Antibiotika mod influenza og forkølelse er en mulighed for at bekæmpe disse farlige sygdomme og komme sig hurtigt og undgå komplikationer.\nDet er sandt, at det er langt fra altid muligt og nødvendigt at tage sådanne medicin..\nDet er nødvendigt at vide om indikationer og kontraindikationer til deres brug og konsultere en læge uden fejl.\nHvad du skal vide om antibiotika?\nPå trods af det faktum, at nogle mennesker tror, at brug af antibiotika virkelig kan helbrede alt og når som helst, er det faktisk ikke sådan..\nI det mindste anbefaler medicinske specialister dem ikke altid under forkølelse..\nDet er bestemt umuligt at behandle influenza og forkølelse forårsaget af vira med antibiotika, da virkningen af medikamenter i dette tilfælde ikke er effektiv nok.\nVirale infektioner, henholdsvis, skal bekæmpes med antivirale lægemidler (de mest berømte blandt dem er Anaferon, Remantadin og nogle andre).\nDeres handlingsspektrum er ret bredt, og de er i stand til at klare en lang række infektiøse patogener. De ordineres ikke kun til behandlingsformål, men også til forebyggelse af akutte luftvejsinfektioner.\nBrug af antivirale midler kræver dog den første konsultation med en læge for ikke at støde på uforudsete komplikationer.\nHvornår har voksne brug for antibiotika mod influenza og forkølelse?\nFørst og fremmest i tilfælde af binding af en bakteriel infektion til en viral.\nPå grund af sådanne komplikationer kan en person støde på:\nDerefter ordinerer læger antibiotika, såsom Amoxil, Biseptolum, Clarithromycin, og så videre..\nHer er symptomerne, hvor lægen kan ordinere antibiotika mod influenza:\nforstørrede lymfeknuder i nakken og under kæben;\nInden ordinering af sådanne medicin skal lægen nøje undersøge patienten, måske sende for yderligere undersøgelser.\nVarigheden af det terapeutiske forløb, når voksne har brug for at drikke antibiotika, er normalt fem eller syv dage.\nSpecifikt bestemmes dette af sygdommens sværhedsgrad.\nHvilket antibiotikum er bedst for voksne?\nFaktisk er listen over disse stoffer ret forskelligartet..\nPå den anden side har langt fra alle lægemidler, der tilbydes i et moderne apotek, en effektiv antimikrobiel effekt..\nAf midler med en bred antimikrobiel effekt skal der tages hensyn til Amoxil, Ceftriaxone, Penicillin, Azithromycin, Amoxiclav.\nMen hverken voksne eller børn kan vælge et eller andet antibiotikum fra den generelle liste til behandling af influenza.\nLægen ordinerer ikke kun medicin, men angiver også varigheden af medicinforløbet.\nI gennemsnit er det cirka en uge, på trods af at tabletter (kapsler) skal tages to gange om dagen.\nOftest sammen med antibiotika anbefaler lægerne at drikke probiotika, som det er muligt at genoprette tarmens mikroflora (som på en eller anden måde lider af stærke antibiotika).\nBioogurts såvel som Linex-tabletter, som anbefales til brug to gange dagligt i en uge, er især gode til disse formål..\nHvis vi taler om, hvad antibiotika skal tages til børn med influenza, ordinerer læger traditionelt sirupper som Inspiron, Ospamox og Augmentin to gange om dagen.\nBehandlingsforløbet ordineres ikke uden en foreløbig undersøgelse.\nFastgørelsen af en bakteriel infektion til en akut viral luftvejsinfektion opstår, når:\npatienten lider af alvorlig hoste og hals smerter;\nMen det er umuligt at basere en diagnose på disse tegn alene..\nSkal ses af en erfaren medicinsk professionel.\nSelvbetegnelse er fyldt med alvorlige sundhedsmæssige problemer bagefter.\nLægen vælger de mest egnede lægemidler baseret på et specifikt infektiøst middel.\nFor eksempel betragtes makrolider som meget gode antibiotika mod forkølelse og influenza..\nNår vi taler om dem, skal vi huske om Azithromycin, Clarithromycin, Amoxiclav.\nDe lykkes med succes at klare mange inflammatoriske sygdomme. Og bare en eller to tabletter om dagen er nok.\nDer er også penicilliner, blandt hvilke Ampicillin og Augment er værd at nævne..\nDette er ret følsomme antibakterielle midler, som også tages som standard pr. Tablet pr. Dag..\nCephalosporiner (den samme ceftriaxon eller cefazolin) er effektive midler med et bredt spektrum af antimikrobiel virkning.\nOfte er dette medikamenter, der administreres intramuskulært.\nBehandlingsforløbet ordineres af en medicinsk specialist.\nFor at undgå tarmdysbiose bør der dog tages probiotika parallelt med at tage disse antibiotika til akutte luftvejsinfektioner og influenza.\nSpecielt anbefaler læger hjemmelavet yoghurt fremstillet med særlig surdej..\nAt nævne navnene på alle antibiotika mod forkølelse og influenza fra den generelle liste, der tilbydes på apoteket, er næsten umuligt.\nI det mindste tager det for meget plads og tid.\nMen at give en liste over de mest effektive af dem, så det bliver klart, hvilke antibiotika der bedst tages til forkølelse og influenza, giver det mening.\nHer er et ret kraftigt lægemiddel ordineret af læger til behandling af mange betændelser forårsaget af patogene bakterier..\nDet er også velegnet til behandling af forkølelse..\nDet tages normalt som en tablet om dagen. Selvom behandlingsforløbet kan justeres af en læge.\nMed dette antibiotikum kan selv alvorlige forkølelser håndteres..\nDet tages to gange om dagen, en tablet. Men du bør ikke ordinere denne medicin selv - kun med tilladelse fra lægen.\nHer er et andet kraftfuldt medikament, der med succes takler inflammatoriske processer..\nNok og en tablet om dagen.\nDette værktøj betragtes som meget almindeligt og er derfor ofte ordineret af læger.\nDerudover overstiger standarddoseringen ikke en tablet om dagen.\nDette middel hjælper, når den øvre og nedre luftvej er syge, hvilket ofte sker med otitis media, kronisk bronkitis, betændelse i mandlen og faryngitis..\nMen for børn under tolv år er det kontraindiceret at bruge det.\nDerudover vedrører kontraindikationer individuel intolerance og leversvigt..\nDosering involverer ca. 875 milligram. Men i detaljer skal det ordineres af en læge.\nDette lægemiddel er især godt til håndtering af streptokokker, Staphylococcus aureus, enterobacteria, Escherichia coli, Proteus..\nMedicinen fås i form af et fortyndbart pulver såvel som tabletter. Velegnet til behandling af ikke kun voksne, men også børn.\nLæger ordinerer det for at klare akutte luftvejsinfektioner, bihulebetændelse, stomatitis, betændelse i mandlen, lungebetændelse og bronkitis.\nHvis brystet er inficeret, og den øvre og / eller nedre luftvej er påvirket af influenza, kan dette antibiotikum ordineres..\nNogle gange bliver han udskrevet efter operationen.\nSom regel er dette tabletter eller suspensioner.\nVarigheden af det terapeutiske kursus er omkring en uge.\nBare et par piller om dagen.\nSmå børn har også tilladelse til at tage dette medikament, men under streng medicinsk kontrol for at undgå bivirkninger..\nBehandlingen af luftvejssygdomme kræver brug af medicin, der har en direkte virkning og virker direkte på årsagen.\nDette er en etiologisk terapi, takket være hvilken det er muligt at ødelægge mikrober og forhindre deres reproduktion.\nValget af medicin skal være korrekt. Nogle patienter begynder at tage alt, hvad de vil, uden at konsultere en læge, men på denne måde risikerer de kun at skade sig selv endnu mere, hvilket bringer sagen til farlige komplikationer.\nGenerelt er forkølelse og influenza virussygdomme..\nDerfor er det antivirale lægemidler, der skal tages først. Men i tilfælde af komplikationer giver det mening at ty til brugen af antibiotika.\nOverførslen af patogene mikroorganismer udføres af luftbårne dråber og derudover gennem kontakt med en inficeret person eller genstande, som han rørte ved.\nHvis vi taler om akutte virussygdomme, for eksempel influenzainfektion, indikeres deres symptomer ret skarpt:\nslimhinderne i nasopharynx bliver betændte og hævede;\nen løbende næse begynder;\nnødt til at hoste;\nhalsen bliver rød, og der dannes lyserøde og hvide granuler;\nmandler bliver betændt;\ni halsen er det meget krydret;\ntemperaturaflæsninger er over normale.\nMen skynder dig ikke at drikke antibiotika, når de første tegn vises - selv dette er et så velkendt lægemiddel som Amoxiclav. Hvilken dag skal dette gøres? Kun når en medicinsk specialist udnævner og ikke tidligere.\nI stedet følger de følgende anbefalinger:\nobserver den nødvendige sengeleje;\nspis godt for at forbruge flere vitaminer;\nskyl næsehulen med saltvand, saltvand, furatsilinom såvel som kamilleopløsning;\nregelmæssigt udføre inhalation;\nudfør fodbade og gnidning, sæt kompresser (selvom der ikke er feber).\nDe første symptomer skal vises, og hvis du følger alle ovenstående anbefalinger, vil en forkølelsessygdom forsvinde af sig selv.\nImidlertid "trækker folk ofte" med dette, som et resultat af, at sygdommen skrider videre.\nLæger ordinerer et terapeutisk kursus ved anvendelse af antivirale lægemidler, symptomatiske og immunmodulerende lægemidler.\nFørst da kommer antibiotika i spil - i dette tilfælde skal du ikke skynde dig at få "noget".\nNogle mennesker, der prøver at spare penge, køber lidt kendte, ikke-verificerede og billige antibiotika på apoteker.\nMen et billigt lægemiddel betyder ikke effektivt.\nOg besparelsen er langt fra altid god.\nOfte har disse retsmidler for mange bivirkninger..\nTraditionelt forbliver infektionen i den menneskelige krop i en uge, hvorefter symptomerne går ned. Med influenza kan situationen naturligvis være meget mere kompliceret, og sygdommen trækker endnu længere..\nMen i tilfælde af en bakteriel infektion vil sygdommen ikke forsvinde. Komplikationer kan forekomme med luftvejene, bihulerne, ørehulen.\nHvad skal man overveje, når man ordinerer medicin?\nVed recept på antibiotika tager medicinske specialister hensyn til følgende faktorer:\nstedet, hvor infektionen var lokaliseret;\ntilstedeværelsen af individuel intolerance over for en eller anden komponent;\nMen de tegn, hvor en læge kan ordinere antibiotika:\ntilstedeværelsen af subfebrile temperaturer;\nhyppige forkølelser (normalt fem gange om året);\nsvampe såvel som kroniske infektioner;\nKomplikationer såsom bakteriel tonsillitis, purulent lymfadenitis, akut bronkitis og otitis behandles også med antibiotika..\nMen glem ikke - selv de bedste antibiotika kan skade dit helbred, hvis du tager dem uden den rette tilladelse fra en læge. Navnet på lægemidlerne bør også afklares af en medicinsk specialist..\nFor et par årtier siden begyndte vores bedstemødre at sætte dåser på ryggen for at kurere en forkølelse eller lindre smerter i ryggen og nakken.


