A New World - A New Me (1D) - Sandhedens time... - Movellas\n4. Sandhedens time...\n”Første spørgsmål” startede jeg, og forsatte: ”Synes du, at jeg synger så dårligt?” Harry trak på smiletbåndet imens han rystede på hovedet: ”Nej! Overhovedet ikke. Jeg er ked af, hvis du har fået den opfattelse”. Jeg nikkede til ham, og smilte så et stort smil. Det var altså ikke på grund af min sangstemme, at han var blevet mundlam. ”Har du et arbejde? Eller går du i skole?” Det lød nærmest som et kryds forhør, men jeg vidste også, at hvis jeg ville have svar på nogle ting, så skulle det være nu. Det var nu eller aldrig - eller sådan føltes det i hvert fald. ”Hvad arbejder du som?” spurgte jeg så, med fuld af glæde i stemmen over, at jeg nu snart kendte sandheden. Harry kiggede ned i gulvet, og man kunne mærke, at det spørgsmål virkelig pinte ham. ”Ej helt ærligt!” begyndte jeg så: ”Du siger vel ikke, at du er en tyv, eller en som arbejder sort, vel” Et lille smil bredte sig på Harrys læber, før han kiggede op på mig igen. ”Nej bare rolig. Det har slet ikke noget med det at gøre”. Jeg smilede selvtilfreds, fordi han ikke var sådan en type - for så havde mine forældre nok ikke tilladt mig være sammen med ham - hvilket faktisk mindende mig om, at jeg slet ikke havde fået fortalt dem hvor jeg var, eller hvem jeg var sammen med. ”Lover du, at hvis jeg fortæller dig det, så ændre du ikke dit syn på mig” begyndte Harry så, og jeg røg tilbage til virkeligheden. Jeg nikkede til ham. ”Inden jeg fortæller det… Kan du så ikke lige sige, hvad du synes om mig?” Jeg tog en dyb indhåndning. Den havde jeg ikke lige regnet med. Hvad skulle jeg sige? Jeg ville jo ikke på nogen måde lyde dum, eller vildt forelsket i ham - selvom man ikke helt kunne lade være med at være en smule lun på ham, da han virkede rigtig sød. ”Hmm…” svarede jeg, og forsatte så: ”Jeg synes - ud fra det stykke tid som jeg har været sammen med dig, at du er en dejlig, omsorgsfuld, hemmelighedsfuld, rar person - som jeg egentlig gerne vil lære lidt bedre at kende”. Jeg vidste ikke om svaret var specielt godt, men Harry så glad ud, så det havde da ikke været helt galt. ”Okay” svarede han så. ”Hvis du lige åbner dér” forsatte han, og pejede på et lille rum i bilens side. Ville han ikke fortælle mig noget? Skulle jeg nu bare se hans bil eller hvad? Jeg gjorde som jeg fik besked på, og åbnede ind til rummet. ”Og tag så cden dér” Harry pegede igen over mod skuffen, og jeg tog den første cd frem. Jeg vendte den op, og fik et chok. Dér! Lige der på forsiden af den sad Harry! ”Jeg er sanger i et band, som hedder One Direction. Drengene, som jeg snakkede om, er de drenge som du ser på cden der sammen med mig”. Jeg nikkede stille, og kiggede skiftevis på Harry og cden. Det var altså derfor, at han sang så godt. Og derfor, at han havde stillet mig de mærkelige spørgsmål! Da jeg ikke rigtig sagde noget, så snakkede Harry videre: ”Jeg er kendt i det meste af verden - og det er en af de grunde til, at jeg faktisk ikke har sagt noget til dig - for det virkede som om, at du ikke vidste hvem jeg var, og så ville du nok ikke behandle mig anderledes - som så mange andre gør, nu da jeg er en berømt…” Han kiggede ned i gulvet igen, og det gjorde mig klar over, at det var min tur til at tale. ”Bare jeg ikke skal behandle dig som en berømthed, så skræmmer du ikke mig væk”. Jeg ved egentlig ikke, hvor jeg fik den selvtillid fra. Det lignede slet ikke mig, at sige sådan noget, men det så ud til, at det havde gjort Harry rigtig glad. ”Det skal du ikke!” svarede han mig, og forsatte så: ”Men du skal være klar på, at pressen godt kan komme, hvis de opdager hvor jeg er, og at der godt kan komme fans, mens vi går sammen”. Jeg nikkede forståede, selvom jeg nok ikke forstod det helt. Fans! Det havde jeg ikke lige set for mig. ”Så det var altså derfor, at du havde den grimme hætte på i dag, da du hentede mig?” Harry nikkede smilede til mig: ”Jo mindre opmærksomhed des bedre”. ”Men hvorfor vil du så hen til et storcenter fyldt med mennesker?” Spørgsmålet røg lige ud af mig, og jeg nåede slet ikke at tænke det igennem først. ”Det skal jo ikke begrænse mig, at jeg er kendt, vel?” Harry løftede det ene øjenbryn mens han sagde det, og han så virkelig sjov ud. Jeg grinede kort, og rystede så på hovedet. ”Nej selvølgelig ikke… Men skal du så have den forfærdelige hætte på igen, når vi går ind?” Harry sendte mig et kæmpe skævt smil. ”Du har ligesom fattet det, hva?” Jeg nikkede bare, mens jeg kiggede på ham. ”Men synes du så stadigvæk, at jeg er dejlig, rar og omsorgsfuld?” Han spurgte i en mindre glad tone, så jeg kunne mærke, at han mente det alvorligt. ”Selvfølgelig!” svarede jeg: ”Det gør ingen forskel på mig om du er kendt eller ej. Bare vær den du er!” Han smilede til mig, og lage så sin ene hånd oven på min, som jeg havde anbragt på mit lår. En rystelse bredte sig gennem hele min krop. Det føltes fantastisk, men samtidig vidste jeg slet ikke, hvad jeg skulle fortage mig. Harry sendte mig et skævt smil inden han udtalte: ”Skal vi så komme afsted?” Hvorefter han fjernede sin hånd fra min. Jeg nikkede bare til ham, og trådte så ud af døren.\nInde i indkøbscenteret havde vi kigget på en masse tøj til drengene, og man må sige, at han ikke sparede på pengene, når det galte dem. Han gik med så mange pose, at han lignede en posedame fra netto. Vi havde brugt 3 timer, og de var bare gået så stærkt. Ind i mellem havde vi dog siddet lidt ned, og slappet af, da man faktisk blev udmattet af at handle med Harry. Vi havde også købt os en enkel smooties hver. Harry ville have med banan og blåbær, mens jeg ville have med jordbær og æble.\nDa jeg endelig havde fået ham overtalt til at tage hjem, kom vi selvfølgelig forbi en rigtig tøsebutik, og det gik op for Harry, at jeg slet ikke havde købt noget. Han sendte mig selvfølgelig derind - selvom jeg protestede imod det. Jeg prøvede med alverdens undskyldninger, som ´jeg har altså ikke taget penge med` - da jeg faktisk ikke havde penge med, da vi var taget afsted direkte fra skole, og ´jeg mangler altså ikke noget`. Desværre virkede det ikke, og ind i den butik kom jeg.\nJeg gik forsigtigt og kiggede på alting, da det så en smule dyrt ud, da Harry kaldte på mig fra den anden ende af butikken. Jeg skyndte mig hen til ham, da jeg var bange for, at der var sket ham noget. Da jeg kom hen til ham, stod han og kiggede på en rigtig smuk kjole, som var guld for oven, og sort for neden. Den havde en rigtig flot v-udskæring, og gik til midt på låret. ”Prøv den” sagde han mens han kiggede på mig. Jeg rystede en smule på hovedet før jeg fik udtalt: ”Jeg tror ikke, at jeg kan passe den”. Harry kiggede op og ned af mig, og så hen på kjolen hvor han gjorde det samme: ”Jeg tror, at den passer perfekt”. Jeg sendte ham et lille bedende smil, men han rystede bare på hovedet. Jeg vidste ikke hvad jeg skulle sige, jeg var nærmest løbet tør for undskyldninger. Jeg kiggede igen bedende på Harry, men han havde allerede taget kjolen i hånden, og var på vej hen til prøverummet. Jeg blev bare stående, da det så værdig sjovt ud, at en dreng som ham, gik rundt med en kjole i hånden. Faktisk kom jeg til at grine til, hvilket fik Harry til at vende sig om og kalde på mig. ”Cami!” råbte han, så det kunne høres i hele butikken. Jeg rystede bare på hovedet af ham, men det så ikke ud til at påvirke ham. ”Cami!!” råbte han bare endnu højere. Det var næsten pinligt, så jeg valgte at overgive mig, og gå hen til ham. ”Prøv den nu bare” sagde han: ”det kan jo ikke skade”. Jeg sendte ham et lille smil, og gik ind i prøverummet, hvor jeg hurtig fik skiftet. Da jeg havde den på, stod jeg og studerede mig selv lidt, inden af jeg kunne høre Harry på den anden side ”Er du færdig?” Det lød som om, at han ventede spændt. ”Lige om lidt” svarede jeg ham, da jeg lige ville studere mig selv lidt mere. Den var faktisk flot - også selvom jeg ingen former havde. Den måtte jeg skrive på ønskeseddelen til jul.\nJeg flyttede forsigtigt på forhænget, og stådte så et lille skidt ud. ”Wow” lød det fra Harry - som slet ikke skjulte det.”Hvor er du bare flot”. Jeg smilede sødt til ham, som tak. ”Jamen synes du da ikke selv det?” Jeg vidste ikke lige hvad jeg skulle svare på det. ”Jo, den sidder da bedre og pænere end forventet”. Harry gjorde tegn til, at jeg skulle dreje rundt - hvilket jeg selvfølgelig gjorde. ”Jamen, så er det på plads! Den tager vi med!” Han sagde det på en rigtig sød, men også fornem agtig måde, men det gjorde mig altså ikke mere rolig. ”Hvad?” udbrød jeg - nok lidt for højt. Harry kiggede forvirret på mig, og jeg kunne mærke, at jeg følte mig en smule pinlig berørt, og var nok nødt til at forklare. ”Jeg har nok ikke råd til den Harry…” begyndte jeg, men blev hurtigt stoppet. ”Jeg betaler” lød det fra ham. Jeg stirrede en smule på ham, men fik så fremstammet: ”Det kan jeg altså ikke bede dig om” jeg sagde det med en lille stille stemme. ”Du beder mig da heller ikke om det” begyndte han så i en rigtig glad tone, og smilede et kæmpe smil til mig: ”Jeg tilbyder dig det!” Jeg sendte ham et lille smil. ”Men så kan jeg altså ikke tage i mod dit tilbud”. Harry kiggede en smule skuffet på mig, men fandt så lidt efter smilet frem igen. ”Du har ikke noget valg!” Jeg kiggede bare på ham, og tog så fat i prismærket som sad i nakken. 900 kr. stod der på det. 900 kr for en kjole! Det kunne jeg da ikke tage i mod. Jeg viste Harry prismærket, men han rystede bare på hovedet. ”Den pris skræmmer mig overhovedet ikke!” han lød en smule overlegen ”faktisk burde du få noget mere med”. Jeg stod helt paff. Han skulle da ikke betale for alt til mig. Jeg rystede en smule på hovedet, hvorefter jeg gik ind i prøverummet igen, så jeg kunne tage kjolen af. ”Prøv lige den her også” sagde Harry imens han rakte en top ind fra den ene side. Jeg kunne have sværget på, at han havde kigget ind af siden, men ville ikke sige noget til det. ”Men…” begyndte jeg, men blev igen stoppet. ”Ikke noget men her” han lød nærmest som en far eller nok nærmere en lærer. ”Der sker jo som sagt ikke noget ved at prøve”. Jeg tog en dyb indhåndning. Hvor kunne han altså bare få alting sagt. ”Men så er det også det sidste” svarede jeg ham. ”Ja ja” lød det fra Harry. ”Du skal altså love det!” sagde jeg en smule højere, så jeg var sikker på, at han hørte det. ”Kun hvis jeg får lov til at betale for kjolen?” Aghh! Nu strammede han den. Jeg sagde ingenting, men tog så toppen på, og gik ud til ham. ”Nej, det klæder dig jo også!” han lød mega glad, og jeg kom i tanke op, at jeg slet ikke havde fået kigget mig selv i speljet. ”Tak!” svarede jeg ham. ”Den tager vi!” kom det glad fra Harry, og jeg kunne se på ham, at det morerede ham, at mit ansigtsudtryk igen blev lidt irriteret. ”Harry du behøver virkelig ikke at bruge dine penge på mig!” forsikrede jeg ham om, men det var som om, at alt hvad jeg sagde gik gennem det ene øre, og ud af det andet. ”Men det vil jeg gerne” lød det fra Harry. Jeg rystede stille på hovedet, og gik tilbage til prøverummet. Da jeg havde fået toppen af, kom Harry igen med en ny trøje som jeg skulle prøve. ”Havde vi ikke en aftale Harry?” spurgte jeg, og lød måske en smule irriteret. ”Jo, men du svarede jo aldrig selv, vel?” lød det frækt fra ham, og jeg kunne mærke, at han morerede sig gevalgdigt. ”Hvis jeg slipper for at prøve mere, så lad gå” lød det opgivende fra mig, da jeg virkelig ikke orkede det her - og så var det hans egen skyld, at han brugte en masse penge.\nJeg rev forhænget væk, og stådte ud i mit normale tøj. Harry tog både kjolen og toppen, og gik op til kasse. Jeg fulgte lige efter ham. ”Det bliver 1250 kr.” lød det fra damen, som stod bag ved kassen. ”Du kan stadig nå at fortryde” sagde jeg kækt til Harry, som bare rystede på hovedet. ”Aldrig”. Harry betalte, og rakte mig så posen. ”Jamen så Tak!” lød det fra mig, da det jo var det mindste jeg kunne sige, når han nu havde brugt så mange penge på mig. Og egentlig kunne jeg ikke tillade mig at være sur, når han nu havde været så flink! Hvis jeg selv skulle betale, havde det nok taget mig et par måneder, at få sparet sammen. ”Skulle det være en anden gang” smilede Harry frækt, hvorefter vi fulges ad i rask tempo ud mod bilen. Der var kommet rigtig mange mennesker, og man kunne godt fornemme, at folk havde fået fri nu, så jeg kunne mærke på Harry, at nu skulle vi bare væk inden vi blev opdaget.\nStadigvæk Tusind Tak til jer som læser med! Jeg håber, at I synes om kapitelet? I er altid velkommen til at skrive en kommentar. Tager gerne i mod ris og ros, da jeg gerne vil gøre mit bedste. :)


Estate Media – Hjørring Kommune udbyder 13.000 kvm til byudvikling -\nHjørring Kommune udbyder 13.000 kvm til byudvikling\nI det nye salgsopslag fra den nordjyske kommune fremgår det, at man gerne vil have noget nyt og spændende til byen. Og det skal den kommende projektudvikler hjælpe med i udviklingen af en ny bydel, der skal kunne give noget ekstra som kan fremhæve, at Hjørring By er omdrejningspunkt for kommunen.\nmandag 18. marts 2019 11:22\nHjørring Kommune inviterer projektudviklere til at byde på opførelsen af en ny bydel i Hjørring By. Der er tale om udvikling af butikker, kultur, boliger, klimasikring og forskønnelse af den indre by, hvor natur skal være en del af forslaget.\nDen nye bydel ligger tæt på grønne åndehuller, det nye Vendsyssel Teater, gågaden og Hjørring Togstation. Visionen er, at området skal transformeres til en ny og attraktiv bydel, der bidrager til at styrke ikke alene Hjørrings midtby men også Hjørrings rolle som kommunens hovedby.\nProjektområdet, der er kendt som området ved ”Vestre Skole”, omfatter et cirka 13.000 kvm stort område og har senest været anvendt til bl.a. teater, musikskole, misbrugscenter samt børnehave. Arealet indeholder desuden en offentlig p-plads med 79 p-pladser. Området ønskes solgt og udviklet i forbindelse med, at ovennævnte funktioner flyttes.\nProjektet udbydes til salg uden mindstepris. Bl.a. skal projektet medvirke til et kvalitetsløft af arealet og tilføre midtbyen nyt liv og nye kvaliteter. En ny lokalplan og kommuneplantillæg for arealerne vil blive udarbejdet i samarbejde med køber.\nLæs også: Privatisering af Mjølnerparken: – Vi får en god pris, og investor får en god investering (+)\nLæs også: Hvidovre Kommune har planer om 80 meter højhus på nedslidt hjørne (+)\nLæs også: Vinge Station skrumper – Henning Larsen-projekt droppet\nLæs også: Per Schulze bliver ny udviklingschef i By & Havn


Apin o-n 3164\nDame Tøj Sweatshirts & Hoodies Apin o-n 3164\nDKK 600,00 DKK 240,00\nDenne bløde og lette style er fremstillet af en blanding af bomuld og sweatshirtjersey og fås i en bred palet af eftertragtede farver. Denne casual og farverige sweatshirt har rib i halsudskæring, manchetter og kant forneden, hvilket giver en flot pasform.\nMateriale Yderstof 50% Økologisk bomuld, 50% Polyester\nRib 50% Økologisk bomuld, 50% Polyester\nSamsøe Samsøe blev grundlagt i 1993 af brødrene Samsøe som åbnede en lille smykkebutik i Københavns latinerkvarter. I 2000 overtog Peter Sextus og Per-Ulrik Andersen brandet og har siden hen omdannet det til et internationalt modehus mod moderne tøj til mænd og kvinder. Stilrent, funktionelt, sofistikeret – alt du kunne ønske dig i garderoben.


