 28 Storpastorat i Hadstenområdet. Sag: Sognestruktur Hadsten området. (1164) - Hadsten Sogn Godkendt af biskoppen. Ansøgning om oprettelse af et storpastorat i Hadstenområdet. Storpastorat godkendt af biskop Storpastoratet består af Hadsten, nr. galten, Vissing, Ødum, Hadbjerg, Lyngå, Skjød og lerbjerg Referat, Side: 5\n6 Orientering 29 advokat beder om tilladelse til at frigive købesummen Sag: Helhedsplan (61) - Haldum Sogn Frigivet advokat beder om tilladelse til at frigive købesummen 30 Registreringsmeddelelse U Referencenr Sag: Registreringsmeddelelse U Referencenr (1176) - Haldum Sogn Registreringsmeddelelse U Referencenr Referat, Side: 6\nReferat for: Kolding Provstiudvalg PU møde 12. september 2013. Kl. 14.00 Mødested: Provstihuset\nReferat for: Kolding Provstiudvalg PU møde 12. september 2013. Kl. 14.00 Mødested: Provstihuset Mødepunkt 1 5% ansøgning Ergonomisk tjek af præstens arbejdsplads kr. 5.366,25 Sag: 5% ansøgning Ergonomisk\nReferat for: Kolding Provstiudvalg PU møde 20. februar 2013. Kl. kl. 14.00 Mødested: Provstihuset\nReferat for: Kolding Provstiudvalg PU 20. februar 2013. Kl. kl. 14.00 Mødested: Provstihuset Mødepunkt 1 5% midler - Ansøgning om underskudsdækning til kirkehøjskoledag 2. marts kr. 11.000,-. Sag: 5% midler


Tømrermester i Flensted ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en tømrermester i Flensted, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på tømrermester Flensted allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af tømrermestre i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en tømrermester i Flensted til dig og dit tømrermester projekt!\nKan alle indhente tilbud på tømrermester Flensted?\nAlle kan indhente tilbud på tømrermestre i Flensted. Det kræver blot, at du har en lille om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på tømrermestre i Flensted, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig med højere fart komme i gang med at finde de rigtige tømrermestre Flensted, som skal hjælpe dig med din opgave.\nTømrermester Nordskov Nordfyns\n← Murermester Store Favrby\nTømrermester Hyllede →


XL-BYG - virksomhedsprofil og statistik\nMed 122 forretninger og en samlet omsætning på godt 8,5 mia. kr. er XL-BYG® én af Danmarks største og mest markante byggevarekæder. XL-BYG driver samtidig en velassorteret webshop med byggematerialer og artikler til hus og have. Vi henvender os både til professionelle og private kunder, og vores ambition er at være branchens mest professionelle byggevarerådgiver. I centrum står dygtige medarbejdere med et højt fagligt uddannelsesniveau, så vi altid sikrer vore kunder den rigtige løsning.\nXL-BYG - hurtigt overblik\nXL-BYG i Google\nXL-BYG - ledige job


Skat ved omlægning af gæld - FINANS\nSkat ved omlægning af gæld\nI denne artikel omtales de særlige skattemæssige konsekvenser ved omlægning af gæld, dvs. tilfælde, hvor en person som følge af økonomiske vanskeligheder får ændret vilkårene for et allerede eksisterende lån, f.eks. i form af forlænget afdragsperiode, nedsat rente mv. I sidste uge, den 25. april 2020, blev omtalt de generelle skattemæssige regler om beskatning ved en frivillig akkord.\n02.05.2020 kl. 12:00\nDet er utvivlsomt overraskende for mange, at en ændring af vilkårene for en aktuel gæld - betegnet som en omlægning af gælden - kan udløse beskatning, enten i form af en kursgevinst, som skyldneren skal indtægtsføre, eller en skattefri kursgevinst, som skal modregnes i fremført underskud.\nHar en bankkunde f.eks. optaget et lån på 1 mio. kr., som skal forrentes med markedsrenten på 7 pct. og afdrages over en given periode, og har kunden ved optagelsen af lånet fået udbetalt 1 mio. kr., anses gælden at være stiftet til kurs 100.\nSåfremt kunden (debitor) efterfølgende kommer i økonomiske vanskeligheder, eksempelvis som følge af covid-19-krisen, og banken følgelig indgår en aftale med kunden om, at renten nedsættes fra 7 pct. til 4 pct. i resten af lånets løbetid, vil disse ændrede lånevilkår som udgangspunkt medføre, at den oprindelige gæld anses for indfriet ved optagelse af et nyt lån. Er der ikke afdraget noget på det oprindelige lån, som følgelig fortsat udgør 1 mio. kr., og det ”nye” lån med den lavere rente vurderes til kurs 80, vil resultatet skatteretligt være, at kunden har indfriet det oprindelige lån på 1 mio. kr. med et nyt lån, der kun har en kursværdi på 80. Kunden har med andre ord skatteretligt opnået en kursgevinst på sin gæld på 200.000 kr.\nDenne gevinst på 200.000 kr. vil være skattepligtig for kunden (debitor), medmindre der er tale om en akkordlignende situation. Afgørende for, om der er tale om en akkord, er her, dels hvorvidt det oprindelige lån udgør mere end 50 pct. af den usikrede (dvs. den ikke pantsikrede) gæld, og dels hvorvidt de resterende kreditorer, der ikke har deltaget i låneomlægningen, kun er ”småkreditorer”.\nSpørg om penge: Akkordordninger er ofte bedre end konkurser - men hvordan virker beskatningen?