tætpåkræft Gå for en god sag søndag den 6. april side 4 Nr. 1 Marts årgang Kræftens Bekæmpelse En ryge-stoppers CV side PDF\ntætpåkræft Gå for en god sag søndag den 6. april side 4 Nr. 1 Marts årgang Kræftens Bekæmpelse En ryge-stoppers CV side 7-9\nDownload "tætpåkræft Gå for en god sag søndag den 6. april side 4 Nr. 1 Marts 2008 6. årgang Kræftens Bekæmpelse En ryge-stoppers CV side 7-9"\n1 Nr. 1 Marts årgang Kræftens Bekæmpelse tætpåkræft Gå for en god sag søndag den 6. april side 4 En ryge-stoppers CV side 7-9 Den evigt nysgerrige forsker side 20-23\n2 Indhold En hyggelig dag for en god sag 4 En ryge-stoppers CV 6 Hver fjerde er røgfri et år efter, de har været på rygestopkursus 9 Forløbspartner: Kræftramte familier får ryddet op i kaos 10 Opskrifter 14 Parløb med pose på maven 16 Den evigt nysgerrige forsker 20 Det handler om at finde det positive frem i alle situationer 24 En god barndom med kræft 28 Forsiden Kræftens Bekæmpelses årlige landsindsamling finder sted søndag den 6. april. Annalaura Sonne samler ind sammen med sine forældre Petrine og Palle Sonne og søsteren Anemone. Leder DANSKERE VIL GERNE I snart to år har Kræftens Bekæmpelse tilbudt gratis, individuel rygestoprådgivning til patienter, der er i behandling for kræft. Ca. 50 mennesker har deltaget, og en tredjedel af dem har kvittet tobakken. Rådgivningen har ud over rygestop handlet om livskvalitet, følelser og skyld. F.eks. føler nogle lunge- og hovedhalskræftpatienter, at det er deres egen skyld, at de har fået kræft. Derfor handler rådgivningen i vid udstrækning om, at folk ikke skal føle skyld, men hjælpe dem med at skabe håb for fremtiden og f.eks. snakke med patienten om, hvad man kan vinde rent helbredsmæssigt ved at stoppe med at ryge. Den rådgivning og de metoder, som er blevet udviklet og afprøvet på de godt 50 mennesker, skal nu implementeres på Odense Universitetshospital. Sygeplejersker fra hoved-halskræftafdelingen har indtil nu været i gang med at uddanne sig som rygestoprådgiver overfor kræftpatienter. Og fra 1. marts bliver det sådan, at når man har fået diag - nosen hoved-halskræft og bliver henvist til operation, får man 2\n3 Den evigt nysgerrige forsker For seniorforsker Johnni Hansen er det blevet noget af en hjertesag at analysere natarbejdets betydning for risikoen for at få kræft. Nye undersøgelser om mænds risiko er lige på trapperne. 20 Parløb med pose på maven Jytte og Flemming Holdt har begge stomi, men det er ikke noget, der præger deres liv. Jytte Holdt bruger en del af fritiden på at være frivillig rådgiver i stomiforeningen COPA. 16 En ryge-stoppers CV For de fleste rygere vil en tobaksbetinget kræftsygdom nok være et alvorligt vink med en vognstang. Det var det også for journalist Per Reipurth i en årrække, indtil der kom et brev fra skattevæsenet. 6 HOLDE MED AT RYGE samtidigt et tilbud om otte gange rygestoprådgivning. Er man ikke klar til at kvitte tobakken på det tidspunkt, får man tilbuddet længere inde i behandlingsforløbet. Vi håber, at forsøget i Odense bliver en stor succes, og at de erfaringer, man gør sig i Odense sammen med de erfaringer, vi har gjort os, betyder, at der snart er en pakke klar, der virker, og som kan bruges til andre end kræftpatienter, f.eks. hjerte- eller KOL-patienter. Kræftens Bekæmpelse ved, at der i fremtiden bliver behov for flere rygestopkurser, hvor deltagerne har samme problem. At være sammen med ligestillede har stor betydning. Derfor er vi i fuld gang med at få udviklet nye og mere målrettede kurser til rygestoprådgiverne, så viften af tilbud om rygestop bliver endnu større. Behov for flere rygestoprådgivere Knap 24 procent af danskerne ryger hver dag. Halvdelen af dem ønsker at holde op. Det svarer til danskere. Det viser den seneste undersøgelse om danskernes rygevaner. Vi ved, at fjerde er røgfri et år efter, de har været på rygestopkursus, og chancen for succes stiger, hvis man samtidigt bruger hjælpemidler. Derfor skal der uddannes flere rygestoprådgivere, så man kan få hjælp og støtte her og nu, hvis man gerne vil stoppe med at ryge. Kræftens Bekæmpelse har indtil videre uddannet flere end rygestoprådgivere herhjemme. Alene i 2007 blev der uddannet 500 rådgivere. De kurser, som Kræftens Bekæmpelse udbyder, er populære. Og vi arbejder hele tiden på at forbedre dem. Vi har den nyeste viden om rygestop, og vi udvikler hele tiden nye metoder, så de mennesker, vi uddanner, er godt klædt på til at rådgiver og støtte de mennesker, der gerne vil have hjælp til at komme ud af tobakshelvedet. Hvis du kunne tænke dig at blive rygestoprådgiver, så læs mere på Frede Olesen Formand Kræftens Bekæmpelse 3\n4 Landsindsamling tætpåkræft -Vi går i vores eget boligområde, når vi samler ind, for så får vi samtidigt hilst på naboerne, siger Petrine Sonne. EN HYGGELIG DAG FOR EN GOD SAG Kræftens Bekæmpelses landsindsamling finder i år sted søndag d. 6. april. Sidste års landsindsamling satte danmarksrekord med 27,1 millioner kroner. Den skal helst slås i år. Derfor er der brug for indsamlere på gaderne den første søndag i april. Der venter gode oplevelser ude på ruten, fortæller en af sidste års indsamlere Af Morten Jakobsen Foto Tomas Bertelsen -Det er først og fremmest en smadder hyggelig dag, fortæller Petrine Sonne. Familien, som også tæller manden Palle og deres to små piger, Annalaura og Anemone, havde en dejlig formiddag i det skønne forårsvejr ved sidste års indsamling. -Vi går i vores eget boligområde. Det er en god måde at hilse på sine naboer på. Så får man også tit lige snakket lidt i døren. Jeg er overrasket over, hvor mange penge nogle faktisk giver. Og mange har pengene liggende parat, fordi de ved, at vi kommer, siger Petrine Sonne. Familien har også personlige motiver for at støtte kampen mod kræft. Både de selv og nære venner har oplevet at miste familiemedlemmer til sygdommen. Da de samlede ind i 2006, var Palles mor død af kræft kort tid forinden. -Mange af naboerne vidste jo godt, hvad der var sket, så der var mange trøstende ord på vejen. Samtidig syntes Palle, det var rart at kunne gøre noget positivt oven på alt det negative omkring sygdomsforløbet, fortæller Petrine Sonne. Store forskelle rundt om i landet Der er store forskelle på, hvor let det er at hverve tilstrækkeligt med indsamlere rundt om i landet. I nogle landdistrikter er der direkte ventelister, mens det typisk er sværere at få indsamlere nok i de store byer. Specielt i Region Hovedstaden er der udfordringer både med at få indsamlerne til at melde sig og rent faktisk få -Danskerne kan godt rumme flere forskellige indsamlinger, og de kan godt skille kræftsagen fra nødhjælp dem til at dukke op på indsamlingsdagen. Der er kommet mere konkurrence på indsamlingsområdet i Danmark. Sidste år steg antallet af landsindsamlinger fra fire til syv, og samtidig havde DR den store Danmarks Indsamling på TV i januar. Men det har ikke betydning for Kræftens Bekæmpelses indsamling, mener pro - jekt chef Finn Christensen, som har ansvaret for indsamlingen. -Danskerne kan godt rumme flere forskellige indsamlinger, og de kan godt skille kræftsagen fra nødhjælp. Langt de fleste familier har kræft inde på livet, og samtidig har Kræftens Bekæmpelse et Projektchef Finn Christensen, Kræftens Bekæmpelse 4\n5 godt ry i befolkningen. Derfor vil folk gerne støtte, siger Finn Christensen. Meld dig som indsamler: eller telefon Positive oplevelser Han understreger samtidig, at tilbagemeldingerne fra indsamlerne rundt om i landet næsten udelukkende er positive. -Vi ved, at 85 procent af de, som er hjemme, giver et bidrag. Og de sidste 15 procent er ikke sure de har bare typisk fast støtte-aftaler med andre organisationer, eller har støttet os på anden vis. Og vi oplever jo stadig, at folk, som ikke er hjemme, har hængt en kuvert til Kræftens Bekæmpelse op på døren, siger Finn Christensen. Petrine Sonne kan nikke genkendende til billedet af de positive oplevelser. Og hun skal helt sikkert ud at samle ind sammen med familien igen i år. Kræftens Bekæmpelses indsamling er noget særligt for familien. -Sådan noget som børn, der synger fastelavnssange ved døren for at få slik, synes jeg egentlig, er noget tiggeri. De mangler jo ikke noget. Det er noget andet med landsindsamlingen. Der er alt for mange, der dør af kræft i Danmark i forhold til nabolandene. Så kan jeg gøre lidt for kampen mod den sygdom, så gør jeg det meget gerne, siger Petrine Sonne. En indsamler fik ved sidste års landsindsamling i gennemsnit kroner i indsamlingsbøtten. Det dækker over en stor variation alt efter, om man samler ind i et landdistrikt med langt mellem husene eller i et tæt befolket område. Alle kan samle ind. Unge under 18 skal blot følges ad to og to, og børn under 13 år skal følges med en voksen. Det går pengene til: Sidste år samlede Kræftens Bekæmpelse 27,1 millioner kroner ind ved landsindsamlingen. Det er rekord for landsindsamlinger i Danmark gennem de seneste 20 år. Pengene går til foreningens arbejde med forskning, patientstøtte og forebyggelse. Kræftens Bekæmpelses udgifter fordeler sig sådan her: Forebyggelse 16% Patientstøtte 24% Administration 6% Forskning 54% 5\n7 Rygestop tætpåkræft EN RYGE-STOPPERS CV For de fleste rygere vil en tobaksbetinget kræftsygdom nok være et alvorligt vink med en vognstang. Det var det også for mig - i en årrække - inden jeg faldt i igen! Af Per Reipurth Foto Niels Åge Skovbo Min karriere som ryger startede temmelig sent. Jeg var vel lige præcis på den anden side af teenageårene. Karrieren stoppede også temmelig sent, nogle vil sikkert sige lidt for sent, da jeg havde fået konstateret strubekræft. Dengang i 1997 talte statistikken helt sit eget sprog: 90 procent af alle tilfælde af strubekræft var (midaldrende) mænd, og af disse var tilsvarende 90 procent rygere. Det var altså svært at skyde skylden på ret meget andet end netop to - bakken. Derfor kan det vel næppe karakteriseres som mindre end hovedrystende og dybt tåbeligt at begynde forfra, selvom man er erklæret rask igen! Røgfri i mange år Grundene til at ryge cigaretter er selvfølgelig forskellige fra ryger til ryger. I de første 30 år af min rygerkarriere var det næsten altid stress og en til tider nærmest manisk livsstil, der undertiden fik antallet af cigaretter op på tæt ved 40 om dagen. Men kræftsygdommen satte en naturlig stopper for tobakken, og i næsten ni år var jeg røgfri, og jeg var helt sikker på, at sådan skulle det fortsætte. Det holdt lige præcis til den dag, da der dumpede et brev fra det kære skattevæsen ind af brevsprækken.så skulle jeg bare lige ha en enkelt cigaret til at dulme nerverne med. Nu havde jeg jo bevist i tæt ved ni år, at jeg sagtens kunne styre misbruget. Allerede efter nogle ganske få dage havde jeg nået det sædvanlige forbrug fra gamle dage, Prince om dagen. Efter et lille halvt års tid besluttede jeg mig dog for at stoppe igen. Det var vel nærmest hjernedødt at genoptage rygningen, når jeg nu godt vidste, at jeg havde mere end 50 procent større risiko for tilbagefald denne gang. Altså gik turen omkring apoteket, hvor jeg fik et foredrag om de forskellige former for nikotinerstatnings-produkter. Det endte med en pakke plastre af den kraftigste slags. De gode intentioner holdt mindre end 14 dage, så var jeg tilbage i den gamle rutine. Utålelig arrogance Der er selvfølgelig grænser for, hvor længe man kan fortrænge, at man har gang i noget, der i værste fald ligner et langtrukkent selvmord. Ønsket om at holde op dukkede da også op med jævne mellemrum, men uden den nødvendige motivation, tror jeg simpelthen ikke på, at det hjælper, og det var meget småt med motivationen. Ikke fordi der ikke var nok af grunde til at stoppe; tag nu f.eks. ønsket om at se børnebørnene vokse op. Det var ikke engang nok, selv om det alligevel gav utrolig dårlig samvittighed. Der er selvfølgelig grænser for, hvor længe man kan fortrænge, at man har gang i noget, der i værste