DGU’s anbefalinger gældende fra 6. januar 2021 | 19hul.dk - golf\nHjem Coronavirus DGU’s anbefalinger gældende fra 6. januar 2021\nDGU’s anbefalinger gældende fra 6. januar 2021\nOpdateret: Der er kommet nye DGU anbefalinger gældende fra den 13. januar 2021.\nGældende fra den 6. januar og foreløbigt frem til 17. januar er der indført yderligere COVID-19 restriktioner i Danmark. Det sker for at mindste spredningen og ikke mindst af cluster B.1.1.7, der også kaldes den engelske virusvariant.\nUdover de i forvejen gældende retningslinjer sænkes forsamlingsloftet fra 10 til 5 personer.\nDer opfordres også til, at man holder 2 meters afstand og generelt bliver hjemme, aflyser aftaler samt begrænser social kontakt til maksimalt 5 personer.\nDer kan fortsat spilles golf i privat regi, men man skal være opmærksom på ikke på noget tidspunkt at forsamles flere end 5. DGU anbefaler, at man tidligst ankommer 20 min. før sin starttid og tager direkte hjem efter afsluttet runde. Der skal hele tiden holdes mindst to meters afstand til personer, som ikke er fra ens egen husstand.\nDGU har tilpasset retningslinjer og anbefalinger til de danske golfklubber. De er offentliggjort på danskgolfunion.dk, og kan også læses nedenfor.\nNedenstående beskriver Dansk Golf Unions anbefalinger. Det er klubbens ansvar at sikre et set-up, der overholder myndighedernes retningslinjer og det er herefter spillernes ansvar at overholde disse. Se de samlede vejledende retningslinjer her:\nDe nationale tiltag forlænges til og med 28. februar 2021.\nDesuden forlænges per 6. januar 2021 de skærpede nationale tiltag yderligere og omfatter nu frem til den 17. januar 2021 følgende restriktioner:\nForsamlingsloftet sænkes fra 10 til 5 personer\nDer opfordres til at holde 2 meters afstand til andre personer i stedet for den nuværende 1 meter\nDer opfordres til, at man generelt bliver hjemme, aflyser aftaler og ser max 5 personer udover dem i sin husstand\nServeringssteder (restauranter, caféer, barer mv.) skal holde lukket for servering til indtagelse på stedet. Der er fortsat mulighed for take-away.\nArbejdsgivere opfordres kraftigt til at sikre, at medarbejdere, der har mulighed for at varetage deres arbejde uden fysisk fremmøde på arbejdspladsen, gør dette.\nSteder, hvor der udøves idræts-, forenings- og fritidsaktiviteter, skal holde indendørsarealer lukket for offentligheden. Professionelle idrætsudøvere kan fortsat anvende indendørsarealer, som er lukket for offentligheden. Der kan fortsat afvikles udendørsaktiviteter.\nMuligheden for at være op til 50 personer til stede ved idræts- og foreningsaktiviteter for børn og unge op til 21 år ophæves. Der må herefter som udgangspunkt kun være 5 personer til stede på samme sted samtidig ved sådanne aktiviteter.\nFrem til den 17. januar vil resten af detailhandlen blive lukket ned. For golfklubben betyder det, at proshoppen/golfbutikken skal være lukket.\nDe nedenstående anbefalinger for enkelte områder i golfklubben skal samtænkes i forhold til den lokale logistik i golfklubben, så myndighedernes krav om maksimalt 5 personer forsamlet og anbefaling om 2 meters afstand mellem personer fra forskellige husstande til enhver tid overholdes.\nFor golfsporten betyder det, at der kan spilles golf i privat regi og afvikles træning udendørs sålænge forsamlingsforbuddet på 5 personer overholdes.\nHold minimum 2 meters afstand til andre golfspillere.\nVær opmærksom på rengøring af fælles berøringspunkter på banen.\nAnbefalinger vedr. brug af træningsfaciliteter\nIndendørs træningsfaciliteter skal holdes lukket. Der kan gives adgang for professionelle golfspillere og landsholdsspillere (pige-, drenge-, dame- og herre-trupper) inkl. deres træner. Disse kan fortsat anvende indendørsarealer, som er lukket for offentligheden.\nForsamlingsforbudet bør indtænkes i forhold til træningsfaciliteterne, så det til enhver tid sikres, at det samlede antal personer ikke overskrider maximum på 5 personer for et givet område. Her bør golfklubben ligeledes overveje lokale forhold som f.eks. 1. tee, puttinggreen, bagrum, parkeringsplads eller andre faciliteter, som påvirker det samlede antal personer, der forsamles i området.\nDer kan trænes i grupper af maksimalt 5 personer inkl. træner, deltagere må ikke skifte mellem forskellige grupper under aktiviteten.\nTrænes der i flere grupper á op til 5 personer, skal det sikres, at der er tilstrækkelig afstand mellem grupperne, så de ikke udgør én samlet gruppe. Minimumsafstanden mellem grupperne er 2 meter og i dette tilfælde bør det tydeligt markeres hvor grupperne kan holde til evt. ved brug at snor, spray i græsset mv.\nEn stor driving range eller putting green kan evt. inddeles i flere områder, hvor der maksimalt kan være 5 personer i hvert område. Der skal være minimum to meter mellem hvert område. Sørg for tydelig skiltning.\nVær opmærksom på rengøring af fælles berøringspunkter (flag på putting green, boldmaskine mv).\nTræneren bør til enhver tid sikre minimum 2 meters afstand til elever og overholde sundhedsstyrelsens anbefalinger om god hygiejne og hensigtsmæssig adfærd.\nProshoppen skal holde lukket til og med 17. januar 2021.\nDGU anbefaler, at der ikke arrangeres turneringer med gunstart og ej heller turneringer med løbende start i traditionel forstand. Det er fortsat en mulighed, at registrere spillede runder til en løbende turnering/rangliste.\nAnbefalinger vedr. klubhuset\nKlubhuset og indendørs træningsfaciliteter skal holdes lukket for offentligheden. Der kan gives adgang for professionelle golfspillere og landsholdsspillere (pige-, drenge-, dame- og herre-trupper) inkl. deres træner. Disse kan fortsat anvende indendørsarealer, som er lukket for offentligheden. Dog kan der være adgang til restauranten for take away. Vær opmærksom på forsamlingsforbuddet på max 5 personer.\nBagrum og toiletter kan benyttes. Vær opmærksom på forsamlingsforbuddet på max 5 personer.\nProshoppen skal holde lukket frem til den 17. januar 2021.\nSikre mindst 4 m2 tilgængeligt gulvareal pr. 1 person.\nFra den 29. oktober 2020 indføres krav om brug af mundbind indendørs i offentligt tilgængelige faciliteter såsom klubhus, proshop og bagrum. Dette gælder ikke for arbejdspladser såsom sekretariat, kontorlokaler og greenkeeperfaciliteter.\nVær opmærksom på rengøring af fælles berøringspunkter\nDer kan afholdes generalforsamlinger med op til 500 deltagere under følgende forudsætninger: Alle deltagere skal i al væsentlighed sidde ned på faste pladser og med ansigtet vendt i samme retning. Der bør være mindst 1 meters afstand mellem hver person. Der bør være mulighed for at gå til en talerstol eller et andet særskilt sted, hvorfra deltagerne kan fremføre deres indlæg med større afstand til de øvrige deltagere, mindst 2 meter. Der skal være mindst 2 m2 gulvareal pr. deltager.\nAnbefalinger vedr. restaurant/café\nRestauranten må kun holde åbent for take away.\nForsamlingsforbuddet er også her 5 personer.\nGæster skal bære mundbind. Kravet om mundbind gælder tillige for ansatte, der har kontakt med gæster. Børn under 12 år er undtaget for brugen af mundbind.\nDer indføres krav om at opsætte skilte, der angiver hvor mange personer, der må være i de pågældende lokaler jf. gældende kvadratmeterkrav.\nDer skal yderligere være skærpet fokus på at sikre, at gæsterne holder to meters afstand.\nDGU anbefaler generelt at golfspillere udvælger faste spille- og træningsmakkere så regeringens anbefalinger om at se max 5 personer ud over dem fra sin husstand kan overholdes\nUndgå fysisk kontakt med andre golfspillere.\nFra ECCO Tour til Lyngbygaard\nChallenge Tour starten udsættes pga. COVID-19\nDGU’s anbefalinger gældende fra 13. januar 2021


Mobilcover til din Xiaomi Redmi Note 6 | Pixum\nDu befinder dig her: Startside » Mobilcovers » Xiaomi » Xiaomi Redmi Note 6\nPixum mobilcover til din Xiaomi Redmi Note 6\nHos Pixum finder du det passende mobilcover til din Redmi Note 6. V�lg blandt de forskellige covertyper det, som passer bedst til dine behov.\nLav dit personlige Xiaomi Redmi Note 6 mobilcover med Pixum. Du kan ikke bare v�lge blandt forskellige covertyper, nej, du kan ogs� lade de betrykke helt individuelt med dit eget billede. Det er legende let at lave dit helt personlige mobilcover: V�lg mobilen, upload dit personlige billede og placer det p� coveret. Overbevis dig selv om de excellente Pixum-mobilcovers til din Redmi Note 6 eller til andre smartphonemodeller.\nEt mobilcover skal ikke bare beskytte din mobil mod st�d og ridser, men ogs� med et individuelt design kan den g� hen at blive et rigtigt blikfang og din Redmi Note 6 s�ledes til en endnu mere personlig f�lgesvend. Om det er det sidste f�lles familieportr�t, det elskede k�ledyr, selvtagede naturbilleder eller hvilket som helst andet motiv passer til dit helt eget smartphonecover. Lav ganske enkelt mobilcoveret som du vil have det hos Pixum.