\nUdgjorde det oprindelige lån på 1 mio. kr. til banken mere end 50 pct. af den usikrede gæld, og er der i øvrigt kun tale om småkreditorer, anses kunden for at have opnået en akkord med den konsekvens, at der ikke skal svares skat af kursgevinsten på gælden på de 200.000 kr. Men kursgevinsten skal modregnes i et eventuelt skattemæssigt underskud fra indeværende og tidligere år. Underskuddet fortabes dermed helt eller delvist.\nUdgjorde den oprindelige gæld til banken på 1 mio. kr. derimod mindre end 50 pct. af kundens samlede, usikrede gæld, eller omfatter de øvrige kreditorer ikke udelukkende småkreditorer, skal kursgevinsten beskattes. Det vil f.eks. være tilfældet, hvis det pågældende lån på 1 mio. kr. udgør 60 pct. af den samlede, usikrede gæld, og dermed opfylder kravet om at overstige 50 pct. af den usikrede gæld, men hvor de resterende kreditorer ikke udelukkende består af småkreditorer. Der vil ikke udelukkende være tale om småkreditorer, hvis der blandt de resterende kreditorer findes én større kreditor, hvis krav udgør f.eks. 30 pct. af den samlede, usikrede gæld.\nForlænget afdragsperiode: Som udgangspunkt vil omlægning af et lån, hvor der kun er tale om en forlængelse af afdragsperioden, ikke i sig selv udløse beskatning.\nHvis en person (debitor) f.eks. skylder banken 1 mio. kr., som forrentes med markedsrenten, og som efter låneaftalen skal afvikles liniært over 10 år, vil gælden efter tre år vil være nedbragt til 700.000 kr.\nAftaler debitor nu en forlænget afdragsperiode med banken vedrørende restgælden på de 700.000 kr., således at restgælden i stedet skal afdrages over 14 år med 50.000 kr. om året, og er vilkårene for restgælden i øvrigt uændrede, herunder forrentningen med markedsrenten, vil denne låneomlægning være uden skattemæssige konsekvenser.\nRent teknisk kan retsstillingen formuleres således, at et moratorium (betalingshenstand) i sig selv er uden skattemæssige konsekvenser.\nÆndring af lånevilkårene: Kravet om beskatning af debitor som følge af en låneomlægning er ikke nyt. I en sag afgjort af Østre Landsret i år 2000 var der - meget summarisk refereret - etableret et lån i 1989 på 120.000 DM. Lånet var afdragsfrit med en løbetid på 5 år og med en årlig rente på 4 pct.\nI 1993 blev låneaftalen mellem debitor og kreditor ændret, således at lånet blev ændret til et lån i danske kr., svarende til ca. 454.000 kr. Endvidere blev aftalt, at lånet skulle afvikles ved afdrag på 2.000 kr. pr. måned frem til 30. juni 2011, og således, at der ikke skulle tilskrives renter i denne periode.\nDer var således ikke blot tale om en ændret afdragsperiode, men også om ændring til en anden valuta (fra DM til DKK) samt en ændring af renten.\nEfter skattemyndighedernes opfattelse indebar aftalen om ændring af vilkårene for lånet så væsentlige ændringer af låneforholdet, at det oprindelige lån var indfriet ved optagelse af et nyt lån. Det medførte efter skattemyndighedernes opfattelse, at der var tale om en gevinst for debitor på forskellen mellem kursen på de to fordringer.\nLandsskatteretten tiltrådte dette vurdering med bl.a. den bemærkning vedrørende den nye aftale, at uanset at aftalen var betegnet som en afdragsordning, udgjorde den en ny aftale, hvorved der var sket indfrielse af det oprindelige skyldforhold. Landsskatteretten henså herved til, at lånet blev omlagt fra DM til danske kroner samtidig med, at forrentningen bortfaldt og afviklingsperioden blev forlænget med ikke under 17 år. Østre Landsret tiltrådte denne afgørelse.\nDette harmonerer med skattemyndighedernes egen vejledning, hvorefter ændring af valuta er en så væsentlig ændring, at der skattemæssigt er tale om afståelse og stiftelse af en ny fordring. Dog anføres i vejledningen videre, at euro-deltagende landes nationale valutaer anses for en og samme valuta.\nOpdeling af fordringen: Af skattemyndighedernes vejledning fremgår videre, at hvis et eksisterende gældsbrev opdeles i to gældsbreve med enslydende hovedstol, restlån og øvrige vilkår, - hvilket må forstås som uændrede vilkår i forhold til det oprindelige lån - er der ikke tale om en væsentlig ændring.\nKun renten ændres: I 2003 anmodede en skatteyder om et bindende svar vedrørende følgende situation:\nSkatteyderen havde foretaget 2 udlån på hver 1 mio. kr. til en niece. Det ene lån blev forrentet med den til enhver tid gældende mindsterente, og det andet lån med en fast rente på 4 pct. Lånene var stiftet på anfordringsvilkår, dvs. at lånene kunne kræves indfriet når som helst.\nLigningsrådet (i dag Skatterådet) fandt, at en ændring af lånevilkårene, således at lånene blev rentefri, var en væsentlig ændring af vilkårene, som medførte, at lånene måtte anses for indfriet i kursgevinstlovens forstand.\nDe gamle lån måtte herefter anses for indfriet ved stiftelse af to nye fordringer - som begge havde samme nominelle værdi - men som ikke skulle forrentes.