fald ligner et langtrukkent selvmord. Per Reipurth 7\n8 Rygestop tætpåkræft Senere lærte jeg i øvrigt, at jeg ikke skulle holde op for de andres skyld men for min egen. Det manglede heller ikke med bemærkninger fra omgivelserne. Lige fra stærkt sarkastiske til velmenende, nærmest kærlige opfordringer, som dengang en fotograf-kollega opdagede, at jeg var begyndt at ryge igen, og i stærke vendinger gjorde opmærksom på, at der faktisk var mange, der gerne ville ha, at jeg blev her lidt endnu. Det gjorde indtryk. Når jeg direkte blev spurgt, om jeg ikke var bange for at dø af det, svarede jeg lidt arrogant, at jeg havde det som en berømt, amerikansk filminstruktør, der sagde, at han ikke var bange for at dø, blot han ikke var til stede, når det skete! Temmelig højrøvet sådan at udstede en check, der jo alligevel ikke er dækning for, den dag, den skal indløses. På kursus hos Bodil Der skulle en lille uanselig annonce i den lokale ugeavis til, før der for alvor skete noget. Skanderborg kommune inviterede til rygestopkursus. Fem tirsdage skulle jeg så møde op og herigennem lære, hvordan jeg kvittede smøgerne. Kurset var annonceret godt en måned før første kursusdag. Det var vistnok gratis, så risikoen ved at melde sig til, var vel ikke så stor. Jeg kunne sagtens nå at hoppe fra inden start. Men så skete der noget mærkværdigt. Efterhånden, som rygestopkursets start nærmede sig, steg min motivation. Umiddelbart efter tilmelding havde jeg derimod været stærkt skeptisk. Jeg forestillede mig en rundkreds af mennesker (læs kvinder), der messende og halvreligiøst holdt hinanden i hånden og svor for sig selv og hinanden, at de fra nu af og i al fremtid ville forsage tobakkens glæder. Sådan foregik det naturligvis ikke. Vi mødte op til kurset, seks mennesker i alt - fire mænd og to kvinder, og så naturligvis Bodil, vores instruktør de næste fem tirsdage. Bodil var effektiv, kompetent og direkte. Hun havde selv været røgfri i knap 20 år! Dejligt med en instruktør, der selv har været der! I stedet for den forventede hændervridende, sjælsudkrængende rundkreds fortalte Bodil os den første tirsdag aften, at vi skulle undgå den sædvanlige, destruktive må-ikke-tankegang og i stedet beslutte, at vi ikke ville ryge. Der er en verden til forskel fra ikke at måtte til ikke at ville - i hvert fald for mig. Inden pausen, denne første aften, fik vi blæst i den lille kuliltemåler, der fastslog, at vi var, godt og vel, storrygere! I pausen var vi alle sammen udendørs for at ryge; det var jo først om 10 dage, vi skulle stoppe. Fast rygestopdag Rygestopkurset er tilrettelagt sådan, at dagen for selve det fysiske stop er fastlagt på forhånd til at være tre dage før den tredje mødedag. Det ville i vores tilfælde være om søndagen. Når valget netop var tre dage før det tredje møde, skyldes det, at tredjedagen efter et rygestop normalt anses for at være den allerværste, og så er det erfaringsmæssigt en rigtig god dag at mødes på, så man kan bakke hinanden op. På den anden kursusdag - tre dage inden stoppet - var der ingen, der var nede at ryge i pausen, så motivationen havde virkelig fået tag i os allerede da. Flere af os havde på daværende tidspunkt des - uden næsten halveret det daglige cigaretforbrug. Det blev igen tirsdag, vi mødtes, og vi havde alle været røgfri nu i tre dage. De sidste tre tirsdage blev brugt på at holde fanen højt, at ruste os til fremtiden. Også her var Bodil guld værd. Hun heglede os igennem, tvang os til at tænke på, hvad vi ville gøre, hvis trangen igen kom over os, og hun kom med masser af gode råd om, hvordan vi skulle fastholde motivationen i ugerne, der kom. Nemt var det ikke. Slet ikke. Jeg havde en torsdag, 10 dage efter stoppet, der var så barsk og nærmest uudholdelig, at jeg tænkte på tobak rundt regnet 55 minutter i hver vågne time! Men jeg holdt ud og dannede nærmest skole, idet en rigtig dårlig dag herefter kom til at hedde en Per-dag, uanset hvem der led af tobakshunger. Kollektivt pres er effektivt Rygestopkurset er en fantastisk måde at komme ud af tobakshelvedet på. Succeskriteriet er normalt, at 40 procent af rygerne skal være røgfri efter kurset, og det kriterium levede vi seks rygestoppere op til - godt og vel. Da vi sluttede, var vi alle røgfri. Vi var vistnok også alle enige om, at det kollektive havde en hel del af æren. For mit eget vedkommende ved jeg i hvert fald, at der var en torsdag, hvor jeg med Vi lærte på kurset, at det kunne være en rigig god idé ikke at love os selv mere, end vi kan holde, siger Per Reipurth. procent sikkerhed havde købt en tistyks, hvis ikke det var fordi, jeg skulle stå til regnskab den følgende tirsdag. Men det skulle jeg heldigvis, så jeg forblev ligesom de andre røgfri! For at fastholde lidt af den kollektive ånd mødes vi fortsat den først tirsdag i hver måned, også selv om kurset er slut. Hér gælder de samme regler som på kurset, at man kun møder op, hvis man fortsat er røgfri, og der er stadigvæk 100 procent tilslutning, nu et par måneder efter kurset. Fremtid med eller uden tobak Vi lærte på kurset, at det kunne være en rigtig god idé ikke at love os selv mere, end vi kan holde. Ikke-ryger nu og for altid virker lidt skræmmende - i hvert fald på mig. Men foreløbig er jeg ikkeryger, og det bliver tilsyneladende nemmere og nemmere, som tiden går. Nu kan der godt gå mere end én dag, hvor jeg ikke skænker tobakken en tanke. Det har kostet 3-4 kilo på badevægten. Men til min fødselsdag for nogle dage siden fik jeg et par rigtigt gode løbesko, som jeg i øvrigt ønskede mig, så nu er det tid til at slippe af med den eneste bivirkning, jeg har oplevet som ikke-ryger. 8\n9 HVER FJERDE ER RØGFRI ET ÅR EFTER, DE HAR VÆRET PÅ RYGESTOPKURSUS Personlig rådgivning og rygestopkurser er de to mest effektive metoder, når man vil holde op med at ryge. Kræftens Bekæmpelse uddannede 500 rygestoprådgivere i 2007 Af Jytte Dreier Kræftens Bekæmpelse har indtil videre uddannet flere end rygestoprådgivere herhjemme. Alene i 2007 blev der uddannet 500 rådgivere. Og efter - spørgs len for at komme på kursus for at lære at hjælpe danskerne af med cigaretterne er fortsat stor. -Rigtig mange af de mennesker, vi uddanner, holder ikke egentlige rygestopkurser. De bruger deres uddannelse i deres daglige arbejde på f.eks. hospitalerne og apoteker, siger projektchef Niels Them Kjær fra Kræftens Bekæmpelse, der er ansvarlig for bl.a. uddannelsen af rygestoprådgivere. Hver fjerde er røgfri Hvert år deltager ca mennesker i et rygestopkursus herhjemme. Hver fjerde af dem er røgfri et år efter, de har været på kursus. Chancen for succes stiger, hvis man samtidigt bruger hjælpemidler. -Derfor er det godt, at der hele tiden kommer nye produkter. Samtidig forsøger vi hele tiden at udvikle rådgivningen og kurserne, så der er endnu flere tilbud at vælge imellem, når tobakken skal kvittes, fortæller Niels Them Kjær. Kurser i rygestop På et grundkursus i rygestoprådgivning bliver man undervist i både teori og praksis om rygeafvænning og rådgivning. Grundkurset findes i to udgaver. På det ene kursus bliver man trænet i at kunne bruge et koncept for individuel rygeafvænning, mens man på det andet kursus bliver trænet i at lave rygeafvænning i grupper. Kort samtale om rygning og rygestop er et nyt kursus, som har stor søgning. På kurset lærer man, hvordan man kan snakke med folk om, hvad det vil sige at være afhængig af cigaretter, og om hvilke tilbud der findes, hvis man ønsker hjælp til at stoppe. Det er ifølge Niels Them Kjær primært ansatte på apoteker, der deltager i kurset. -Personalet på landets apoteker møder jo mange, der måske overvejer et rygestop. Løftede pegefingre dur ikke, men en kort, uforpligtende snak om hjælp og støttemuligheder kan måske få én til at gå hjem og tænke over, om det er nu, man skal stoppe med at ryge, siger Niels Them Kjær. Kurser for kræftpatienter Kræftens Bekæmpelse tilbyder i en forsøgsperiode gratis rygestoprådgivning til patienter, der er i behandling for kræft. -Det gør vi, fordi rygning kan give en Hjælp til rygestop Fire ud af fem kommuner hjælper med rygestop 85 procent af de danske kommuner har i løbet af 2007 fået opbygget gratis tilbud til rygere, der ønsker at holde op med at ryge. Der er dog store forskelle på Danmarkskortet. I Region Hovedstaden har kun 21 ud af 29 kommuner p.t. et tilbud om rygestop. I Region Syddanmark er det nogenlunde det samme med 17 ud af 22 kommuner. I Region Nordjylland, Midtjylland og Sjælland er samtlige kommuner engageret i tobaksforebyggelse. (Kilde: Opgørelse fra Kræftens Bekæmpelse) række komplikationer i forbindelse med behandling af kræft, f.eks. infektioner og risiko for, at immunforsvaret hæmmes. Komplikationer, der kan føre til bl.a. flere indlæggelsesdage på sygehuset, siger Niels Them Kjær. Forsøget afsluttes i løbet af 2008 og skal derefter evalueres. -Håbet er, at den rådgivning og de metoder, som er blevet udviklet og afprøvet på kræftpatienter, fremover også vil kunne bruges til patienter med andre livstruende sygdomme, siger Niels Them Kjær. Læs mere om Kræftens Bekæmpelses forskellige kurser i rygestop på Løftede pegefingre dur ikke, men en kort, uforpligtende snak om hjælp og støttemuligheder kan måske få én til at gå hjem og tænke over, om det er nu, man skal stoppe med at ryge. Projektchef Niels Them Kjær, Kræftens Bekæmpelse 9\n10 Rehabilitering tætpåkræft Forløbspartner: KRÆFTRAMTE FAMILIER FÅR RYDDET OP I KAOS Når man som kræftsyge Gitte Poulsen har fire mindreårige børn og en travl ægtemand med eget firma, så er hele familiens eksistens pludselig på spil. Et nyt projekt i Svendborg og på Langeland forsøger nu at hjælpe kræftramte familier nogenlunde helskindet igennem krisen Af Torben Korgaard Foto Søren Skovby Det må nærmest betegnes som skæbnens bitre ironi. Fra sit job som radiograf på Sygehus Fyn i Svendborg var 41-årige Gitte Poulsen vant til at udføre mammografi på hundredvis af kvinder med mistanke om brystkræft. Men pludselig en aprildag i 2007 havnede hun selv bag den anden side af glasruden med en stor knude i venstre bryst. Det blev indledningen til en svær og opslidende periode i skærende kontrast til året før, da hun og Søren Hansen blev gift i den lokale kirke i Vejstrup på Sydøstfyn, og hun ni måneder senere fødte lille Kristian. Ude i tovene Da sygeplejerske Hanne Damgaard 23. oktober 2007, som led i et nyt projekt med en forløbspartner til kræftramte, trådte indenfor i landejendommen hos Gitte og Søren, var der tale om en nærmest desperat familie. Både psykisk og fysisk var kræfterne tæt på at slippe op. -Jeg var meget syg, da Hanne kom ind i billedet, siger Gitte Poulsen. I juli havde Gitte Poulsen fået fjernet brystet og syv lymfekirtler i venstre armhule. Før og efter operationen modtog hun kemoterapi med en lang række forskellige bivirkninger såsom kvalme, muskel- og ledsmerter, indtørrede slimhinder og følelsen af en altopslugende træthed. I fire uger stod den udelukkende på flydende kost, og ca. dobbelt så længe var hun nærmest lænket til sofaen. -Jeg havde ingen kræfter til at bære Kristian. Efter at have forsøgt i få sekunder måtte Søren tage ham igen, fortæller Gitte. Ammefar og malermester Søren var den, næsten alt blev læsset over på. Eksempelvis måtte han hver nat sørge for sutteflaske til den mindste. Samtidig skulle han også forsøge at køre sit malerfirma med syv-otte ansatte og tage sig af de større børn. Da så Gitte i begyndelsen af september gik helt ned med flaget og fik en depression, blev det bare for meget. Tiden i hjemmet gik fra tiden i firmaet, og det medførte økonomiske problemer. Søren kontaktede flere gange visitatoren i kommunen. -Jeg gav dem besked på, at hvis vi ikke fik noget hjælp, ville de få otte mistede arbejdspladser på halsen, fortæller han. Det virkede til en vis grad. Økonomisk støtte svarende til 25 timer om ugen gav Søren og Gitte lidt tiltrængt luft. Bl.a fik de mulighed for at ansætte en