2 Indholdsfortegnelse INDHOLDSFORTEGNELSE... 2 FORORD RAMMESÆTNING VORES LOKALE KENDETEGN MISSION, PÆDAGOGIK OG VISIONER... 4 DAGTILBUDDETS KENDETEGN... 4 VORES MISSION... 4 LOKALE VISIONER - INKLUSION PÆDAGOGIK OG MENNESKESYN NUZO ARBEJDET MED LÆREPLANER PROJEKT TILST DE NI STRATEGIER...11 SÆRLIGE INDSATSOMRÅDER...12 SÆRLIGE INDSATSOMRÅDER AFSTEDKOMMET AF KVALITETSRAPPORTEN OVERGANGEN MELLEM DAGTILBUD OG SKOLE % MÅLSÆTNINGEN TIDLIG SPROGLIG INDSATS BEHANDLING OG FOREBYGGELSE AF OVERVÆGTIGE BØRN I TILST FÆLLES FORSTÅELSE FOR TEGN PÅ MISTRIVSEL FORÆLDREINDDRAGELSE OG KOMMUNIKATION LEDELSE TRIVSEL OG SYGEFRAVÆR LOKAL DISPONERING OVER KATEGORI 1 OG 2 H MIDLER LOKAL ANVISNINGSRET PRINCIPPER FOR BUDGET\n3 Forord Vi har i Dagtilbud Tilst, valgt at bruge udarbejdelsen af den lokale udviklingsplan som et aktiv, der understøtter vores arbejde med fælles mål og visioner. Dagtilbuddet består af ti afdelinger, der hver især bidrager med hver deres unikke kompetencer. Når jeg nu står med vores udviklingsplan i hånden, synes jeg den afspejler den høje faglighed i dagtilbuddet. Mange tiltag er allerede godt i gang. Især i forhold til 95 % målsætningen, rummelighed og MED-arbejdet er vi godt undervejs. I forlængelse af kvalitets rapporten beskriver LUP en tiltag, som vi i løbet af den næste tid skal forsøge at implementere yderligere i vores praksis. Andre tiltag er lige søsat, og andre er planlagt og skal til at effektueres. Vi skal bruge udviklingsplanen som et redskab til at understøtte, udvikle, fastholde og evaluere disse tiltag. Udviklingsplanen skal ses i sammenhæng med Børn og unges udviklingspolitik, samt områdeudviklingsplanen. Tilst er udvalgt til Nytænkning af inklusion, og i den forbindelse er der fire del projekter, som har direkte indflydelse på dagtilbuddet. Det er; tildeling af kategori 1 og 2 h midler, lokal anvisningsret, udgående myndighed, behandling og forebyggelse af overvægtige børn. Disse projekter er endnu ikke endeligt procesbeskrevet og bliver derfor vedlagt som bilag i den form, som de har i skrivende stund. Dagtilbudsleder Morten Berg 3\n4 1.Rammesætning Lup en er et overordnet ramme -og målstyringsværktøj, som understøttes af lokale praksisnære SMTTE og ROYE modeller, der løbende evalueres i afdelingerne og i lederteamet. Det er vigtigt for lederteamet, at de overordnede mål bliver lokalt forankret, så indsatserne differentieres og tilrettelægges ud fra lokale forhold og dermed giver den bedst mulige effekt. Vi har i lederteamet besluttet at betragte lup en som et dynamisk ledelsesværktøj, der skal understøtte arbejdet med de ni strategier og særlige indsatsområder fra kvalitetsrapporten. 2.Vores lokale kendetegn mission, pædagogik og visioner Dagtilbuddets kendetegn Dagtilbud Tilst er et dagtilbud i Århus Kommune. Dagtilbuddet er underlagt lov om social service (Bilag 1). Dagtilbuddet ligger i bydelen Tilst, som er en blanding af socialt boligbyggeri og parcelhuse. Dagtilbuddet består af ni institutioner og dagplejen i Tilst. Institutionerne er; en vuggestue, en børnehave, og syv integrerede institutioner. Der er ca. 170 ansatte og 550 børn. Børnesammensætningen afspejler mangfoldigheden i nærområdet. I Dagtilbud Tilst bygger samarbejdet på anerkendende kommunikation og en løsningsorienteret tilgang. Vi arbejder bevidst med at skabe den bedste trivsel og udvikling for alle børn i dagtilbuddet gennem en tidlig koordineret indsats med udgangspunkt i det enkelte barns/families ressourcer. Dagtilbuddet har et godt og konstruktivt samarbejde med lokale og eksterne samarbejdspartnere. I Dagtilbud Tilst vil vi kendes på følgende: Vi ser muligheder frem for begrænsninger Vi gør en forskel for det enkelte barn Vi har en anerkendende tilgang Vi har et højt fagligt niveau Vi tør stille krav Vi vil fusionen Vi prioriterer tværfagligt samarbejde Vores mission Vores mission er at bidrage til at børn og unge udvikler evne, vilje og styrke til at sikre udvikling og sammenhængskraft i vores samfund. Det er forældrene, der har ansvaret for deres børn og unge, men vi er alle med til at gøre en forskel i vores møde med børnene og deres familier. Vi tager udgangspunkt i det enkelte barns nuværende psykiske og sociale kompetencer samt dets kognitive evner. Vi tror på, at barnet bedst udvikler sine kompetencer ved, at de voksne tager afsæt i barnets ressourcer. Vi tror på, at barnets handlekompetence vil blive udviklet ved, at vi udfordrer barnet. Dette kan gøres ved enten at opstille nogle rammer eller give plads til, at barnet kan udfordre sig selv og sine 4\n5 omgivelser. Dog er det vigtigt at udfordringerne ikke fører til gentagne nederlag, da dette vil mindske barnets selvværd (Uddybet i Bilag 10, pædagogik og menneskesyn). Lokale visioner - inklusion I Dagtilbud Tilst er det vores overbevisning, at; alle har ret til at være en del af et meningsfuldt fællesskab alle børn skal indgå i mindst ét meningsfuldt fællesskab og have mindst én god ven og én god voksenrelation fællesskabet er forpligtende og en ressource på linje med mangfoldighed fællesskabet synliggør forskelligheder og vanskeligheder, men samtidig tilbyder det hjælp til den enkelte Et barn er inkluderet, når; Barnet deltager aktivt i hverdagens fællesskaber i børnehaven, skolen og fritidstilbud Barnet indgår legeaftaler, deltager i lejrture etc. Barnet profiterer af undervisningen og den pædagogiske indsats Barnet mødes med åbenhed og accept også i forhold til særlige behov Forældrene inddrages og støttes efter behov i at tage medansvar I Dagtilbud Tilst har vi visioner om: Flere børn, der trives og har venskaber. Bedre forældretilfredshed og inddragelse. At fastholde alle børn i et skoletilbud. 96 % får en ungdomsuddannelse. Flere børn i normalklasser og institutioner Flere børn, der vokser op i eget hjem Hvad vi har allermest brug for her i livet er nogen som får os til at yde hvad vi kan (klogbogen af Gunnel og Kjell Sward) 5\n6 3. Pædagogik og menneskesyn Børn er hele tiden i gang med et projekt om eget liv - et projekt som handler om at lære at lære. Barnets selvvirksomhed bliver særlig betydningsfuld i såvel de formelle som de uformelle læringssituationer. Læringssituationer såsom leg, male, tegne mv., som fører til beherskelse af metoder, arbejdsteknikker, samarbejde, forhandling mv. Vores udgangspunkt for det pædagogiske arbejde med børn er: Formelle og uformelle læringsrum. Styrede og ikke styrede læringssituationer. Imitation barn /voksen barn /barn. De tre læringsrum: Den voksne hjælper og viser. Barnet er sammen med den voksne - barnet iagttager, gentager, imiterer - barnet er deltager eller iagttager. Den voksne arbejder med et eller flere børn. Den voksne går bagved. Barnet er sammen med andre børn - barnet leger, iagttager, organiserer, taler mv. Den voksne er der - som iagttager og støtter hvis noget går i stå. Den voksne går forrest. Der tilrettelægges bevidste og målrettede aktiviteter, projekter og temaer. De voksne støtter barnet til at nå den læreproces, som der er aftalt/planlagt. Personalet er ansvarligt for målsætning, planlægning, udførelse og evaluering, og det er derfor altid den voksnes vurdering, der skal ligge til grund for ovenstående. Vi tror på, at det er forskelligt fra barn til barn, hvordan det lærer og tilegner sig ny viden. Nogle lærer bedst med kroppen, andre ved at lytte og nogle i et mere traditionelt læringsmiljø. Derfor skaber vi læringsrum, hvor børns forskellige læringsstile og kompetenceudvikling tilgodeses, uanset om man er holistisk, analytisk, impulsiv eller refleksiv, eller bedst udvikler sig auditivt, visuelt, taktilt eller kinæstetisk. Udsatte børns læring Mange udsatte børn mangler selvværd og handlestrategier, hvilket vanskeliggør deres kompetencetilegnelse. Her er den pædagogiske udfordring for os at etablere et dialektisk læringsrum, hvor det udsatte barn kan udvikle kompetencer uden at forhindre andres læring, og derved blive inkluderet i det sociale læringsrum i stedet for at blive ekskluderet. Udsatte børn har derfor ofte behov for at vi som personale enten er ved siden af eller går foran i læreprocessen. Vi tror på, at man igennem anerkendelse og ressourcefokus kommer længst med udsatte børns læring og kompetencetilegnelse. Når et barn hindres deltagelse i læring, udarbejder personalet i samarbejde med barnets forældre og potentielle eksterne samarbejdspartnere en handleplan. Vi iværksætter eventuelle støtteforanstaltninger, så det udsatte barn får de bedste betingelser for opnåelse af læring, udvikling og trivsel. 6\n7 4.NUZO I lovgrundlaget er det beskrevet, hvilke færdigheder og kompetencer vi skal prioritere at udvikle hos børnene. Ud fra de krav har vi formet et pædagogisk tilbud, som, vi mener, bedst kan understøtte børenes udvikling. Dette gør vi ved at arbejde ud fra et dialektisk menneskesyn og ved at arbejde med børns nærmeste udviklingszone (NUZO). Det dialektiske menneskesyn: For at beskrive vores menneskesyn har vi valgt at stille to modeller op overfor hinanden, nemlig det dialektiske (fig. 2) og det autoritære menneskesyn (Fig. 1 ) Fig. 1 Barn Forældre Institution / dagpleje I figur 1. det autoritære menneskesyn, symboliserer pilene at færdighedsudviklingen/læringen sker ud fra nogle foruddefinerede normer værdier og kompetencer. Disse vil blive stillet op som en forventning fra omgivelserne og betragtes som stationære. Dvs. De er evigt gyldige og det er ikke tilladt at stillespørgsmålstegn ved dem. I denne figur betragtes barnet som en blank tavle, som det er opdragerens rolle at udfylde. Ud fra dette menneskesyn er det ikke tilladt at sætte spørgsmålstegn ved autoriteter, og hvis man gør, bliver det betragtet som oprør og autoriteterne vil opdrage igennem straf og restriktioner. Det er ikke nødvendigt at forklare værdier og normer i et autoritært samfund, for sådan er det bare! Her er altså tale om en udefra styret færdighedsudvikling. 7\n8 Fig. 2. Barn/individ Forældre Institution dagpleje I fig. 2 beskriver pilene at færdighedsudviklingen/læringen sker i et dialektisk forhold. Her betragtes barnet som en ligeværdig medspiller, her er altså tale om inddragelse i stedet for opdragelse. Ud fra dette menneskesyn vil kravene til færdighederne være mere foranderlige og derfor er det tilladt at undre sig over disse. Barnet har til stadighed mulighed for at afprøve og undre sig over disse værdier og normer. Hvis rollemodellerne giver plads til det, kan barnet reagere ægte og på denne måde få mere indflydelse på sin egen norm, værdi og kompetenceudvikling. Her er altså tale om en indefra styret udvikling, og værdierne i dette menneskesyn er baseret på anerkendelse og ligeværdighed. 8\n9 Vygotskys teori om nærmeste udviklingszone: Fig. 3. Barnets psykiske, sociale og kognitive kompetencer Niveau NUZO Nærmeste udviklingszone udfordringer, støtte, muligheder muligheder Handlekompetence Vygotsky beskriver, at det barnet selv kan ved egen hjælp - altså kan klare på egen hånd, er den aktuelle udviklingszone. Den nærmeste udviklingszone er det, barnet næsten kan ved hjælp fra et andet barn eller en anden voksen. Området uden for den nærmeste udviklingszone er det, barnet pt. ikke kan, men en del vil over tid være inden for rækkevidde, dvs. et udviklingspotentiale. Vi tager udgangspunkt i det enkelte barns nuværende psykiske og sociale kompetencer samt dets kognitive evner. Vi tror på at, man bedst udvikler barnets kompetencer ved at tage afsæt i barnets ressourcer. Vi tror på, at barnets handlekompetence vil blive udvidet ved, at vi udfordrer det ved enten at opstille nogle rammer eller give plads til at udfordre sig selv og sine omgivelser i forhold til nogle af de færdigheder, vi gerne vil udvikle hos barnet. Dog er det vigtigt, at udfordringerne ikke fører til gentagne nederlag, da dette vil mindske barnets selvværd. Derfor skal man ikke forsøge at bevæge sig længere op af akserne, end det er realistisk. Man skal altså hele tiden forsøge at tage udgangspunkt i det enkelte barn og dets nærmeste udviklingszone. 