Av for helvede - jesusnet.dk\n22.01.2014 12:00 Age: 8 yrs\nUndskyld, det er ikke pænt sprog. Men Helvede er heller ikke en pæn ting. Jesus talte meget om det. Han talte om Helvede, fordi han elsker os. Han gør det for at advare os og for at trøste os. For Helvede er dybest set et godt budskab.\nVi mennesker kan aldrig begribe de helt store ting i tilværelsen. Vi kan derfor ikke begribe, hvorfor der er ondt i denne verden. Vi kan tydeligt se, at der er meget ondt til - ellers bare tænd for tv-avisen. Og endnu værre er det, når det går op for den enkelte, at det onde ikke bare er noget ude i verden, men at det også findes inde i mit sind.\nDen fuldstændige tryghed\nJesus lover dem, der tror på ham, en evighed i en verden, hvor der absolut intet ondt er. Hverken udenfor eller inden i den enkelte. En verden, hvor der aldrig vil være mulighed for at der kommer noget ondt. En verden i fuldstændig tryghed og glæde. Vi kalder det nogle gange "himlen", selv om Bibelen mere korrekt kalder det for "Den nye jord". Garantien for alt dette er, at alt ondt ender et sted, hvor det aldrig kan undslippe: det ender i Helvede. Kort sagt: uden Helvede ingen himmel!\nDet onde i denne verden gør ondt. Det smerter os at se andre lide. Det smerter os, når vi selv lider. Men det gør også rigtig av at forestille sig Helvede i funktion. Det er ok at Djævelen og alle dæmonerne ender der. Men Jesus siger forfærdelig tydeligt, at der også vil være mennesker, der ender i Helvede.\nJesus tilbyder gratis frelse til alle. Men dem, der ikke tar imod frelsen, kan han ikke redde fra Helvede. Vi kan ikke rumme det og vore følelser kommer i vildt oprør. Men så forfærdelig er det ondes virkelighed. Det, vi kan gøre ved det, er at sprede det gode budskab så meget som muligt, så mennesker hører det og tager imod frelsen!\nLæs mere om Jesus og helvede\nLagt på nettet 22.01.2014


Forældre foreslår “korrigerende” voldtægt af homosøn - Out & About\n18. januar 2017 20. januar 2020 Brian Kjær Capkan // out&about\t2 min read\nMange religiøse grupper i Indien har protesteret mod homoseksualitet.\nDen unge mand levede med sin kæreste i den indiske millionby Kolkata, da hans forældre fandt af, at han er homoseksuel. Homofobi er en integreret del af det indiske samfund.\nEn ung mand i starten af 20’erne fra Kolkata (tidligere Calcutta) i Indien har været udsat for fysisk mishandling og psykisk tortur efter hans familie fandt ud af, at han er homoseksuel, og bor sammen med en anden mand.\nIndia Times fortæller at forældrene til ”Sanjoy”, hyrede lokale bøller til at chikanere og overfalde ham.\nIndia Times fik kendskab til historien fra Koninika Roy, der er talsmand for The Humsafar Trust, der er en af de ældste og mest respekterede LGBT-organisationer i Indien.\nRoy fortæller, at “Sanjoys” forældre tog ham med til en læge, så han kunne blive ”behandlet”. Lægen fortalte forældrene, at der ikke var noget i vejen med ham, og at der ikke er noget unaturligt ved homoseksualitet.\nDet ville forældrene ikke acceptere, og foreslog, at en ”korrigerende voldtægt” måske kunne hjælpe ham.\nDer er intet der indikerer, at der er foretaget seksuelle overgreb på den unge mand.\n”Vold mod LGBTQ-miljøet er ekstrem almindeligt i Indien. Paragraf 377 i den indiske straffelov, og det faktum at sex mellem to af samme køn er kriminelt i landet, betyder, at homoseksuelle ikke kan leve frit”, fortæller Koninika Roy.\n“Historien om dette homopar er blot ét eksempel på hvordan LGBTQ-miljøet behandles i Indien.”\nEn stor smerte der dræber lysten til at leve\nDet engelske LGBTQ-medie Gay Star News har bedt det unge par om uddybende kommentarer gennem Koninika Roy. De vil ikke giver yderligere oplysninger om deres identitet, men fortæller, at balladen startede sidste år under den hinduistiske lysfestival Divali.\nParret ønsker ikke at spille ”offerkortet”, men fortæller, at æresrelaterede forbrydelser kan have stor indflydelse på LGBT-personers liv.\n”Sanjoys” kæreste fortæller: ”Smerten er stor og reel, tårerne er røde, og med tiden føler du dig så lav, at du ikke ønsker at leve eller ånde længere, fordi der ikke er nogen grund til at gøre det.”\nHan fortæller også, at selvom det lykkedes for ”Sanjoys” familie at holde parret adskilt i nogle dage, så er de nu sammen igen.\n”Kærligheden gjorde os stærke, og vores mentale styrke gav os en ’vil-ikke-give-op-attitude’. Vi lever sammen uden andet end hinanden.”\nGammel kolonilov ulovliggør homosex\nHomofobi er dybt integreret i mange dele af det indiske samfund. I 2013 ulovliggjorde landet igen enhver seksuel handling der betragtes som ’utraditionel’. Det skete, da landet genindførte den 155 år gamle paragraf 377 i den indiske straffelov. Paragraf 377 går helt tilbage til kolonitiden, hvor Indien var en del af det britiske imperium.\nI februar 2016 sendte højesteret loven videre til et udvalg på fem personer, som skal vurdere loven. Samtidig afventer menneskerettighedsadvokater rettens høringer omkring en indsigelse fra NGO-organisationen Naz Foundation, der kræver loven annulleret.\nDer er endnu ikke fastsat en dato for høringerne, som kan være første skridt på vejen for lige rettigheder for Indiens millioner af LGBTQere.\nKilde: Gay Star News\n← Kunstnere helgenkårer George Michael\nObama benåder Chelsea Manning →


Frivilligcentret er fortsat corona-lukket\nMen vi forventer at kunne genåbne den 21. maj 2021\nSom det ser ud lige nu, forventer vi at kunne genåbne frivilligcentret den 21. maj 2021! Denne udmelding er baseret på den rammeaftale for genåbningen af Danmark, som regeringen indgik med flere partier den 22. marts.\nGenåbningen af frivilligcentret afhænger dog også af andre forhold, herunder de lokale smittetal. Hvis smittetallet stiger for meget, kan det blive nødvendigt med en kommunal eller sognevis nedlukning i en periode. Vi har fåët et sæt retningslinjer for, hvornår kommunen skal lukke lokalt kultur-, idræts-, fritids- og foreningsaktiviteter, så vi ved, hvordan vi skal forholde os, hvis det bliver aktuelt.\nSmitteforebyggende tiltag vil fortsat gælde\nDerudover ved vi fra rammeaftalen, at der fortsat vil gælde relevante smitteforebyggende tiltag, fx begrænset åbningstid, kvadratmeterkrav, brug af mundbind, forsamlingsloft m.v. Ved genåbning vil der muligvis blive forlangt coronapas eller anden form for dokumentation af negativ test. Vi kender dog ikke de konkrete rammer og retningslinjer endnu, men når vi kommer nærmere den faktiske genåbning, vil vi orientere jer, så hold øje med vores nyhedsbreve, hjemmeside og Facebook-side.\nIndtil da er sekretariatet fortsat hjemsendt, og medarbejdere og frivillige arbejder primært hjemmefra mandag-torsdag. Vi kan kontaktes på mail eller på frivilligcenterets telefonnummer 2750 8037, hvor du kan lægge en besked - så ringer vi tilbage.\nAnette Nielsen, centerleder, info@frivilligcenter-hillerod.dk, tlf. 3022 3368\nSekretariats-mail (ang. booking af lokaler o.l.), epost@frivilligcenter-hillerod.dk\nThilde S. Hansen, tsh@frivilligcenter-hillerod.dk, tlf. 2257 6698\nLærke Brønholt, lb@frivilligcenter-hillerod.dk\nJytte Behrendtz, jb@frivilligcenter-hillerod.dk\nRichard Haagensen, richard@frivilligcenter-hillerod.dk\nEva Christensen, ec@frivilligcenter-hillerod.dk\nJørn Jensen, jj@frivilligcenter-hillerod.dk\nSærlig undtagelse for særligt sårbare målgrupper\nDer er fortsat særlige vilkår omkring aktiviteter, der har karakter af sociale tilbud og har socialt udsatte medborgere som målgruppe. De kan fortsat finde sted, så længe der tages hensyn til forsamlingsforbuddet, afstandskrav, hygiejne mv. Er det et ønske/behov for de af jer, som undtagelsen gælder, så kontakt os, og så finder vi en løsning.\nI kan stadig mødes udendørs eller online\nIndtil genåbningen er en realitet, opfordrer vi til at I mødes enten udendørs eller online. Vil I mødes udendørs, kan I efter aftale låne stole, borde og evt. pavillioner til udendørs brug på arealet foran frivilligcentret.\nHvis I mødes online, tilbyder vi hjælp til at planlægge og afholde onlinemøder med jeres bestyrelse, frivillig-grupper eller medlemmer, så I fortsat kan holde kontakt. Skriv til Thilde på tsh@frivilligcenter-hillerod.dk, hvis I er interesseret og har brug for hjælp til at afholde eller komme i gang med onlinemøder.


Hulprint » dkvolt.dk\nHulprint til opbygning af elektroniske kredsløb. Her findes hulprint som er enten enkeltside eller som dobbeltsidet.\nDisse print er udstyret med enten få huller til et lille kredsløb eller med mange huller til et størrer kredsløb.\nDisse hulprint bruges til at forbinde forskellige elektronisk komponenter. Det kan mange gange være en fordel at lodde komponenterne sammen inden man går videre i udviklingen. Har man først fået opsat sit kredsløb på en ‘eksperimental pladde med strømforsyning’ og fået det til at virke som det skal, er man nu klar til at lodde en prototype på et sådanne print i den rette størrelse.