\nEfter Ligningsrådets opfattelse ville niecen opnå en kursgevinst på gælden, hvis lånene blev indfriet (omlagt) som anført. Tilsvarende var det Rådets opfattelse, at kreditor ville have et kurstab på sine fordringer. Det skyldtes, at de oprindelige fordringer (lånene) blev stiftet til kurs pari, og at de ny usikrede, rentefri fordringer ikke kunne anses for stiftet til pari. Dermed blev de oprindelige fordringer indfriet med et lavere beløb end den 1 mio. kr., som de hver især blev stiftet til. Forskellen ville være en kursgevinst for debitor (niecen) og et kurstab for kreditor.\nI sagen var der således kun tale om en renteændring, hvilket altså var tilstrækkeligt til at udløse beskatning efter kursgevinstloven, enten i form af beskatning som led i en akkord eller beskatning af kursgevinsten hos niecen.\nAf skattemyndighedernes Juridiske Vejledning fremgår, at spørgsmålet om, hvorvidt en renteændring medfører, at fordringer anses for afstået, beror på en væsentlighedsvurdering. Den foreliggende sparsomme praksis viser imidlertid ikke noget sikkert om, hvorvidt enhver renteændring vil medføre en beskatning ud fra det synspunkt, at der er etableret et nyt låneforhold, og i benægtende fald om væsentlighedsvurderingen beror på den absolutte eller relative ændring i rentesatsen.\nOmlægning bliver inden for rammerne: Med en afgørelse fra Retten i Næstved fra 2008 blev føjet en ny facet til praksis vedrørende beskatning ved omlægning af lån.\nI tilfælde, hvor der er tale om en bank, som har omlagt sit tilgodehavende hos en kunde, der er i økonomiske vanskeligheder, har banken og kunden en fælles interesse i, at der ikke er tale om en låneomlægning, men kun en ”justering”, som ikke kan karakteriseres som en så væsentlig ændring af låneforholdet, at det oprindelige lån anses for indfriet ved optagelse af et nyt lån. Dvs. samme retsstilling som beskrevet ovenfor vedrørende en blot forlængelse af afviklingsperioden. I sådanne tilfælde er sager om spørgsmålet i praksis rejst af skattemyndighederne mod debitor, som har anført, at der ikke var grundlag for beskatning, hverken i form af en kursgevinst eller som underskudsbegrænsning ved en akkord.\nI sagen fra 2008 var rollerne imidlertid ændret, således, at det her var långiver, der hævdede, at de ændrede lånevilkår førte frem til, at der var sket en omlægning med deraf følgende konsekvenser. Långiveren - som ønskede fradrag for et tab på fordringen - havde med andre ord i denne sag den modsatte interesse af skatteydere (debitorer) i tidligere sager. Långiveren i denne sag havde således det synspunkt, at der netop var sket indfrielse af det oprindelige lån ved etablering af et nyt lån til en lavere kurs. Og i denne sag var det skattemyndighederne, der hævdede, at der ikke var sket så væsentlige ændringer i låneforholdet, at der var udløst et fradragsberettiget kurstab for kreditor.\nRetten i Næstved fandt i denne sag, at skatteyderen (dvs. kreditor i gældsforholdet, der ønskede fradrag for et kurstab på sin fordring) ikke havde bevist, at der var sket en omlægning af lånet, og anførte følgende tilføjelse: »endsige at denne aftale lå udenfor rammerne af gældsbrevets vilkår om henstand«.\nDenne tilføjelse medførte, at det i skattemyndighedernes senere praksis blev lagt til grund, at beskatning ved låneomlægning kun kan ske, hvis ændringerne af den oprindelige låneaftale ligger udenfor rammerne af den oprindelige aftale.\nDette burde mane til eftertanke hos bankerne. Er en kunde i økonomiske vanskeligheder, og overvejes det at nedsætte renten, er det yderst vigtigt, at der ikke som følge heraf udløses et større skattekrav, enten i form af beskatning af en kursgevinst eller fortabelse af retten til at anvende et skattemæssigt underskud med deraf følgende reduktion af kundens betalingsevne. Det skal dog understreges, at der ikke foreligger en klar praksis på området. Det er således bl.a. uafklaret, hvor stor en renteændring (i absolut henholdsvis relativ størrelse), der skal være tale om, før der udløses beskatning. Det må derfor anbefales at få et udkast til en sådan aftale godkendt af skattemyndighederne ved et bindende svar. Videre kan det overvejes i fremtidige låneaftaler at indføre bestemmelser om eventuelle fremtidige renteændringer, således at ændringer har grundlag i den oprindelige aftale, jf. ovenfor. Også her må det anbefales at få en sådan aftale godkendt ved et bindende svar fra skattemyndighederne.\nEt bindende svar: Én af de ledende afgørelser på området er et bindende svar fra Skatterådet, som vi afgav i november 2017. Afgørelsen blev efterfølgende indbragt for Landsskatteretten, som fastholdte Skatterådets afgørelse.\nI denne dag havde en bank som hovedkreditor bl.a. tilbudt at konvertere en del af en fordring til ansvarlig lånekapital og med den yderligere klausul, at for så vidt en række forudsætningerne for omlægningen af gælden var overholdt af debitor efter en årrække, kunne den ansvarlige lånekapital indfries til kurs 50.\nSpørgsmålet var her, hvorvidt denne mulighed for en senere nedsættelse af gælden til kurs 50 skulle indgå ved den skattemæssige vurdering af arrangementet på aftaletidspunktet, eller først ville udløse en eventuel beskatning på det senere tidspunkt, hvor nedskrivningen kunne finde sted.