9\n10 5.Arbejdet med læreplaner Dagtilbud Tilst skal leve op til Dagtilbudslovens 8, som beskriver grundlaget for at drive daginstitutioner i Danmark Alle afdelinger arbejder lokalt og på tværs med læreplanstemaerne: 1) Alsidig personlig udvikling, 2) Sociale kompetencer, 3) Sproglig udvikling, 4) Krop og bevægelse, 5) Naturen og naturfænomener, 6) Kulturelle udtryksformer og værdier. Der udarbejdes kontinuerligt SMTTE og ROYE modeller i alle afdelinger i forhold til læreplanstemaerne. Disse tiltag effektueres og evalueres løbende. Der arbejdes hele året med alle seks læreplanstemaer. Der ydes en særlig opmærksomhed på temaerne sociale kompetencer og alsidig personlig udvikling som beskrevet på følgende årshjul: Sociale kompetencer Alsidig personlig udvikling Krop og bevægelse april, maj, juni Natur og naturfænomener juli, august, september Sociale kompetencer Kultur og kulturelle udtryk januar, februar, marts Sprog oktober, november, december Alsidig personlig udvikling 6.Projekt Tilst I dagtilbud Tilst arbejder vi med nytænkning af inklusion, som er et tværmagistratsligt projekt, hvor man arbejder med at nytænke samarbejdet imellem MBU og MSB. Disse projekter er beskrevet i særskilte målstyringsmodeller og fremgår af afsnit 7.9, 7.10 samt 7.4. o o o o Udarbejdelse nyt netværksmøde (Udgående myndighed, er under udarbejdelse) Udmøntning af kategori 1 og 2 ressourcer Lokal anvisningsret Behandling og forebyggelse af overvægtige børn i Tilst 10\n11 7.De ni strategier I forbindelse med udarbejdelse af vores fælles LUP, beskrives hvordan vi fremadrettet vil arbejde med strategierne. Vi har i ledelsesteamet aftalt en procedure, hvor vi får beskrevet mål, fokusområder og evalueringsplaner inden for disse. Dette gøres ved at tage udgangspunkt i Århus Kommunes virksomhedsmodel. Vi havde en ambition om at komme detaljeret igennem alle ni strategier inden udgangen af Vi har i ledelsesteamet erkendt, at det var for ambitiøst og ville blive på bekostning af den ønskede effekt. Der er etableret ad hoc-grupper i ledelsesteamet til arbejdet med de ni strategier. Ad hoc-grupperne udarbejder et oplæg til hver enkelt indsats. Oplæggene præsenteres efterfølgende for lederteamet, som sammen kvalificerer og forfiner disse, inden de sendes ud som indsatser i afdelingerne. Nogle af tiltagende er blevet besluttet på et ledermøde uden om ad hoc-gruppen. Læring og udvikling o Barnet i centrum o Overgang imellem skole og dagtilbud (afsnit 7.1) o 95 % Målsætning (afsnit 7.2) o Sprogforløb for 0-3 års området (afsnit 7.3) o Forfinelse af sprogindsatsen 2013 o Butterfly forløb sidst i 2012 Trivsel og sundhed o Behandling og forebyggelse af overvægtige børn i Tilst (afsnit 7.4) Rummelighed o Fælles forståelse for tegn på mistrivsel (afsnit 7.5) o Uddannelse af inklusions vejledere (Taskforce) er ved at blive beskrevet o Procedure ved ansøgning om ekstra ressourcer er udarbejdet o Fælles beskrivelser dokumentation o Tidlig lokal indsats Lederinternat maj 2012 Personaledag d o Deltagelse i fællesskaber for alle o Lokal uddannelse af inklusionsvejledere o Lokalt børne- og familie forum. o Butterfly kursus Forældresamarbejde -og samspil o Spørgeskema er ved at blive udarbejdet (7.6) Ledelse o (Afsnit 7.7) Personale o Trivsel (afsnit 7.8) o Sygefravær (afsnit 7.8) Kommunikation o Strategi for arbejdet med hjemmeside og kommunikation med forældre er ved at blive udarbejdet (afsnit 7.6) 11\n12 Organisering o MED o Administrativt fællesskab med Tilst skole - er ved at blive beskrevet. o Udgående myndighed er ved at blive beskrevet o Lokal disponering over kategori 1 og 2 h midler (afsnit 7.9) o Lokal anvisningsret (afsnit 7.10) Drift o Bilag med Økonomiske overvejelser (afsnit 7.11) Særlige indsatsområder Vi har i dagtilbuddet særligt fokus på følgende indsatsområder: Særlige indsatsområder afstedkommet af kvalitetsrapporten. Der er følgende udviklingspunkter: Forældreinddragelse Kommunikation Sygefravær Børnenes BMI Punkterne indgår alle i de ni strategier og vil bliver uddybet i de kommende afsnit. 7.1 Overgangen mellem dagtilbud og skole Der er basis for at udvide samarbejdet omkring overgange og indsatser imellem skole og dagtilbud. Dette for at vi sikrer videndeling omkring indsatser i forhold til børn og familier. Dette vil skabe mulighed for et udvidet samarbejde imellem fagpersonalet og dermed skabe større sammenhængskraft i indsatsen omkring det enkelte barn (Den røde tråd). Vi tror på, at flere faglige indfaldsvinkler er med til at nuancere og forfine indsatsen omkring det enkelte barn (Den, der har evnen, har ansvaret. ) Et udvidet samarbejde kan ligeledes skabe mulighed for fælles kompetenceløft og sidemandsoplæring for personalet og dermed højne fagligheden. Fra februar 2012 etableres der et udvidet samarbejde imellem skole og dagtilbud ud fra følgende ROYE model: Ressourcer Organisation Ydelser Effekt Fysiske lokaler på skolen Periodisk personale fra skolen Personale fra skolegrupper Gymnastiksal 2 x 3 timer om ugen Mulighed for lokal sparring i forhold til Alle institutioner melder tilbage til Lars i forhold til de 6 spørgsmål fra sidst Deadline fredag Morten Berg og Lars melder tilbage til Udfyldes af personalet fra de tværgående grupper d Tryghed Kendskab til skole Bedre forberedt på skolelivet Gensidigt kendskab til fokuspunkter Grundlag for klassedannelse 12\n13 rammer for opgaveløsning Materialer (indkøbes på daginstitutionernes budget) Goddag dag Besøgsaften Overgangsgruppe institutionerne med datoer til ad hoc gruppen senest fredag d Ad hoc gruppens tovholder på skolen er en praksisnær person. Morten og Lars udarbejder information til kommende skolebørns forældre. Info udleveres dels på skolens infoaften for nye forældre og dels i de enkelte institutioner til kommende skolebørns forældre. Tilst skole som det naturlige skolevalg Kendskab til nye kammerater Dette arbejde evalueres, justeres og forfines løbende på overgangsmøder. I 2012 arbejdes der med udvidede overgange for særlige børn i overgangsgruppen % målsætningen 95 % Målsætning Status/sammenhæng Ved den seneste forældretilfredshedsundersøgelse scorede dagtilbud Tilst forholdsvist lavt i forhold til forældrenes oplevelse af at være inddraget i forhold vedrørende dagtilbuddet. Bestyrelse og ledelse ønsker at forbedre dette. Effekt Mål Den langsigtede effekt er, at 95 % af alle unge gennemfører en ungdomsuddannelse o Øget rummelighed o Højere grad af social kapital o Optimering af sprogtilegnelse hos børn i dagtilbuddet (Bilag X) o Øget forældreinddragelse Indikatorer/tegn Evalueringsplan 13\n14 Evaluering Ydelser Tydeliggøre opgaven for personalet i dagtilbuddet Udarbejdelse af lokale handleplaner Løbende uddannelse Inddragelse af forældre og bestyrelse Organisation Afholdelse af fælles personaledag Ressourcer 7.3 Tidlig sproglig indsats Status/sammenhæng I Tilst dagtilbud er vi meget optaget af at have fokus på den tidlige indsats i forhold til barnets trivsel og udvikling. Vi har derfor i de kommende år initieret en række forløb, som skal være med til at understøtte det pædagogiske personale i opgaveløsningen. En af disse indsatser er sprog, med 0 3 års gruppen som særligt fokus område. Effekt Mål Tidlig opsporing og indsats. Opkvalificering af viden og faglighed hos det pædagogiske personale Kontinuitet og fastholdelse af indsatsen. Opkvalificering af den pædagogiske leders rolle i forhold til lokal støtte og vejledning i forhold til opgaven for at videreformidle til personalegruppen. At skabe opmærksomhed på de tiltag, som i dagligdagen understøtter og udvikler barnets sprog. 14\n15 At reducere antallet af børn, der ikke får frit skolevalg med afsæt i sprogscreeningen. At forfølge 95 % målsætningen Indikatorer/tegn Personalet anvender viden fra kurset De pædagogiske ledere selv er opsøgende i forhold til viden og opkvalificering. Ydelserne kan ses i lokale SMTTE. Flere børn består sprogscreeningen. Børnenes udvikling afspejler sig i SUS materialet Evalueringsplan Sprogkonsulenten laver opfølgende besøg i alle afdelinger i januar Temaet er et fast punkt på vejledningsmøderne Evaluering Januar Januar Ydelser Afholdelse af lokalt kursus forløb med tidlig sproglig indsats i fokus. Besøg af sprogkonsulent i alle afdelinger, med henblik på at kvalificere indsatsen og fællesvejledningen Sprogindsatserne justeres i forhold til anbefalinger fra sprogkonsulenten. Udarbejdelse af lokale målstyringsmodeler i alle afdelinger i forhold til temaet. Deltagelse i Barnet i centrum Organisation Besøg af sprogkonsulent januar 2013 i alle afdelinger. Ledermøde med sprogkonsulent d hvor iagttagelser, inspirerer til lokale tiltag og justering af fællesvejledningen. Ledermøde med Trine Mors d hvor lokalt kursusforløb planlægges med afsæt i sprogkonsulentens anbefalinger. Afholdelse af kursusforløb for 0 3 års pædagoger i foråret Deltagelse af 20 ledere og personale fra udvalgte afdelinger i barnet i centrum\n16 Ressourcer Ledergruppen Eksterne konsulenter Personalet 16\n17 7.4 Behandling og forebyggelse af overvægtige børn i Tilst Titel: Fed start på livet fra indgriben til forebyggelse. Vi vil: Tovholder: Screene Morten alle 3 Elise årige i dagtilbuddet. Sundhedsplejen afholder livstilsbesøg. Livstils indikatorer indarbejdes i SUS materialet. Ansætte antropolog, der undersøger mulige veje ind i familiernes kost og motionsvaner. Ud fra undersøgelsen lave en helhedsorienteret indsats hvor familier, professionelle og frivillige deltager. Motivere børn og familier til en sundere livsstil -9 mdr 99 år Sundhedsplejen afholder graviditetsbesøg. Inddrage Sundhed og trivsel i forhold til vejledning på projektet. Frigøre ressourcer hos sundhedsplejen til at deltage i projektet. Etablere en tidlig indsats, som bliver varig. Tage kontakt til Fedt for fight for skolestartere. Hvad vil vi med det? Reducere antallet af overvægtige og stærkt overvægtige ved screeningen til skoleopstart med 75 % Hvordan, tror vi, det vil virke? Trivslen hos børn og unge vil stige. Flere børn og unge vil opleve at de deltager i meningsfyldte fællesskaber. Flere forældre påtager sig lederskab i familien. Hvordan kan vi se, om det virker? Antallet af overvægtige og stærkt overvægtige er ved screeningen til skoleopstart reduceret med min. 75 % Antallet af deltagere i Fedt for fight falder. Udviklingspotentialet hos børn og unge i Tilst forøges. Hvad er de vigtigste milepæle? Der ansættes en antropolog 17\n18 Der foretages en screening Der frigøres ressourcer hos sundhedsplejen til samarbejdet. Kort aktuel status Projektet er stadig på et meget overordnet plan. Der udarbejdes mål og delmål på underprojekter og tiltag, som udkrystalliseres i forlængelse af antropologens undersøgelse og samarbejdet med Sundhed og Trivsel. 