Hvis alle bare var som mig – så gik det nok til sidst - Socialkonsulent Ahmet Demir\nUdgivet den 6. december 2019 28. september 2020 af Ahmet Demir\nAf Ahmet Demir & Hans Elbeshausen\nAli Aminali: Alis Danmarkshistorie – En skæbnefortælling og debatbog om vellykket integration. 216 sider. 249,95 kr. Gads Forlag.\nPå vej mod Ålsgårde, en lille landsby nord for København, kan man næsten ikke undgå at lægge mærke til Bellevue Teatret på Strandvejen. Teatret er tegnet af Arne Jacobsen, og med dets klare former er den hvide bygning et godt eksempel på fremsynet dansk arkitektur. Som i så mange år før opfører Bellevue Teatret også i år Folk og Røvere i Kardemomme By. Denne børnebogs forfatter er godt nok ikke dansk, men danskerne har taget historien om Kardemomme By med dens rare indbyggere til sig – som så mange andre udefrakommende ting.\nVi kan næppe forestille os, at Folk og Røvere i Kardemomme By har kunnet gå Ali Aminalis opmærksomhed forbi. Måske har han lyttet til CD-en med de mange sange eller ligefrem læst bogen derhjemme i Ålsgårde, som er det sted, hvor forfatteren af Alis Danmarkshistorie er opvokset og hvor naboerne gennem halvfemserne har taget sig velmenende og resolut af familiens inklusion i det danske samfund. Vi er næsten sikre på, at han må have set én af de mange opsætninger på Bellevue Teatret – ikke kun fordi Bellevue Teatret ligger tæt ved Ålsgårde. Script og persontegning i Alis Danmarkshistorie, der beretter om den vellykkede integration af hans iranske familie, har nemlig meget tilfælles med Thorbjørn Egners Folk og Røvere i Kardemomme By. Helt sikre er vi dog ikke; i forfatterens opvækst spiller folkelig køkkenkunst og fodbold en større rolle end litteratur, teater, museer eller arkitektur. Ikke et ondt ord om det.\nHvem husker ikke den skrappe tante Sofie, den talende kamel, de tre røvere Kasper, Jesper og Jonatan samt deres løve, den rare politimester Bastian eller den gamle Tobias. Og hvem kan ikke se de tydelige spor af vellykket integration, når de tre røvere, der i starten bor lidt uden for Kardemomme By til sidst redder den gamle Tobias’ stakkels hund og hans kære papegøje ud af det brændende tårn? Folk og Røvere i Kardemomme By rummer med andre ord drømmen om hjælp, inklusion og om et samfund uden konflikter.\nHer i Kardemomme er der vældig godt at bo. Alle har det dejligt, for her ta’r vi den med ro. Skomar’m laver dansesko, og bager’n bager brød, og aftensolen maler byen rød.\nDet må have været drømmen om det konfliktløse samfund, som Ali Aminali var optaget af, da han satte sig ned og skrev sin Danmarkshistorie fra et indvandrerperspektiv. For ham er det nemlig vældig godt at bo i Danmark – sammenlignet med det barske liv, han og hans forældre flygtede fra i begyndelsen af firserne.\nImidlertid forholder det sig sådan, at forfatteren er tvunget til at skrive mest om sig selv, især når det gælder integrationen. Gennem bogens fortællinger bliver han sit eget forbillede; han vokser mere og mere ind i rollen som den, der kender opskriften på den perfekte integration. Integration er hans skæbne og hans kald. Mange af dem, som Ali Aminali – både som politiker for det Konservative Folkeparti, som socialrådgiver og som menneske – møder, har det dog ikke lige som ham selv. Og modsat Kasper, Jesper og Jonatan, der til slut faktisk bliver en del af byens fællesskab, ønsker menneskene i Alis Danmarkshistorie at forblive på en ensom slette uden for byen. Fortællingens forfatter mistænker dem for, at de nægter at flytte sig – enten fordi det er bekvemt at indrette sig på kanten af samfundet eller fordi deres udsathed pirker til samfundets dårlige samvittighed og til vores gavmildhed. I hvert fald stritter de imod at lade sig integrere.\nDet er vel overflødigt at fremhæve, at forfatteren skriver mest om og ihærdigt slås med ikke-vestlige minoritetsgrupper, med velmenende folk som besøgsvennerne fra Dansk Flygtningehjælp eller den skoleledelse, der foreslår Ali fritaget fra kristendomsundervisning, samt hele venstrefløjen plus den kulturradikale elite. Ifølge Alis Danmarkshistorie er den selvvalgte isolation og den velmenende empati med til at skabe – store og små, sociale og kulturbetingede – konflikter.\nNår man som Ali Aminali føler sig omringet af modvilje og slaphed, så bliver ens store helt nemt den skrappe tante Sofie, der på sin resolutte facon og med en strikt kurs retter op på disse skævheder. Lyt til tante Sofies vise, der strutter af vred energi og selvoptagethed.\nUhadada hvor er jeg gal, jeg er så vred og sur. For her i Kardemomme er der ingenting der dur. Hvis alle bare var som jeg, så gik det nok til sidst. Men ingen andre er som jeg, og det er meget trist. Avv!\nSom socialrådgiver kæmper Ali Aminali en ihærdig kamp. Etniske minoriteters modvilje mod at lade sig integrere skal nedbrydes med stress og sanktioner. Også i hverdagen viser Ali beslutsomhed og standhaftighed, for eksempel når han tager afstand fra de religiøse værdier, som hans bedstemor står for. Ligeledes får de, der ikke udviser respekt nok for flertallet og dets fester, et par formanende ord med på vejen. Eller han slår op med Nadia, en nydansk pige, som Ali faktisk er blevet glad for. Da hun bebrejdende spørger, om han som muslim spiser svinekød, så skal relationen afbrydes. At Danmark kom af med den generelle slaphed i integrationspolitikken kan man ifølge Alis Danmarkshistorie ikke takke Anders Fogh Rasmussen og Pia Kjærsgaard nok for. Nu skal alle rette ind mod fællesskabet.\nDet er heller ikke forunderligt, at tante Sofie og hendes foragt for politimester Bastian må have gjort stort indtryk på forfatteren. En god betjent skal være streng og bruge magt og lov og sætte folk i fængsel hvis de går og laver sjov. Men streng er politimesteren slet ikke. Han interesserer mest for om folk har det godt. Ali Aminalis forelskelse i forestillingen om den perfekte integration lader sig heller ikke forlige sig med den folkelige længsel, som Thorbjørn Egner giver udtryk for i politimesterens Kardemommelov:\nJeg har lavet en Kardemommelov som gælder hvor man går, og i Kardemomme-lomme-loven står: Man skal ikke plage andre eller sætte livet til, og for øvrigt kan man gøre hvad man vil.\nIfølge kardemommeloven består et fællesskab af den mangfoldighed af værdier og holdninger, væremåder og tanker, som den enkelte bidrager til og som fællesskabet bliver rigere af. Ifølge Alis Danmarkshistorie vil ethvert hensyn til forskellighed være ensbetydende med at opgive fælles danske værdier. Forestillingen om, at for meget fred og fordragelighed i integrationssammenhæng er en tanke, som foruroliger forfatteren. Ikke at plage andre – det er for slapt; folk skal rette ind efter fællesskabets værdier og opgive retten til at skille sig ud.\nPå bogens side 127 får vi Ali Aminalis grundsyn på kultur, samfund og fællesskab at se. Forfatteren er på det tidspunkt i gang med at læse til socialrådgiver i Århus; han stritter kraftigt imod det, som han oplever som metodisk og konceptuel ensretning i uddannelsen. Over for sine medstuderende gør han sig til talsmand for større metodisk mangfoldighed. Til gengæld han har svært ved at acceptere den samme tanke, når det gælder andre kulturer og især kulturer med ikke-vestlige rødder. Andre kulturers ret til at være tilstede i Danmark gælder kun så længe, de er villige til at opgive kulturens særkende.\nEn tyrkisk kvinde på mit hold så på mig og sagde: ”Ali, vi har også vores kultur, som skal accepteres” – underforstået, at vi som dansk samfund skulle nærme os hendes tyrkiske kultur. Jeg kunne ikke være mere uenig.\nFremmede kulturer ses som trussel mod det danske i fællesskabet; forfatterens opskrift på den perfekte integration lyder således: a) Beskyt fællesskabet mod det fremmede! b) Bekæmp det fremmede i dig selv! Er det mangfoldighed i fællesskabet som i kardemomme-loven eller er det fællesskabet minus mangfoldighed som i Alis Danmarkshistorie? Integration som proces og politik praktiseres helt anderledes alt efter hvilken vej man slår ind på.\nOm vi kan anbefale Alis Danmarkshistorie? – ubetinget ja og især til læsning i de stunder, hvor resten af familien er i teatret for at se Folk og Røvere i Kardemomme By. Som læser har man nemlig brug for fordybelse for at kunne afgøre, om forfatteren har sat sig mellem to stole. Alis Danmarkshistorie slås på den ene side op som en skæbnefortælling; på den anden side har bogen til hensigt at debattere den fejlslåede integration i Danmark. Som skæbnefortælling er den mange steder ikke autentisk nok – hvilket muligvis skyldes det faktum, at vi har at gøre med en koproduktion mellem forfatteren og journalisten Kristoffer Flakstad. Ofte virker det sådan, at Ali Aminali ikke fortæller sig selv, men beretter om en anden, der tilfældigvis har samme navn, er opvokset samme sted, har taget samme uddannelse eller deler de samme politiske holdninger.\nSom oplæg til debat har bogen ikke kant nok. Kontroversielle positioner i integrationsdebatten udfoldes ikke yderligere; der gengives stort set kun blå bloks integrationstiltag med enkelte hug til højre og mange til venstre. Det bringer ikke debatten videre, når læseren allerede kender til kontroverserne. Og det lykkedes ikke Ali Aminali helt at forlige sine skæbnefortællinger med ønsket om at debattere. Historierne om Alis opvækst, skoleliv og forelskelser, om værdikonflikter i familien eller dilemmaer i forbindelse med hans arbejde som socialrådgiver fremstår ikke i deres egen ret. De bruges mestendels som eksempler på en bestemt udlægning af integrationspolitikken – hvilket er synd for den livshistorie, som forfatteren faktisk kunne have fortalt.\nOm Alis Danmarkshistorie er mere oplysende og underholdende end Folk og røvere i Kardemomme By kommer an på en prøve. Derfor: læs bøgerne og vurder selv.\nHjem Blog Hvis alle bare var som mig – så gik det nok til sidst


Jeg skriver denne artikel for at takke Dr. Adeleke for den magtfulde stavecaster, der for nylig hjalp mig med at bringe min kæreste tilbage, som uden nogen grund i de sidste 2 måneder forlod mig til en anden kvinde. Efter at have set et internetindlæg af Eva Gertrud, der sagde, hvordan hun blev hjulpet af Dr. Adeleke på 24 timer med sin magtfulde trolldom. Jeg besluttede at kontakte ham for hjælp, fordi jeg var nødt til at vælge, fordi alt hvad jeg ønskede var for min kæreste og min lykke at komme sig.\nTjek et indblik neden indenunder, sikke de kan TOP aldeles rockkanon indtil Roulettespil. Før dealeren snurrer hjulet, sikke skal man anbringe dine væddemål. Dette gør man ved hjælper af musen, dengang man barriere anbringe jetoner på spillebordet. Roulettespil aktiehandler alttast sammen omkring at forudsige tallene, hvordan vil TOP ramt, når der bliver drejet på roulettens baghjul. Man barriere gid anbringe dine jetoner på man numerus, hvordan de ønsker at agere på.


Venstre i Randers | Tag Archive | efterløn Forside\nEmne arkiv | "efterløn" Tags: efterløn\tHelle Thorning Schmidt vil fodre hunden med sin egen hale\nOprettet 03 maj 2011\nSocialdemokraterne og SF nægter imidlertid at se de barske realiteter i øjnene. Alternativt tør de ikke indrømme overfor vælgerne, hvor galt det står til og fortælle, hvad de reelt vil gøre for at løse de økonomiske udfordringer. Read the full story\nTags: efterløn\tEfterlønnen på pension\nOprettet 25 januar 2011\nEfterlønnen har overlevet sig selv, og nu skal den pensioneres! Efterlønnen koster os 16 milliarder kroner om året. 16 milliarder kroner for at lade arbejdsdygtige danskere gå derhjemme frem for at bidrage til vores samfund, hvor vi bliver stadig færre til at finansiere den fælles velfærd.\nDet kræver ikke nogen eksamen i international økonomi at regne ud, at det ganske enkelt ikke kan hænge sammen. Vismænd, arbejdsmarkedskommissionen og et utal af økonomer peger samstemmende på, at skal vi redde vores samfund fra misvækst og økonomisk smalhals, så må den favorable efterlønsordning lade livet. Read the full story\nTags: efterløn\tDanskere vågn op af tornerose søvnen\nOprettet 10 januar 2011\nDet er på tide at danskerne for alvor indser, at velerhvervede velfærdsrettigheder ikke er nogen man plukker på træerne, men er noget der skabes ved arbejde og produktion. Man kan ind imellem få det indtryk, at nogen tror vi har et penge træ i DK, hvor politikerne henter pengene. Sådan er det ikke, det er hårdt arbejde og produktion, der skaber værdierne, der kan sikre velfærden.\nVi må forstå, at når vi bliver flere ældre og færre unge til at tage over på arbejdsmarkedet– og de ældre oven i købet bliver betydeligt ældre, så bliver det en uoverkommelig opgave skattemæssigt for de nye generationer på arbejdsmarkedet at forsørge os ældre fra vi bliver 60 år. Det burde ikke være svært at forstå, at vi er nødt til at arbejde længere og ikke sende arbejdsduelige på efterløn fra de er 60 år. Read the full story\nShare Lagt på i Debat indlægComments (3)\nTags: efterløn\tNødvendige reformer\nOprettet 02 januar 2011\nFremover vil vi være færre i den erhvervsaktive alder, og samtidig vil udbyttet fra olien i Nordsøen svinde ind. Det betyder faldende indtægter og med et stigende antal af personer udenfor den erhvervsaktive alder, er der udsigt til et stigende pres på de offentlige budgetter.