\nSom nævnt i artiklen i sidste uge vedrørende akkord er det i særlige tilfælde accepteret, at akkordtidspunktet ikke skal henføres til aftaletidspunktet, men først til et senere tidspunkt, hvor visse forhold vil være blevet afklaret (værdistigning på skyldnerens ejendomme i den mellemliggende periode).\nSkatterådet nåede i denne sag frem til, at selve den omstændighed, at en gældspost efter et vist åremål kunne indfries til kurs 50 - hvor denne forudsætning udelukkende var knyttet til vilkår, som skyldneren skulle opfylde - dels skulle indgå i vurderingen af, hvorvidt der var tale om en omlægning af gælden, og dels skulle indgå ved vurderingen af, om der var realiseret en kursgevinst allerede i aftaleåret.\n04.12.21 Spørg om penge: Udlån til børn


Bander i økonomisk krise afpresser små forretningsdrivende\nIfølge Nationalt Efterforskningscenter er organiserede kriminelle i Danmark under pres. Det kan være en del af forklaringen på aktuelle sager om afpresning.\nAfpresning af forretningsdrivende foregår i det skjulte. Derfor vakte det landsdækkende opsigt, da Jane Pedersen fra Café Viking på Nørrebro i København forrige år stod frem og fortalte, at hun var blevet afkrævet beskyttelsespenge af banden Brothas – og fik to brosten smidt gennem cafeens vinduer, da hun nægtede. Det førte til flere støttedemonstrationer ved cafeen, og den 19-årige mand bag truslerne fik otte måneders fængsel. Fold sammen\nOrganiserede kriminelle i Danmark jagter nye indtægtskilder, der spænder fra momskarruseller i den mere sofistikerede ende til afpresning af forretningsdrivende i den anden ende.\nPolitiinspektør Michael Ask fra Nationalt Efterforskningscenter, NEC, ved Rigspolitiet beskriver udviklingen i kriminaliteten blandt rockere og bandemedlemmer i 2014, og han forklarer bl.a., at små forretningsdrivende som kioskejere, grønthandlere og bordelejere melder afpresning til myndighederne.\n»Det skal ikke forstås sådan, at det foregår meget organiseret eller giver mafia-lignende tilstande, men vi ser en del afpresningssager. Og vores kolleger, som arbejder på lokalt plan rundt i Danmark, hører også om flere og flere af de her sager,« forklarer Michael Ask.\nParadoksalt nok kan afpresningerne skyldes succes i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet.\nOverordnet set tegner Rigspolitiets statistik et positivt billede af 2014. I årets tre første kvartaler blev der f.eks. registreret ti skudepisoder, som vurderes at have forbindelse til rocker- og bandemiljøet. Ni blev såret, men ingen dræbt. I 2013 var der 55 skudepisoder med 32 sårede og tre dræbte.\nI januar 2014 registrerede Rigspolitiet 1.688 personer som rocker- eller bandemedlemmer, og i december er tallet 1.487. Det betyder næppe knap 200 færre organiserede kriminelle, men dækker over, at kriminelle træder ud af bander og ind i andre. Og at det tager politiet tid at konstatere.\nKriminelle under pres\nDerudover har politiet i 2014 holdt trykket på de organiserede kriminelle efter de mange skyderier i 2013.\n»Det er begrænset, hvor meget hash man kan sælge, når folk sidder i spjældet,« bemærker NEC-chefen:\n»Både rockerklubberne og banderne har interne regler om, at man skal give penge til medlemmer, som sidder i fængsel. Og vi ved fra vores efterretninger, at det har været et problem for nogle at skaffe penge nok. Derfor skal de nogle gange også skaffe penge på ret primitive måder.«\nDermed er vi tilbage ved afpresning, indbrud og andre primitive – men for borgerne yderst skræmmende – former for kriminalitet, som typisk begås af personer nederst i de organiserede kriminelle hierarkier.\n»Vi har set, at små forretningsdrivende, som ikke har villet betale, har fået smadret vinduer eller fået malet trusler på døre. Vi kender ikke til sager, hvor det er kommet til vold. Men vi slår vi hårdt ned, så snart afpresninger bliver anmeldt,« siger Michael Ask, som ikke vil beskrive konkrete episoder:\n»Men det foregår i de områder, hvor banderne har deres daglige gang; kiosker og grønthandlere hvor de måske selv er kunder. Banderne kommer jo sjældent i Rungsted.«\nLæren fra Café Viking\nMichael Ask tager dog det forbehold i forhold til tendensen med afpresninger, at det er svært at afgøre, om der er kommet flere afpresninger eller blot mere opmærksomhed i kølvandet på sagen om Café Viking.\nKernen i den sag er, at en 19-årig mand forrige år troppede op og krævede, at Jane Pedersen, som ejer værtshuset Café Viking på Nørrebro i København, skulle betale til indvandrerbanden Brothas.\nJane Pedersen nægtede pure, og to dage efter smadrede brosten vinduer i hendes værtshus.\nEfterfølgende stillede den bramfri restauratør sig frem i pressen og fortalte om afpresningsforsøget, og mange københavnere kvitterede med en støtteaktion på Café Viking.