7.5 Fælles forståelse for tegn på mistrivsel Flere undersøgelser peger på, at en tidligere registrering af og indsats i forhold til mistrivsel hos børn, øger muligheden for at optimere børnenes lærings- og udviklingspotentiale. Derfor er det vores opgave i dagtilbuddet at være ansvarlige for, at personalet løbende bliver fagligt opkvalificerede til netop at spore tidlige tegn på mistrivsel samt at kunne reagere og iværksætte relevante indsatser. Denne opmærksomhed er til gavn for det barn, der er i mistrivsel, men samtidig er indsatsen med til at bevare og udvide et kvalificerende udviklingsrum for de øvrige børn. Status/sammenhæng I Tilst dagtilbud er der forskellige måder at betragte normalitetsbegrebet på. Ved at sætte fokus på temaet håber vi på at skabe et fælles sprog og forståelse for, hvad der er inden for normalitetsbegrebet. Vi vil gerne forpligtige personalet på at reagere ud fra fælles tegn på mistrivsel og derefter have en fælles overordnet handleplan - fra bekymring til indsatsen. Ved at have et fælles sprog og fælles beskrivelser optimeres overgangene for børn. Effekt Mål Tidlig opsporing og indsats. Opkvalificering af viden og faglighed Kontinuitet og fastholdelse af indsatsen. Opkvalificering af PL s rolle i forhold til lokal støtte og vejledning på opgaven - for at videreformidle til personalegruppen. Fælles beskrivelsesværktøjer og handleplaner Handleplaner ved overleveringer forfølges. Fælles forståelse for barnets reform. De pædagogiske ledere er klædt på til at tage de svære samtaler Indikatorer/tegn Øget antal lokale konsultative fora Taskforce bliver anvendt 18\n19 Børn kommer tidligere på konsultativt forum. Ensartet niveau i beskrivelser af børn ved lokal ansøgning og overgange De lokalt aftalte værktøjer anvendes. Indsatserne er mere orienteret imod det gule og orange i forebyggelsestrekanten. Øget italesættelse af tidlig indsats i lederregi. Øget samarbejde imellem afdelingerne. Personalet anvender værktøjer og beskrivelser. De pædagogiske ledere er opsøgende i forhold til viden og opkvalificering. Personale effekten kan ses i lokale smtte Evalueringsplan Alle ledere udarbejder differentieret SMTTE på introduktion af arbejdsmetoder/tegn osv. efter lederdagen. På ledermødet d er der mulighed for sparring på SMTTE i forhold til lokal handleplan i grupper af to. Disse grupper anvendes efterfølgende som sparringsteams i forhold til opgaven. Der afholdes mindst to sparringsmøder frem imod december. Evaluering På ledermøder d Ydelser Afholdelse af fælles uddannelsesdag for leder gruppen 31/ Temaer: Normalitetsbegrebet, signs of safety - vejen ind til familien, tegn på udsathed hos barn og familie, hvordan håndteres familier efter den svære samtale, hvordan sikrer vi at indsatsen efterfølgende er i ressource perspektiv. Der udarbejdes en fælles mappe med beskrivelsesmodeller, tegn osv. af rummelighedsgruppen. Lokale forløb i de enkelte afdelinger. Løbende evaluering og sparring på indsatser i ledergruppen Etablering af lokalt børneforum Organisation Lederinternat. Evalueringsplan Børne/familieforum - som opstart i ledergruppen, senere udbredes det til dagtilbuddet. En gang i kvartalet. Der er mødepligt for lederne. Der er mulighed for at få sparring ift. Underretninger og tvivlsspørgsmål på ledermøder. 19\n20 7.6 Forældreinddragelse og kommunikation I dagtilbuddet prioriterer vi forældretilfredshed højt. Vi mener, at forældreinddragelse og kommunikation har en stor indflydelse på forældretilfredsheden. Derfor vil vi de kommende år have fokus på et øget informationsniveau fra de enkelte afdelinger i dagtilbuddet til forældrene. En anden væsentlig faktor er det daglige forældresamarbejde og inddragelse i dagtilbuddets virke, dette er centralt for os, da det er vores overbevisning, at vi skaber de bedste udviklingsmuligheder for børnene i dagtilbuddet igennem samarbejde. Status/sammenhæng Ved den seneste forældretilfredshedsundersøgelse scorede dagtilbud Tilst forholdsvist lavt i forhold til forældrenes oplevelse af at være inddraget i forhold vedrørende dagtilbuddet. Bestyrelse og ledelse ønsker at forbedre dette. Effekt Mål o Forældrene oplever øget inddragelse i forhold til dagtilbuddet Øget sammenhæng i kommunikation og forventninger mellem professionelle og familier i Tilst o Indikatorer/tegn Ved næste tilfredshedsundersøgelse matcher, eller er højere end, forældrenes oplevelse af at være inddraget med gennemsnittet i Århus kommune Øget antal hits på hjemmesiden Ved næste tilfredshedsundersøgelse matcher, eller er højere end, forældrenes oplevelse af at være inddraget med gennemsnittet i Århus kommune Personalet i øget grad betragter hjemmesiden som et pædagogisk værktøj Evalueringsplan o Effekten måles i den kommende forældretilfredshedsundersøgelse Effekten måles i den kommende kvalitetsrapport Evaluering o På bestyrelsesmøde i marts 2014 Til kvalitetssamtalen i 2014 Ydelser o Der udarbejdes en spørgeskemaundersøgelse til alle forældre i dagtilbuddet for afdække behovet for inddragelse og afklaring af hvilke områder forældrene prioriterer at blive inddraget i o En optimering af informationsniveauet via hjemmeside/intranet, velkomstpjece til kommende forældre, lokale nyhedsbreve og informationstavler og skærme o Kvartalsvis nyhedsavis for dagtilbuddet, med afsæt i læreplanstemaerne Udarbejdelse af lokalt intranet for hele 0-18 års området i Tilst 20\n21 Organisation o Spørgeskemaet udsendes medio januar og evalueres på bestyrelsesmødet medio marts, hvorefter særlige indsatsområder udpeges o Indkøb og udvælgelse af intranet, ansættelse af kommunikationsmedarbejder o Ugentlige møder mellem kommunikationsmedarbejder og DTL o Uddannelse af ledelse og en ressourceperson i hver afdeling i forhold til it-brug o Afholdelse af månedlige redaktionsmøder med deltagelse fra alle afdelinger o Kommunikationsmedarbejder skriver aktuelle artikler i samarbejde med de enkelte afdelinger Hjemmesiden skal som minimum opdateres hver 14. dag i hver afdeling Ressourcer o Personale, forældre og bestyrelse Personale, kommunikationsmedarbejder, forældre og DTL 7.7 Ledelse Status/sammenhæng I Tilst dagtilbud er vi en ledergruppe med forskellige kompetencer og interesser. Det er dagtilbudslederens hensigt at få disse kompetencer til i sammenspil at understøtte opgaveløsningen, således at hele dagtilbuddet får glæde af diversiteten. Vi efterstræber et højt pædagogfagligt og ledelsesmæssigt niveau. Vi efterstræber tillid og trivsel i ledergruppen. Effekt Mål Fælles forståelse for og forfølgelse af fælles mål Tillid i gruppen Oprigtig sparring Udnyttelse af kompetencer på tværs af afdelinger. Vidensdeling på ledelses niveau At ledermøderne tilfører den enkelte og dagtilbuddet merværdi. Indikatorer/tegn At målene i lup bliver forfulgt. At punktet ledersparring bliver brugt på ledermøderne 21\n22 At der er emner, som diskuteres på børnefamilieforum At lederne understøtter hinanden i opgaveløsningen At dagsordenen opleves som vedkommende og et fælles ansvar. At ledergruppen er i trivsel At den enkelte leder føler et ansvar for teamet og hele dagtilbuddet. Evalueringsplan TUS samtale med teamet Evaluering Temaet evalueres og justeres på fælles på temadag i foråret 2013 med Mette og Joan Ydelser Fast dagsordenspunkt Ledersparring Børnefamilie forum afholdes min. Hver 8 uge. Opfølgning på Læsø, på temadag i foråret 2013 med Mette og Joan Løbende sparring på ledermøder i forhold til lokal implementering af fælles mål. Arbejde i ad hoc-grupper ift. udarbejdelse af og forfølgelse af strategier i LUP Organisation Ledermøder i lige uger. Afholdelse af lederteam dage. Børnefamilieforum. Arbejde i interessebaseret ad hoc-grupper i forhold til de ni strategier. Ressourcer Ledergruppen Eksterne konsulenter Den enkelte leder 22\n23 7.8 Trivsel og sygefravær I vores lederteam har vi en filosofi om, at kvalitet i det pædagogiske arbejde hænger nøje sammen med tilfredse og oplyste medarbejdere. Det afhænger i høj grad af tydelig og synlig ledelse. Ledelse der forstår og mestrer at dosere mængden af opgaver, så medarbejderne føler sig tilpas udfordret og rustet til at løse de opgaver, de møder og stilles overfor. Medinddragelse, medindflydelse og kommunikation er centrale nøglebegreber. Ledelsesniveauet arbejder på at skabe retning, råderum og rammer, samt at den enkelte medarbejder føler sig anerkendt og accepteret, set og hørt. Ledelsesniveauet stræber efter at arbejde hen imod, at medarbejderens interesse og lyst er det, der skaber trivsel og faglig udvikling. Både hos den enkelte men ligeledes i gruppen. Lysten driver værket eller Den der har evnen har ansvaret. Med det i mente forsøger vi at skabe de bedste arbejdsbetingelser og den bedst mulige trivsel for den enkelte medarbejder - hele tiden med fagligheden for øjet. Fremadrettet ser vi som væsentligt, at arbejde med følgende supplerende tiltag, for ad den vej fortsat at sikre den gode trivsel: Personalegoder som eksempelvis, massageordning og frugtordning. Relevante caféaftener Faglig udvikling af den enkelte samt fælles uddannelse og kurser Trivsel Status/sammenhæng Der er i dagtilbuddet generelt en god trivsel. Som ansatte i dagtilbuddet er vi altid interesserede i at vedligeholde og øge trivslen. Effekt Mål At vedligeholde og øge trivslen. Indikatorer/tegn Et faldende sygefravær. Kommende trivselsundersøgelser viser fremgang. Evalueringsplan Sygefraværet følges løbende og indsatsen evalueres endelig medio juni 2013 (Ansvarlig Morten) Trivsel og sygefravær er tages jævnligt med på dagsordenen på med og ledermøder (Ansvarlig Morten) Evaluering Der afholdes møder imellem pl og DTL hvor indsatsen evalueres og justeres. Maj måned. Ydelser 23\n24 Der er udarbejdet lokale handleplaner som følge af trivselsrapporten Med udvalget og ledergruppen finder et fælles indsatsområde i foråret Hele ledergruppen er på TUS kursus Der udarbejdes en fælles Sygefraværspolitik Organisation Der udarbejdes en trivselspolitik af trivselsgruppen i samarbejde med MED. Trivselsgruppen udarbejder en fælles strategi, der godkendes i ledergruppen og MED Der afholdes Med møder Der afholdes ledermøder hvor trivsel er temasat Der afholdes møder imellem pl og DTL, hvor trivsel dagsordensat Ressourcer Medudvalg Lokal økonomi Personale Ledelse Konsulentfirma Sygefravær/trivsel Fælles principper og indsatser på organisationsniveau. Status/sammenhæng Antallet af korte sygefraværsperioder ligger under Århus kommunes gennemsnit. Antallet af sygefraværsdage ligger over og skyldes primært langtidssygefravær. Vi følger i dagtilbuddet Børn og unges sygefraværspolitik som minimum Effekt Sygefraværet reduceres, så det kommer til at ligge under Århus kommunes gennemsnit. Sygefravær håndteres ud fra samme principper i dagtilbuddet. Trivslen stiger. Hurtigere tilbagevenden til dagtilbuddet - gerne med differentierede opgaver Ydelser - Tæt kontakt ved langtidssygefravær fra lederen med opfølgende ugentlige samtaler, hvor det afdækkes i 24\n25 hvilket omfang, den sygemeldte kan bevare tilknytningen til arbejdspladsen og udføre relevante opgaver. - Med afsæt i den enkelte medarbejders sygeprofil vurderes det, hvor lang tid der skal gå, inden vedkommende indstilles til afsked. - Der udarbejdes en fælles trivselspolitik i samarbejde med MED-udvalget, hvor der er fokus på hvornår man er syg og hvad det er, som gør folk langtidsraske. - Som opstart, på udarbejdelsen af sygefraværspolitikken / indsatsen afholdes der et møde med MED/ ledelsesgruppen og langtidsraske, hvor det afklares hvad der gør folk langtidsraske. - Ledelsen hjælper med at organisere arbejdet for den enkelte ansatte således at fravær forebygges. - Ved sygefravær over 4 uger gives der sparring på lederniveau i ledergruppen i forhold til en handleplan Organisation - Evalueringsplan - Evalueringsplan Indsatsen evalueres d Indikatorer - Langtidssygefraværet falder med 25 % foråret Ressourcer - Personalet - Ledelsen 7.9 Lokal disponering over kategori 1 og 2 h midler Titel: Kategori 1 og 2 h midler ud lokalt i dagtilbud Tovholder: Morten Berg 22. maj 2012 Det vil vi gøre Få udlagt H1 og H2 midlerne lokalt til dagtilbuddet - udlægning af de resourcer, der historisk set er blevet tildelt distriktet. Hvad vil vi med det? Hurtigere beslutnings- og handlehastighed. Tidlig koordineret og målrettet indsats. Større effekt for den enkelte familie og for det enkelte barn. Hvordan tror vi, det vil virke? Indsatserne kan koordineres og iværksættes ved bekymring. Man undgår en lang visitationstid, hvor omfanget af bekymringen vokser. Der vil være en ressourceoptimering, da indsatserne påbegyndes tidligere end før og kan afgrænses efter behov og efterfølgende evaluering. 