\nDerfor siger det sig selv, at vi er nødt til at reagere nu, hvis vi vil undgå, at Danmarks økonomi løber af sporet. Sker det, vil vi på sigt ikke have råd til at løfte velfærdssamfundets kerneopgaver såsom uddannelser, hospitaler og omsorgen for vores svageste. Jeg tvivler på, at nogen ønsker, at vi skal havne i denne situation. Read the full story\nTags: efterløn, velfærd\tHvordan sikrer vi varig velfærd?\nOprettet 01 januar 2011\nSå gør statsminister Lars Løkke Rasmussen endelig op med forestillingen om, at velfærd for danskere er en given ting og at den nærmest kommer af sig selv. I dagbladsannoncer 30. december 2010 skriver han bl.a.:\n“I 2011 falder Danmarks olieproduktion i Nordsøen. Dermed kan vi se enden på de oliemilliarder, der har været en stor kilde til Danmarks velfærd gennem de seneste mange år.\nOg i 2011 er kun halvdelen af alle danskere i arbejde. Kun halvdelen af os har altså en lønindkomst, som også skal finansiere den anden halvdels velfærd. Det er en alvorlig situation, som ikke kan holde på sigt.\nDanmark har den største offentlige sektor af alle verdens frie lande, og indtægterne i det private erhvervsliv står ikke længere mål med forbruget i det offentlige.\nDerfor står vi ved en skillevej, og vi må træffe et valg:\nVil vi skære ned på vores velfærdsydelser som sygehuse, skoler og støtten til de allersvageste?\nEller vil vi gennemføre reformer, for at skabe en bedre balance i de nye tider?\nFor mig er svaret klart: Tiden er inde til at se på Danmarks velfærd med nye, langsigtede briller. For det er helt afgørende, at vi også i fremtiden har råd til at bevare og udvikle velfærden!\nOppositionen påstår, at der findes et nemt alternativ. De siger, vi bare skal øge udgifterne, øge gælden og hæve skatterne! Det er en kortsigtet løsning, som medfører giftige renter og ringere konkurrenceevne for de virksomheder, som betaler vores allesammens løn.\nDet er en negativ spiral, som kun gør situationen værre. Vi må ikke havne i en situation som i Sydeuropa, Storbritannien og Irland, hvor de må massefyre i det offentlige for at betale renterne af deres gæld.\nDet er og bliver umuligt at låne sig til velfærd. Det er og bliver umuligt at beskatte sig til vækst.\nMed kun halvdelen i arbejde og en faldende olieproduktion, ja så mener jeg, at det er nødvendigt at være åben for reformer. Det er en virkelighed, vi bliver nødt til at forholde os til i det nye år, hvis vi vil sikre et Danmark med varig velfærd.”\nHvordan sikrer vi varig velfærd?\nTags: efterløn\tEfterløn – uden hold i virkeligheden\nOprettet 13 april 2010\nDet er forstemmende at læse Kasper Fuhr Christensens udmelding om en kompromisløs bevarelse af efterlønnen i langfredags udgave af Amtsavisen. Ifølge Fuhr, har Danmark fint råd til at bibeholde efterlønnen i sin nuværende form, hvor omtrent 135.000 danskere lige nu har forladt arbejdsmarkedet på ordningen. At de økonomiske vismænd og formand Skattekommisionen Karsten Koch i en årrække har efterspurgt et opgør med efterlønnen, lader ikke til at gøre indtryk på Fuhr. Read the full story


Ragnarok eller dommedag – Martinus Cosmology\nOriginal Danish document compiled by Jens Lindsby: https://drive.google.com/file/d/0B4IQ3sRgf0QwclE5QUt6aHhLUHR1QTFhRTUtY2lOa0JTWHFR/view\nMartinus omtaler i 1977-80 ragnerok eller dommedag ved stort set hvert rådsmøde og også ved hans årlige fødselsdagstaler bliver emnet omtalt. Det må således have været vigtigt for ham at orientere om dette.\nDet følgende er et forsøg på at samle de konkrete vidnesbyrd der er fra Martinus om ragnarok og her specielt om den verdenskrig, der ifølge Martinus er nært forestående. Intentionen er således ikke at se på dette fænomen på en mere teoretisk måde, som det er belyst i Det Tredie Testamente.\nOm den måde Martinus oplever eller får disse informationer om dommedag siger han:\nJeg tror kun på de impulser, der kommer ind til mig. Men jeg må altså sige, at det ikke er nogen kosmisk analyse.( 25/4-78)\nMan må sige at det er ret mange informationer og årsagssammenhænge Martinus fremlægger, uden at han altså mener det er en analyse.\nDet er ikke den eneste gang Martinus laver denne skelnen, idet han ved sin 89-årige fødselsdagstale fortæller om den nye kraft eller energi:\nDet er ild og kulde. Derfor har vi en temperatur på 37 grader. Det er i balance mellem ild og kulde, at der kan opstå en kraft. Hvis man kan bringe ild og kulde i en sådan harmonisk balance, kan man lave en ny kraft. Det kan gå ved is og vand. Men det kan jeg ikke røbe, og jeg har heller ikke studeret den slags. Men intuitivt har jeg allerede set, at den kan blive fremtidens kraft. Hvorfor skulle menneskene ikke også kunne finde den kraft, som hjertet har?( 89-års talen, 1979)\nSå man må spørge sig selv hvornår der er tale om en egentlig analyse og hvornår Martinus bare fortæller om sine impulser?\nStort set alt er medtaget fra rådsmøderne fra 1977-80. Hvis der er nogen der kender til yderlige oplysninger, så lad mig vide, så vi kan få det integreret. I den vedhæftede fil er også kildematerialet medtaget. De ting Martinus Institut har tilføjet til værket er selvfølgelig ikke citeret. Værket skal være rent.\nMartinus kæder specielt dommedag sammen med hitlerrismen. Det er som om det først er der dommedag rigtig starter. I sin 89-års fødselsdagstale taler han dog om verdenskrigene.\n”Jeg regner med, at hitlerrismen rigtig var begyndelsen til dommedag”(3/1-78)\n”Den er jo begyndt med Hitler og alt det der,- det er jo dommedag”(31/1-78)\n”Den er begyndt forlængst. Hitlertiden var jo et voldsomt bevis på det. Dommedagen er ikke begyndt før korsfæstelsen.”(4/4-78)\nMen det er på ingen måde kulminationen af ragnarok, idet der kommer i hvert fald to krige til og en række mindre revolutioner og politiaktioner.\n”Man må ikke tro, at den krig der kommer ,-at den bliver den sidste. Jeg mener, at der bliver mindst en til,- hvor man kan sige der er rigtig krig. Så kan der blive nogle små revolutioner eller hvad man skal kalde dem. Det første årtusinde, det vil ikke blive så fredeligt. Men så tror jeg, at i det næste årtusinde vil der være sket kollosale forandringer.” (25/4-78)\nSpecielt nævner Martinus en krig eller nærmere en politiaktion der måske endeligt får skabt jordens forenende stater. Denne konflikt kommer om fem,seks eller syv hundrede år.\nOm den forestående krig siger Martinus at det bliver meget slemt.\n”Der kommer noget der ikke er mindre skrapt.”(6/3-79)\n”Det bliver forfærdeligt – der skal skarp lud til skurvede hoveder.”( 4/9-79)\n”Hitler var jo antikrist, og det næste bliver ikke bedre,- det der kommer nu.”(20/9-77)\n”Verden vil blive så ødelagt, at der er ingen vej – ud? Det hjælper ikke med teoretiske forklaringer. Det skal være selvoplevede kendsgerninger.”(7/8-79)\nDer kommer jo meget, meget mere omkring årtusindeskiftet-det bliver meget slemt.”(5/8-80)\n”I verden er ragnarok godt nok begyndt med hitlerrismen. Men det er ikke enden på det. Vent bare og se. Der kommer forfærdelige tider.”(9/9-80)\nOm denne krigs længde siger Martinus også noget meget konkret, selvom han ikke finder det er nogen trøst.\n”Denne ragnarok bliver ikke rar. Det kan godt være, den varer nogle år, men det tror jeg ikke, fordi jo værre eksplosioner, jo hurtigere går det. Om det er nogen trøst, det er et spørgsmål”(16/9-80)\nMartinus siger gentagne gange at krigen kommer ved århundredeskiftet( år 2000) og at det kan komme før eller senere. Her er det mest konkrete jeg kan finde:\n”Jeg har altid haft den opfattelse af, at det vil ske omkring århundredeskiftet. Lidt før – måske lidt senere – snarere lidt senere. Jeg mener, at der er ting endnu, der skal ske, inden det.”(27/11-79)\nAt den udspringer i mellemøsten er jo logisk og Martinus mener, at det er konflikten i Israel der udløser det.\n”Og navnlig i østen. Jeg tror ikke, at jøderne nogensinde vil give den jord tilbage. Og jeg tror, at det bliver årsagen til krigen.”(29/11-79)\n”Men jøderne kan jo heller ikke blive ved med at have sådan en klausul, at de tror , at de er guds udvalgte folk. Ja, det var de engang. Men det er jo allerede forbi nu.” ( 3/1-78)\n”Jeg tror at stormagterne kommer i krig, sat igang af jødehistorien, og at stormagterne mister deres magt, så hele verden bliver nød til at holde sammen.”(4/4-78)\nSom det sidste citat også siger vil krigen betyde stormagternes undergang, hvilket baner vejen for tanken om et fælles rige på jorden.\n”-denne krig, der kommer nu…det bliver slemt. Så mener jeg, at stormagterne bliver knust. USA, Rusland og Kina.(23/9-75)\n”Hvis der bliver krig i dag, så bliver der også noget med, at nogle slår sig sammen. Kineserne var jo i gang med noget. Hvem holder ikke med kineserne. Og russerne,- hvem hjælper russerne ikke. Det bliver fuldstændigt ulogisk. Men det bliver deres undergang.”( 6/3-79)\nOm krigens forløb siger Martinus at muhammeddanerne trænger op i Europa og indimellem holder han sig til det Nostradamus beskriver ( Billensteins bog ).\n”De trænger ind i Europa, men der standser krigen. Det ved jeg ikke,- det blander jeg mig ikke i,- men det er interessant at læse. Men det kan jo være, at det er det, der skal ske nu, at muhanmedanerne trænger ind i Europa. Men der bliver verdenskrig, og jeg tror, at det er det, der i mellemøsten der bliver det udløsende. Hvad skulle det ellers være,- det er den spænding.”( 3/1-78)\nDer synes ikke at være tvivl om at der bliver atomkrig og hvis det ikke havde været for hjælpen fra kristusbevidstheden bag, så ville menneskeheden blive udslettet.\n”Og hvis det er rigtigt, det de siger, at de flyvende tallerkner kan aflade atombomberne, så står de jo ikke godt i det. Altså, så kan det ikke blive så….Men hvis de ikke gjorde det, så ville supermagterne udslette menneskeheden.”(23/9-75)\n”Og det bliver meget værre i det nye her. Det bliver så slemt, at man fra oven – med kristusvæsener – må træde til. Det med atombomberne, det er jo noget forfærdekigt sk(r)idt. [….] Men der bliver jo sørget for, at de ikke kommer til at sprænge alle de atombomber, de laver.”(16/9-80)\n”Kristus forudsage jo også det med karmaen,- han forudsage også det med atomskaden. Han siger: ” Ve de frugtsommelige på den tid.” (7/8-79)\n”[…..] Hvad er det, menneskene gør. Laver de ikke ravage, – var det ikke det, Kristus forudsagde samtidig med genkomsten – Så skulle menneskene opleve rygter om krige, og krige, og der skulle være jordskælv her og der, og han kommer også ind på denne her sygdom. Han siger: Ve dem, der er frugtsommelige i de dage. ”(5/8-80)\n”Bagved sidder høje væsener og dirigerer. Politikerne tror, det er dem, der bestemmer. De er bare en slags robotter.”(4/4-78)\nOm hvad vi ellers har i vente siger Martinus, at kontinenter ikke vil styrte i havet, men jordskælv vil der komme :\n”Det bliver ikke kontinenter, der synker ned.”(23/9-75)\n”Og jordskælv, siger Kristus, vil komme her og der. Og det er jo rimeligt nok, at der vil komme jordskælv. For det kan godt være, at den olie man har fjernet – at det ikke er helt heldigt. Det er jo hele have man opøser.”( 16/9-80)\nHvordan stopper krigen og hvad er løsningen ?\n”Og skriver ( Nostradamus, min bemærk.) også netop, hvordan araberne vil nå helt op til Frankrig,- næsten op til troens fædreland – altså til Danmark. Det vil altså ikke berøre Danmark. Angrebet vil blive opløst på grund af den nye tro. ( Martinus åndsvidenskab,min bemærk.)”(27/11-79)\n”Når man skal tro Nostradamus,- Hvad er det der står, Muhammeds tilhængere vil trænge op i Europa, men de vil blive optaget af ”troen fra Danmark”, og de vil acceptere den, og det vil bevirke, at de trænger ikke længere frem, og at de vil gå tilbage igen.”(31/1-78)\n”Nu må vi håbe at vores sag klarer sig godt igennem, for det bliver deres redningsplanke. Det gør det. Også efter hvad Nostradamus siger”(3/1-78)\n”Til den tid vil det være godt, at mine værker er skrevet. Det er kedeligt at skulle tale om sine egne ting, men jeg er jo nød til at fortælle, hvd det er, jeg har lavet. Da vil min Livets Bog, Det Tredie Testamente, være menneskene til hjælp, for den bygger hele verdenslogikken op. Kristendommen er verdensvidenskaben.”(89-års talen, 1979)\nMeningen med dommedag er, som vi skal se, at afskaffe forsvaret og når man ser hvilke forfærdeligheder der kommer til at ske er det himmelråbende ulogisk, at Martinus eget institut fører en retssag. Dermed gør man sig til et med de energier som ragnarok skal opløse. Der er kun en vej og det er tilgivelse og atter tilgivelse. Tilgivelse og diplomatiske afgørelser vil blive fremtiden. Når sagen skal være redningsplanken for ragnarok kan den jo ikke samtidig være behersket af samme energier som udløser ragnarok. Men vi skal så huske på, at Martinus Institut styres af kristusbevidstheden bagved, ikke af de konkrete jordiske personer. Så det er der selvfølgelig styr på. Vi kan blot bede Martinus Institut følge de anvisninger Martinus har givet, men det volder jo store problemer på Martinus institut. Det er en sten man ikke er istand til at løfte.\nFor os i Skandinavien går det som bekendt nemmere.\nMen vi behøver ikke at være så bange her i Skandinavien, for her er luften den mest krigsfri, den kan være.