ung pige. De blev også tilbudt noget hjælp til tøjvask og rengør ing, men de oplevede, at det langt fra slog til. Med Hanne Damgaards entré som forløbspartner begyndte familien imidlertid så småt at fungere igen. I første omgang aflagde hun familien besøg en gang om ugen i ca. halvanden time. Siden jul er der blevet lidt længere tid imellem. Anderledes sammenhæng i tingene Hanne Damgaard og Gitte snakker om medicin, følelser og formørkede tanker, om praktiske ting, om kost og motion. De gør ting sammen. For eksempel har de været ude at løbe. Hanne har givet fodmassage, de har plukket æbler i haven, og de har skrællet kartofler sammen. Den helt store forskel for Gitte og Søren er, at de nu oplever en sammen- Forløbspartner Hanne Damgaard giver masser af støtte og praktisk vejledning, når hun og Gitte Poulsen mødes over en kop te. 10\n11 Efter en svær tid har Gitte Poulsen og Søren Hansen igen fået overskud til deres familie, der består af Kristian på et år, Villiam på tre, Emilie på ni og Julie på 12. hæng i hverdagen. -Samtidig med, man bliver syg, er der rigtig mange ting at forholde sig til. På sygehuset udleverer de masser af visit - kort, og siger ring, hvis der bliver noget, men er der noget, man ikke gør, når man er rigtig syg, så er det at ringe. Derfor er Hanne en stor hjælp, siger Gitte. Hvornår hun er klar til at vende tilbage til jobbet, er hun endnu usikker på. Nemmere bliver det formentlig heller ikke af, at arbejdet er kommet alt for tæt på hendes egen tilværelse. Men også de tanker kan Gitte Poulsen dele med Hanne Damgaard, der som en kyndig og hjælpsom forløbspartner har gjort mange ting i familien lidt nemmere. De siger ring, hvis der er noget, men er der noget, man ikke gør, når man er rigtig syg, så er det at ringe. Gitte Poulsen 11\n12 Rehabilitering tætpåkræft KOMMUNALT BEREDSKAB TIL KRÆFTRAMTE TAGER FORM Udover Gitte Poulsen har Hanne Damgaard for tiden syv andre kræftpatienter at tage vare på som forløbspartner. Sygeplejerske Hanne Damgaard kører for tiden på hjemmebesøg hos otte kræftpatienter. Deres baggrund er vidt forskellig, og det samme er deres behov. Men alle har de det til fælles, at de er i den erhvervsaktive alder og derfor har fået tilbudt en særlig forløbspartner. Siden sensommeren 2007 har Svendborg og Langeland kommuner arbejdet sammen om det toårige projekt, og i slutningen af efteråret fik de første borgere tilbudt den nye form for støtte. Formålet er at udvikle et sammenhængende og koordineret forløb for den kræftramte, fra diagnosen er stillet, til han eller hun kan vende tilbage til hverdagslivet. I de to kommuner skønnes det, at omkring 200 borgere i den erhvervsdygtige alder inden for projektperioden vil blive ramt af en kræftsygdom. Succeskriteriet er at nå ud med en forløbspartner til mindst halvdelen af dem. Manglende forståelse Ifølge Hanne Damgaard oplever alt for mange kræftramte familier at blive ladt i stikken pga. stive regler og vanetænkning, der ikke imødekommer den enkelte borger. Desuden synes hun, at mange instanser såvel offentlige som private ofte mangler forståelse for, at kræftramte kan være meget svækkede i forløbet efter deres behandling. Især børnefamilier har brug for ekstra hjælp i tilfælde af en kræftsygdom. -Mange mennesker kan stille deres liv på standby i en periode, men det kan man bare ikke, når der også er små børn, fortæller Hanne Damgaard, der de seneste 10 år har arbejdet som hjemmesygeplejerske. Som forløbspartner har hun ikke det store forhåndskendskab til den enkelte, når hun kommer ud. Men hurtigt danner hun sig et indtryk af, hvordan situationen er. -Vi finder ud af, hvad vi skal koncentrere os om, f.eks. fysisk aktivitet og kontakter til arbejdsmarkedet. Samtidig er der jo også noget terapeutisk i at fortælle sin historie til et andet menneske, konstaterer Hanne Damgaard. Vejen til egenomsorg -I snit er der lagt op til fem til syv besøg, men jeg vurderer, nogle har brug for, at man ser dem en gang om ugen, andre måske bare en gang hver 2. måned. Så det vil fordele sig meget forskelligt, siger Hanne Damgaard om de første spæde erfaringer som forløbspartner. Hvornår hun og den enkelte kræftpatient synes, tiden er inde til at give slip på hinanden, kan være svært at sige. Men projektet lægger op til, at forløbspartneren med sin hjælp og støtte får motiveret patienten til hen ad vejen selv at tage affære; det der også kaldes for egenomsorg. Det er endnu uklart, hvad der kommer til at ske, når projektet stopper til næste år. Hanne Damgaard håber imidlertid, erfaringerne med forløbspartner bliver så gode, at de rundt omkring i kommunerne vil bane vejen for et slags beredskab, der er klar til at gå i aktion, så snart en ny borger bliver ramt af kræft. Fakta Forløbspartner koordinering & sammenhæng er blevet til i partnerskab mellem Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Kræftens Bekæmpelse og Kommunernes Landsforening. På landsplan har i alt 11 projekter i 15 kommuner modtaget støtte på tilsammen 40 mio. kr. med henblik på at styrke kræft- og rehabiliteringsindsatsen. Svendborg og Langeland Kommune har fået 3,4 mio. kr. til deres projekt, hvis målgruppe er borgere mellem 18 og 65 år. Læs mere på: rehabilitering eller ring på\n13 Kortnyt Søg erstatning for brystkræft Kvinder, som har brystkræft og har haft natarbejde, skal huske at søge erstatning for arbejdsskade. Det anbefaler Kræftens Bekæmpelse, efter det er blevet dokumenteret, at natarbejde sandsynligvis kan føre til brystkræft. Kvinder, som tidligere har fået afvist deres sag, skal søge erstatning igen. Baggrunden er, at natarbejde sandsynligvis øger risikoen for brystkræft. Det har en ekspertgruppe i WHO s kræftforskningsorganisation IARC slået fast. I ekspertgruppen sidder seniorforsker Johnni Hansen fra Kræftens Bekæmpelse. Rapporten fra IARC har fået den danske arbejdsskadestyrelse til at ændre praksis, så kvinder, der har fået brystkræft og har haft langvarigt natarbejde, nu har mulighed for at få anerkendt deres sygdom som en arbejdsskade og derved få erstatning. Natarbejde skal have stået på i omkring 15 år, før Arbejdsskadestyrelsen vil forelægge sagen for Erhvervssygdomsudvalget, som er det udvalg, der skal afgøre sagerne. Jurist Lars Kofoed fra Kræftens Bekæmpelse mener ikke, at kvinder med brystkræft skal hænge sig for meget i den valgte grænse på 15 år. -De 15 år kan vise sig at være et fornuftigt valg for en grænse. Men det kan også vise sig, at grænsen skal være lavere. Derfor anbefaler vi indtil videre, at kvinder skal anmelde deres brystkræft, selv om de har haft natarbejde i mindre end 15 år, siger Lars Kofoed. Behandling forhindrer kræft i det raske bryst Brystkræftpatienter under 55 år, som har modtaget kemoterapi eller antihormonbehandling, nedsætter deres risiko for at få kræft i det raske bryst markant. Det viser en dansk-amerikansk undersøgelse, som Kræftens Bekæmpelse har stået i spidsen for. Kemoterapibehandlede kvinder under 55 år har nemlig ca. 43 procent nedsat risiko for at udvikle ny brystkræft i det raske bryst sammenlignet med brystkræftpatienter, som ikke modtager kemoterapi. Antihormonbehandling med tamoxifen nedsætter også risikoen for ny brystkræft med ca. 34 procent sammenlignet med brystkræftpatienter, der ikke modtager behandlingen. -Vi ved, at brystkræftpatienter har en overrisiko for at udvikle brystkræft i det raske bryst sammenlignet med den generelle befolkning. Derfor er det glædeligt, at behandlingen nedsætter denne risiko markant, siger seniorforsker Lene Mellemkjær fra Kræftens Bekæmpelse. Hvordan organiseres indsatsen overfor døende bedst muligt? Over 50 procent af de mennesker, der hvert år dør af kræft i Danmark, ender deres dage på en hospitalsafdeling. Et dansk forskningsprojekt skal bl.a. prøve at finde ud af, hvor alvorligt syge kræftpatienter ønsker at dø, og hvordan man sikrer, at deres ønske bliver opfyldt. -Vi har at gøre med svære problemstillinger. Det er svært at vide, hvordan døende ønsker, at den sidste tid skal være. Den praktiserende læge er sammen med hjemmeplejen eller de palliative teams de vigtige professionelle, hvis et menneske ønsker at dø i eget hjem. Derfor er det vigtigt, at der er et velfungerende samarbejde mellem det udskrivende sygehus, læge og hjemmepleje, så patienten og de pårørende føler, de er i gode hænder, siger læge og ph.d. studerende Trine Brogaard fra Forskningsenheden for Almen Praksis på Aarhus Universitet, der står bag forskningsprojektet. Trine Brogaard har modtaget kr. fra Kræftens Bekæmpelse til sit projekt. Hun skal bl.a. finde en løsning på, hvordan man styrker samarbejdet mellem den praktiserende læge og den udskrivende hospitalsafdeling. Forskningsprojektet forventes afsluttet om ca. tre år. 13\n14 Køkkenchef Søren Pedersen fra Norsminde Kro anbefaler en jordskokkesalat med stegt blæksprutte. FORÅRSMAD Foto Niels Aage Skovbo Norsminde Kro ligger naturskønt ved å, hav og fjord og tæt på Århus. I køkkenet på kroen slår indehaver og køkkenchef Søren Pedersen sine folder og gør sit ypperste for, at gæsterne får sig en gastronomisk oplevelse. -Hemmeligheden bag den veltillavede mad på kroen skyldes ikke kun dygtige kokke, men også gode råvarer, siger Søren Pedersen. Råvarerne bliver primært leveret af gårde i nabolaget, der leverer økologiske produkter. Men én gang om ugen kommer der også råvarer fra Paris. Søren Pedersen anbefaler tæt på kræfts læsere at lave nedenstående forret/frokostret. Kunne det friste? Velbekomme. Jordskokkesalat med stegt blæksprutte Forret eller let frokostret til fire personer 1 skalotteløg 400 g jordskokker 10 g ingefær (hakket) 1/5 bundt dild (hakket) 4 spsk. capers Saft af 1/2 citron 4 stk. blæksprutter Rens og skær blækspruttene i lange tynde spaghetti lignende tråde. Kom dem på køl, indtil umiddelbart før brug. Skræl og skær jordskokkerne tyndt. Læg dem 4-5 min. i kogende letsaltet vand og nedkøl dem hurtigt. Jordskokkerne blandes med de resterende ingredienser og sættes på køl. (Alt dette kan gøres dagen før.) Før anretning varmes en pande kraftigt op. Kom lidt olie på og evt. et fed hvidløg. Jordskokkesalaten kommes på tallerkner, og blækspruttene kommes på den hede pande, ristes i et kort øjeblik og anrettes oven på Jordskokkesalaten. Tips. Der kan tilsættes citronsaft og skræl samt dild i jordskokkerne før anretningen. 14\n15 Opskrifter SPIS IGENNEM AF CLAUS MEYER OG ARNE ASTRUP Ny bog viser vej til god mad med respekt for både fornuft og lyst. Kræftens Bekæmpelses medlemmer kan købe bogen Spis Igennem til særpris. Kræftens Bekæmpelse samarbejder med gastronomisk iværksætter Claus Meyer og Københavns Universitet om et spændende foredrag med titlen Spis igennem Vejen til et slankere liv med større smag torsdag den 6. marts kl , hvor professor Arne Astrup og Claus Meyer underholder med den nyeste viden om, hvordan man kan kombinere sundhed og velsmag. Sted: Landbohøjskolen, Thorvaldsensvej 40, 1871 Frederiksberg C. Man skal tilmelde sig på Det koster 50 kr. inkl. gebyr at deltage. Alle entreindtægter går ubeskåret til de danske julemærkehjem og Kræftens Bekæmpelse. I samme anledning får Tæt på kræfts læsere mulighed for at købe bogen Spis Igennem direkte hos Politikens Forlag til en særpris på kun 159 kr. inkl. forsendelse. Bogen koster normalt 199 kr. Tilbuddet gælder til og med 15. marts Opskrift fra bogen Spis Igennem Kartoffelpizza med løgmarmelade Pizzadej 5 g gær 1 1/2 dl vand 1 tsk. groft salt 250 g hvedemel, gerne op til 25 procent durum Ælt ingredienserne til dejen sammen, som til en traditionel brøddej. Men ælt den grundigt, mindst 10 minutter, til den føles elastisk og glat. Lad den hæve et par timer ved stuetemperatur. Løgmarmelade 500 g løg 20 g smør 1/2 dl lagereddike eller anden lys eddike 40 g rørsukker nogle kviste merian Havsalt & peber fra kværn Pil løgene og skær dem i skiver. Sauter dem ved svag varme i smørret, til de skvatter sammen. Kom eddike, sukker og merianblade ved. Skru helt ned for blusset og lad løgene simre, til de smelter sammen til en fin, gylden løgmarmelade. Smag til med salt og peber. Kartoffelfyld 3 4 kg kartofler 1 bundt persille 2-3 fed hvidløg 1/2 dl ekstra jomfru olivenolie 50 g sorte oliven Havsalt & peber fra kværn Skræl kartoflerne og skær dem i 1/2 cm tykke skiver. Skyl persillen og pil hvidløgene. Blend persille, hvidløg, lidt salt og peber samt olivenolie til en dressing. Udsten sorte oliven, hak dem og bland dem i (kan du ikke lide oliven, som ellers med deres bitterhed passer eminent til kartofler, så udelad dem). Blancher kartoflerne 30 sekunder i kogende, letsaltet vand. Lad dem dryppe af og vend dem derefter med persilleblandingen. Juster krydringen. Indstil ovnen på , jo varmere, des bedre. Er du den lykkelige ejer af en stenplade, så læg den på risten i bunden af ovnen det giver en langt sprødere bund. Tryk, hiv eller rul dejen ud til to flade pizzabunde på cm i diameter. Lav en ophøjet kant hele vejen rundt. Læg nu den ene bund på en bage plade belagt med bagepapir. Smør halvdelen af løgmarmeladen på og fordel halvdelen af kartoffelskiverne jævnt over bunden. Hvis du har en stenplade, så lad pizzaen glide ned på stenen ellers stil bagepladen i ovnen. Bag pizzaen ca. 15 minutter, til kartoflerne er gyldne, og bunden gennembagt. Gentag processen med den anden bund og resten af fyldet. Server straks, f.eks. med en grøn salat. 