25\n26 Lokale aktører kan løbende koordinere, evaluere og justere indsatserne for at optimere effekten. Den, der har evnen, byder ind i forhold til indsatsen. Hvordan kan vi se, om det virker? Antallet af børn, der sendes til eksterne tilbud, reduceres. Flere indsatser rettes imod Det gule og grønne i forebyggelsestrekanten Færre underretninger Etablering af flere positive sociale netværk Øget forældretilfredshed Færre foranstaltninger Kompleksiteten i indsatserne reduceres Hvad er de vigtigste milepæle? Svar på: Hvad er rammen? Der er etableret procedure for tildeling af kategori 3 midler, disse anvendes også ved K1 og K2 midler. Hvem er aktørerne? Morten Berg, Styregruppe og byrådet. Kort aktuel status Afventer tilbagemelding om rammen og opbakning fra byråd og forvaltning 7.10 Lokal anvisningsret Titel: Lokal anvisningsret Tovholder: Morten Berg 22. maj 2012 Det vil vi gøre Tilst dagtilbud får mulighed for selv at fordele pladserne og derved afgøre, hvilke børn der placeres i hvilken institutionsafdeling. Hvad vil vi med det? Formålet er at sikre en mere ligelig social og etnisk fordeling i dagtilbuddene. Desuden giver det mulighed for at anvise børn og familier til de afdelinger, som har det bedste ressourcegrundlag og kompetencer til at udvikle barnet. På længere sigt vil ideen desuden kunne gavne søgningen til distriktsskolen, da etnisk og social fordeling vil matche skoleindtaget. Hvordan tror vi, det vil virke? Der er øget mulighed for kontinuitet i indsatsen omkring børn og familier. Den tidlige koordinerede indsats optimeres, da børn kommer i de institutioner, der understøtter deres udvikling og læringsstil bedst. Der etableres flere relationer imellem ressourcestærke og svage familier. Hvordan kan vi se, om det virker? 26\n27 Tilst knækker ikke socialt og ressourcemæssigt på midten. Færre børn udbusses som følge af sprogscreening. Færre børn skal visiteres til eksterne specialtilbud Flere børn søger Tilst skole Færre underretninger Etablering af flere positive ressourceholdige sociale netværk Hvad er de vigtigste milepæle? Byrådsindstilling Etablering af lokal anvisningsprocedure i samarbejde med plads anvisningen. Kort aktuel status Er fremført for tre rådmænd. Er fremført for byrådet på budgetseminar hvor tilbagemeldingerne overvejende var positive. Pladsanvisningen er positivt indstillet på at afhjælpe udfordringer Der kan med fordel ansøges midler fra innovationspuljen til drift og etablering Principper for budget Principper: Alle penge i dagtilbuddet er fælles Har en afdeling økonomiske vanskeligheder er det et fælles ansvar Det er DTL og den pædagogiske leder, som i et samarbejde beslutter de økonomiske dispositioner og strategier i den enkelte afdeling. Lokale økonomimøder jan/sep og efter behov Ressourcerne skal være mobile, så de kan anvendes, der hvor de giver størst merværdi for dagtilbuddet. Over en 10 årig periode forventes det at den enkelte afdeling går i 0 Afdelingernes budgetansvar og opgaver (PL erne): - Overholdelse af den timemæssige tildeling for pædagogisk personale - Sikring af sprog- og disp-timernes rette fordeling og brug i praksis Udgifter afholdt af den enkelte afdeling: - Mindre investeringer (individuel vurdering evt. med LT) - Forældrearrangementer og aktiviteter - Legetøj - Lejlighedsgaver - Pædagogiske aktiviteter og beskæftigelsesmaterialer - Trivsel i egen afdeling - Kortere uddannelsesforløb (individuel vurdering) Fællesafdelingens budgetansvar og opgaver (DTL eren): - Sikring af overholdelsen af den timemæssige tildeling 27\n28 - Sikring af en hensigtsmæssig udnyttelse af ressourcerne - Alle økonomiske opgaver (betaling, fakturering, refusioner m.m.) Udgifter afholdt af fællesafdelingen: - Dagtilbudsleder og HK, Kontor artikler, IT - Køkkenmedarbejdere og råvarer if. kostfremstilling, Abena - Handyman og redskaber i.f.t. udførelsen af arbejdet - Ressourcepersoner (sprog, TR, SIK, IT-ansvarlige) - Rengøring eksternt og internt (dog fra afdelingernes budget) - Vedligeholdelse jf. femårsplanerne (i samarbejde med afdelingerne) - Længere uddannelsesforløb for alle, herunder obligatoriske (individuel vurdering) - Bestyrelsesarbejde - Større investeringer - Ad hoc-udgifter (større uforudsete udgifter, buffer-vikarpulje, renoveringer m.m.) - Jubilæum og gaver - Busser - Trivsel - Massage - Studieture og øvrige tiltag - Eventuelle afskedigelser m. lønefterslæb Budget-tanker 2012 Vedr. normering: Der tildeles Økonomi til alle afd. efter følgende faktorer: Børne indtag Beløb pr. barn 0-2 år 3- skole Deltid u/kost Deltid m/kost Fuldtid u/kost Fuldtid m/kost Dertil skal lægges den enkelte afdelings 4a-timer, dispensationstimer (H-tildelinger) og udsatte børn timer. Der udregnes en samlet vikarpulje på 3,69 % af den grundlæggende lønsum for den enkelte afdeling altså uden opskrivning som følge af sprog- eller disp-timer. Timetallet udregnes ud fra følgende standarder Standardtimelønninger: Timeløn Årsløn Pædagoger 193, Pædagogmedhjælper 158, Assistent, kontor 158, Køkkenmedarbejdere 158, Rengøringsassistenter 160, Dagplejepædagog 219,\n29 Dagplejer 177, Pædagogisk leder 219, Hvilke variabler er der så? Vedr. børnetal: Der arbejdes for en børneindskrivning på % set over hele året. Der kan tages særlige hensyn, således at børnetallet i perioder kan være på 110 %. Vedr. driftsmidler: Driftsmidlerne ligger stadig ved den enkelte afdeling. Disse tildeles efter den kendte 6000 / 3000 kr. s tildeling for hhv. vuggestuebørn og børnehavebørn. Det betyder, at driftsbudgettet for en institution vil være kr. Tallet reguleres ikke som følge af merindskrivning eller færre børn i en periode. Fravær: Omfanget af fravær har direkte indflydelse på den daglige normering eftersom der ikke Samlet budget Forventet resultat Akkumuleret overskud Udfordringer; Børneindtag, Nye besparelser, Nulvækst 29\nLUP Lokal Udviklings Plan for Dagtilbud Tilst 2012-2014 1 Indholdsfortegnelse INDHOLDSFORTEGNELSE... 2 FORORD... 3 RAMMESÆTNING... 4 ARBEJDET MED LÆREPLANER... 4 VORES LOKALE KENDETEGN MISSION, PÆDAGOGIK


E-sport får eleverne til at møde op til undervisningen | ugeavisen.dk\nMads og Jakobs fravær faldt markant, da e-sport blev tilbudt som en del af undervisningen. Nu underviser de begge andre elever i gamer-sporten. Foto: STU\nSiden STU startede e-sport op som en del af undervisningen, er elevernes fravær faldet og samværet imellem dem er styrket.\n28 sep. 2020 kl. 13:28\nHorsens: Det hele begyndte med en elev i et individuelt forløb, som pædagog Sarah Geertsen fra STU (Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse) ønskede at motivere til at dukke op til timerne, hedder det i en pressemeddelelse fra Horsens Kommune.\nSarah havde hørt lidt om e-sport, og om hvordan computerspil på konkurrenceplan kan styrke unges indlæring, fællesskab og strategiske tænkning. Et besøg til STU i Hillerød, der anvender e-sport i undervisningen, fik for alvor sat skub i processen:\nPenge til at finansiere gamer-udstyr mm., fandt de via ubrugte midler til studieture, som var blevet aflyst pga. Covid19. Så i maj, da skolen startede igen efter corona nedlukning, blev der købt maskiner og udstyr og indrettet lokaler til gamerrum.\nFysisk fællesskab i en digital verden\nFra sommerferien 2020 har STU kunnet tilbyde e-sport som en fast del af undervisningen én gang ugentligt til et hold på 22 elever. Tiltaget har gjort eleverne mere motiveret og engageret i undervisningen. To mønstereksempler på det er Mads og Jakob, som er gået fra 85 procent fravær - til 100 procent fremmøde. Begge er endda begyndt at undervise i e-sport på STU:\n- Før smuttede jeg tidligt. Jeg gad ikke være her. Det fede ved e-sport er, at man har noget fælles at snakke om, fortæller Mads, der er på sidste år af sin uddannelse i STU.\nOg Jakob supplerer:\n- Man bliver god til at læse og kommunikere, når man spiller, og man lærer en masse sprog - både engelsk, fransk og tysk, udtaler Jakob, som nu går på Ungdomsskolen i Gedved, men stadig er tilknyttet STU som underviser.\nDe 22 elever, der er i gang med e-sport er fordelt på 3 hold; et nybegynder og et øvet counterstrike-hold samt et League of Legends hold.\n- Mange af vores elever har svært ved at bede om hjælp - både i klassen og derhjemme. Men for at blive god til at spille, er du nødt til at samarbejde, fortæller pædagog Jeppe Jensen.\nFysisk udfoldelse, søvn og nærende kost indgår som vigtige elementer i e-sport undervisningen. I første omgang afprøver man e-sport undervisning på ét hold, men det er meningen, at tiltaget skal implementeres i hele STU.\nSøndergade-renoveringen byder på flere bænke, træer og hyggelige byrum. Foto: Morten Pape


Nuuk-svømmere i bassin med OL-svømmere | KNR\nNuuk Svømmeklub har tidligere deltaget i konkurrencer for ungdom i Reykjavik International. Nu skal de også deltage hos seniorerFoto: Nuummi naluttartut\nNuuk-svømmere i bassin med OL-svømmere\nSport · 2. december 2020 · 14:29 af Noah Mølgaard · Tags: Nuummi naluttartut, Reykjavik International Games\nDer var premiere i disciplinen 200 meter butterfly, da Nuuk Svømmeklub Nuummi naluttartut klubbiat holdt stævne i weekenden.\nSvømmere fra Nuuk er i fuld gang med træningen til deltagelse i Reykjavik International Games, der er planlagt til at blive afviklet i begyndelsen af februar.\nFormen blev testet under stævnet Nuuk Open i weekenden.\nReykjavik International Games er Islands kendte sportsstævne i forskellige sportsgrene, hvor svømmekonkurrencen får et snert af international klasse. Arrangører meddeler, at der allerede er kommet tilmeldinger fra OL-svømmere fra Island og Danmark.\nSvømmere fra Nuuk har også mulighed for at deltage i danske mesterskaber.\n- Vi har et par svømmere, der har potentiale til at kvalificere sig til danske mesterskaber. Vi sigter på at få en eller to svømmere til A-finalen hos seniorer næste gang til danske mesterskaber, siger træner Jonas Tetzchner til KNR.\nIndividuel - men også social\nNuummi naluttartut klubbiat har også tidligere deltaget i konkurrencer for ungdomssvømmere under Reykjavik International Games. Nu skal klubbens talenter prøve kræfter mod eliten.\nOptimismen har fået luft under vingerne efter weekendens svømmestævne, hvor der blev sat ikke færre end elleve nye klubrekorder. Det var også første gang, at der blev svømmet konkurrencer i disciplinen 200 meter butterfly.\nFlere svømmere træner mange timer hver uge, og selv om de svømmer i hver sin bane, så er der alligevel noget socialt over deres sportsgren.\n- Selv om svømning er individuel sportsgren, så er det faktisk samtidig en meget social sportsgren. Det er derfor meget vigtigt, at man har en god gruppe svømmere. Og har du en gruppe, der støtter hinanden, så kan du nå meget langt, siger Jonas Tetzchner.