\nDen 19-årige blev senere idømt otte måneders fængsel, og Jane Pedersen forklarer, at hun i dag har et fint forhold til manden, som nu arbejder for at hjælpe andre ud af bandemiljøet. Værthusejeren forklarer også, at ingen siden har forsøgt at afpresse hende.\n»Jeg har også sagt til folk, at hvis de oplever noget, skal de sige det til mig, men jeg har ikke hørt, at nogen har forsøgt at afpresse nogle af de 12 værtshuse her i området,« siger Jane Pedersen og fortsætter:\n»Men det er ikke alle kioskejere og grønthandlere, som tør melde det. Nogle er vant til, at politiet er korrupt i hjemlandet, og – nu skal jeg passe på, hvad jeg siger – måske har de ikke altid helt rent mel i posen selv. Jeg har ellers forklaret dem, at politiet i det hér tilfælde ikke ser på, om de mangler dit eller dat, men alene på afpresningssagen.«\nSet med NEC-chefens øjne er læren af Café Viking-sagen klokkeklar:\n»Historien illustrerer, at hvis man bliver udsat for afpresning, skal man gå til politiet med det samme, fordi ellers er det skruen uden ende – de kriminelle malker og malker og malker. Men for mange kan det være svært at overvinde sig selv og melde det,« siger Michael Ask.\nBander organiserer sig bedre\nEn anden udvikling, som er blevet stadig mere tydelig i år, er, at nyere bander som Loyal to Familia og Black Army er i gang med at organisere sig som rockerne: De bander, som tidligere var lokale ballademagere, opbygger hierarki, en kontrol over medlemmer og uniformering med hættetrøjer og tatoveringer.\nNEC-chefen forklarer eksempelvis, at Loyal to Familia i dag har medlemmer på bl.a. Nørrebro, i Skovlunde og i Kokkedal. Og at Black Army, som tidligere holdt sig i Aarhus og Odense, også har fået aktiviteter på Sjælland, nærmere bestemt på Næstved-egnen.\nSamme Black Army er ifølge politiinspektøren ret aggressive i deres forsøg på at få fodfæste i nattelivet i flere jyske byer.\n»Typisk henvender bandemedlemmerne sig til dørmænd og forsøger at overbevise dem om, at det vil være en god idé at give dem adgang, og vi er ikke i tvivl om, at det er for at få indflydelse på narkotikamarkedet,« siger Michael Ask.\nNEC-lederen betoner, at lokalpoliti og ejerne er enige om, at det er i alles interesse at holde dem ude:\n»Hvis vi ikke holder trykket, risikerer vi, at det bliver endnu mere attraktivt at være bandemedlem.«\nTo af Tingbjergs virkeligheder\nCaféejer trist over fængselsdom til afpresser\nNørrebro-borgere strømmede til støtteaften


Autisme og parforhold. Læs mere om parforhold, autisme og kærligheden\nForside / Autisme og parforhold / Side 3\nMange tror, at højt fungerende asperger er helt som andre.\nSkrevet af Marianne Merling, 22. oktober 2018\nMen det er han ikke. Højt fungerende asperger er ligesom andre mennesker fuld af forskelligheder, men der er alligevel visse fællestræk, som især partneren ser. Hans ord vil ofte flakse rundt i dig og sårer dit bløde hjerte, – igen. Du ved, at når du er i forhold med en højt fungerende asperger, må du […]\nLæs hele indlægget...\nParforholdstabellen, – pårørende til asperger?\nSkrevet af Marianne Merling, 25. august 2018\nHvilke udfordringer der oftest, som pårørende til asperger eller som kæreste? Hvordan du kan oversætte eller arbejde rundt om disse udfordringer. Det er klart, at der intet universelt er i min udgave af parforholdstabellen, som er inspireret fra siden, theneurotypical.com. Der vil således være aspekter, som virker genkendelige og andre, som virker uinteressante. Antagelsen af, […]\nI parforhold med en aspergermand, – her er 5 rigtige gode råd, som højner din livskvalitet\nSkrevet af Marianne Merling, 29. april 2018\nAt være i parforhold med en aspergermand, kan udfordre selv den mest rummelige og hjertelige person. Og med god grund. Forholdet har nemlig svære betingelser, da din partner er udfordret på forestillingsevne, kommunikation og den sociale færden. Du har ikke en partner, som kan se livet fra din side og dermed støtte og hjælpe dig i svære […]\nSådan ved du, om din kæreste er asperger.\nSkrevet af Marianne Merling, 18. april 2017\nEr min kæreste asperger? Hvem lever ikke i et forhold med en partner, som ikke lytter nok, som ikke komplimenterer nok, som glemmer fællesskabet, som kun tænker på sig selv og ingen humor har? Det er der mange som kender til, – i forskellige grader. Derfor er det svært at tyde, om din kæreste er […]\nKvinder med autisme\nSkrevet af Marianne Merling, 31. marts 2017\nHvordan er kvinder med autisme anderledes end mænd med autisme? Selvom mænd og kvinder med autisme grundlæggende har de samme vanskeligheder, vil vanskelighederne vise sig forskelligt og dermed få forskellig betydning i et parforhold. Generelt er der i autismeforskningen, forsket mere i drengenes udvikling og trivsel end i pigernes. Dette kan skyldes, at drengene er […]\nHvad er autisme spektrum forstyrrelse?\nSkrevet af Marianne Merling, 21. marts 2017\nAutisme spektrum forstyrrelse er en anderledeshed i hjernen. Omkring én procent af befolkningen har en autisme spektrum forstyrrelse. Forekomsten er stigende, hvilket formentlig skyldes øget opmærksomhed og viden på området, men også at mennesker med en autisme spektrum forstyrrelse ofte falder igennem samfundets voksende krav til sociale evner og hurtig omstilling. Før i tiden var […]\nPartner til asperger og en videnskabelig undersøgelse\nSkrevet af Marianne Merling, 16. marts 2017\nForskningsundersøgelse af partner til asperger og deres trivsel. Kort resume af forskningsundersøgelse: Stress håndtering og modstandskraft: En undersøgelse af velbefindende for partner til aspeger. I 2010-2011 iværksatte Dr Lisa Abel og Dr Vicki Bitsika en forskningsundersøgelse af de mentale helbredsmæssige følger for personer i ASF-NT parforhold. Et hundrede-og-toogtyve partnere (113 kvinder) besvarede spørgsmålene i undersøgelsens […]