(29/11-77)\nMen vi kan være lykkelige over, at vi bor det bedste sted. De nordiske stater og navnlig, må jeg sige, Danmark, der har disse impulser jo ramt.(31/1-78)\nMen vi bor her i Skandinavien i det nordlige, den nordlige halvkugle. Det er det bedste sted. ( 89-års tale,1979)\nHvad er meningen med dommedag?\nAltså, når jeg siger, at logik gik ud af forsvar og angreb,- altså med korsfæstelsen. ( (3/1-78)\n”De kommer til at se , at deres største ulykke er forsvaret. Det er idag menneskehedens største fjende.”(25/4-78)\n”Men alt er jo lavet for, at visdommen kan udvikles. Alle mulige erfaringer på det onde skal jo frem. For det er det, der er visdommen.”(25/4-78)\n”Men jorden er inde i en situation nu, hvor menneskenes forsvar er deres største ulykke. Det er det, ragnarok skal vise dem, således at Kristus får ret.(27/3-79)\nDet er som nævnt forsvaret der skal afskaffes og en tilgivelseskultur skal dannes. Det er det der er den nye verdensimpuls. Et kvantespring på jorden. Det kræver udvikling, men selvfølgelig også at primitive væsener ikke bliver ved med at inkarnere på jorden. Om dette kvatespring siger Martinus:\n” der er aldrig nogensinde i menneskets historie sket en sådan forandring, som det der nu sker. Der har hele tiden nok været forandringer af kulturer, men de har brugt de samme midler: krig, det vil altså sige forsvar og angreb. Og det resulterer i krig – ikke fred,- det kan det ikke.”(9/9-80)\nAlt er således såre godt, men vi må tro, at det på et tidspunkt vil kræve meget bevidsthedsenergi af os at fastholde dette store livsfacit.\nIb: Den krig, du talte om, som vil, komme om tusinde år…\nMartinus: Ja, når nu den her store karmaudløsning, – denne krig, der nu kommer… det bliver slemt. Så mener jeg, at stormagterne bliver knust. USA, Rusland og Kina. De taber deres magt, og det med at lave våben og sådan noget… og hvis det er rigtigt, det de siger, at de flyvende tallerkner kan aflade atombomberne, så står de jo ikke så godt i det. Altså, så kan det ikke blive så… Men hvis de ikke gjorde det, så ville supermagterne udslette menneskeheden. Og det er jo ikke i jordens karma. Atomkraften, — det er fuldstændig forkert. Det er tåbeligt at foretage atomsprængninger. Det er fuldstændig galskab. Det er at sprænge mikrokosmos. Den har sine love, akkurat som… Hvis man tænkte sig det samme oppe i makrokosmos, så ville der komme kræfter, der splintrede mælkevejen, så det røg til alle sider, brand osv. Men det er der ikke i vort mælkevejssystem, heldigvis da. De store makrovæsener deroppe bruger ikke atombomber.\nT(Tage?): Det er, som når en supernova sprænges.\nMartinus: Ja, der foregår jo noget, selvfølgelig, det er jo ikke alle sammen indviede, de kloder. Jorden bliver en fuldkommen klode. Men jeg mener også, at vort mælkevejssystem består af mange fuldkomne…Vi kan jo ikke regne med vort eget solsystem. Der tror de jo, at der kan bo mennesker, skønt de opdager så mange ting, der ikke kan forenes med det. Men det betyder jo ikke noget, når man er færdig med det fysiske plan og tyngdekraften, – så er der jo ingen afstande. Så kan man komme til hvad, det skal være, hvor som helst. Så er det tankens magt. Den går på bølgelængde. Det er en mærkelig kraft, tankekraften, for den har det anderledes end f.eks. radiobølger. Radiostråler tager tid, men en tanke tager ikke spor tid. Telepati har ingen tid. Det er øjeblikkelig… det er lige meget, hvor i verden… det vibrerer. Men det ligger jo langt udenfor forskernes… udenfor videnskaben. Det er ting, menneskene først kommer til senere.\nTorben: Er det rigtigt, at der inden verdenskrigene kan komme naturkatastrofer.\nMartinus: Det tror jeg ikke, der bliver meget af. Jo, altså, måske nogle små., men ikke store. Det bliver ikke kontinenter, der synker ned. Det gør der ikke. Men der er jo udsigt til noget… San Francisko er jo i farezonen, efter hvad videnskaben siger. Og der er også andre steder. Og vi har også en revne, der går gennem øresund og op til Frederiksberg have, – en revne i kridtlaget. Jeg har oplevet to jordskælv her. Det første mærkede jeg ikke så meget til. Da gik urene istå hist og her. Så viste det sig, at der havde været: jordskælv. Men det andet, det sidste, – da boede jeg ude på Pilealle, og jeg var lige gået iseng. Så blev jeg vendt i sengen, og jeg tænkte., hvad var dog det. Så tænkte jeg, at det måske var jordskælv. Så stod jeg op og så, hvad klokken var. Og dagen efter stod det ganske rigtig i avisen, at der havde været et jordskælv. Men det er der ikke nogen fare for her. Her bliver ikke slået istykker. Det her bliver ved med at være center. Så kommer der om nogle tusinde år, da vil centret blive flyttet til Ural, til Kaukasus. Og det skal jo være en dejlig egn. Der skal være ganske herligt. Der skal nok være mildere og varmere end det er her. Det ligger da mere syd på.\nTorben: Inden den krig kommer, vil der ske en masse mentalt med menneskene. Vil der ikke det. Jeg mener, du snakker om ægteskabets zone, og der er sket en masse psykisk med menneskene det sidste halvanden års tid.\nMartinus: Nu er der jo det, – de bremser jo en masse med deres… de kan jo lave det sådan tilsidst, at de holder op med at inkarnere her. Hvis det går alt for voldsomt med deres frie aborter. Hvis et foster et par gange skal forsøge at komme igennem – og det skal næsten alle fostre, der ikke kan komme igennem… så danner naturen det til, at de inkarnerer et andet sted. På den måde kan de godt tilsidst være med., men så kan det jo blive galt, for så er der jo ikke den naturlige lidelse., så kan det jo faktisk tage alt for mange mennesker… Men det er der jo ikke nogen fare for med jorden. Den er jo så langt fremme. Men det er jo klart, at en masse af dem, der nu er døde, de kommer ikke med i den store fødsel. Jeg mener, de her afrikanere, hvis bedstefædre var menneskeædere, og som nu har epauletter… de når ikke på to tusinde år at blive alkærlige. Men de inkarnerer så på andre kloder. Og dem, der ikke kan, de uddør her.\nIb: Men hvem er det så, og, under hvilke omstændigheder bliver så den krig ført om tusinde år.\nMartinus: Jo, der er jo den sidste deling af jorden. Men det er, det vil jeg regne med, er kampen for at få skabt jordens forenede stater. Vi kan jo se vores FN, hvordan det er… Når der ikke er nogen rigtige stormagter, så bliver der jo kamp imellem dem. Men der vil blive en fredsepoke. Det siger Nostradamus jo også. Og biblen siger jo også, at der bliver et tusindårsrige. Det kommer altså der. Men jeg tror ikke, jeg tror slet ikke, at det varer tusinde år. Jeg vil tro, det varer måske en fem, seks, syv hundrede år, -sådan noget. For der er jo ikke meget tid på tre tusinde år, når det skal være indenfor den tid. Men den krig regner jeg ikke med, skal blive sådan noget særligt. Ikke noget blodigt, nærmere politiaktion. De skal skabe et politi. Vi kan jo nok tænke, at det går ikke sådan frivilligt til. Men det er jo en vældig interessant tid, at menneskene lever her. Og jeg mener, det er jo dejligt, de mennesker, der allerede har fået fat i de kosmiske ting, de er alligevel godt garderet. De kan gardere sig godt. Det er dem, der kommer til at bygge op. Men vi ser jo også, at vi er foran med at komme ned i skidtet. Der er vi jo foran. Så er vi også foran med at komme op igen. Jeg tror nok, vi er foran med porno og alt det der, og med ægteskabsdegeneration.\nDer ER djævlemennesker, sålænge de kan oprette koncentrationslejre, og de kan operere friske, sunde mennesker, – selvom de ikke fejler noget, – de skærer dem op, – det gjorde de under krigen. Hitler var antikrist, og det næste bliver ikke bedre, – det der kommer nu. Men, jeg må jo sige, at der er jo en masse mennesker — man kan måske sige, – ja, jeg tør jo ikke sige den største masse, – der har oplevet kulminationen af djævlebevidsthed. F.eks. os her. Vi finder da ikke på at rende ud på gaden og dræbe mennesker. Vi kan se det på dem, der har overlevet, det, – dem der i den grad sådan én som Hitler, han var jo tydeligt en djævel, at se på. Engang imellem var han besat af ånder osv., – men alt bliver jo mobiliseret. Et menneske kan ikke lave det.\nDet begyndte jo jeg mærkede den impuls i 1973, var det vistnok, i august. Det kommer alt sammen her i skandinavien. Det er mærkeligt nok, jeg ser aldrig nogen andre skrive om det. Så jeg er måske nok ene om at opleve det. Ved århundredskiftet kom videnskaben rigtig frem. Og så kom i 192o det kosmiske, da blev det givet fri. Nu er vi kommet frem til, at mystikken er givet fri. Og vi er altså inde i dommedag, og derfor kan vi vente en Hitlerkrig igen, eller noget i den stil. Men vi behøver ikke at være så bange her i Skandinavien, for her er luften den mest krigsfri, den kan være. Andre steder i verden er det meget usikkert. Og navnlig i østen. Jeg tror ikke, at jøderne nogensinde vil give den jord tilbage. Og jeg tror, at det bliver årsagen til krigen. Når I kommer tilbage i næste århundrede, så vil I være med til at lave den nye folkeret, hvor krig Bliver forbudt. Krig vil blive forbudt. Det må ikke finde sted. Så vidt må de mennesker komme. Ja, husk på, da er det jo de mennesker, der er kosmisk bevidste, der begynder at dominere: Det er jo moseloven, der degenererer nu.\nJo, dem der kommer til at overleve århundredskiftet, — jeg har stadigvæk tanken, at det sker henad slutningen på århundredet. Men nogen siger firserne, – men det tror jeg, – det ved jeg ikke. Jeg har altid følt, at det vil ske ved århundredskiftet, og det tror jeg, kommer til at gælde\nDe vil komme frem til at afgøre tingene med diplomatiske afgørelser. Og så er der jo hundreder andre ting, der bliver afskaffet. Klasseforskel og … Det, der vil gøre det store udslag, det er, når man begynder at kunne få verden forenet under eet, een magt. Det vil de jo kæmpe med. Og derfor … når nu der bliver krig, så tror jeg nok … jeg regner med, at så er de slået noget i stykker, både Amerika og Rusland. De får ikke den magt. Og folkene i Rusland, de kommer ikke under sådan et diktatur. De vil gøre revolution. De vil ikke stå stille. De vil jo benytte lejligheden … når Rusland kommer i krig, så er der jo en masse, der vil benytte lejligheden til at gøre sig fri, –\nDer er heller ikke nogen logik i, at menneskene har lavet våben, så de kan næsten ødelægge kloden.Hvorfor skulle de det. Hvad har de af fjender. De har ikke andet end en klat andre mennesker, – en smule af deres egne væsener. Hvorfor skal de have så kolossale ødelæggelsesvåben. Det er også manglende logik. Nu må man så sige, at vi er i dommedagen, vi er i de såkaldte sidste tider. Jeg regner med, at Hitlerismen rigtig var begyndelsen til dommedag. Men det er jo ikke færdigt. Altså, når jeg siger, at logik gik ud af forsvar og angreb, – altså med korsfæstelsen,\nDet gør det ikke. Men det vil være igang. Når de skal til at rette op efter krigen — så når I kommer igen …men I kan være glad for, at I er inde i det her. I kan være glad for, at I kan forstå tingene og er nået frem til at vide, hvad man ikke skal gøre. Så når folk siger, at det er jo forfærdeligt, hvad der skal ske, – så siger jeg, ja, men det kommer da an på, hvordan man selv er. Selvfølgelig bliver det kedeligt, når der er krig. Nu er verden jo alligevel så international, .så det berører hele verden, – hvis der er krig. Og jeg tror ikke, at jøderne gi’r sig, og at der bliver fred. Jeg synes godt om Sadat. Det var meget fint gjort. For han var virkelig en fredens mand, – det kunne man mærke, da han talte der. Men jøderne kan jo heller ikke blive ved med at have sådan en klausul, at de tror, at de er Guds udvalgte folk. Ja, det var de nok engang. Men det er jo allerede forbi nu. De var Guds udvalgte folk dengang, de nåede frem til en tilstand, hvor Kristus kunne fødes, – hvor den nye verdenskultur kunne blive født. Man må sige, at det er jo ikke bare det, at Kristus fødes der, men det er den nye verdenskultur, der skal afløse al denne her mørke verdenskultur. Og det kunne jo gøres i Palæstina. Essæerne var jo nået frem til en fremskreden kærlig væremåde. Nu må vi så håbe, at vor sag klarer sig godt igennem, for det bliver deres redningsplanke. Det gør det. Også efter hvad Nostradamus siger. Han siger, det vil komme ud for megen modstand engang med katolikkerne. Han siger også, at muhammedanerne vil blive interesseret i det. De bliver jo også klogere. De trænger ind i Europa,men der standser krigen. Det ved jeg ikke, – det blander jeg mig ikke i, – men det er interessant at læse. Men det kan jo være, at det er det, der skal ske nu, at muhamedanerne trænger ind i Europa, – det ved jeg ikke. Men der bliver verdenskrig, og jeg tror, at det er det, der i mellemøsten der bliver det udløsende. Hvad skulle det ellers være, – det er den spænding\nSagen vil jo også blive forfulgt meget. Når man skal tro Nostradamus, — Hvad er det, der står, Muhammeds tilhængere vil trænge op i Europa, men de vil blive optaget af “troen fra Danmark”, og de vil akceptere den, og det vil bevirke, at de trænger ikke længere frem, og at de vil gå tilbage igen. Jeg regner med, at Nostradamus nok skal være nogenlunde rigtigt, – det har jo – meget, af det – været rigtigt hidtil. Men der er jo mange andre spådomme, der også er fremme om det fra Danmark.