KIA XCeed PHEV med UVO Connect • Carlife365\nHybrid- og elbiler udgør en større og større andel af salget hos KIA. Den bysmarte crossover KIA XCeed, som vi tidligere har testet i benzinudgaven, er nu også tilgængelig som plug-in hybrid (PHEV) med en rækkevidde på ren el op til 54 km (WLTP). Vi har netop kørt første tur i Rüsselheim i Tyskland ved KIA’s europæiske R&D center, hvor vi også blev introduceret til fase to af UVO Connect, som integrerer bilens infotainment med en app.\nPHEV-teknologien fra KIA er gennemprøvet, og det mærker man i KIA XCeed PHEV. Du kan selv vælge hvilket ”mode”, du vil køre i, og vælger du ren eldrift har du en rækkevidde på op til 54 km (WLTP) at gøre godt med. Dette er rigeligt for mange i forhold til de daglige køreture.\nKIA XCeed PHEV er en komfortabel bil både ved by-, lande- og motorvejskørsel. Den er godt støjdæmpet, og du generes ikke af støj fra vind, dæk og motor.\nSkiftene mellem bilens drivlinjer foregår nærmest ubemærket og giver føreren en smooth køreoplevelse. Den nye drivlinje kombinerer en litium-polymer-batteripakke på 8,9 kW, en elmotor på 44,5 kW og en effektiv 4-cylindret “Kappa”-GDI (benzinmotor med direkte indsprøjtning).\nDen samlede ydelse for drivlinjen er 141 hk og et drejningsmoment på 265 Nm, hvilket gør den i stand til at accelerere fra 0-100 på 11,0 sek. KIA Xceed føles rimelig kvik og agil ved accelerationer.\nKraften overføres til vejen via en 6-trins dobbeltkoblingsgearkasse (6DCT), hvor førerne selv kan skifte gear, hvis de ønsker en mere underholdende kørsel. Det fungerer upåklageligt.\nSkiftene mellem bilens drivlinjer foregår nærmest ubemærket og giver føreren en smooth køreoplevelse.\nBilen er veludstyret. Du får bl.a. 16″ alufælge, LED kørelys, LED for -og baglygter, el-foldbare sidespejle m. varme, aut. nedblændeligt bakspejl, bakkamera, dobbelt bagagerumsbund, adaptiv fartpilot, 2-zoners klimaanlæg m. anti-dug, læderrat og lædergearknop, parkeringssensor bag, regnsensor, varme i forsæder, varme i rat, 4,2″ instrumentering, 8″ touchskærm, bluetooth, DAB+, aut. nødbremse m. fodgængerregistrering, elektronisk P-bremse og udvidet vejbaneassistent (LFA), mørktonede ruder og del-lædersæder.\nLæs mere om udstyr i KIA Xceed PHEV her.\nVellykket crossover design\nDe flotte ydre linjer matches i kabinen med et flot design og en gennemført indretning. Kvaliteten opleves høj og brugervenligheden er som i andre nye KIA’er rigtig god. Du sidder godt i sæderne og afstande mellem rat, pedaler og armlæn kan indstilles, så jeg med mine 187 cm sidder godt. Pladsmæssigt forkæles du ved forsæderne mens det bliver lidt mere knebent ved bagsædet.\nNy KIA app ”UVO Connect” skal gøre livet bedre for KIA-bilister\nI slutningen af 2020 kan danske KIA ejere få fingrene i app’en UVO Connect. Den skal gøre livet som bilist bedre og nemmere. Det er app’ens fase to, som udrulles i Danmark. Her er der tilført endnu flere features og services. Afhængig af bilmodel kan UVO Connect give en status på bl.a. bilens batteri, om bilen er låst, vinduerne og soltaget lukket og andre nyttige informationer.\nUVO Connect er tilgængelig i app store senere på året i Danmark. Den er gratis at anvende for brugeren i syv år – samme antal år som KIA tilbyder garanti på bilerne.\nUVO Connect indeholder også et nyt navigationssystem, hvor real time data forbindes med historisk data. Dette skal bl.a. sikre en mere præcis angivelse af ankomsttidspunkt. Den optimerede navigation indeholder også en ”last mile” feature så du kan finde vej til din endelige destination efter bilen er parkeret. Skulle du have glemt, hvor du har parkeret din bil, hjælper UVO dig også på rette vej.\nI modeller med en sensor ved bagsædet, kan UVO Connect give besked, hvis der er bevægelse ved bagsædet, når du som fører har forladt bilen. Og hvad skal man så med det? Jo, der findes desværre skrækhistorier – også i Danmark – hvor et barn er blevet glemt på bagsædet af en bil i bagende sol med døden som følge. Så i det lys kan UVO Connect virke som en life saver.\nDu kan se mere om UVO Connect her.\nkiakia xceedkia xceed phevphevplug-in-hybriduvo connect\nNyhed: Her er den nye S-klasse Forrige indlæg\nMød ugens profil Casper Tjørnfelt Næste indlæg\nPingback: First Drive: KIA Sorento • Carlife365


ABC til de skotske whisky-regioner - MX.dk\nUndgå at lyde som et fjols, når du skal bestille whisky på en bar. Få whiskykenderens guide til de skotske whiskyregioner, der har hver deres særpræg.\nEt optimalt whiskyglas er tulipanformet, så det holder duften inde og har stilk og fod, så du ikke kommer til at varme væsken med hænderne. Whisky skal ikke slynges rundt i glasset, men mange kommer til det af gammel vane fra rødvin, lyder det fra Lars Code. Scanpix/Andy Buchanan\nKøbenhavn. Du har sagt ja til at tage med til whiskysmagning og bliver lidt forvirret over, om det staves whisky eller whiskey.\nDer er fem whisky-producerende regioner i Skotland: Highland, Speyside, Islay, Lowlands og Campbeltown. Sidstnævnte har i øjeblikket blot tre destillerier, hvilket er den nedre grænse for, hvornår man kan opretholde sin egen whiskyregion.\nMen de heftigt røgede Islay whiskyer er næppe begyndermateriale. Det er Island-varianterne heller ikke. Også de smager tungt af røg og giver mindelser og salt og hav i både duft og smag.\nFakta: Det siger alkoholprocenten om din whisky\n- Whisky lagres med en alkoholprocent på 60-65 procent, og når de hældes på flaske vandes de ned til 40-50 procent. Hvis alkoholprocenten under lagringen ryger under 40 procent, er det ikke længere whisky.\n- En whisky med en skæv alkoholprocent er et udtryk for, at destilleriet har smagt sig frem til den styrke, de mener, whiskyen kommer allermest til sin ret ved.\n- Enkelte dråber vand i whisky kan åbne for duften og smagen. Optimalt hældes et glas op 20 minutter før, det skal drikkes.\nKilde: Lars Code.


Grafiker - Grafisk.online\nSom grafiker er man specialist i at omdanne budskaber og kommunikation til et grafisk udtryk. Det vil sige en visuel præsentation, der skal fange modtageren bedre, end hvis det blot var en tekst sort på hvidt. En grafisk designer arbejder ikke på nogen fast platform. Grafiske arbejde kommer i mange forskellige former.\nHvad laver man som grafiker\nDen klassiske er i trykte medier. Det kan være brochurer, foldere, løsblade, bøger og så videre. Andre platforme der har brug for en grafisk præsentation, er websider, grafik til sociale medier og andet online indhold.\nEn grafiker kan også arbejde med animation. Der er med andre ord en bred vifte af opgaver og der venter som grafiker. Denne artikel tager fat i hvordan man bliver grafiker, og hvad det indebærer når først man er færdiguddannet og skal ud på arbejdsmarkedet.\nSom udgangspunkt kan alle blive grafiker. Men som i alle andre fag, kan en naturlig interesse og flair være et godt udgangspunkt. Som grafiker kræves der en rimelig grad af kreativitet. God grafisk formidling handler om at skille sig ud, og det vil man ofte opnå med en kreativ tankegang. Er man samtidig god til at kommunikere og formulere sig, bliver resultaterne oftest endnu skarpere.\nI bund og grund er ”grafiker” en stillingsbetegnelse til når der engang skal søges et job. For at blive grafiker, kan der tages flere forskellige uddannelser. Nogle grafikere kan også være autodidakte, men som udgangspunkt er det altid en god ide at have en uddannelse til at bakke sit CV op. En af dem er uddannelsen som mediegrafiker.\nSom mediegrafiker er det primære værktøj en computer af den ene eller anden art. En mediegrafiker uddannelse giver et godt teknologisk indblik i hvilke teknologiske muligheder man har, for at fremstille et godt grafisk produkt. Der findes et hav af forskellige værktøjer derude. Mest kendt er nok Adobes vifte af forskellige programmer, som f.eks. Photoshop, Illustrator og Indesign.\nSom uddannet mediegrafiker, vil en kommende arbejdsplads typisk være hos et reklamebureau, kommunikationsbureau eller blot enhver virksomhed, der har brug for en grafiker, til at kommunikere forskellige budskaber ud, både internt og eksternt.\nEn mediegrafiker uddannelse varer 4 år og 5 måneder. Uddannelsens længde taget i betragtning, bliver man rigtig godt klædt på til at levere grafisk design af høj kvalitet når man først er færdiguddannet.\nPå uddannelsen undervises man bl.a. i\nTil uddannelsen hører også en praktikperiode, der foregår på en given arbejdsplads. Praktikforløbet har til formål at give et indblik i hvad der venter på jobmarkedet når uddannelsen er færdiggjort, og samtidig bygge yderligt videre på de grafiske kompetencer.\nTECHCOLLEGE Technology, Ålborg\nHerningsholm Erhvervsskole, Ikast\nHANSENBERG, erhvervsskolen, Kolding\nNEXT Uddannelse, København\nSe kort over uddannelsessteder for mediegrafiker her\nGrafiker elev og grafiker lærling\nSom grafiker elev, får du mulighed for at finpudse og udvikle dine kompetencer fra bl.a. mediegrafikeruddannelsen. Som elev bliver du ”ansat” i en rigtig virksomhed. Du får løn, men dog kun elevløn. Den spænder fra omkring 12.000 til 16.000 fra start til slut. Elevlønnen stiger pr. år. Selvom elevlønnen ikke er i nærheden af hvad man får som færdiguddannet, er det stadig bedre end SU. Man skal samtidig se det som en biting, hvor den primære ”løn” er læringen og dygtiggørelsen af en selv, så man stiger i værdi når man engang skal fastansættes med almindelige løn.\nSom grafiker bliver du aldrig helt færdiguddannet. Der er altid mulighed for at dygtiggøre sig yderligere indenfor forskellige områder og teknologier. Selv den dygtigste grafiker, vil efter få år kunne se sine kompetencer forældet, såfremt man ikke har fulgt med. Grafiker branchen er nemlig en branche i rivende udvikling, og derfor kan det ofte være givtigt at kigge efter grafiker kursus rundt omkring.\nGrafiker kursus findes i forskellige former, både online og ved fysisk undervisning. Som grafiker bruger du værktøjer indenfor teknologier, der hele tiden udvikler sig. Det der kan være nyt og in i dag, kan være på vej ud kort tid efter. Er du ansat hos en virksomhed, kan det være en god ide at få lederen til en gang imellem at sende dig på grafiker kursus, både for din egen og hans skyld.\nGrafisk designer er, på papiret, grafikerens nærmest identiske tvilling. Der er dog væsentlig forskellige når man først kigger nærmere på de to titler. En grafiker bliver uddannet på erhvervsskoler, med en mere håndværksmæssig tilgang. En grafisk designer bliver udannet på akademier og meget mere kommunikations orienteret og arbejder primært med digitale værktøjer og typografi.\nBag en god grafisk designer, er der typisk et drev af personlig interesse og passion. Mange grafiske designer, vil have haft grafisk design som hobby eller fritidsinteresse det meste af livet. De er kreative ildsjæle, der brænder for at bruge deres kompetencer i kommercielle sammenhænge.\nSom grafisk designer styrker du en afsenders budskab, ved at pakke det ind i en meres interessant indpakning. Dette gøres ved den rette kombination af farver, former og tekst. Jo bedre et budskab er præsenteret i forhold til målgruppen, jo bedre en grafisk designer.\nDu kan blive ansat som grafisk designer gennem flere forskellige uddannelser. En anden uddannelse, der slægter grafiker og grafisk designer er multimediedesigner. Du kan blandt andet læse til multimediedesigner på Københavns Erhvervsakademi.\nLæs om multimediedesigner uddannelsen her\nSom grafisk designer, er der jobmuligheder i rigtig mange virksomheder. Et grafisk designer job, kan være både internt i en virksomhed, hvor du skal sørge for den daglige kommunikation både internt til personale, men også eksterne til kunder.\nDer vil også typisk være en eller flere grafiske designer i et web eller reklamebureau. Mindre virksomheder der ikke har behov for eller økonomisk kapacitet til en fast grafisk designer, vil typisk anvende web- eller reklamebureauer, når der skal udføres grafisk arbejde.\nFordelen ved et grafisk designer job i et reklamebureau, er at man får mange forskelligartede opgaver, gennem de mange kunder. Fordelen ved at sidde fast i en virksomhed er at man virkelig kan fordybe sig, og opnå kendskab til den givne virksomhed, og dermed blive endnu skarpere på det grafiske design.\nEn grafisk designer løn, varierer fra sted til sted og fra person til person. Løn bliver udelukkende beregnet efter de kompetencer du kommer med.\nDer findes mange forskellige måder at blive grafisk designer på. Vi har tidligere nævnt uddannelsen som multimediedesigner. Flere andre uddannelser klæder dig også på til senere at kunne blive ansat som grafisk designer.\nAf forskellige uddannelser kan bl.a. nævnes:\nGrafisk kommunikation – (Professionsbacheloruddannelse)\nDesignledelse – (Kandidatuddannelse)\nMediegrafiker – (Erhvervsuddannelse)\nDesigner – (Kandidatuddannelse)\nGrafisk fortælling – (Professionsbacheloruddannelse)\nVisuel kommunikation – (Professionsbacheloruddannelse)\nVejen til at blive grafisk designer, er derfor forskellig. Det afhænger i sidste ende af, hvilken type grafisk designer man ønsker at være, og med hvilket fokus. Fælles for dygtige grafiske designere er en sideløbende træning og opsøgning af vide i fritiden, ved siden af uddannelsen.\nLæs mere om de mange uddannelser som grafiker på Ug.dk's hjemmeside.\nHer kan du følge et InDesign kursus for begyndere helt gratis. Her lærer du det mest basale redskaber for at kunne arbejde i Indesgin. Det er oplagt at tage dette grafiker kursus, hvis du drømmer om at kunne lave dine egne brochure, plakater og annoncer i Indesign.\nDu kan også blive en del af det største kreative netværk Behance. Som et online netværk for grafiker, hvor man kan inspirere hinanden med sit grafiske arbejde og få anerkendelse.