Sådan kan din kat spise sundt - Katte My Animals\nDer er mange vigtige ting, man skal sørge for, når man skal sikre sig, at ens kat er sund. Det kan være mængden af protein eller fedt, den har brug for, hvor meget vand, den skal have mv.\nSidste ændring: 28 juli, 2019\nKatte er kødædende dyr. Deres kost i “den vilde natur” består hovedsageligt af små fugle mv. Men tamme katte spiser som regel ikke råt kød derhjemme. Derfor er det vigtigt at imødekomme deres ernæringsmæssige behov, så vi kan hjælpe dem med at spise sundt. Derfor er det vigtigt, at din kat får alle de proteiner og fedtstoffer, den har brug for.\nHvorfor har katte behov for så meget animalsk protein?\nHer er nogle af fordelene ved animalsk protein:\nDet hjælper med at danne strukturen af sener, knogler, ledbånd, hud og klør.\nDet udvikler metaboliske funktioner og de funktioner, der er i immunforsvaret.\nDet hjælper dem med at opnå muskelmasse.\nDet er yderst vigtigt, at du giver din kat de korrekte mængder af foder og protein i høj kvalitet. Hvis proteinet er dårligt, eller hvis den ikke får nok af det, vil katten miste sin muskelmasse.\n6 tips til at hjælpe din kat med at spise sundt\n1. Kødbaseret kost\nKød er den grundlæggende del af enhver kats kost. En voksen kat har brug, at 25% af dens daglige kost består af protein, og det tal stiger til 30% for gravide katte samt killinger. Kattens naturlige kost er også baseret på et højt indtag af animalsk fedt, hvilket er dens primære energikilde.\nDet er værd at investere i foder i høj kvalitet, da det er meget næringsrigt. Det indeholder masser af protein og animalsk fedt og meget få kulhydrater.\nDu kan tjekke ernæringsskiltet bag på pakken for at finde ud af, om foderet har de rigtige mængder. Dette vil positivt påvirke din kats helbred og velvære på længere sigt.\n2. Giv dem både tør- og vådfoder, så de kan spise sundt\nDet er bedst, hvis din kat får mest tørfoder, da det hjælper med at eliminere tandsten, mens den tygger. Denne form for foder varierer efter kattens alder og fysiske aktivitetsniveau.\nUdover tørfoder bør du også indarbejde vådfoder i dens kost. Din kat vil bedre kunne lide vådfoder, da det har en mere appetitvækkende duft. Denne type foder anbefales, da den indeholder 70% vand, hvilket hjælper med at holde katten hydreret. Dette er yderst gavnligt, da katte som regel ikke drikker den mængde vand, som de burde.\n3. Sørg for, at den altid har adgang til vand\nDen rette mængde vand sikrer, at dens nyrer fungerer, som de skal. Det hjælper også med at regulere dens kropstemperatur. Du skal altid sørge for, at den har en hel skål fyldt med rent, koldt vand.\nDet kan forårsage alvorlige helbredsmæssige problemer, hvis katte ikke får nok vand. Det kan skade nyrerne og danne sten i deres urinrør. De kan også blive dehydreret.\n4. Katten må ikke få dine rester\nKattes ernæringsmæssige behov er meget anderledes end menneskers. Det kan forårsage problemer såsom opkast og diarre, hvis man giver dem det forkerte foder. Det kan også føre til fedme, hvilket er et almindeligt problem hos katte.\n5. Små mængder foder sikrer, at den kan spise sundt\nKatte har en tendens til ikke at spise al den mad, de har tilgængelig. Så hvis din kat ikke er overvægtig, eller hvis den som regel ikke spiser al sin mad på én gang, kan du efterlade maden i dens skål, så den kan spise det på et senere tidspunkt, når den er sulten.\nEn anden mulighed er at fodre den på bestemte tidspunkter, så du kan kontrollere dens vægt. En kats korrekte vægt vises gennem ribbenene: De skal være dækket af et lag fedt, og på samme tid skal de kunne mærkes, når man rører ved dem.\n6. Kontrollér dannelsen af hårboller i dens mave\nKatte slikker sig selv for at holde sig rene. Derfor er det så almindeligt for dem at sluge det hår, der sidder fast på tungen. Hårboller bliver dannet i deres maver, og kattene slipper af med dem ved hjælp af opkast eller afføring.\nMen meget store hårboller kan forårsage blokader i deres tarmkanal. Katteejere kan lette udskillelsen af disse hårboller ved at fodre dem med en fiberrig kost, børste dem dagligt og tage dem til en kattefrisør, hvor de kan blive klippet.\nFor at kunne fodre fritlevende katte, skal du tænke på, at det, de spiser, ikke må grisse fortovet til, fordi dine naboer kan klage over det.