15\n16 Stomi tætpåkræft Jytte og Flemming Holdt i deres campingvogn, som de tilbringer mindst en måned om året i. PARLØB MED POSE PÅ MAVEN Flemming og Jytte Holdt har begge stomi, men det er ikke noget, der præger deres liv. Tre uger efter, han blev opereret for tarmkræft, tog de en måned til Kroatien og Italien i campingvogn. For dem er der ikke den store forskel på, om det kommer ud det ene eller det andet sted Af Mai Brandi Ludvigsen Foto Palle Peter Skov 16\n17 -Mormor jeg vil også have stomi. For den dengang treårige Anne Louise var det med stomi en så naturlig ting ved hendes mormor og morfar, at hun troede, at det var noget, alle bedsteforældre havde. Børnebørnene er da heller aldrig blevet sendt uden for døren, fordi Flemming (58) og Jytte Holdt (56) skulle i bad, eller posen skiftes. -Det er ikke os, der har et problem med det, og vi har heller ikke oplevet, at vores omgivelser har haft det. Alle har jo noget, de skal af med, siger Flemming Holdt, der fik konstateret tarmkræft for fire år siden. Lever som før Tæt på kræft er taget til Jels ved Rødding til en snak om at leve med stomi. For nogen et kæmpe tabu og rent strækscenarie, men for Flemming og Jytte Holdt noget så naturligt, at det er et emne, der sagtens kan snakkes om over en grøntsagstærte. Jytte Holdt trækker endda beredvilligt op i trøjen, når detaljerne om skiver og poser skal forklares. Hun har haft stomi i mere end 10 år og fik den på grund af morbus chrom, der er en betændelsessygdom i tarmen. Selv om hun altså var den første, der fik en pose på maven, var det ikke noget, der betød noget for hendes følelse af kvindelighed eller for forholdet til Flemming. -Vi er ikke nudister, men vi har aldrig haft svært ved at vise os nøgne, og det har ikke betydet noget for det seksuelle. Men efter at have set et billede af mig selv i bikini gør jeg ikke det mere. Det lignede, at jeg havde fået flyttet ballerne 17\n18 Stomi tætpåkræft Efter diagnosen tarmkræft gik Flemming i gang med at tegne og bygge et nyt hus tættere på børn og børnebørn. om foran, fortæller Jytte Holdt. Bortset fra at de altså ikke trækker i badetøjet, når de er på en af årets lange rejser, er der ikke meget, der holder dem tilbage. Og det med at bade har de alligevel aldrig været vilde med. Camping og nybyggeri er god terapi Med en kone, der er tidligere sygehjælper og selv har stomi, har det været nemt for Flemming Holdt at komme gennem begyndervanskelighederne. På den første campingferie efter operationen aftalte de for eksempel, at Flemming gik først i bad, og et kvarter efter skulle Jytte komme og hjælpe ham med at sætte posen på. -Nogen har måske undret sig over, hvad vi lavede derude på handicaptoilettet, fortæller Jytte Holdt grinende. Oprindeligt var det planen, at stomien kun skulle være midlertidig, men efter operationen er passagen i tyktarmen blevet for smal. -Det ville jeg ikke få andet end problemer med, så det er jeg slet ikke interesseret i, siger Flemming Holdt, der i dag har vænnet sig så meget til sin stomi, at han kan glemme at tage skifteudstyret med, når han forlader hjemmet. Den har heller ikke forhindret ham i at kaste sig ud i et større byggeprojekt allerede et halvt år efter, at han fik konstateret kræft. På det tidspunkt valgte parret at flytte tættere på de to børn og fire børnebørn. For som Flemming sagde, ville det nok være rart for Jytte at komme tættere på familien, hvis det nu ikke gik så godt med hans sygdom. Indtil videre er det gået godt. Godt nok viste en skanning to år efter en plet på leveren, men den er opereret væk. Imens har Flemming stort set bygget et hus fra bunden. Lagt fundament, muret og sat fliser op på ikke mindre end 180 m2. Det har været god terapi for en gammel håndværker. Ingen ulykke at få stomi I dag er de begge pensionister, og for Jytte Holdt bliver en del af fritiden brugt som rådgiver i stomiforeningen Copa. Hun ved derfor, hvor svært det kan være for andre at komme i gang igen efter at have fået stomi. Problemerne tordner sig op, og det bliver svært at se løsningerne. Hvordan skal man eksempelvis få vasketøjet i kælderen, når man ikke kan løfte noget mod maven? -Så må man jo kaste det ned af trappen eller tage det i flere omgange. Det er en stor operation, og det tager tid at komme til kræfter, men der er ingen grund til at gå i sort, lyder hendes råd. Løsningerne ligger ofte lige for, hvis man tænker positivt. -Jeg snakkede med en kvinde, som brugte handsker, når hun skulle skifte pose, men som havde store problemer med at få det til at fungere. Jamen vask dog hænderne. Andre mennesker bruger jo heller ikke handsker, fordi de skal tørre sig bagi. Når uheldet er ude Selv om det at få stomi har været så godt som uproblematisk for både Flemming og Jytte Holdt, kan de dog også komme i tanke om enkelte situationer med uheld. Som for eksempel da Flemming skulle sætte fortelt op på campingvognen, men svedte så meget at posen gik løs, og pludselig stod med hele indholdet ned af benet. Kun én gang har Jytte måtte sætte sig ned og græde. Det var en gang, hun var på storindkøb og havde vognen fuld af varer. -Jeg stod der i shorts og havde pludselig lort helt ned i sandalerne, da jeg skulle række ind over køledisken. Jeg måtte køre 10 km hjem for at skifte, mens en ekspedient satte varerne på køl. Jeg græd hele vejen hjem. Men det var min egen skyld, jeg havde ikke skiftet skive i fire dage, fortæller Jytte, der i dag har rigeligt overskud til at kunne lave sjov med situationen. Fakta om stomi Omkring danskere lever med stomi. En stomi er en kunstig tarmåbning i huden, hvor igennem man tømmer sin afføring ud i en pose på maven. For nogle tarmkræftpatienter vil det være nødvendigt at anlægge en midlertidig stomi, fordi sammensyningen af tarmen kan være utæt. Oftest kan stomien fjernes igen efter to-tre måneder, men for enkelte vil stomien være permanent. En blivende stomi får navn efter det sted i tarmkanalen, hvor forbindelsen mellem tarm og hud dannes. Ved en kolostomi er det således et stykke af tyktarmen, som er lagt ud gennem bugvægen, mens det ved en ileostomi er tyndtarmen. Den mest almindelige årsag til kolostomi er kræft, men også polypper, forsnævringer og betændelse i tyktarmen kan føre til kolostomi. Den mest almindelige årsag til ileostomi er colitis ulcerosa, som er en blødende tyktarmsbetændelse. Ved kolostomi kan man i princippet selv bestemme, hvornår man skal af med afføringen. Det sker ved at tømme tarmen med et vandlavement. På den måde kan man være fri for afføring i ca. et til to døgn. Uden vandlavement vil de fleste skulle skifte pose en eller to gange i døgnet. Ved illestomi skal posen tømmes fem til otte gange i døgnet, og der er ikke mulighed for selv at styre afføringen. Der findes to forskellige posesystemer. Et hvor posen klæbes direkte på huden, og et hvor der klæbes en plade/skive på huden, hvorefter posen sættes fast. Du kan læse mere om stomi på COPAs hjemmeside under behandling 18\n19 Kortnyt For mange genstande øger risikoen for tarmkræft Alkohol øger risikoen for tarmkræft allerede ved få genstande dagligt. Og drikker man mere end, tre genstande om dagen, stiger risikoen med hele 26 procent. Det viser en europæisk undersøgelse, som Kræftens Bekæmpelse har deltaget i. Vil man undgå tarmkræft og en række andre kræftsygdomme, bør man holde sit alkoholforbrug på højst 1-2 genstande dagligt. -Når anbefalingerne i Danmark er højere og lyder på maksimalt 14 genstande om ugen for kvinder og 21 for mænd, er det fordi, det er maksimumgrænser. Det er ikke et udtryk for, hvor meget det er bedst at drikke, og det bør vi blive mere bevidste om, mener afdelingsleder Anne Tjønneland fra Kræftens Bekæmpelse. Høj risiko for testikelkræft skyldes miljø Mænd født i Danmark har 2 1/2 gang større risiko for at få testikelkræft, end mænd som er født i udlandet, men senere er indvandret til Danmark. Det viser en dansk undersøgelse. -Den store forskel i første- og andengenerationsindvandreres risiko for testikelkræft taler for, at det er de ni måneder i livmoderen eller de første leveår, der er af betydning for risikoen for at udvikle testikelkræft, fordi den væsentlige forskel mellem første og anden generationsindvandrere er, hvor de er født eller har levet deres allerførste år, siger læge og ph.d. studerende Charlotte Myrup, Statens Serum Institut. På verdensplan er der stor forskel på forekomsten af testikelkræft, og selv mellem lande, som ellers ligner hinanden, kan forskellen være stor. Mens Danmark og Norge har verdens højeste forekomst med 10 tilfælde pr indbyggere, er tallet kun det halve i Sverige og en fjerdedel i Finland. -Der vides ikke, hvilke miljøpåvirkninger der spiller en rolle for udvikling af sygdommen. Der har været fokus på hormoner i en eller anden form, men spørgsmålet er indtil videre ubesvaret, siger Charlotte Myrup. Undersøgelsen bygger på 2,1 millioner mænd født siden 1930, der har levet i Danmark mellem 1968 og I alt blev der registreret tilfælde af testikelkræft, heraf 166 tilfælde blandt førstegenerationsindvandrere og 13 tilfælde blandt andengenerationsindvandrere. Bedre behandling af livmoderhalskræft En undersøgelse fra en forskergruppe bestående af læger og fysikere fra kræftafdelingen på Århus Sygehus tyder på, at fordelingen af stråledosis bliver bedre, hvis man bruger resultater fra MRskanninger til at planlægge indvendig strålebehandling i behandlingen af kvinder med livmoderhalskræft. Ved en MR-skanning kan man meget tydeligt visualisere svulsten og normalvæv i tre dimensioner, og derved kan man skræddersy stråledosis, så det passer til svulstens størrelse, og også den skrumpning af svulsten, som ofte ind - træder undervejs i behandlingen. Er du udsat for naborøg? En femtedel af ventilationsluften i ældre lejligheder kommer fra underboen, og ca. halvdelen kommer fra trappeopgangen. Det betyder, at mange mennesker er udsat for passiv rygning, og stadig flere henvender sig til Kræftens Bekæmpelse, fordi de er bekymrede. -Selv i små mængder kan passiv rygning være sundhedsskadeligt, og vi for - står folks bekymring og håber, at vi kan hjælpe med at finde nogle løsninger på problemet med naborøg, siger overlæge Inge Haunstrup Clemmensen fra Kræftens Bekæmpelse. Hun opfordrer derfor til, at man deler sine erfaringer med andre ved at besvare Kræftens Bekæmpelses spørgeskemaundersøgelse Røg i etageboliger. Undersøgelsen vil blive brugt til at afdække problemet med røg fra nabo, underbo eller fællestrapper. Læs