Netværksanalyse | Samfundslitteratur\nHome » Metode » Netværksanalyse\nNetværksanalyse er en metode, som vinder frem på en række områder indenfor særligt samfunds- og sundhedsvidenskaberne. Netværksanalyse - en introduktion indfører læseren i netværksanalysens grundlæggende elementer.\nBogen giver et overblik over nogle af de vigtigste netværksteorier samt, hvordan man designer en netværksanalyse og...\nBogen giver et overblik over nogle af de vigtigste netværksteorier samt, hvordan man designer en netværksanalyse og indsamler data. Endelig gennemgår den en række centrale netværksanalytiske teknikker til analyse og visualisering af data. Kombinationen af disse elementer giver læseren et godt fundament for at kunne foretage egne netværksanalyser.\nGennem brug af eksempler på og visualiseringer af netværk vises det, hvordan man kan analysere sociale strukturer og aktørers positioner i netværk.\nIntroduktionen er henvendt til studerende på alle videregående uddannelser, samt til ledere, konsulenter, behandlere og andre praktikere, der ønsker at kunne gennemføre simple netværksanalyser.\nKapitel 1 · Teori 9\nHvad er et netværk og netværksanalyse? 9\nFra teori til design 25\nKapitel 2 · Data og design 27\nDesign af netværksanalysen 27\nDatakilder og -indsamling 32\nRelationers styrke og retning 39\nNetværksforandringer og kausalitet 41\nEtiske overvejelser 47\nFra design til undersøgelse 48\nKapitel 3 · Analyse 51\nNetværksniveauet: Hvordan hænger netværket sammen? 53\nGruppeniveauet: Hvordan er netværket opdelt? 59\nAktørniveauet: Hvem er de vigtige aktører? 70\nFra beregning til visualisering 76\nKapitel 4 · Visualisering 77\nAndre overvejelser 88\nFra visualisering til modtager 96\nKapitel 5 · Afrunding 99


Lasse Rimmer: En kendt dansk komiker samt radio- og TV-vært.\nLasse Rimmer er en kendt dansk komiker samt radio- og TV-vært. Han er født i Århus d. 26. marts 1972, og far til børnene Pippi Alberte og Hedvig Betty. Børnene har han sammen med sin tidligere kone Lene Dahlquist. En af de første gange man så Lasse Rimmer på TV var i TV2´s quizprogram Jeopardy, hvor han var vært i perioden 2000 til 2003. Dog er han nok efterhånden mere kendt for sin bærende værtsrolle i TV2´s live sketchshow Live fra Bremen.\nLasse Rimmer har gennem sin karriere blevet omtalt som komikeren, som taler i et meget højt tempo, og som har en tendens til at improvisere meget, især ved indledende indslag, hvor publikum bliver inddraget.\nLasse Rimmers karriere\nLasse Rimmer har efterhånden en meget bred karriere både inden for radio, TV og komiker branchen, men han har også været vært på flere radioprogrammer samt spillet den ene hovedrolle i Filmen Fri os fra det onde.\nFørste gang man så Lasse Rimmer som stand-up-komiker var d. 15. juli 1993, hvor han deltog i DM i stand-up, hvor han endte i finalen. Dog blev det kun til en placering uden for top 3. Herudover har Lasse Rimmer været med i showene Talegaver til Børn og Fem på Flugt, hvor han bl.a. har arbejdet sammen med Mikael Wulff, Omar Marzouk og Sebastian Dorset.\nGennem Lasse Rimmers radio karriere har han arbejdet for Radio 100FM i perioden 2003 til 2009, hvor han var vært på programmet Morgenhyrderne, hvor han sammen med sin medvært Andrea Elisabeth Rudolph modtog Årets Ærespris i 2005 ved branchekonferencen Radio Days. Tilbage i 2007 afslørede BT en afstemning, som viste, at Lasse Rimmer var en af de mest populære radioværter i Danmark.\nLasse Rimmer har gennem sin karriere deltaget i samt været med til at producere flere forskellige TV-programmer bl.a. En sjov halv time, Casper og Mandrilaftalen, Langt fra Las Vegas, Test Nationen, Er du rigtig klog?, Smagsdommerne samt TV2´s populære underholdnings- og sketchshows Live fra Bremen.\nOm 'Lasse Rimmer: En kendt dansk komiker samt radio- og TV-vært.' #247


Dating i Vejstrup – Find din næste kæreste her\nAdskillige netbutikker i Danmark yder nu et bredt udvalg af fragtmuligheder. En af dem der er mest populær er nu til dags levering til en pakkeshop, og så kan du blot hente de nyindkøbte produkter når der er mulighed for det. Muligheden er nemlig ultra ukompliceret, samt desuden tilmed den prisbilligste leveringsmulighed.\nDu kan endvidere forsøge at vælge at få leveret til din lejlighed eller til når du er på job. Leveringsmetoden bliver gerne en anelse mindre prisbillig, men tillige meget hensigtsmæssig. Den mindst kostelige leveringsmanér af Dating i Vejstrup er dog at du selv henter pakken, som dog kræver at du bor nær Dating i Vejstrup netshoppens bopæl.\nLeveringshastigheden kan være særligt udslagsgivende om vi skal bruge varen inden for kort tid, så herved er det relativt meningsfuldt at du undersøger den anslåede leveringstid ved det vedkommende produkt.\nEn hel del Dating i Vejstrup online outlets udlover muligheden for dag-til-dag levering på en hel del produkter, hvilket er forudsat at ordren gennemføres forud for et givent tidspunkt, så at de med sikkerhed kan nå at få Dating i Vejstrup skippet afsted før de lageransatte har fri.\nEn hel del internet forhandlere byder på portofri fragt, men for det meste er det så præmissen at du indkøber for en fastsat sum. Desuden bør man gribe den mest betalelige leveringsform, som i mange tilfælde – om du er nær Randers, Varde eller Struer – vil blive at få bragt produkterne til et afhentningssted.\nDet er efterhånden virkelig bekvemt for almindelige dødelige at finde de bedste priser på Dating i Vejstrup på forskellige e-shops, og til gengæld har de fleste webbutikker set sig nødsaget til at nedsætte priserne på en række af deres varer – til babyer og børn, og ligeledes til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange frembyde fragtfri levering.\nTrods dette kan det imidlertid vise sig lukrativt at prøve et par forskellige netshops efter Dating i Vejstrup udsalg inden du shopper, således at man er sikret at få den prisbilligste pris.\nDu bør imidlertid være så påpasselig, at hvis en e-butik annoncerer Dating i Vejstrup til en pris der kan virke mystisk overkommelig, bør det i nogle tilfælde være et tegn på en svindel internet forhandler. Kortbestillinger er i hvert fald indbefattet af en lov, som skærmer folk overfor uærlige e-handler.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du vælge en løsning på afbetaling som f.eks. ViaBill, ifald du har i sinde at godtgøre pengene af flere omgange.\nForinden folk handler Dating i Vejstrup hos en e-shop kunne de for at være på den sikre side overveje netbutikkens handelsvilkår, dog er det for det meste ikke særlig morsomt.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at tjekke hvorvidt e-butikken er e-mærket medlem, fordi det er et kendetegn for at online shoppen føjer de officielle danske regler, og at virksomheden undertiden revideres af jurister som har megen viden om retningslinjerne. Desuden får du anledning til en hjælpende hånd, hvis du oplever udfordringer med din shopping.\nDertil stiller vi forslag om at du er på vagt for de mest vedkommende retningslinjer der har indflydelse på ordren, som eksempelvis hvilken returneringsret på Dating i Vejstrup online shoppen kører med. I relation til det er det desuden essesentielt, at man stadig sikrer sin faktura e-mail, således man til enhver tid kan bekræfte sin ordre, ligegyldigt om du er på shopping til en dreng eller pige.\nTrustpilot genererer en lang række gunstige chancer for at gennemsøge adskillige aktuelle forbrugeres bedømmelser og af den grund tilrådes det, at du vurderer webbutikkens Dating i Vejstrup vurderinger før du færdiggør din shopping.\nFacebook indebærer ydermere super belejlige genveje til at få kendskab til online virksomhedens kundetilfredshed. I øvrigt møder vi faktisk internet firmaer hvor du kan skrive en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket desuden burde benyttes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nDenne side er reklamefinansieret. Vi arbejder tæt sammen med en hel del e-forretninger derved at vi fremviser firmaernes produkter, og indhenter kommission i tilfælde af at en af vores besøgende laver en transaktion.\nOplysninger om Dating i Vejstrup og outlets på nettet understøttes fra tid til anden, men vi ønsker ikke at tage ansvar for forandringer der potentielt er foretaget siden vi senest opdaterede de anvendte informationer.


Skuffelys – LOEVSCHALL\nSkuffelyset kan nemt monteres i skuffens sider, og tænder automatisk når skuffen åbnes.\nDet unikke design har en højde på kun 6 mm, og løsningen passer derfor også til skuffer med meget lidt plads.\nVed hjælp af særligt designede linser skabes der et jævnt og godt lys i hele skuffen.\nLoevschall A/S har taget design patent og har derfor IP-rettighederne over dette produkt.\n1 x Skuffelys (enten højre eller venstre)\n3 x Kabelkanaler\nBestil 2 pakker (en til højre og en til venstre) så du sikre, at hele din skuffe bliver veloplyst.\nHusk at tilkøb en driver til skuffelyset.


12.08.2017 12.08.2017 - af danske escort piger jylland utroskab porno - 1 Kommentar\nFor at fortlle hvor dejligt der er at kontoret har brugt deres rsbuget p at kbe een pakke af det skaldte "super absoberende" toilet papir. Fl.) er s dyre som de er, nr man konstant skal hre og se p de elendige reklamer de sender ud overalt. En passende smagls opflger til en liges smagls reklame. Det resulterer i hvert fald langt fra i, at jeg kber mere klovborg ost. Det bliver da et hit" 3) fatter bare ikke reklamemnd. Med pikken langt oppe i hende, stoppede Frederik for at kysse, og fortsatte så den vedvarende penetrering. Han begreb ikke hvorfor en så yndig pige skulle gå i skole i drenge tøj, med mindre der var tale om en eller anden form for afstraffelse, men det lød mere som om det var en general bestemmelse, da hun åbenbart ikke var i stand. I den anden har kvinden Gud-hjlpe-mig ladet sin rdgiver sidde og holde sin unge!\nGratis Danske Pornofilm: Danske escort piger jylland utroskab porno\nS, - alts, ganske almindelige enkelt forsikringskunder. Så lækert at have hele munden fyldt med mandenosser som var fyldt med sperm. Slukker for Reklamer. Hun virker mere som Honeymonster p kokain end en kvinde som er begejstret. Oprettet: Kl: 13:24:00 Lund Sommetider siger studievrten.\nDanske escort piger jylland utroskab porno - Thai Massage\nÅrhus bordeller nuru københavn Ansvarlig firma: huggies convertable. Puhhhhh, det var sku dejligt lige at f det ud af r ved at g til af disse skod reklamer, bedste pornostjerner i syv sind nu kan jeg lidt igen kan jeg mrke Tak for ret drenge og piger, alle kommentarer er seflgelig velkomne! Oprettet: Kl: 20:38:00 Mathias Falk Svendsen. Hvis man kigger i Leasy's reklameblad (Som jeg ellers aldrig lser) bliver prisen cirka dobbelt s hj nr man betaler p afbetaling. Troede den frst var slem, nummer to blev da endnu vre.\nPrivate pornos mollige akt fotos 531\nDanske escort piger jylland utroskab porno 899\nFetish støvler gratis fisse film Private billeder frække big pussy lips\nDanske escort piger jylland utroskab porno 768\nDanske escort piger jylland utroskab porno - Solcenter luder\nNæsten Alex lo flovt, men følte en euforisk glæde der var svær at undertrykke, og hvorfor skulle han også det. Kys kys og videre i den dur. Og det kan da kun g for langsomt!\nOm danske escort piger jylland utroskab porno\nSe alle indlæg af danske escort piger jylland utroskab porno →\nEn kommentar til “Danske escort piger jylland utroskab porno”\ndanske escort piger jylland utroskab porno siger:\nHot escort jylland.11 mand til mand.\nDanske escort piger jylland utroskab porno på Danske escort piger jylland utroskab porno