Raising Kids i en anden kultur / ibuycarz.com\nRaising Kids i en anden kultur\nRaising dit barn i en ikke-indfødt kultur kræver omhyggelig opmærksomhed fremherskende stereotyper. Photo Credit Honeycomb mangfoldighed billede af Elaine Barker fra Fotolia.com\nAt være i mindretal kan gøre livet sværere, især når det kommer til at opdrage et barn i en ikke-indfødt kultur. Blot gøre beslutningen om at hæve dit barn i en ikke-indfødt kultur en stor en, men gør det korrekt er en endnu større udfordring. Når du samler fakta, forberede dine strategier for en ekstraordinær rejse.\nHvis du er uden for mainstream kultur, er du nødt til at være genstand for stereotyper. Dette betyder, at du nogle gange lider kritik fra andre forældre, fordi forskellige kulturer har forskellige forældrerollen stilarter. For eksempel er en stereotyp om forældre fra nogle kulturer er de ikke understrege betydningen af ærlighed. Mens mainstream amerikansk kultur understreger ærlighed, i en kinesisk familie, for eksempel, forældre kan være villige til at acceptere deres børn liggende, så længe de løgne fremmer harmoni. Dette er en kulturel forskel, at forældre bør være opmærksomme på, når vi diskuterer forældrerollen problemer med andre forældre.\nEtniske stereotyper undertiden anvendes mere på børn end forældre. Som mor, være parat til at acceptere, at der findes disse stereotyper. Et eksempel er den stereotype, at sorte børn er uregerlig, især i offentligheden. Roden til denne stereotype ligger i kultur, med nogle sorte familier overvurderer den alder, hvor børnene er modne. Ifølge en undersøgelse 2009 foretaget af hjemmesiden nul til tre, sorte familier overveje deres børn i stand til at kontrollere deres følelser på tidligere aldre, end mainstream hvide familier.\nMainstream vs. Native Culture\nMoms hæve børn i forskellige kulturer skal beslutte, om at omfavne mainstream kultur eller at lade sit barn samtidig lære den indfødte kultur. Valget til at undervise begge kulturer kunne bringe konflikter, men vil give barnet et bredere perspektiv af verden. Fordi dette valg vil have en langsigtet effekt på dit barn, har en generel plan for dit barns fremtid og gør afgørelsen i lyset af denne plan.\nSelv om forældrene ikke beslutte at lære barnet deres oprindelige kultur, de kan forventes at støde på mange kulturelle forskelle mellem de indfødte og mainstream kulturer, der påvirker børneopdragelse. En typisk kinesisk mor kan finde sit barn klager over ekstra klasser efter skole, hørelse irettesættelser såsom "Men Jenny mor ikke gør hende tage klaver klasse efter skole!" Moms, der voksede op i kinesisk kultur kan huske, at barndommen er kun omkring skolen og kompetenceudvikling; de kunne forvente, at deres børn til at følge samme vej. Men i amerikansk kultur, barndom typisk er en tid med leg. Sådanne kultursammenstød kan forårsage problemer i familien, hvor enten forældre eller barn har at opgive deres hensigter.\nEr Lakewood Ranch, Florida et godt sted at Raise Kids?\nRaising Kids Når du er en kontrol freak\nBedste Age at Raise Kids? Ældre forældre siger 30'erne\nCentrale elementer i Raising Kids\nRaising Kids i byen vs. de forstæder\nFørste tegn på epilepsi\nHvordan man skal håndtere en Bully i en gruppe indstilling\nEksperter Sig Kolesterol Screenings bør starte i barndommen\nHvordan laver Bananas holder længere\nLøbebånd Test for Heart Problemer\nErnæringsmæssige indhold i Medium-Size Rejer\nSun Protection Tøj: Så godt som solcreme, eller bedre?\nHvad betyder dit barns børnehave Lærer Vil forældre at vide?\nFoods til Stop løs afføring\nassisteret reproduktion terapi coronavirus forstadier til kræft fuldmåne legender john swartzberg krop ris mælk sort pest state fedme temperatur flux\thgb fald nyresten fosfor frisk amla opsvulmet tunge iste koffein væske i det indre øret cyklisk opkastning tomater bivirkninger tegn på dårligt blodomløb i benene styrke psoas major\nTips & Urter til at forbedre dårligt blodomløb i benene\nDen Schilling Test & B12\nVegansk sukker erstatninger\nSådan Wear en Ergo Baby på Side\nL-citrullin og blodtryk\nBlødgjorte Organer Kom til Singapore Medical School\nEr balsamico godt for dig?\nHævet Risiko for Heart Trouble Set i Cøliaki patienter


Hjernen bag Paris-terror meldes dræbt - MX.dk\n19/11-15 13:36; Opdateret: 19/11-15 17:02\nHjernen bag Paris-terror meldes dræbt\nHjernen bag Paris-terror, Abdelhamid Abaaoud, meldes dræbt i en politiaktion, rapporterer anklagemyndighed til AP.\nDen formodede hjerne bag angrebene i Paris, Abdelhamid Abaaoud, er blevet identificeret som en af de dræbte under politiaktionen i Paris-bydelen Saint-Denis onsdag, oplyste anklagemyndigheden torsdag.\nHan blev dræbt, da politiet angreb den bygning, hvor han holdt sig skjult.\n- Abdelhamid Abaaoud er lige blevet formelt identificeret dræbt under angrebet efter en sammenligning af fingeraftryk, hed det torsdag eftermiddag i erklæringen.\n129 mennesker mistede livet, da radikale islamister fredag aften og natten til lørdag angreb det nationale stadion, Stade France, flere barer og restauranter i centrum af Paris og et spillested med 1500 mennesker.\nFransk politi troede først, at den 28-årige Abaaoud, der var belgisk statsborger, stadig befandt sig i Syrien sammen med Islamisk Stat.\nMen efterforskningen førte onsdag morgen politiet til et hus i Saint-Denis. Her stormede svært bevæbnede betjente en lejlighed, og det kom i de næste timer til en voldsom skudveksling.\nIfølge den franske indenrigsminister, Bernard Cazeneuve, stod Abaaoud bag fire ud af seks forpurrede angreb siden foråret.\nHan sagde på en pressekonference torsdag, at Frankrig ikke havde modtaget informationer fra andre europæiske lande om, hvor Abdelhamid Abaaoud befandt sig.