\nMen nu skal vi jo se, – vi får jo vore velsignelser og vore forbandelser. Men det må vi regne med. Men jeg er ikke så bange. Så bor vi også på det bedste sted, jeg tror ikke, det bliver ordnet med jøderne, – der tror jeg ikke, at Sadat … Men det var faktisk rørende at se ham den aften i fjernsynet. Jeg synes, det var en mægtig indsats, han gjorde. Men det går jo ikke så nemt- Og jøderne, – de er stejle.\nMen så er der kommet en masse ting fra andre kloder. Der er kommet en hel masse, der skal have karma sammen. De er kommet fra en klode, der er meget nær jordkloden, hvor menneskene så at sige er lige i de samme ting. De skal have karma, fordi deres klode er ikke så langt fremme, så de kan få karma. Men nu kommer den her. Den er jo begyndt med Hitler og med alt det, — det er jo dommedag. Der er jo det, der er begyndt. Og Hitler og alt det der – det er jo antikrist, Og så er der en masse,der skal have karma. Men de kommer til at skulle fødes igen. De kan ikke følge med, når jorden får kosmisk kultur. Den første kosmiske kultur i jordklodens historie er jo alligevel fysisk. Men den er det, som jeg skriver i det 4. apitel. I den kultur bliver de jo efterhånden ikke født af kvinder, – og de bliver kosmisk bevidste. Men den kan de jo ikke være med i – de primitive væsener. Men vi kan være lykkelige over, at vi bor på det bedste sted. De nordiske stater og navnlig, må jeg sige, Danmark, der har disse impulser jo ramt. Det er jo mærkeligt. Jeg har aldrig hørt andre nævne de impulser, som jeg nu har nævnt, og som jeg føler voldsomt levende. Det var ved århundredskiftet, at videnskaben blev givet løs, – og den har jo også udviklet sig kolossalt i den tid. I 1920 kom så det kosmiske, – og i 1973 kom mystikken, – parapsykologi. Nu er de helt inde ved at forske i fortidsminder – pyramider og alt det der. Jeg har fået en broncepyramide, – og det har forbedret det kolossalt.\nM: Jeg mener, situationen er sådan, — jeg tror ikke, det bryder ud før lidt længere hen på men jeg har en vældig følelse af, at så bryder det løs, så kommer der et vældigt skrald. Og det bliver ikke nemmere, end som ved den forrige krig. Men så kommer alle de, der før var så dygtige til at få andre i koncentrationslejr – de kommer selv — bliver selv dyppet i suppen … Jo, det er ikke, fordi man er skadefro, men —\nDe vil ligefrem være istand til at kæmpe med en klode. Nu er det, at vi er nået frem til det stadium, som er bebudet som dommedag. Men jeg tror stadig på, at vi nok skal have lidt pusterum til det rigtig går løs, — det ser ikke så godt ud. Jeg mener, at det bliver jødedommen, der kommer til at udløse det. .Jeg tror, det bliver der. Jøderne giver aldrig tabt.\nGjedde: Jeg oplever, der hvor jeg virker, at dommedag er begyndt i menneskets forhold til hinanden.\nM: Den er begyndt forlængst. Hitlertiden var jo et voldsomt bevis på det. Dommedagen er ikke begyndt før korsfæstelsen.\nPå den måde kan man påvise, hvordan evigheden går op. Det får de at se i “Det tredie testamente”. Ja, de får det også at se i Livets Bog. Men i “Det tredie testamente” har jeg lavet et resume af hele forløbet, af evigheden. Så tror jeg, at de får mere interesse af at læse. I Livets Bog er der jo så mange forskellige analyser af det ene og det andet. Der er det ikke sådan kronologisk ordnet, – selvom det nok er belyst altsammen. Vi må jo regne med, at i de næste århundreder er de igang med alle disse ting. Jeg tror, at stormagterne kommer i krig, sat i gang af hele jødehistorien, og at stormagterne mister deres magt, så hele verden bliver nødt til at holde sammen. De bliver nødt til at lave en fælles overhøjhed, myndighed. Og denne fælles myndighed tilsikrer, at alle lande rundt omkring bliver til et rige. Og så bliver der ikke noget med, at nogen sidder og har olien, og andre har andre ting. Det er jo de erfaringer, de gør nu. Det hele er en undervisning. Bagved sidder høje væsener og dirigerer. Politikerne tror, det er dem, der bestemmer. De er bare en slags robotter,-\nM: Det kan vi jo se med export og import. Bliver der krig, så bliver der jo restriktioner med det samme. Så bliver der lukket af for benzin og visse goder. Men jeg tror stadigvæk, at det venter lidt endnu. Der er nogen, der siger i firserne, – men det ved jeg ikke. Der er sagt så meget. Jeg tror kun på de impulser, der kommer ind til mig. Men jeg må altså sige, at det er ikke nogen kosmisk analyse. Men jeg har hele tiden haft den forestilling, at det kommer ved århundredskiftet, – og den er ikke taget spor af. Den har jeg stadigvæk, og der er der jo da et stykke tid endnu. Men det bliver sikkert jøderne, der …\nG: Der er jo clairvoyante, der har talt om økonomiske katastroferi firserne.\nM: Ja, men der er jo også, – det er ikke så længe siden, der var katastrofe på Island, – og så har der været andre steder på jorden. Men jorden får ikke nogen særlig karma mere, – det er mere karma for menneskene. Jordens organisme må jo danne sig til, hvor der bliver indvendig overbalance, – eller ikke er i balance, der må den danne sig til. Jord falder sammen, og andre ting bygger op, – der skal jo være balance. Det må man regne med. Og så er det selvfølgelig klart, at det rammer ikke andre mennesker, end dem, der har den karma. Der skal nok bo nogen de steder, også de steder, hvor krigen vil rase. Nu er det jo klart, – dem der nu skal rammes, – man kan forstå, de der byggede koncentrationslejre, de der dømte og ødelagde mennesker i sidste krig. Nu er det dem, der kommer i koncentrationslejre. Og så kan vi så sige, – hvad med dem, der kom i lejrene sidste gang. De er ikke så meget for at dømme mennesker denne gang. Det kan man stole på. Men hvad så med dem, der skal dømme denne gang. Jo, men der bliver jo også en krig til, i formindsket. Der bliver færre og færre. Men man må ikke tro, at den krig, der kommer, – at den bliver den sidste. Jeg mener, at der bliver mindst én til, – hvor man kan sige, at der er rigtig krig. Så kan der blive nogle små revolutioner eller hvad man kan kalde dem. Det første årtusinde, det vil ikke blive så fredeligt. Men så tror jeg nok, at i det næste årtusinde vil der være sket kolossale forandringer. Da er det hele internationalt. Da er der ikke nogen stormagter. Da er det hele begyndt at danne sig til, så retfærdighed kan råde. Det er tydeligt, at det kan ikke fortsætte som det gør. De kan ikke få bugt med alle disse kidnappere, – tilsidst kan de jo beherske hele verden, hvis ikke der bliver —— Det er noget forfærdelig djævelsk de har fundet på der. Og så finder de på at lave nye våben. De kommer til at se, at deres største ulykke er forsvaret. Det er idag menneskehedens største fjende. Det er jo drabeligt, at det gør meget mere skade. De er udstyret sådan, at man kunne sammenligne det med en kanon til at skyde en loppe. De er udstyret, som var det en planet, de skulle til at kæmpe med, – ikke som var det en lille gruppe mennesker, de skal slås med – for det er det jo, en lille gruppe af dem selv. Det er helt vildt. Men alt det er jo lavet for, at visdommen kan udvikles. Alle mulige erfaringer på det onde skal frem. For det er det, der er visdommen.\nDet, det drejer sig om at få vist, er at forsvaret er deres værste svøbe. Den nye verdenskultur skal nok begynde at indrette sig på det, – men ikke uden ragnarok. Efter al den ødelæggelse og nedbrydning af kultur, så vil det ikke nytte det mindste — Men det kommer til sådan en ødelæggelse, at stormagter kommer ud af balance, – mister deres magt. Måske ikke i første omgang, men i næste og i næste – indenfor de næste to tusinde år, – ja måske det første tusinde år, – da kommer kristuskulturen igang, og den betyder jo det, som der står, at man skal elske sine fjender og velsigne dem, der forbander en. Alt det, – det er jo ikke noget vrøvl. Det er sandheden.\nMoses var jo inde på det med tand for tand og de ti bud. Og det indebærer jo alt det med at forsvare sig, – og det er jo en fortsættelse af dyreriget. Men nu har det jo udviklet sig så kolossalt, – navnlig i det tyvende århundrede med videnskaben – og med forsvaret. Forsvaret er jo så overdimensioneret, og koster en svimlende masse penge. Der er forsvar overalt, – og krig er der. Men der kommer jo et kolossalt ragnarok, noget der ligner Hitlerismen, – der kommer nok et par stykker af dem. Det vil der absolut komme. Men det nye, som Livets Bog fortolker,det er det, jeg koncentrerer i det tredie testamente, verdensbilledet,den nye kultur. Og så må jeg vise, at det er kristuskulturen, der nu tager fat, – det med, at man gør det modsatte. Det bliver forbudt at afgøre stridigheder med vold.\n( Rådet, 13/2-79)\nMen der er også tre tusinde år. Jeg vil tro om to tusinde år er menneskene kommet frem til den rigtige kultur. Dem, der ikke kan være med, der vil være en masse, der ikke kan være med, – man kan ikke regne med, at disse primitive mennesker, – Sydafrika og andre steder i Afrika, – mafiaen, hvad er det for nogle – ja, de er måske intelligente nok, – men de skal igennem nogle koncentrationslejre først, — Men der bliver jo et voldsomt ragnarok, og der bliver jo ikke nær så mange mennesker i fremtiden. Men fremtiden, – det er altså det, at menneskenebliver kristne. Men at blive kristen – det betyder ikke,at det er en sekt. kristendommen er jo selve verdensvidenskaben.Det er videnskaben om verdensaltet. Det er jo alt det, jeg fortæller om spiralen, kredsløb osv.\n( Rådet 13/2-79)\nMen så kommer vi frem til Kristi korsfæstelse, og efter Kristi korsfæstelse så blev der ikke mere nogen logik i krigen. Så blev parterne forfærdelig uligevægtige. Den ene part himmelråbende større end den anden. Og så idag – hvad skal vi så sige idag. Hvis der bliver krig idag, så bliver der også noget med, at nogle slår sig sammen. Kineserne var jo igang med noget. Hvem holder ikke med kineserne. Og russerne, – hvem hjælper russerne ikke. Det bliver fuldstændig ulogisk. Men det bliver deres undergang. Russerne kommer ud for en skrækkelig masse, ligesom sidste gang. Det forfærdelige bånd de har lagt på deres almenhed, det sprænges i stykker. Kernen i det er Livets Bog eller Det tredie testamente. Det der står i det, det er den nye bibel.\nNu er det så, at vi er kommet dertil, at vi kan vente os ragnarok. Det lurer jo over hele verden, – i Iran, der brænder det jo for tiden. Og strejkerne også, men det er blot sådan en slags duft. Jeg ved ikke, om det venter til århundredskiftet. Det indtryk har jeg haft hele tiden. Og det har ikke forandret sig . .Jeg tror ikke, det kommer før vi er kommet nærmere hen imod ,århundredskiftet. Men det er der jo heller ikke så længe til. Vi ser jo også, hvordan det hele går baglæns logik\nOg derfor kunne Kristus jo ikke fortælle alt det, han ville fortælle dengang. Han vidste, at de skulle have den karma. Han sagde ikke, at det var karma. Han sagde, at djævelen ville komme til at virke kolossalt, – og så sagde han, at Kristus ville komme tilsyne i skyerne som lynet og lyse fra østen til vesten. Men Kristus, det er jo kristendommen. Altså menneskesønnen, – det er ikke ham. Det er ikke ham som person, der sidder på skyern. Det er kristendommen. Og skyerne det er jo der formørker solen. Det er udtryk for ragnarok.-\nDen nazi-historie, den står ikke alene. Der kommer noget, der ikke er mindre skrapt. Det, der skal ske, er, at folk skal se, at forsvaret er den største ulykke for menneskene. Det kan godt være, at man hjælper sig i øjeblikket. Men hvordan er verden blevet til, – hvordan har menneskene det nu. Deres største ulykke er, at de har et skrækkeligt forsvar. De truer jo allesammen hinanden, og søger og kappes om at få det bedste forsvar, -de bedste våben\nNu er det kommet dertil, at denne eksperimenteren fra forsynets side er færdig med jordens mennesker. Nu får de gennem det ragnarok, der nu kommer, – de virkninger, der nu er tilbage, – der er det så tydeligt for almindelige normale mennesker, hvor tåbeligt de handler. Og det vil blive tydeligt, at der er en åndelig verden, fordi det psykiske er givet los allerede i 73.\nMen nu er forsvaret blevet jordmenneskenes største ulykke. Der er jo andre kloder, der er længere fremme. Men jorden er inde i en situation nu, hvor menneskenes forsvar er deres største ulykke. Det er det, ragnarok skal vise dem, således at Kristus får ret.\nVerden vil blive så ødelagt, at der er ingen vej — ud? Det hjælper ikke med teoretiske forklaringer. Det skal være selvoplevede kendsgerninger, at man ikke skal myrde, stjæle, lyve eller bedrage. At han siger det, at hun siger det, at kirken siger det – det er ikke nok. Og det er jo det, der sker med karmaen, – at man oplever det selv. Kristus forudsagde jo også det med karmaen, – han forudsagde også det med atomskaden. Han siger: “Ve de frugtsommeligepå den tid”. Hvorfor kommer han ind på det? Han ser, at fostrene ikke er beskyttet, – at det ødelægges af atomkraften. Kristus siger jo også, at de kan nok slå legemet ihjel, men de kan ikke slå sjælen ihjel.\nVerden er ude for forfærdelig uro for tiden. Der er ingen steder, hvor der faktisk er noget fornuft. Politik er langt fra fornuft: Priserne, lønningerne, hvor går det hen.- Det fører lige til ragnarok. Det bliver forfærdeligt – der skal skarp lud til skurvede hoveder. Man skal ikke være bange, man får jo ikke andet end det, der er ens skæbne. Vi kan ikke bo noget bedre sted i verden.