Netcompany-direktør: En 65-årig biolog kan bidrage bedre end en doven 25-årig | Version2\nNetcompany-direktør: En 65-årig biolog kan bidrage bedre end en doven 25-årig\nFrem mod 2030 vil digitalisering skabe flere, ikke færre job på det danske arbejdsmarked, mener iværksætter og direktør i Netcompany André Rogaczewski. Men der er et par knaster.\nErik Holm Fredag, 15. september 2017 - 8:59 11\nMan fornemmer det allerede, når han træder ind ad døren. André Rogaczewski, medstifter og direktør i it-virksomheden Netcompany, er en omvandrende superoptimist, der med et fast håndtryk, skarpt blåt jakkesæt og et smil så bredt som boulevarden uden for vinduet ser frem til digitaliseringen af det danske arbejdsmarked de kommende år.\nDet er god forretning for hans virksomhed. Men det handler også om at bidrage med en stemme i debatten. En stemme, der adskiller sig fra mange andre i den offentlige debat, hvor medierne næsten dagligt skriver i frygtsomme vendinger om konsekvenserne af digitaliseringen.\nStemmer om fremtiden\nDigitalisering, selvlærende maskiner, kvanteteknologi, kunstig intelligens, kunstigt kød, bioprint, wearables, virtuelle assistenter, virtuel virkelighed og muligheden for at klippe og klistre i vores gener.\nDet er som bekendt svært at spå om fremtiden, men én ting ved vi: Den vil blive kraftigt påvirket af revolutionerende teknologier, som vi allerede nu ser konturerne af, og som udvikler sig med en utrolig hastighed.\nIngeniøren sætter i denne serie stemmer på udviklingen gennem interviews med en række markante personer i teknologidebatten. Vi spørger dem, hvordan de ser udviklingen, og hvilke konsekvenser de tror, den får for vores hverdag, vores forhold til hinanden og vores samfund generelt.\n»Jeg deler slet ikke den frygt. Jeg er overbevist om, at vi i en lang periode kommer til at mangle arbejdskraft. Det bliver ikke kun digital arbejdskraft, men generelt,« siger André Rogaczewski.\nI januar var Netcompany den første danske virksomhed i 20 år, som rundede 1.000 ansatte. Den bemærkelsesværdige bedrift og kontante personlige holdninger har gjort Rogaczewski til en efterspurgt mand, der blandt andet sidder med i Disruptionrådet.\nFrygt eller Nirvana-drøm\n»Der er grundlæggende to forskellige tilgange til digitaliseringen. Nogle frygter, at deres job vil blive erstattet af forskellige digitale systemer, mens andre mener, at man bare skal indføre skat på robotterne og nyde den ekstra fritid, automatiseringen giver. En form for Nirvana, hvor alle ser op i himlen, læser Hemingway og Steinbeck og fordyber sig i kunst. Men begge er forkerte,« siger André Rogaczewski og henviser til historien:\n»Hvis man ser på den digitale udvikling de seneste 20 år fra e-mail og internettet til mobiltelefonen, ser vi, at hver gang der kommer ny teknologi, stiger vores produktivitet, og menneskets kompetencer blive mere efterspurgte. Der har ikke været ét tilfælde, hvor vi ikke har kunnet skaffe nye arbejdspladser. Der står vi lige nu. Danmark mangler arbejdskraft, og det vil fortsætte i den nærmeste fremtid.«\nFødt 1968 i Jelenia Góra, Polen.\nMaster, Comp. Sc., Aalborg Universitet, 1993.\nFra 1993 til 2000 ansat i konsulenthuset Accenture, hvor han stoppede som manager.\nMedstifter og siden 2013 adm. direktør i Netcompany A/S, der blev stiftet i 1999.\nMedlem af blandt andet Disruptionrådet.\nEn rapport fra konsulenthuset McKinsey, der rådgiver virksomheder i den digitale omstilling, spåede for nylig, at 40 ud af 100 danske arbejdstimer kan automatiseres med eksisterende teknologi. André Rogaczewski køber konklusionen, men automatisering betyder ikke, at jobbene forsvinder, pointerer han.\n»Tværtimod vil vi frigøre kræfter til de sjove opgaver. Alle de steder, jeg kommer, har økonomiafdelingerne eksempelvis fået færre opgaver, men til gengæld indsigt i data og økonomiske mønstre, der gør, at medarbejderne kan indgå aktivt i styringen af virksomheden frem for at taste tal. Medarbejderne får nye roller, som gør afdelingerne mere værdifulde. Den transformation vil ske i de kommende år,« siger André Rogaczewski og peger på e-mail som et eksempel på en teknologi, der engang så truende ud:\n»Tænk på de mange job, hvor vi skrev breve til hinanden tidligere. Skrive, rette og skrive om igen. Sådan var det jo, og folk var bange for at miste de opgaver dengang,« siger han.\nHvem får vi brug for?\nI Danmark er vi gode til at sikre os, at medarbejderne følger med, og at vi indfører teknologi løbende. Det skal vi blive ved med, mener iværksætteren. Men hvem er det så, der bliver brug for, når maskinerne overtager papirflytteriet, som det populært kaldes?\nTre væsentlige udviklinger ifølge André Rogaczewski\nFaglig styrke vil komme mere i højsædet. Du skal have en grundlæggende faglighed og være dygtig til det, du gør. Resten kan justeres.\nForandringsparathed og en dynamisk indstilling til arbejdet kommer i stigende fokus. Et åbent sind bliver afgørende.\nStørre passion. Du kan være dygtig og fleksibel, men du skal brænde for det, du laver, hvis du for alvor skal have succes, og bruge tiden fornuftigt. Fremtidens arbejdsmarked handler ikke kun om lønchecken.\nIfølge André Rogaczewski er det langt hen ad vejen de samme mennesker og jobtyper. Men vi skal skabe et mere dynamisk arbejdsmarked, hvor både medarbejdere, uddannelsesinstitutioner og virksomheder er langt mere omstillingsparate imod digitale løsninger og opgaver. Danmark er i krig, lyder det.\n»De, som bygger de næste digitale løsninger, vinder den globale konkurrence. Skal vores virksomheder være konkurrencedygtige, og vores offentlige system så tidssvarende som muligt, skal vi vinde denne digitale krig. Til det har vi brug for digitale soldater, og der er vi i undertal i Danmark. De fleste virksomheder, jeg møder i dag, oplever, at de ikke kan eksekvere. De mangler ikke ideer, men folk til at bygge systemerne, udføre tests, samle data etc.«\nDet lugter med andre ord lidt af flere ingeniører, dataloger og andre med tekniske kompetencer, men sådan behøver det ikke nødvendigvis at være. Digitale soldater kan i princippet være hvem som helst, så længe den grundlæggende faglighed er i orden, og man tager personligt ansvar, mener han. Til gengæld er mageligheden en død sild i Rogaczewskis bud på fremtidens arbejdsmarked.\n»Jeg er ligeglad med, om du har læst kemi, fysik, geologi, biologi, har skrevet din stil i hånden eller har regnet med kridt på tavlen. Det interessante er din faglige tyngde. Så kan man på tre måneder dreje dig i den retning, der er brug for på den enkelte arbejdsplads. Er skroget vandtæt, kan du male skibet mange gange,« siger André Rogaczewski.\nDermed bør vi også som samfund tage et opgør med visse uddannelser, påpeger han. Vi skal stadig uddanne etnologer og lignende, men ikke for mange, og de uddannelser, der kombinerer fag og dermed ikke kommer i dybden, bør skrottes. Stort set alle uddannelser skal kunne passes ind i den digitale krig, hvis Danmark skal klare sig, lyder hans budskab.\n»Your country needs you,« siger André Rogaczewski med reference til Lord Kitcheners berømte plakat fra Første Verdenskrig.\nDet handler om personlighed\nSenere denne dag skal it-bossen holde tale for medarbejderne i forbindelse med en stor firmafest. Denne gang for 1.100 ansatte. I Netcompany er otte ud af ti medarbejdere unge, men det behøver ikke at være en pejling for det digitale Danmark anno 2030, understreger han.\n»Vi er i den specielle situation, at vores branche er meget ung, og at vi har brug for et konstant inflow af nyt talent. Men der vil være masser af behov for mennesker, som er forandringsparate. En 65-årig biolog kan klart bidrage. Også bedre end Dovne Robert på 25, som kun gider være bibliotekar. Det handler om personlighed,« mener André Rogaczewski.\nGenerelt er der for meget negativt fokus på konsekvenserne af digitaliseringen set fra hans stol. Vi lever i fantastiske tider, men glemmer tit, hvor vi kommer fra, siger han med reference til arbejdsmarkedet for 20 år siden. Dermed risikerer vi at overse mulighederne.\n»Prøv at spole arbejdsmarkedet bagud, så tror jeg nok, der ville være demonstrationer foran Christiansborg. Det bliver et meget mere frit og levende arbejdsmarked de kommende år. Men man skal ville flytte sig, og man skal kunne se mulighederne,« siger André Rogaczewski.\nArtiklen stammer fra den trykte udgave af Ingeniøren.\n17. nov 2017 Modeltog gør datalogi mere håndgribeligt på KEA: »Vi laver ikke traditionelle forelæsninger«\n15. sep 2017 Denne artikel\nHenning Kjær Lørdag, 16. september 2017 - 12:08\nDigitalisering, produktivitet og vækst\nNår nu digitaliseringen har bredt og fortsat breder sig, og man siger digitalisering sparer en masse arbejdskraft, så skulle man tro at produktiviteten steg og vi fik vækst!\nMen politikere og økonomer taler som om vi kun kan få vækst ved at øge arbejdsstyrken. Hvorfor giver digitaliseringe ikke en målelig vækst?\nRogert Münzberg Lørdag, 16. september 2017 - 13:45\nSelvfølgelig kan væksten måles\n– det afhænger blot af, hvilken lineal du benytter.\nFor 25 år siden opfandt og udviklede vores firma et nyt telefonsystem til SKAT.\nDet var dengang man skulle tage en halv fridag for at møde personligt op på skattekontoret, trække et nummer og vente i op til flere timer, før man kunne få ændret et enkelt lille tal på sin forskudsopgørelse.\nMed vores nye telefonsystem (voice response) kunne alle med en trykknap telefon lige pludselig ændre deres skattekort eller indberette årsopgørelsen, hjemme fra sofaen – 24x7.\nSystemet har været i brug i mindst 20 år. Det må da siges at være en succeshistorie.....;-)\nHvor mange arbejdstimer har det mon sparet (i hele værdikæden)?\nHvor mange personer har det system mon skåret væk hos SKAT?\nBlev arbejdsstyrken hos SKAT beskåret eller blev der frigivet ressourcer til mere vigtige opgaver?\nKan man tillade sig at kalde sådan en udvikling 'vækst'?\nRogert Münzberg Lørdag, 16. september 2017 - 14:20\nMere vækst og innovation\nVores firma er iøvrigt stadig i fulde omdrejninger – og vækstpotentialet ifm digital og teknologisk innovation er en betydelig spidskompetence hos Münzberg & Münzberg.\nDet er uhyre vigtigt at forstå, at teknologisk udvikling ikke nødvendigvis er digital eller elektronisk. Det er en afgørende pointe at holde sig for øje, specielt når der tales om 'disruption' og om nye markedsomvæltende forretningsmodeller.\nMindre kan også gøre det – og endda temmelig fremragende ;-)\nIvo Santos Lørdag, 16. september 2017 - 16:15\ntalenter uden håb\nOg så er der naturligvis alle dem som har talentet, men som aldrig for mulighed for at bevise deres potentiale, de er så henvist til enten langtidsledighed eller noget andet.\nHenning Kjær Søndag, 17. september 2017 - 8:53\nRe: Selvfølgelig kan væksten måles\nJa der er mange eksempler på digitale løsninger (skat, e-mail/post væsenet) som sparer arbejdstimer (øger produktiviteten), men hvorfor bidrager det iflg. økonomer ikke til vækst i BNP.\nHvad laver alle disse mennesker som før lavede de nu digitaliserede opgaver?\nRogert Münzberg Søndag, 17. september 2017 - 11:57\n@Henning Kjær -\nKan du venligst formidle os en kildehenvisning til økonomernes udtalelser?\nDen økonomiske vækst har jo samlet set været uændret siden 1966 - altså stigende. Hvorvidt digitaliseringen har haft en indflydelse på væksten, afhænger igen af, hvilke 'briller' man vælger at kigge igennem.\nEksempelvis: Hvilken produktionsværdi ville vort samfund (Danmark) have i dag, såfremt vi ikke havde digitaliseret noget som helst?\nHvis man svarer "det samme som nu" på det spørgsmål, har dine økonomer ganske ret.\nAlmindelig sund fornuft ville nok sige os, at det ville være for godt til at være sandt.....;-)\nMogens Bluhme Mandag, 18. september 2017 - 17:11\nRe: Digitalisering, produktivitet og vækst\nMange økonomer taler ensidigt om at øge arbejdsudbuddet. Men er demografiske forskydninger et problem? Hvis produktiviteten stiger tilsvarende er der vel ikke noget problem med "ældrebyrden"? Samlet bruger vi bare mindre arbejde på at producere de samme goder. Der kan så være et issue med at fordele arbejde og goder men det er på et andet detaljeringsniveau.\nEn tredje parameter er miljø. Der skal jo forbrugere til at aftage produkterne. Her kommer bæredygtighed og produkters livscyclus ind.\nDe klassiske økonomer taler sjældent om hvilken type arbejdskraft de tænker på - uddannelse betragtes negativt som at forsinke indtrædelse på arbejdsmarkedet.\nNår jeg som lægmand har læst forudsætninger og baggrunde for økonomiske makromodeller, slår det mig, hvor tilbagestående markedsfundamentalistiske modeller er.\nFrank Hvid Petersen Tirsdag, 19. september 2017 - 14:05\nHenning Kjær kommer ind på et af de største mysterier for nationaløkonomer i disse år: Hvordan kan det være, at vi i disse år ser en utrolig lav produktivitetsvækst i mange vestlige lande samtidig med at vi siger, at vi står i en periode med utrolig store teknologiske landvindinger?\nLige et par begreber først: Vores velstand (det vi alle i flæng kalder "væksten") kan øges ved at flere arbejder (det er ikke nok at de kommer i arbejdsstyrken, hvis de ikke har noget at lave), dem der har et arbejde knokler i nogle flere timer, eller at vi får mere arbejde for hånden for hver arbejdstime vi lægger (= øget produktivitet). Et højere arbejdsudbud har altså intet med produktivitet at gøre.