\nI et opråb til Europas ledere sagde han, at det er på tide at "vågne op og blive organiseret" med henblik på at håndtere terrortruslen.\n- Alle må forstå, at det haster, at Europa vågner op og organiserer sig selv og forsvarer sig selv mod terrortruslen, sagde Bernard Cazeneuve.\nEU's justitsministre mødes fredag til et hasteindkaldt møde i Bruxelles for at diskutere den fælles kamp mod terror.\nDen spanske indenrigsminister, Jorge Fernandez Diaz, sagde torsdag ifølge nyhedsbureauet AFP, at Abaaoud forsøgte at hverve kvinder, der bor i Spanien, til Islamisk Stat.\nDiaz sagde, at formålet ikke var at udføre angreb i Spanien. Det var nærmere at sikre flere kvinder til IS' selvudråbte kalifat i Syrien og Irak.\nOVERBLIK: Dræbt bagmand fra angrebet i Paris boede i Belgien\nAbdelhamid Abaaoud, der formodes at være hjernen bag angrebet i Paris, er torsdag dræbt af fransk politi.\nAbdelhamid Abaaoud, der formodes at være hjernen bag sidste uges angreb i Paris, blev torsdag dræbt under en politiaktion i Paris-bydelen Saint-Denis. Ifølge franske medier blev der affyret 5000 skud under aktionen, der udspillede sig i en lejlighed.\nDette ved vi om Abdelhamid Abaaoud indtil videre:\n* Abdelhamid Abaaoud var 28 år og belgisk statsborger med marokkanske rødder. Han voksede op i bydelen Molenbeek i Bruxelles, Belgien.\n* Fransk politi troede først, at Abdelhamid Abaaoud opholdt sig i Syrien sammen med Islamisk Stat. Efterforskningen førte onsdag morgen politiet til en lejlighed i Saint-Denis, hvor bevæbnede betjente stormede bygningen. Her blev Abdelhamid Abaaoud dræbt under skududvekslingen, oplyser den franske anklagemyndighed.\n* Abdelhamid Abaaoud var involveret i fire ud af seks forpurrede terrorangreb i Frankrig i år. Det siger den franske indenrigsminister, Bernard Cazeneuve, torsdag.\n- Seks angreb er blevet forpurret af franske enheder siden foråret 2015. Abaaoud var involveret i fire af dem, siger indenrigsministeren ifølge AFP.\n* Abdelhamid Abaaoud kom på den belgiske efterretningstjenestes radar, da han optrådte i en makaber video fra Islamisk Stat. I videoen slæber han flere lig efter sig fra en bil.\n* Hans navn dukkede også op efter en aktion mod et hus i den belgiske by Verviers i januar. Ved aktionen blev to mistænkte islamister dræbt af belgiske sikkerhedsstyrker. Gruppen planlagde angiveligt at dræbe belgiske politibetjente.\n* Abdelhamid Abaaoud har også været sat i forbindelse med angrebet i et fransk tog i slutningen af august, hvor det lykkedes rejsende at overmande en svært bevæbnet mand.\n* I 2014 formåede Abdelhamid Abaaoud at overtale sin 13-årige lillebror Yones til at tage til Syrien. Yones blev døbt "verdens yngste jihadist" i nogle aviser.\n- Abdelhamid har bragt skam over vores familie. Vores liv er ødelagt. Jeg vil aldrig se ham igen, sagde faren, Omar Abaaoud, dengang.\n* I efteråret 2014 forlød det, at Abdelhamid Abaaoud var blevet dræbt i Syrien. Det vakte glæde hos familien i Belgien, som længe havde ønsket ham død.\n- Vi beder til, at Abdelhamid virkelig er død, sagde hans storesøster Yasmina dengang ifølge New York Times.\nKilder: Ritzau, AFP, Reuters, NTB, New York Times.


SS17: Disse beautytrends, skal du gå den nye sæson i møde med | ELLE\nDisse beautytrends, skal du gå den nye sæson i møde med\nTorsdag, 23. februar 2017 - 9:11 - af Maria Beyer Nielsen\nDer var, som altid, fyldt med smukke beautylooks til modeugerne, da SS17-kollektionerne blev vist frem sidste sommer. Vi har samlet de største tendenser fra SS17-catwalken fra de store modehuse og samlet dem til dig, så du ved præcist, hvad du skal gå den nye sæson i møde med...\nDa de internationale modehuse fremviste deres SS17-kollektioner tilbage i sensommeren 2016, var nogle tendenser stærkere en andre og fælles for mange af de fine shows var, at der på beautysiden var ekstra fokus på den lækre, naturlige og strålende hud.\nAllerede inden modeugen havde nået sin ende stod det klart, at den naturlige hud var en genganger og vi kan derfor konkludere, at det simple og naturlige beautylook kommer til at dominere den sæson, vi i møde nu - Spring/Summer 2017. Det er med andre ord på tide, at lade huden ånde, mærke D-vitamin fra solens stråler og lade din hud stråle omkap det gode vejr.\nModehuse som Alexander Wang, Tommy Hilfiger og Lacoste præsenterede en lettere og mere naturlig hud på catwalken samtidig med, at der var fokus på de naturlige bryn og de naturlige læber uden så meget farve.\nMax Mara viste dog også de lidt stærkere farver på catwalken, som på fineste vis komplimenterede det ellers nude look.\nForuden det naturlige look, er nøgleordet for forår og sommer 2017 fugt, fugt og atter fugt og dine key-produkter til den nye sæson er dermed en god fugtgivende creme, let nærende læbepomade og kvalitets browgel - og så må du gerne spare lidt på den tunge foundation.\nNedenfor har vi samlet nogle af de bedste beautylooks fra SS17-catwalken, som du skal lade dit forår og sommer inspirere af.\nSS17: Disse beautytrends, skal du gå den nye sæson i møde med\nMakeup artist Diane Kendal skaber det perfekte surfer babe look ved at give huden en naturlig glød og duppe lidt concealer på læberne for at få et mere ensartet look.\nDet nye minimalistiske look – en let foundation og ellers dæmpet lækker hud sat sammen med intens mørk læbefarve er det perfekte gå-ud-look.\nMakeup artist Pat McGrath gik efter en rent look til Tommy Hilfigers show med let foundation, en dæmpet øjenskygge og fugtede lækre læber.\nDen bedste måde at bære røde læber? Hold resten af looket neutralt som modellerne så flot viste frem på catwalken for Jason Wu.\nTræt af nude? Tilføj en kraftig og tydelig farve til at vække opmærksomhed. Makeupartist Thomas de Kluyver skabte det Picasso lignende look ved at bruge lidt pigment farve til et ellers råt og bart look.