mere på 19\n20 xxxxxx tætpåkræft 20\n21 Natarbejde tætpåkræft For 120 år siden blev glødelampen opfundet. Herefter blev det muligt at arbejde om natten. Kroppen har bare aldrig accepteret dette, siger Johnni Hansen. DEN EVIGT NYSGERRIGE FORSKER En god portion stædighed, ildhu og kampgejst er drivkraften bag seniorforsker Johnni Hansens skelsættende forskning i kræftrisikoen ved natarbejde. For nylig sandsynliggjorde han, hvordan aften- og natarbejde øger risikoen for brystkræft, og inden længe offentliggøres uddybende undersøgelser om risikoen for også at få kræft i tyktarm og prostata forskningsområdet yderligere blevet udvidet til også at omfatte natarbejde og kræft. Et uimodståeligt projekt for en ildsjæl som Johnni Hansen. For selv om der knapt er timer nok i døgnet til alt det, han gerne vil nå for at være med til at forebygge kræft hos sine medmennesker, er området endnu så uudforsket, at Johnni Hansen bare ikke kan lade være. Af Lone Zilstorff Foto Tomas Bertelsen -Kan vi mødes en morgenstund? Johnni Hansens dybe suk i den anden ende af telefonrøret er ikke alene højt. Det kommer også fra hjertet og overbeviser øjeblikkeligt journalisten om, at her er der tale om et inkarneret B-menneske, man ikke kan belemre med en byge af spørgsmål, førend solen står endog meget højt på himlen. I stedet aftaler vi, at interviewet finder sted på Epidemiologisk Institut for Kræftforskning en eftermiddagsstund, hvor natteravnens hjerneceller er på vej op i det høje gear, der er så kendetegnende for den internationalt anerkendte seniorforsker. Hans kontor på 2. sal i Kræftens Bekæmpelses gule murstensbygning på Strandboulevarden i København er ikke til at tage fejl af. Det er ganske enkelt det kontor i huset, der huser de største papirdynger. De ligger overalt. I meterhøje stabler. Men tag endelig ikke fejl. Johnni Hansen har tjek på hvert et A4 ark. For her ligger materialet bag mere end 20 års forskning i risikoen for at blive syg af et dårligt arbejdsmiljø, f eks. på grund af arbejde med farlige kemikalier. Udvidet forskningsfelt Der er dokumenter lige fra en af hans allerførste undersøgelser om den forurening, skraldemænd udsættes for, til et utal af undersøgelser om alt lige fra frisørers til værftsarbejderes risiko for at få kræft. Den seneste halve snes år er 48-årig arbejdshest Hvem er han så, denne 48-årige arbejdshest? Ærkekøbenhavner, der med et rigtig flot karakterblad fra studentereksamen havde frit valg på alle hylder, da han skulle finde sig en levevej. Sundheds - videnskab var egentlig oplagt ud fra Johnni Hansens personlige interesser. Men der var lige det aber dabei, at den unge student havde opdaget, at han simpelthen ikke tålte synet af blod. Derfor faldt valget på farmaceutuddannelsen. Men studiet blev ikke gennemført på hverken rekordtid eller normal tid. For der var lige nogle oplagte svagheder ved undervisningen, som Johnni Hansen simpelthen bare ikke kunne se igennem fingre med. Havde det været i 1968, havde han nok 21


VIN UDEN PIS: Sommer, sol og svale rødvine - Gastromand.dk\nSå altså, svale(let afkølede, red.) rødvine er temaet for denne artikel. Det er nemlig sommer, solen skinner og vi går en fin og varm tid i møde. Så er det også tid til at pakke dine ripassokloner, amaroner og andre vine i den tungeste vægtklasse og væk og i stedet drikke rødvine med læskende egenskaber.\nJeg harcelerer ofte over at rødvin bliver drukket ved rumtemperatur, for det er for varmt. Alkoholen kommer til at dominere og man får ikke det fulde udbytte af sine vin. Lidt, som at have en Mercedes-Benz S-klasse, men kun bruge de tre første gear. Det føles måske af tysk luksus, men potentialet bliver aldrig forløst.\nOg med vinene i det forhåndenværende tema er det essentielt at vinene køles ned. Gerne til omkring 12 grader. Det kan selvfølgeligt opnås med et vinkøleskab, men ellers kan en tur i køleskabet også gøre det. DU kan hjælpe dig selv ved at sætte en åben flaske i døren med et termometer i, og tage tid på hvor længe det tager at køle en vin ned til de 12 grader. Så ved du det til næste gang. Jeg gætter på omkring 45 minutter.\nLÆS OGSÅ: VIN UDEN PIS: Det skal du drikke under Tour de France\nFor at sikre så realistiske testvilkår som muligt, skyr vi ingen midler her på kanalen. Alle vinene er således testet blindt i den nyerhvervede “VinUdenPis”-sommer&sol-simulator. Den består af en ø i Lillebælt, hvor solen nærmest altid skinner og udendørstemperaturen starter med et 2-tal. Dermed har vi tilstræbt at efterligne vilkårene hjemme hos dig, når du hen over sommeren skal nyde svale(ikke fuglen, for helvede) rødvine med dine nærmeste.\nSommer, sol og svale rødvine\nFabioperrone Dolcetto d’Alba 2020\nFrisk næse af lyse, røde bær og et pift af ymer. Saftig og læskende mund med et lille ru tannisk bid. Ganske kraftig og fin til en rød bøf fra grillen. Vi drikker alt for lidt dolcetto, så køb du bare.\nVaone Valpolicella Classico 2020\nLidt reduktiv og staldet næse, men åbner op med krydret frugt og fad. Dejligt saftig mund med fin syre.\nBlid og let vin til en fyldig salat eller frikadeller og kartoffelsalat.\nDomaine Sorine Santeney 1cru Clos Roussau 2020 [BEDST I TEST]\nPris: 305,- v. 3 (normalpris 359,-)\nNæse med modne jordbær og vanilje fra en pæn sjat fad. Tæt mund med diminutiv sødme og blidt tannisk greb om gummerne. Flot og alsidig vin, fx til grillet hønsefugl.\nLa Demarante Côte de Brouilly 2020\nBlid duft af rabarber, solbær og grus. Munden har markant og forfriskende syre og rustikke tanniner. Tæt vin til kraftig (grill)mad.\nMiglianico Montepulciano d’Abruzzo 2020\nDer er ikke alverden næse på den her udover blid duft af syrlige blommer. Munden starter som en tannisk skruestik inden det afsluttende og forfriskende syrebid. Ung og frisk vin.\nPris: 75,- (normalpris 129,-)\nKnibsk næse med lys, syrlig frugt. Tilsvarende let og saftig, syredomineret mund. Blid vin i den meget lette ende, men også en læskende tørstslukker.\nPlantaranas Organic Tempranillo 2020 [BEDST TIL PRISEN]\nGavmild næse med masser af blåbær og brombær. Harmonisk og balanceret mund med god struktur og saftighed. Dejlig sommervin.\nMurphy Goode Pinot Noir 2019\nPris: 119,95 v.6 (normalpris 159,-)\nSmæk på hindbær og jordbær på den her pinot fra Californien. Sødmefuld mund, heldigvis med fin syre til at trække modsat. Uforpligtende og juicy pinot til mormorkylling med rabarberkompot.\nRobert Weil Junior Spätburgunder Unique\nPris: 109,- v.6 (normalpris 129,-)\nForhandler Jysk Vin\nEndnu en lys pinot med sød frugt i næsen. Munden er æterisk let, grænsende til vandet. Men utroligt saftigt og læskende, det er den. Indbyder til store slurke.\nLouis Jadot Coteaux Bourguignons 2021\nHerlig næse af friske, røde bær. Juicy og læskende mund i fornem balance. Indbegrebet af temaet og meget dejlig. En kending og “VinUdenPis”-darling, der endnu engang leverer.\nHeinrichshof Spätburgunder Trocken 2019\nJeg elsker duften af tysk pinot om morgenen. Modne, søde skovjordbær med anisnote. Glimrende og saftig mund og fint, lille syrebid til sidst.\nFlorian Mollet Pinot Noir 2020\nPris: 79,- (normalpris 149,-)\nLys og luftig næse med blid rabarberduft. Herlig, forfriskende mund med syrlig og frugt og et tørt, fenolisk haps til sidst. Glimrende til tilbudsprisen.\nPris: 99,95 v. 6 (normalpris 122,-)\nTæt næse med en del fad. Tæt og tannisk mund, der niver i kindtøjet. Kraftig vin, der godt kan tåle en del luft.\nANMELDELSE Jysk Vin Kjær & Sommerfeldt Sommervin sprit&co Vin vin uden pis Vinanmeldelse\nRestaurant Snerlen: På toppen af Jylland – bogstaveligt talt!... 9. juni 2013 | Gastromand


Tallerkengynge af gummi | Wickey.dk\nTallerkengynge af gummi\nRobust tallerkengynge af gummi\nFartglade småfolk kommer hurtigt og højt til vejrs med denne tallerkengynge af plastic. Tallerkengyngen bevæger sig ikke kun frem og tilbage, men kan derimod gynge i alle retninger. Herudover er den yderst robust, idet der sidder en metalplade indeni. Derfor gør det heller ikke så meget, hvis børnene står op på gyngen med skoene – denne tallerkengynge holder til lidt af hvert.\nNår først tallerkengyngen af gummi er hængt op, skal børnene nok finde på den ene sjove gyngeleg efter den anden. Pludselig har dit barn forvandlet sig til en indianer, der rider udover prærien på tallerkengyngen. Forude ses en behagelig tipi til natten– den lille indianer skal bare have lidt mere fart på sin ganger...\nSort, robust tallerkengynge af gummi\nIndbygget metalplade (tykkelse 4 cm)\nSædediameter 28 cm\nReb af polyethylen Ø18 mm\nPasser til gyngehøjder på 180-250 cm\nProduktvægt 3,5 kg


Plantemarked på Møllen\n15. september kl. 12-15. I samarbejde med Tadre Mølle inviterer Haveselskabets Roskilde og Nordvestsjællands afdelinger traditionen tro til Plantemarked på møllegården omkring Tadre Mølles egen læge- og nytteurtehave. Inviteret er alle, der enten ønsker at købe, bytte eller sælge planter eller sælge og fremvise produkter, som er fremstillet af planter eller plantematerialer baseret på plantematerialer, er velkomne. På markedet finder du planter, grønsager, frugt, naturkosmetik, saft, marmelade, brød, plantefarvet garn, pileflet, mm.\nTadre Mølles Venner har åbent i caféen, hvor der sælges drikkevarer, kaffe, kage og økologisk mel fra møllen (rug, graham og spelt). Kig forbi mølleværket og oplev hvordan vandhjulet i århundreder har givet kraft til kværnen. I vandmøllen, der har ligget på stedet siden 1408, formales der grut, og mølleren fortæller om møllerfaget og den imponerende teknik bag. På plantemarkedet kan man i øvrigt nyde de dejlige haver på møllegården, gå en tur ad de nyrenoverede trampestier omkring engene, se udstillingen ”Vandmøllernes dal” og besøge caféen/butikken i det nyrenoverede stuehus. Udstilling, vandmølle og café er åbent mellem kl. 11-16, hvor der i dagens anledning er gratis entré. Vi har æbleraftning på mølleåen for børn, så tag gerne æbler med! Har du lyst til at deltage aktivt på plantemarkedet, kan du kontakte Anne Grethe Rødvig på tlf. 30 69 92 01.


Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgarien) den 3. september 2019 – straffesag mod IR\nGælder tiltaltes rettigheder i henhold til artikel 4 (navnlig retten i henhold til artikel 4, stk. 3), i henhold til artikel 6, stk. 2, og i henhold til artikel 7, stk. 1, i direktiv 2012/13 1 for en tiltalt, der er blevet anholdt på grundlag af en europæisk arrestordre?\nI bekræftende fald: Skal artikel 8 i rammeafgørelse 2002/584 fortolkes således, at den tillader en ændring i indholdet af den europæiske arrestordre med hensyn til formularen i bilaget, herunder tilføjelse af en ny tekst til denne formular, vedrørende en eftersøgt persons rettigheder i forhold til den judicielle myndighed i den udstedende medlemsstat med hensyn til at anfægte den nationale arrestordre og den europæiske arrestordre?\nSåfremt det andet spørgsmål besvares benægtende: Er det i overensstemmelse med 12. betragtning til rammeafgørelse 2002/584/RIA, med samme rammeafgørelses artikel 1, stk. 3, artikel 4, artikel 6, stk. 2, og artikel 7, stk. 1, og med chartrets artikel 6 og 47, når en europæisk arrestordre udstedes i fuldstændig overensstemmelse med formularen i henhold til bilaget (dvs. uden at den eftersøgte person informeres om dennes rettigheder ved den udstedende judicielle myndighed) og den udstedende judicielle myndighed straks, efter at den får kendskab til anholdelsen af den pågældende, informerer den pågældende om dennes rettigheder og tilsender vedkommende det relevante materiale?\nSåfremt der ikke findes noget andet retligt middel til at sikre de rettigheder, der tilkommer en person, der er blevet anholdt på grundlag af en europæisk arrestordre, i henhold til artikel 4, navnlig retten i henhold til artikel 4, stk. 3, i henhold til artikel 6, stk. 2, og i henhold til artikel 7, stk. 1, i direktiv 2012/13/ЕU, er rammeafgørelse 2002/584 da gyldig?