\nNostradamus kan man ikke komme udenom, det passer så glimrende med hans spådomme. Og der var en Lama i Tibet, der sagde til NN: I dit land er der en dreng, han bliver en stor lærer for verden, – men han ved det bare ikke endnu. NN var med NN2 på opdagelsesrejse i Tibet. Nostradamus siger, at troen skal udgå fra Danmark, – og han fører det igennem hele vejen. Og alt det, han har sagt, er jo gået i opfyldelse. Nu er vi inde på den tid, hvor det går mod ragnarok. Han, der har oversat bogen. Han skriver, at troen vil blive en helt anden, at menneskene vil stå frit overfor troen. Men han skriver også, hvordan den vil komme ud for forfølgelser. Og skriver også netop, hvordan araberne vil nå helt op til Frankrig, – næsten op til troens fædreland – altså til Danmark. Det vil altså ikke berøre Danmark. Angrebet vil blive opløst på grund af den nye tro. Slagteren dernede i Iran har erklæret Amerika hellig krig. Hvordan det ender dernede? Ja – det kan måske ende i en verdenskrig. Det tror jeg ikke, at det gør. Jeg tror, der går en tid endnu. Jeg har altid haft opfattelsen af, at det vil ske omkring århundredskiftet. Lidt før – måske lidt senere – snarere lidt senere. Jeg mener, at der er ting endnu, der skal ske, inden det.\n( Rådet, 27/11-79)\n– men nu kommer dommedagen, der gengiver alle myrderierne over det hele, alt det onde. Det gode ved det er jo, at det er redskaberne, der får påvirkningen. Jeg’et og de højere lag – de er jo udenfor. De overlever jo det hele. Det er rigtig nok, at smerter er ubehagelige, men de kan jo gå ud af kroppen nårsomhelst. Så er de jo fri af smerter. Og det er også ofte det, der er redningen. Lad os sige, at en soldat — han bliver skudt med det samme. Det kan være hans redning. Så er han på det åndelig plan.\nRådet d. 8/1-80\nM: … 3ooo år skal jorden have, for at blive en kristen verden. Og så har den kosmisk bevidsthed. Jeg regner med, at der foreløbig vil gå 15oo år – for når nu ragnarok får raset ud- så vil der jo – så vil det ende med, at der bliver en internationel regering. Man vender ikke tilbage til de nationale forhold – det bliver der megen kamp om , men når først de får lavet en international overhøjhed, så går det bedre. Og dét er nødvendigt for at kunne ordne det, for hvis man bliver ved med at have privat ejendom her og der, så kan man ikke lave noget. Det er privatejets onde der gør det så svært.\nOg der er en masse radioaktivitet, der måske ikke er oppe i den størrelse, som de kender, men som de ikke kan iagttage, men som kan lave sygdom. Hvorfor er kræften blevet uhelbredelig. Nej, men derfor er det, der kommer ragnarok. Hvorfor kommer der ragnarok. Jorden begynder at søge lægedom for sig selv. Det er da klart, når den begynder at opdage sygdom. Ragnarok kommer også, fordi man skal have erfaringer. Så begynder menneskene her i ragnarok, når nu byerne ligger i ruiner, og alting er ødelagt, alle gode ting, de har fået lavet er sprængt i luften, – deres politik bliver helt hen i vejret – det bliver en ødelæggelse så forfærdelig. Så begynder deat tænke, hvordan kan det være.\n[…..] Hvad er det, menneskene gør. Laver de ikke ravage, – var det ikke det, Kristus forudsagde samtidig med genkomsten – Så skulle menneskene opleve rygter om krige, og krige, og der skulle være jordskælv her og der, og han kommer også ind på denne her sygdom. Han siger: Ve dem, der er frugtsommelige i de dage. Hvorfor siger han det. Hvad har det med det at gøre – Hvorfor er de værre stillet end mændene. Fordi deres foster bliver vanskabt inden i dem selv… Det er jo ejendommeligt at se, der kommer en lille ting – der bliver her røbet en lille ting, som dem, der skal have med det at gøre, senere kan opdage. Når jeg nu siger disse ting, så vil de jo forbande mig mange – alle dem, der nu er blevet eksperter i — Men det er noget, de må absolut holde op med. Atomkraften.\n( Rådet 5/8-80)\nFor der er jo erfaring for, at de for ,4ooo år, siden, eller hvor-meget det nu er, – da omringede de jo landsbyer som de overfaldt og stak ild i dem, og de, der ville flygte, dem skød de ned med deres våben. Det er lige så slemt som at gå ind i gaskamrene. Det er det, der kommer tilbage med det, der skete i gaskamrene. At der er så mange år imellem, det betyder ingenting. Karmaen har en lang kø. Det kan ikke laves på et år eller et liv – alt det der. Jo, de gjorde jo forfærdelig ting , jøderne, de havde jo også slaver – istedet for tjenestefolk. Så er vi altså der kommet til ragnarok. Vi har allerede fået noget i hitlerrismen.\nDer kommer jo meget, meget mere omkring ved årtusindeskiftet – det bliver meget slemt. Og hvad er der så – Jo, så er det, menneskene kommer til at sige, – det siger de allerede idag: Hvordan kan det være, at det er sådan. Der kan da ikke være nogle højere magter, der kan ønske, at menneskene skal lide så forfærdeligt. Men så er det, det bliver de belært om så er det nu, at talsmanden den hellige ånd kommer, det, tør jeg nok sige, at det er det, der er kommet igennem mig. Det er altså videnskaben om mørket.\nRådet d. 5/8-80\nOg derfor er det tilsidst, at menneskene havner ud i så meget, at der bliver et ragnarok, som det kaldes. Der er de nået dertil, hvor de næsten ikke kan komme længere, hvor den ny verdenskultur kan dannes. Og vi er midt i denne forandring i hele menneskehedens historie, – der er aldrig nogensinde i menneskets historie sket en sådan forandring, som det der nu sker. Der har hele tiden nok været forandringer af kulturer, men de har brugt de samme midler: krig, det vil altså sige forsvar og angreb. Og det resulterer i krig – ikke i fred, – det kan det ikke. Er der fred, så er det som dressur, – man kan tvinge dyr til at gøre, som man vil. Men det er ikke med god vilje, at de gør det.\nRådet d. 9/9-80\nI verden er ragnarok godtnok begyndt med hitlerrismen. Men det er ikke enden på det. Vent bare og se. Der kommer forfærdelige tider.\nOg det bliver meget værre i det nye her. Det bliver så slemt, at man fra oven – med kristusvæsener – må træde til. Det med atombomberne, det er jo et forfærdeligt skridt.\n[……] Men der bliver jo sørget for, at de ikke kommer til at sprænge alle de atombomber, de laver.\nDenne ragnarok bliver ikke rar. Det kan godt være, den varer nogle år, men det tror jeg ikke, fordi jo værre eksplosioner, jo hurtigere går det. Om det er nogen trøst, det er et spørgsmål. Men det interessante er alligevel, når man sådan ser ind i fremtiden og ser, hvordan forsynet arbejder, hvor meget der skal til, for at menneskene skal blive til kristusvæsener. Han er lige kommet, og der har ikke været sådan et kristusvæsen på jorden før. De tidligere mennesker, på Atlantis og hvad det nu var, de havde psykiske – det er ting, man kan øve op, ting man kan lave.\nDer bliver jo en verdensregering, et verdenscenter. Der bliver ikke noget tale om, at de lokale riger får ejendomsret – måske ikke lige straks. Dér vil blive måske mange tovtrækkerier bagefter, for folk hænger jo ved deres nationalitet. Men efter sådan et ragnarok. Man kan være overbevist om, at meget vil ske. Og jordskælv, siger Kristus, vil komme her og der. Og det er jo rimeligt nok, at der vil komme jordskælv. For det kan godt være, at den olie, man har fjernet – at det ikke er helt heldigt. Det er jo hele have, man opøser.\nSådan ligger landet, det er så levende for mig at se. Det bliver en streng tid, men dem, der arbejder med lyset, – de kan være glade. De er jo himmelråbende langt borte fra ragnarok. De mennesker må regne med, at de godt kan blive ramt af ragnarok. Den, der springer ud i vandet for at redde en fra at drukne, kan selv drukne.\nDe mennesker, som skal svare på alle de spørgsmål, som ragnarok sender, og allerede har begyndt at sende, – folk spørger jo hvad skal der ske – der må ske noget – de kan allesammen mærke, at der er noget galt. Og så er man nødt til – ligesom missionærer, der rejser ned til vilde mennesker – og sådan vil “troen fra Danmark” som Nostradamus siger, den vil komme ud for vældig svære ting nede i syden. Katolikkerne vil yde en vældig kamp imod den, men de går jo selv tilgrunde senere. Men de får en pave, der retter kirken meget op – men med hans død, så dør også den kirke. Men “Troen fra Danmark” – den sejrer, og det er os. Og det er med at være klar over, hvad dét er, vi arbejder med, hvad det betyder for menneskene, – at det ikke bare er en sekt, vi er ved at lave, nogle drømmebilleder, men at det er en virkelig realitet.\nMartinus 87-årige fødselsdagstale (1977)\nHvad var der med Hitler-krigen ?- Det var jo dommedag, og der kommer mere dommedag, den er ikke så langt borte.\n[…..] Vi må jo regne med, at der kommer endnu en rest af en krig, for Hitler-krigen er ikke færdig. Hvordan kan man vide det?- Det kan man udemærket vide, for karmaloven bevirker, at det, man gør, kommer tilbage til en selv. Hele hitlerismen gik jo ud på at myrde, dræbe og udslette mennesker, og de mennesker, der ledede, befordrede eller gav ordre til, skal igennem den ild, som de selv har lavet og beredt andre. Derfor må der igen komme koncentrationslejre og alle disse mange forfærdelige ting, vi så i Hitler-krigen.\nDer vil komme et meget stort opgør, men det behøver man ikke være bange for, når man ikke er krigsvenlig og med til at lave krig, når man lever sit liv i venlighed og fordragelighed osv.\n[…..] Nu har verden altså fået disse betingelser, og tilbage er der kun denne krigstilstand eller dommedag, som er bebudet i Johannes Åbenbaringen og ad andre veje. Men vi kan faktisk være lykkelige over, at en hel masse er overstået. Hele hitlerrismen, verdenskrigene og de krigsflammer, derl ige siden har været over jorden, har tæret på det, men der er altså noget tilbage endnu. Det kommer ikke til at foregå her, det kommer til at foregå i en anden del af verdenen, i de mere sydlige lande, nede ved Arabien og dernede. Men en krig vil selvfølgelig sætte sine mærker alle vegne, selvfølgelig bliver der restriktioner og efterdønninger osv., det kan man ikke slippe fri for. Men vi bor her i Skandinavien i det nordlige, den nordlige halvkugle. Det er det bedste sted.\nKosmos nr. 7/2009\nMartinus 89-årige fødselsdagstale (1979)\nDet skulle det netop, fordi dette ragnarok havde menneske ikke oplevet, da han(Kristus) var på jorden. Men nu har de oplevet det ved verdenskrige, der er gået hen over jorden, og verdenskrigene er ikke færdige endnu. Der vil komme en kollosal kulmination inden så længe. Det kommer. Det er karma.\n[…..] Der kommer et stort ragnarok, og det vil sige, nu kommer gengældelserne. Menneskene kommer til at se, at dette ragnarok vil give en bekræftelse på den hellige ånd. Det vil vise, at forsvar er menneskehedens største svøbe. Menneskene har troet , de kunne redde sig med forsvar, og de har kapløb om at lave forsvaret så nederdrægtigt, så pinefuldt, så djævelsk og så ødelæggende som muligt. Det kan man jo ikke bebrejde dem, det er jo med i deres natur. Men det er blevet deres værste svøbe, og det skulle det blive. Nu er det nået dertil, at det vil komme til en udløsning, et ragnarok. Det er allerede begyndt med de forrige verdenskrige, og det vil fortsætte. Jeg ved ikke, hvornår det vil komme, men jeg har hele tiden haft den opfattelse, at det måske nok ville komme ved århundredeskiftet, men det kan komme før, og det kan også komme senere. Da vil det komme med mange voldsomme og stærke udbrud og megen udslettelse. Men fra den guddommelige bevidsthed bliver der også sat meget store kræfter i gang for at hjælpe menneskene.\nTil den tid vil det være godt, at mine værker er skrevet. Det er kedeligt at skulle tale om sine egne ting, men jeg er jo nød til at fortælle, hvad det er, jeg har lavet. Da vil min Livets Bog, Det Tredie Testamente, være menneskene til hjælp, for den bygger hele verdenslogikken op. Kristendommen er verdensvidenskaben,…\n[….] For tiden er menneskene altså inde i ragnarok, også selv om der er pauser uden krig. Vi bor på et dejligt sted. Skandinaverne og deres naboer bor på verdens bedste steder. Men selv her vil man selvfølgelig ikke helt kunne undgå virkningerne af krigen. Den vil komme og den vil gøre verden international med en fælles overhøjhed. Verden er allerede blevet meget international ved menneskenes forretningsverden, ved eksport og import, og det er også Guds mening. Det er Guds plan, at det skal blive til en verden. Menneskene kan godt stritte imod, men det hjælper ikke.\nRagnarok vil vise menneskene den hellige ånds visdom eller videnskab, og derefter vil fremtiden blive bygget op. Fremtidens kultur vil blive en ”tilgivelseskultur”, mens den, vi lever i, er en ”ikke-tilgivelseskultur”. Det er en hævn- og straffekultur. Man kan ikke lige med det samme sige til folk: ”I skal tilgive alt!” – Det er de ikke udviklede til. Men de kan begynde at få anvisninger og øve sig i at tilgive og tænke kærligere og det vil efterhånden udvikle menneskene frem imog en ny kultur.Efter ragnarok vil kristendommen danne grundlagfor et verdensrige.\n[…..] Nu er det ragnarok så stort, at man ikke kan undgå at se, at forsvaret er menneskenes største svøbe og ulykke, og derfor vil de gå i gang med at skabe en kristuskultur.\nPrevious PostPrevious Ragnarök or doomsday\nNext PostNext Martinus Memoirs