Hvad rimer på Lasse? – Lasse K. H.\nLasse K. H.\nHvad rimer på Lasse?\nmaj 23, 2022 Af Lasse\nDet lyder sikker lidt spøjst, men til daglig der driver jeg en online rimordbog. Det er der nok ikke mange der gør, men jeg har altid godt kunne lide at rime og startede den for et års tid siden som et lille hyggeprojekt. Den har efterhånden ret mange besøgende og jeg bliver derfor ved med at udgive nye rimord på den.\nMen det fik mig til at tænke på hvad der egentlig rimer på mit navn Lasse (og måske også dit navn?). Derfor har jeg lavet en rimordliste over ord der rimer på Lasse på siden her, i stedet for at lave det på min rimordbog.\nListe over ord der rimer med Lasse:\nJeg vil gerne have denne rimordsliste så lang som overhovedet muligt, fyldt med danske, spanske og engelske ord eller hvis du kan andre sprog? så derfor må du meget gerne smide en kommentar med andre ord du kender som kan rime med Lasse. Husk at skriv hvad ordet betyder hvis det er på et fremmedsprog.\nKategorier Alle Indlægsnavigation\nBedste affiliate programmer i Danmark\nMagic Wood Klangtræ\nKan du huske Yu-Gi-Oh? – Hvad er mine Yu-Gi-Oh kort værd?\nSådan får du en “grøn” hjemmeside?\nDet kan du også læse om\n© 2022 Lasse K. H. • Bygget med GeneratePress


Dannelse er udemokratisk - Hojskolebladet.dk\nAf Rasmus Kolby Rahbek og Andreas Harbsmeier\nDa Rune Lykkeberg tilbage i 1980erne gik i folkeskole i den velhavende Aarhus-forstad Risskov, lærte han, at det var godt at indgå kompromisser. Men i den lokale fodboldklub lærte han, at kompromisløshed var den ultimative dyd. Her skulle man bide tænderne sammen. I skolen lærte han, at man skulle sige fra, hvis der var nogle kommandoer, man ikke kunne lide eller stå inden for. Men sagde han fra over for kommandoer på fodboldbanen, så blev han bare sat på andetholdet. Rune Lykkeberg fortæller historien som illustration af en pointe i hans nye bog Alle har ret, der kan ses som en lang polemik mod brugen af demokrati som et magtfuldt slogan for de oplyste. For selv om vi ophøjer demokrati til en uangribelig værdi, accepterer vi dagligt udemokratiske processer.\nLykkeberg, der til daglig er redaktionschef på Dagbladet Information, definerer i Alle har ret det demokratiske princip, som det, at andre ikke skal bestemme, hvordan den enkelte skal tænke og handle. Andre, heriblandt en del højskolefolk, ville nok snarere se demokrati i relation til fællesskabet. Men Lykkeberg ser intet modsætningsforhold: "Det brillante ved det individualistiske begreb, som jeg gør demokrati til, er, at det er et princip, som du både individuelt kan genkende dig selv i, og som du kan bygge et fællesskab op på. Du kan faktisk udlede en hel etik af det demokratiske princip. Hvis du siger, at ingen skal bestemme over dig uden dit samtykke, så bliver du nødt til at udvikle en form for fælles bestemmelse, som er rimelig. Det siger næsten sig selv: Hvis vi ikke vil finde os i diktatorer, så må vi finde en måde at udøve magt på, som ikke er diktatorisk. Spørgsmålet om forpligtelse over for fællesskabet, den demokratiske dannelse - altså det at løfte folk op, så de kan være med til at bestemme - det, synes jeg, er et andet aspekt af det samme princip. Jeg sætter det på individniveau, men med den pointe, at det kan realiseres på forskellige måder i en fællesskabskontekst. Det samme princip kan føre til vidt forskellige samfundsformationer. Det demokratiske princip forudsætter evnen til at være med til at bestemme, hvis du ikke skal leve under omstændigheder, hvor andre bestemmer over dig."\n"Nej, tværtimod. Hvis man siger, at der er nogle fælles anliggender, hvor vi skal gøre os gældende, så bliver du nødt til at uddanne og kvalificere individet som borger til at kunne gøre sig gældende i de anliggender. Hvis ikke borgerne er kvalificerede som amatører til at deltage, så overlader du styringen til de professionelle. Min opfattelse af højskolen er, at man vil kvalificere borgeren som borger. Det almene ligger da i, at det ikke er noget, du skal tjene penge på; det er noget, der skal gøre dig til en bedre borger. Så for mig at se stemmer mit demokratiske princip fint overens med højskolens fællesskabstanke. En anden ting er, at mange intellektuelle starter med at sige, at folk er for dumme til at være med til at bestemme, og så gør de det til en pointe. Grundtvig er jo lidt anderledes. På den ene side siger han i Er lyset for de lærde blot i 1839, at lyset netop står med bonden op og ikke med de lærde og på den anden side stemte han imod Grundloven i 1849. Principielt burde lægmand være herre i eget hus, men reelt var almuen ikke tilstrækkeligt oplyst til at regere sig selv. Hvordan kan vi så udligne det? Det kan vi gennem folkeoplysningen. Løsningen på det var ikke, at almuen er for dum, og de kloge må regere til hver en tid. Løsningen var at løfte almuen. Grundtvig er demokrat og antidemokrat på samme tid. De fleste kan genkende sig selv i begge positioner. Desværre har jeg ikke Grundtvig med i bogen, men det skyldes mere min egen begrænsning end Grundtvigs. Man kunne sagtens have skrevet hele bogen med udgangspunkt i Grundtvig."\nRune Lykkebergs nye bog bærer undertitlen Demokrati som princip og problem. Det demokratiske princip betyder, ifølge Lykkeberg, at ingen skal underlægge sig en autoritet, som de ikke selv anerkender. Det demokratiske problem bliver i den forbindelse, at vi overalt i samfundet har indrettet os med autoriteter, som vi bliver tvunget til at anerkende. Uanset om vi mod vores vilje anerkender eller forsøger at underminere autoriteterne, løber vi ind i problemer i forhold til demokratiet.\nDu taler i din bog om opgøret med autoriteterne, og at det har betydet, at man mange steder i samfundet i dag har svært ved at sætte sig i respekt som autoritet; at det bliver et problem for oplysningen, hvis man ikke vil stå ved sin autoritet - fx i folkeskolen. Gælder det for al oplysning, at den kræver en autoritet, og at oplysningen dermed bliver antidemokratisk, jf. dit indledende princip, fordi den fordrer en autoritet?\n"Nej, jeg vil omvendt sige, at der er en konflikt. På den ene side forudsætter demokrati dannelse og oplysning. På den anden side er der processer i dannelse og oplysning, som er udemokratiske. På den ene side, at noget er bedre end noget andet, på den anden side, at ingen er bedre end andre. Det har jo altid været antidemokraternes store problem med demokratiet. De er bange for, at hvis ikke der er nogen, der er bedre end andre, så bliver alting lige godt. Den kan du også se det i dag. Mange er jo rystende bange for et program som X Factor. Hvis amatørerne pludselig er de bedste, hvad så med de professionelle? Må man nu ikke kunne noget længere, må man ikke gøre sig umage? Det er en enormt bred kritik, som man hører fra Anders Matthesen til Anne-Sofie Hermannsen: 'Nu må vi altså også respektere dem, der gør sig umage'. Der skal være forskel på ting i verden, men der må ikke være forskel mellem mennesker - det er en grundproblematik for oplysningen og demokratiet. Derfor siger jeg, at hvis du kan pege på forskelle i verden uden at gøre det til forskelle mellem mennesker; hvis du kan pege på et problem i verden, hvis du kan pege på den globale opvarmning, så vi begge to kan kigge på verden og se det, så bliver vi begge to løftet. Men hvis du på den anden side siger: 'Nu skal du høre, jeg har ret og du tager fejl. Du er dum populist, og jeg er den lærde,' så kommer du ingen vegne med dannelsen."\n"Det er lidt det samme som med diskussionen om autoritet. For mig handler det ikke så meget om at gå fra et niveau til et andet, men om en forskydning af blikket, således at autoriteten ligger i stoffet og ikke i personen. Jeg elsker Løgstrups vending om 'at slå saglighedens bro mellem mennesker'. Hvis du taler om noget, så handler det ikke om, hvem der er oppe, og hvem der nede. Hvis du taler om noget, så mødes du i det fælles, som du taler om. I begrebet om det folkelige ligger der jo også en tro på, at den lærde og bonden kan glæde sig over den samme ting. I det folkelige opbygger du en verden mellem mennesker, der ophæver forskellen mellem mennesker."\n"Hvis du går ud fra, at sådan som livet på højskolen er, sådan vil resten af verden også være, så banker du hovedet mod al mulig modstand. På en højskole er der jo en enorm homogenitet. Det er nogenlunde samme alderstrin, med nogenlunde samme forudsætninger, optaget af nogenlunde de samme ting - alt efter hvilken højskole de tager på. Lidt det samme som da jeg gik i folkeskole i Risskov. Her øver man sig så på demokrati i et rum, hvor man mener der er enorme uenigheder. Når man så kommer ud i den virkelige verden, med virkelige forskelle, så synes man jo at alle er idioter. De her små rum, hvor vi kan eksperimentere, har slet ikke den forskellighed, som resten af samfundet har."\nRune Lykkeberg er en hyppig gæst på landets højskoler, som - i hvert fald i egen selvforståelse - er steder, hvor man møder mennesker fra andre sociale sammenhænge end dem, man kommer fra. Det har nu ikke været Lykkebergs opfattelse.\n"Det kan virke lidt komisk på højskoler, at eleverne er flyttet fra nogle bestemte sociale miljøer i landets storbyer, og så flytter de ud til et eller andet sted i provinsen, hvor hele verden er meget forskellig fra der, hvor de kommer fra. Men de sidder bare i deres lille enklave og opretholder det fællesskab, man egentlig skulle tro, de var rejst væk fra. Måske ville det være mere dannende for dem at være sammen med de andre i landsbyen i stedet for at sidde og snakke sult i Somalia og Irak-krigen. Men det er også et demokratisk paradoks: Jo mindre en enhed du har, jo mere ligegyldige beslutninger træffer du, og jo mere demokratisk kan du være. Graden af demokrati stiger med ligegyldigheden af beslutninger. Hvorimod jo større enheder du har, jo mere vidtrækkende beslutninger kan du træffe og jo mindre demokratisk bliver det. I de små forhold er de fleste af os jo basisdemokrater, omvendt foragter de fleste af os basisdemokrati i stor skala. Spørgsmålet er så, om vi har, hvad der skal til for at være borgere i vores samfund. Vi indgår i en række sammenhænge, hvor vi uundgåeligt bliver underlagt autoriteter, vi ikke kan udfordre. Bare se, hvor vanskeligt det er at udfylde en selvangivelse. Man skal jo nærmest være revisor for at kunne håndtere sin egen privatøkonomi. For ikke at tale om en beskæftigelsespolitik eller en rentepolitik. Vi indgår i sammenhænge, der kræver så meget ekspertise, at amatørerne bliver sat på plads. Min pointe er ikke, at eksperterne er dumme. Det er ikke sådan, at problemet forsvinder, hvis eksperterne forsvinder, eller at folk, der siger: 'Jeg føler…' har ret. Min pointe er afstanden mellem menigmand og eksperter."\n"For mig at se er det en dannelsesproblematik. Den tyske filosof Hegel siger et sted, at den videnskabsmand, der ikke kan oversætte sin indsigt til et ikke-videnskabeligt sprog, han er udannet. Dannelse er ikke kun et spørgsmål om, at almuen skal løftes op. Dannelse er etableringen af et fælles rum i et fælles sprog. Dannelse er for mig at se, at man skaber en fælles verden mellem mennesker. Problemet er så, at dannelse ikke er demokratisk. Hvis der skal være en fælles verden mellem mennesker, så kan du ikke vælge den til og fra. Dannelse er ikke et 'Hvad har du lyst til?'. Hvis du er antiautoritær over for dannelsen, så melder du dig bare ud. Hvis tilstrækkeligt mange melder sig ud, så falder kvaliteten af fællesskabet. Det, der er vanskeligt i dannelse over for demokrati noget, du ikke selv har valgt, for at du kan blive dig selv. Du skal afgive frihed for at vinde dig selv. For 50 år siden var der en million danskere, der havde gået på danseskole, i dag er der 50.000. Du kan godt sige; 'Jeg vil være fri for at deltage i danseskoleundervisningen,' men du bliver også et mindre frit menneske af ikke at kunne danse og realisere dig selv i det fællesskab."\nI højskoleloven står der, at højskolerne skal levere demokratisk dannelse. Det handler ikke om, at dannelsen skal være demokratisk, men en dannelse til demokrati. Hvis dannelsen skulle være demokratisk, altså i forståelsen "alle har ret" og "du ved bedst selv", så er vi vel ude i en form for selvudvikling, og det vil de færreste vel kalde dannelse?\n"For mig at se er der en modsætning mellem selvudvikling og dannelse. Dannelse betyder at overskride sig selv ind i et fællesskab. At kunne noget som andre også kan og vokse på den måde. Der siger du: Mit selv er det sted, jeg starter, og så overskrider du dig selv og ender et andet sted for at vende tilbage til dig selv. I selvudviklingen er mit selv det sted, hvor jeg starter og slutter, og jeg kommer ingen vegne indimellem. Det er jo, at jeg skal fokusere på mine energier og mine muligheder. Der dyrker jeg mig selv som plante. Der bliver mennesket et kredsløb af energier, som du så kan få det godt eller dårligt af. Det er udannet. Der har du ikke blikket mod en fælles verden, men kun mod dig selv. Man kan høre det i selvudviklingssproget. Det er jo den laveste fællesnævners humandynamik. Det handler hele tiden om, hvorvidt du er oppe eller nede, om det kører for dig eller ej, om du har det sjovt eller ej. Det er det jeg kalder en termometeræstetik. Når du reducerer verden til effekten af den, der oplever den, så bliver verden mindre, og den, der oplever den, bliver mindre. Der er ikke nogen forskel på en sportsoplevelse, på at overvære et trafikuheld, på en tur i Det Kongelige Teater, eller på at læse et stykke lyrik, hvis det skal handle om, hvorvidt det giver mig noget eller ej. Dannelse går for mig at se den modsatte vej."\n"Ja, men det kan du så enten pege på horisontalt eller vertikalt. Du kan sige, at det er noget, der står over os, eller at det er noget, der er i mellem os. Jeg mener ikke, det er en instans, der står over mennesker, det er en instans, der er mellem mennesker."\n"Noget, der i den grad undrer mig, er, hvordan vi taler om, at personlig frihed er et personligt anliggende. Ofte når folk taler om individualisme, så antager de en modsætning mellem individ og fællesskab, hvor du kan slutte fra individualisme til hedonisme til egoisme til narcissisme til folk, der ikke vil høre på andre, bare passer sig selv, bliver federe og federe og får grimmere og grimmere tatoveringer og kun gider høre på sig selv synge, og ikke på de professionelle. Så får du en modsætning mellem det selvtilstrækkelige individ og det pligtkrævende fællesskab, mellem lyst og pligt. Jeg mener, at det er bedre at få en forståelse, hvor man siger, at vi kan opbygge en bestemt type fællesskaber gennem individuel tilslutning. Det er også derfor, vi har nemmere ved at lave små fællesskaber end store, der hvor fællesskabet bygger på tilslutning frem for underkastelse. Det handler om at forstå relationen mellem individ og fællesskab i forhold til på den ene side de fælles forudsætninger for, at jeg kan realisere mig personligt, og på den anden side hvilket spillerum fællesskabet skal overlade individet for, at fællesskabet fungerer. Der er fælles forudsætninger for din og min frihed, og hvis de forsvinder, så bliver vi mindre frie."


Indsendt af familieman\nRe: dolol misbrug / depression\n22 Sep, 2015 22:59\nJeg har med stor interesse læst de ovenstående indslag om alle de frygtelige erfaringer, som folk har gjort sig med Dolol. Jeg undre mig dog noget over, at Dolol skulle være afhængighedsskabende da der netop står på indlægsseddel og alle steder, hvor jeg har læst om præparatet, at det( i modsætning til rigtig morfin) ikke er vanedannende......?....så nu er jeg lidt forvirret....\n22 Oct, 2015 23:23\nDer er forskel på psykisk og fysisk afhæninghed. Jeg selv er blandnings misbruger. Har været "clean" i ti år. Jeg har gigt og tre diskusprolaps idag og får dolol. Dolol er noget lort som alt syntetisk medicin. Jeg er nød til at holde pauser for at det ikke ændre min adfærd og alt der hjælper på at psyken kan slappe af for smerter skaber afhæninghed. Selv kaffe te sukker osv osv skaber afhæninghed og hvis man ikke får sin daglig dosis kan man mærke det. Klart alt efter hvor meget og hvor længe. Man skal altid forholde sig kritisk til medicin og hvad der står på indlægsseddelen. Som blandining misbruger igennem 30 år. Ved jeg at læger ikke ved alt omkring det de ordinere og dens bivirkninger. Jeg kan kun sige hvis du er på dolol og har behovet så hold for alt i verden pauser. Også for at finde ud af hvor stor behovet er. Håber for jer der har behovet vil forholde jer kritisk og jeres fornuft. Jeg startede som 12 årig og måtte 6 månder i døgn behandling for at komme ud af mit misbrug af piller. PAS PÅ JER SELV. og erkend over for jer selv hvis i tager det for pillen og ikke smerten. Søg hjælp ved læge eller NA. Der er råd og hjælp og hente.\nTidl. metadon bruger\n11 Nov, 2015 11:41\nFørst vil jeg sige at det er flot at du er kommet til den indsigt du er kommet til og det er bestemt det første trin, hvis du skal ud af et misbrug. Jeg er selv lige stoppet med Metadon, som jeg har været på i 6 år pga. en brækket ryg fra en arbejdsskade.(jeg hørte flere mennesker der sagde il mig, at det kom jeg aldrig ud af igen, hvilket blot motiverede mig endnu mere!\nJeg er godt klar over, at vi mennesker er sat forskelligt sammen, men at blive afhængig af medicin er simpelthen bare en biomekanisk proces, som INTET har at gøre med hvor stærk psykisk man er osv. Det sker for alle! hvis de i et bestemt tidsrum har indtaget opioider.\nJeg fik igennem 6 år udskrevet 6x20mg metadon i døgnet, hvilket er en særdeles høj dosis. Da jeg var "på" metadonen og spiste den fast havde jeg ikke rigtig nogen nedtur eller andre problemer - også fordi jeg fik udskrevet så store mængder, at det aldrig var nødvendigt for mig at skulle ud at "skaffe" selv som jeg hører flere begynder på efter et stykke tid. Jeg har dog prøvet at glemme min medicin inden en ferie o. lign. og ved derfor godt hvor slemt man har det uden den kemi, som hjernen har vænnet sig til at få tilført hver dag! Jeg tror også tit at meget af den stress der omgiver folk med et medicinmisbrug, er netop at de tager mere end deres læge udskriver og de begynder derfor at "stresse" over at skulle skaffe den medicin de har brug for, for ikke at føle sig syge.\nDesuden tror jeg også at som i din sag, hvor du har en dejlig familie, bliver du enormt stresset af den dårlige samvittighed, du har overfor de folk du elsker. Jeg ved selv et følelsesmæssigt filter man får på af opioider og jeg opdagede det først efter ca. 5 år, hvor dårlig jeg var til at skille begivenheder af tidsmæssigt, der var forgået mens jeg havde indtaget de store mængder metadon.\nDet er nok også svært at give en præcis opskrift, der passer til alle, der ønsker at stoppe. Men for mit vedkommende begyndte jeg at træne - først i det omfang jeg nu kunne og senere opdagede jeg at jo mere jeg styrkede min mave- og rygmuskulatur jo mere pres tog jeg fra min rygsøjle og dermed mindre smerter.\nJeg bliver nødt til lige at tilføje at da min skade indtraf, var jeg stilladsarbejder, kampbokser (både klassisk boksning samt thaiboxing) desuden var jeg på vej ind i frømandskorpset og havde bestået de to første optagelsesprøver - så hele mit liv drejede sig om min fysik - og pludselig en dag kunne jeg ingen af disse ting. hvilket var det allerhårdeste ved min skade og medicinen blev da også brugt som en form for virkelighedsflugt i perioder.\nPludselig en dag havde jeg fået nok af den medicin, jeg var begyndt på ingeniørstudiet og havde som sagt fået gang i min træning igen. og det er helt sikker nøglen til at komme ud af et misbrug i mine øjne. Du kan ikke bare stoppe, uden at lave nogle tiltag i dit eget liv. find nogle hobbyer, få en god aftale om nedtrapning med din læge evt med en pariel agonist/antagonist som f.eks temgesic eller subotex . hvor det ikke er muligt for dig samtidig at få virkning ud af dolol, (noget med receptorer og agonister og antagonister som det tager lang tid at forklare)\nEfter min mening; pas på med de såkaldte "lykkepiller" det værre sig både SSRI-præparater eller MAO-hæmmere. som tit de første uger kan forvære hele tilstanden og desuden er Truxal et såkaldt "højdosis antipsykosemiddel" Jeg kender som sagt ikke din øvrige psykiske tilstand. men umiddelbart lyder do jo som en ganske normal man.\nFor at opsummere: så mener jeg at det bedste ville være en fornuftig nedtrapningsplan, som du fastlægger med EN person - med lidt plads til at du nogen gange bliver nødt til at blive på en vis mængde medicin et stykke tid - dog aldrig gå op i mængde igen. Og det vigtigste find nogle ting der interesserer dig, nogle hobbyer som du elsker og er god til. lav en masse hyggelige ting med din familie. Jeg kan fortælle dig at det bedste ved at stoppe med metadon eller andre opioider, er at det filter er forsvundet. Jeg har i flere år slet ikke sat pris på solopgang, fuglesang og andre ting der plejede at glæde mig. det kan man slet ikke beskrive hvordan det føles efter et "misbrug" som jeg også føler mit forbrug havde udviklet sig til. Det kan virkelig være helt overvældende på en meget smuk måde!\nOg husk for guds skyld at det kun er i en periode hvor du har det ad helvede til. Kroppen skal tilbage i homeostase (kemisk ligevægt) - og det skal den nok komme af sig selv! Hvis du stadig føler du mangler noget, kan du tale med psykiater om humørstabiliserende præparater, men så længe du er på så store mængder smertestillende kan det være virkelig svært for lægerne at analysere hvad du har brug for, da billedet vil være noget sløret af de store mængder morfika Ingen kold tyrker, men trap ned stille og roligt - det burde altså sagtens kunne gøres uden det store ubehag når du er kommet langt nok ned, kan I igen vurdere om du har brug for noget supplerende.\n"lykkepiller" kan jeg f.eks. slet ikke tåle, og føler mig både deprimeret og angst, når jeg tager dem. Så det er bestemt ikke vejen for mig.\nJeg har i forbindelse med min skade været tilknyttet smerteklinik og det er disse råd jeg har fået af både psykiatere og anæstesilæger undervejs.\nJeg ved et helvede det kan være, så jeg håber virkelig du kan bruge bare lidt af det jeg skriver!\nHeld og Lykke ven!\n27 Apr, 2016 14:47\nKan se at jeg ikke er alene om at ønske Dolol'er hen hvor pebret gror. Jeg har fået dem i ca. 3 år - 3 styks om dagen. Min læge ville pludselig have at jeg skulle ud af dem, men gav mig lov til at trappe ned på egen hånd.\nDet har jeg så gjort over et par måneder. fra 3 til 1. Men damn, det er stadig hårdt. Kan simpelthen ikke komme af med den sidste pille. Trækker tidspunktet for dens indtagelse og holder abstinenserne ud, så længe som muligt. Vil helst have at der skal gå MINDST 24 timer, men det kan jeg desværre ikke holde hver dag.\nEr der ikke noget man kan tage kortvarigt, som fjerner følelsen af at have myrer under huden og rastløshed?\nJeg har stadig smerter (slidgigt flere steder) men vil SÅ gerne ud af mit 'misbrug'.\nKH til alle der lider, som jeg.\n30 Apr, 2016 2:50\nPuha føler med dig.\nMin tanke er dog at du må være nået enormt langt når du er nede på en så lav dosis (1 * 50 mg dagligt). Men den kriblen under huden er bare ulidelig. Uroen i kroppen er ikke til at håndtere - så føler BIG TIME med dig.\nJeg er selv i udtrapning lige nu og kæmper hvert sekund. Jeg har haft 7 syster i hovedet og har derfor fået dolol gennem de sidste 4 måneder, indtil der var en tid til operation. Inden det har jeg fået dolol til akutte smerter gennem de sidste 2 år (60 * 50 mg på 2 år) da jeg her ikke vidste hvad smerten var forårsaget af. Har nogle gange "hyggespist" en pille hist og her på dårlige dage. NU skal det her stoppe!!! Jeg har været i "den anden ende af røret", med en far og søster der har periodevis misbrug og det kan ødelægge alt.\nJeg har 3 dejlige børn, en skøn mand og min ultimative drømmestilling - tænk hvis jeg/dolol fuckede det op!!!! Det vil jeg aldrig kunne leve med.\nNå tilbage til mine råd til min kolde tyrker, for sådan en er jeg i gang med. Jeg er typen der altid flår plasteret af, så smerten er overstået - så nu må jeg se om jeg holder dette ud.\nJeg har tager piller ved smerter dagligt gennem de sidste 4 måneder alt mellem 1-10 dagligt. Oftest 3-5 dagligt. Jeg tog min sidste dobbeltdosis i torsdags kl 12 og en enkelt pille her til morgen. Denne dag har været et mareridt og kæmper virkelig.\nMen de råd jeg har fået og som har hjulpet:\nKinin - tager kriblen og får musklerne til at slappe af. Fåes i håndkøb. Dette hjælper mig lige nu.\nBenylan giver mig en træthedsfornemmelse til nat.\nKodymagnyl skulle hjælpe mod benkramper.\nHvor langt er du nu og hvordan går det?\nDbh. Mette - som kæmper meget lige nu!\n21 Mar, 2017 14:05\nHar selv fået dolol i 15 år og har prøvet at stoppe med dem et par gange. Bla da jeg ventede min datter. Det er forfærdeligt og slet ikke til at holde ud\nJeg er begyndt at bruge medicinsk cannabis, CBD-olie i dagtimerne og en enkelt dråbe THC-olie til natten. Og det fungerer vildt godt, tager næsten ikke nogle piller mere. Og olien tager totalt abstinenserne\n30 Mar, 2017 15:50\nJeg føler m dig og lider selv af alkoholisme og depression. Jeg føler med dig og vil bede for dig\n28 Feb, 2018 0:01\nHar lige fundet indlægget, et gammelt emne men meget aktuelt så vælger at kommentere, er samtidigt nysgerrig omkring bivirkninger jeg oplever men ikke ser beskrevet her!\nEr en mand på 45 der har fået dolol fra egen læge med løftet om minimal afhængighed siden jeg var 28, fra 1x3 om dagen til 500-600 mg dagligt.Fast, nonstop, begge mine døtres fødsel,bryllup osv er set gennem filtret som Tramadol er !! En skæv ryg med smerter dagligt efter et forholdsvist kort arbejdsliv i smedebranchen udløste den første recept, i en alder af 36 satte et trafikuheld så det endelige punktum og fuld dosis en realitet derfra. Tramadol har været følgesvend gennem en deroute økonomisk og socialt siden starten så tilsidst valgte jeg at flytte til et andet land, et sted med varme og rare positive mennesker.. Her startede jeg så min nedtrapning, begyndte med 1x3 de dage det var nødvendigt, hårdt og fra dag 1 kramper i lægge og fodled, fødder der drejer rundt hele natten kan det beskrives som. efter 2 uger så ned på 2, efter 2 uge ned på 1, efter 2 mnd 1/2 pille dagligt, jeps..de 25 mg er de værste. Har nu i meget lang tid haft lyn skydende gennem hjernen med en effekts som Luke Skywalkers lyssværd og når de optræder oplever jeg energitab, voldsom dræning og nogengange iltmangel, mistænker præparatet for at fucke dit blodtryk op så vær varsom når du går af.\nNå, er nu stoppet helt og kommer aldrig til at tage dem igen med min gode vilje! Det har taget tid og store kræfter, har siddeløbende trænet i det bedre klima, startede med en kostændring, forsigtig tiltræning af rygsøjlen og oplever ny for første gang i mit liv at kunne løbe mere end 1 minut, at kunne nyde vejret og omgivelserne uden filtre, ingen evendelig kvalmeklump i halsen osv..Sidder og tænker hold da kæft,..har været på det lort i 17 år uden pause og nu er det endelig lykkes. Der var ifølge min overbevisning nogen der burde have et sagsanlæg på nakken, hele mit liv har efter starten på tramadolbehandling været præget af desciderede dårlige beslutninger der har haft kæmpe omkostninger for mig og min famillie men big pharma vasker hænderne igen??\nBivirkninger?? de er der til stadighed, ikke nær så hyppige men pludseligt kommer en dag så dårlig at du kun er på 50 procent i forhold til igår!\nWell, ude af tramadoltågen er nu opbygget en ny tiltro på menneskeheden, før var jeg bare kold i røven over alt, gad ikke mænge mig med nogen der aligevel ikke var til at regne med osv, er godtnok taknemmelig over jeg selv har bygget mig et par kugler og taget mig sammen når nu ikke lægestanden har formået det endnu, det stof skulle forbydes!\nTil alle jer derude der ønsker at holde op, brug masser fysisk aktivitet, sved på panden får lortet ud! Nyd jeres Famillie, de små glæder osv.\nHav en dejlig dag derude, vil se om jeg kan få lidt nattesøvn efter 2 årtier med spændebånd om hjerneskallen\n20 Mar, 2018 11:18 Registreret: 1 år siden\nGodt at høre, du er kommet ud af det Jss. Det er fedt med succeshistorier, piller kan nemlig sagtens være ligeså slemme som alkohol og stoffer. Og ligeså svære at komme af med igen! Der er heldigvis også kommet en del fokus på medicinmisbrug også i medierne, og der findes flere forskellige behandlingstilbud, både i det offentlige og forskellige private, fx har jeg set at Tjele har behandling specifikt for medicinafhængighed. Uanset hvad man gør, er det hårdt arbejde, og det vigtigste er at tage beslutningen om at gøre noget. Jeg håber, I andre her i tråden også er på rette vej!