\nDet såkaldte "productivity puzzle" som Rogert efterspørger artikler på, er omtalt i stort set samtlige rapporter de sidste 4-5 år fra bl.a. OECD, IMF, BIS, diverse nationalbanker m.m. og diskuteres ivrigt i mange videnskabelige artikler.\nDer er flere skoler af forklaringer på "mysteriet"\n1) Vores velstands/vækstmål (BNP) er et gammelt mål, der ikke ordentligt kan måle alle de fremskridt, som især den nyere teknologi frembringer. Hvis vi måler et for lavt BNP ift. arbejdsindsats, ser det ud til, at vi ikke er så produktive;\n2) Det tager tid for store teknologiske fremskridt at "sive" ned igennem økonomien og blive alment brugt, så produktiviteten først øges med en vis forsinkelse;\n3) De teknologiske landvindinger vi ser i disse år, ser "fancy" ud på overfladen (internettet, AI, robotter), men er intet at regne med ift. tidligere knap så "fancy" opfindelser som rindende vand, kloakering, elektricitet, specielle former for svejsning, køleskabet, penicilin osv. Især USA-økonom Robert Gordon har skrevet en del om dette;\n4) Nogle nye teknologier øger produktiviteten markant, men modsvares af tabet af produktivitet fra andre nye opfindelser som fx. Facebook og øget brug af smartphones og den distraktion og mindskelse af vores produktivitet, som de udløser;\n5) Aflønningsformer i især den angelsaksiske (og børsnoterede) verden, der animerer til kortsigtet tænkning hos ledelserne pga. fokus på især eget aktie-optionsprogram, hvilket medfører manglende investeringer i ny teknologi, demotiverende ledelsestil osv. (der er lavet diverse tests af finansdirektørers lyst til at foretage en garanteret meget rentabel investering mod at skulle skuffe børsmarkederne på kort sigt pga. brug for penge til investeringen. Jeg mener (har analysen et sted) at over 60% ville takke nej!!!\nDenny Christensen Onsdag, 8. november 2017 - 8:53\nRe: talenter uden håb\nFår eller opsøger?\nJesper Frimann Onsdag, 8. november 2017 - 10:00\nDe er nu et administrativt overhead.\nMen bare rolig.. de tæller stadig med i BNP.\nJeg er sådan nogenlunde enig med André Rogaczewski, ikke helt meeen han har fat i noget.\nJeg er ligeglad med, om du har læst kemi, fysik, geologi, biologi, har skrevet din stil i hånden eller har regnet med kridt på tavlen. Det interessante er din faglige tyngde. Så kan man på tre måneder dreje dig i den retning, der er brug for på den enkelte arbejdsplads.\nLæg mærke til hvad det er for nogle uddannelser han nævner. Det er naturvidenskabelige uddannelser, og det er der en grund til. Det er bare naturvidenskaben der bringer os fremad, det er i høj grad den der har skabt stort set alle fremskridt i samfundet (hvis man regner sundhedsvidenskaben med som værende en naturvidenskabelig uddannelse).\nJa, vi kan diskuttere om hvor sjovt livet ville være uden Humanisterne, der skal jo musik, litteratur, teater, film m.m. for at vi kan holde ud at være til. Så dem vil jeg meget nødig undvære.\nProblemet i vesten er IMHO, at de 'samfundsvidenskabelige/erhvervs' uddannede har overtaget samfundet. Hvis vi ser på folketinget, så har langt de fleste der sidder i folketinget, samfundsfaglige. Og hele centraladministrationen er samfundsfaglige.\nOg ja.. vi har brug for jurister, økonomer etc. etc. Men sku ikke så mange af dem, og slet ikke i en indavlet samfundsstruktur, hvor de ikke bliver udfordret og tvunget til at tage konsekvenserne af ikke at forholde sig til den faglige virkelighed, der er i samfundet. Og hvor de løsninger de vælger er mere og mere af det samme, fra deres faglige værktøjskasse, og mindre og mindre af løsninger fra andre faggruppers værktøjskasser.\nDer er en grund til at vi ser alle de her fejlede offentlige projekter (ikke kun IT), det er simpelt hen fordi man ikke forholder sig til den faglige virkelighed, der er på faglige område man kører projektet på.\nHvis vi ser på IC4 toget.. så var det en politisk og embedsmands beslutning at ændre et projekt fra elektriske tog til diesel tog, med en leverandør der var ekspert i at lave elektriske .. ikke diesel tog.\nHvis vi ser på Sundhedsplatformen.... hvis vi ser på... [INSERT FAVORITE FAILED PUBLIC IT PROJECT].\nSå ja.. Og det er synd.. for vi har haft en tradition i Danmark, at det var godt Håndværk, købmandskab og videnskab. Der skabte væksten og værdien.\nHvis du ser på de største virksomheder (og formuer for den sags skyld) så er langt de fleste netop skabt af gode håndværkere, Købmænd og folk med naturvidenskabelig baggrund.\nJesper Frimann Onsdag, 8. november 2017 - 10:03\nRe: Cand. polit\nØh ? Du mener ikke at Internettet har været/er en paradigme skiftende opfindelse ?\nHold da op......\nNy generation af Digital Post sendt i udbud til 235 millioner\nDigitalisering Offentlig it Udbud\nFælles it for Danmarks biblioteker udrullet i næsten hele landet: »Unikt« og »innovativt«\nDigitalisering Offentlig it\nDigitalisering Drift Offentlig it\nAmbitious Backend Developers to a successful start-up\nWeb Developer for 3D Application\nSenior it-projekleder, der gør en forskel\nSoftwareudvikler med embedded C++ erfaring\nBrexit bremser it-projekter i danske virksomheder\n16. dec 07:39\nUgens it-job: Ørsted, Widex og en dansk bank søger it-professionelle\n15. dec 13:30\nIoT-ekspert: Danske udviklere mangler nødvendige kompetencer\n14. dec 12:46\nFlere store elektronikfirmaer søger udviklere\n13. dec 12:26\n12. dec 12:17\nOpenAPI Platform Manager\nDynamisk leder til udvikling af et spændende it-forretningsområde\nInformation Management Consultant with Power BI and .NET skills\nSeniorkonsulenter søges til Information Management\nAzure udvikler til Large Scale Cloud Computing


Fordele og ulemper blev vendt og drejet | jv.dk\nIndehaveren af BJ Agro ved rejsegildet på virksomhedens nybyggeri. Arkivfoto: Steen Rasmussen\nValg af byggegrund var ikke nemt, da virksomheden BJ Agro skulle finde placering til ny produktions- og lagerhal. Vejen Kommune blev taget med på råd.\n13 jul. 2020 kl. 18:56\nHovborg: Indehaveren af BJ Agro, Benny Jensen, havde muligheder nok, da han skulle vælge, hvor virksomhedens nye produktions- og lagerhal skulle placeres.\nFordele og ulemper blev vendt og drejet, og det endte med, at han tog Vejen Kommune med på råd. Kun én ting var sikkert, der skulle bygges i Vejen Kommune. Men placeringen af det nye byggeri kunne være både tæt ved motorvejen, i nærområdet eller hjemme ved privaten.\nHører til i Hovborg\nBJ Agro, der har specialiseret sig i at producere flydende gødning til planteavl, biogas og rensningsanlæg, har indtil nu haft opdelt administration og produktion på henholdsvis landet og ved motorvejen. Efter at have fået belyst de forskellige muligheder blev placeringen af den nye produktions- og lagerhal dog vedtaget med et stærkt argument. Virksomheden hører nemlig til på landet, og Hovborg er der, hvor virksomheden har hjemme.\n- Vi har haft en rigtig god beslutningsproces. Vejen Kommune var med deres proaktive tilgang med til at hjælpe os med at finde en byggegrund, der passede til vores behov og vores tanker. Modningsprocessen tog lidt tid, men da det blev afgjort, tog det hele pludselig fart, siger Benny Jensen, direktør for BJ Agro, i en pressemeddelelse.\nI efteråret 2019 samlede BJ Agro et team af egne rådgivere og kommunens sagsbehandlere indenfor både planlægning og byggesagsbehandling til miljø- og vejteknikere. Her blev alle tænkelige emner vendt – både i forhold til placering af byggeri, vejadgang, spildevand, timing af byggeprocessen m.v.\nVi har haft en rigtig god beslutningsproces. Vejen Kommune var med deres proaktive tilgang med til at hjælpe os med at finde en byggegrund.\nKøbsaftalen blev underskrevet ved juletid og herefter overgik samarbejdet om byggeriet med BJ Agros rådgiver Tegnestuen Mejeriet og Vejen Kommune. Selvom der kom corona, og Danmark pludselig lukkede ned, så skete det modsatte i byggebranchen. BJ Agros entreprenør Erik Møberg fra Hejnsvig havde fokus på at komme i gang hurtigst muligt, så der skulle indhentes nærmere præciseringer og data, som Vejen Kommune leverede hurtigt og smidigt trods hjemsendelse.


Distributør tjente stort på harddisk-krisen - fordobler millionoverskud - Computerworld\nDistributør tjente stort på harddisk-krisen - fordobler millionoverskud\nDansk distributør-overskud på mere end en million kroner per ansat.\n28. februar 2013 kl. 11.24\nResultat af primær drift 19,7\nResultat før skat 19,8\nResultat efter skat 14,5\nLæs mere om Werd ApS i Brancheguiden\nJakob Nielsen, der er direktør og nybagt halvpartsejer af WERD - det tidligere Røsler Distribution - lægger kortene på bordet med det samme.\n"Vi kan lige så godt kalde en spade for en spade. Udover, at vi har haft rigtig godt fat i markedet, så skinner harddisk-krisen igennem på vores regnskab. Vi har lavet en pæn omsætnings- og indtjeningsforøgelse med samme mandskab. Det skyldes, at vi har haft et setup, hvor vi kunne reagere hurtigt, da der var mangel på harddiske i markedet," siger Jakob Nielsen.\nDe tørre tal viser, at WERD forøgede bruttofortjenesten med 50 procent og næsten fordoblede overskuddet fra 11,8 millioner kroner før skat i 2010/11 til 19,8 millioner kroner før skat i 2011/12. Det svarer til mere end en million kroner per medarbejder.\n"Vi ville jo være godt dumme, hvis vi ikke var glade for det regnskab. Desværre er det nok ikke et resultat, vi kommer til at gentage - ellers ville vi nok heller ikke kunne få armene ned igen," siger han og fortsætter:\n"Nu er vi tilbage ved den normale forretning, men den er nu også ganske god."\nJakob Nielsens medejerskab forsvandt\nI en artikel på Channelworld i januar fortalte Jakob Nielsen, at han havde øget sin ejerandel i WERD, så han nu var halvpartsejer. Men i regnskabet står der at Røsler Holding ejer alle aktierne. Det griner Jakob Nielsen over.\nJeg har været medejer de sidste 10 år, siger han og forklarer, at det er en fejl, der sket hos revisoren.\nDe fik røde ører, da vi gjorde dem opmærksom på det.\nWERD lever af at være broker på options-markedet. Tidligere var selskabet officiel HP-distributør, men den status mistede selskabet flere år tilbage. Nu WERD igen inde i varmen hos HP - som reservedelsdistributør. Det er et agentur, som Jakob Nielsen har store forventninger til.\n"Vi fik reservedels-agenturet i 2011 og arbejder hårdt på det. Det er ikke noget, som bliver bygget op over en nat, men vi arbejder også på den lange bane," siger Jakob Nielsen.\nHan fortæller, at reservedels-agenturet passer Werd godt fordi, det ligger sig op af det varesegment, Option, som WERD i forvejen er eksperter på. Han er glad for, at være inde i varmen hos HP igen.\n"Vi vil gerne arbejde internationalt, og det strider mod det almindelige distributionsbilag, hvor HP meget landefokuseret. Nu har vi fundet et kompromis med reservedelsdistributionen, der passer bedre med vores måde at arbejde på," siger Jakob Nielsen.\nWERD, som tidligere hed Røsler Distribution, har haft succes med sin strategi. Som Jakob Nielsen udtrykker det, følger distributøren stort set den samme strategi, som selskabet altid har gjort. Og det har givet bonus. Hvis man ser på selskabets bundlinje over de sidste ni år, så har selskabet tjent mere end 100 millioner kroner før skat.\nRegnskabsår Overskud før skat (1000 kr)\ni alt 104.181


Camping Umbria | Italien | Sunnycamp\nCampingpladser i Umbria i Italien\nCampingpladser i Umbria (Umbrien) er omgivet af blide bølgende bakker fyldt med vingårde og olivenlunde. Med god grund kaldes Umbrien ”Italiens grønne hjerte”. Udforsk de maleriske landsbyer, som omkranset af vinmarker. Alt dette finder du i nærheden af din campingplads. Umbria: En idyllisk ramme om en ubekymret campingferie!\nCampingplads i Umbria: Italien når det er mest fantastisk\nCampingpladser i Umbria er placeret i det centrale Italien blandt de solbeskinnede bjerge, cypresser, fyrretræer og mange vinmarker. Man har dermed altid en vidunderlig udsigt fra campingpladsen. Umbria kaldes med rette ”Italiens grønne hjerte”.\nCamping i Umbria byder på middelalderlige byer og landsbyer og det var her Francesco (Frans af Assisi) grundlage en munkeorden, der skulle få betydning for det religiøse liv i hele vesten. I Umbria er somrene takket være middelhavsklimaet meget varme og tørre. Så man kan stort set året rundt nyde en god ferie på en campingplads i Umbrien. Du kan bo i eget tele, autocamper eller leje en mobil home.\nSightseeing i Umbria\nOplev den rige kulturelle historie i regionen. Under din ferie i Umbria kan vi opfordre dig til at besøge de mange gamle bjergbyer med stejle gader, som regionen er kendt for. Disse er lette at komme til med bil.\nPerugia er hovedbyen i Umbrien og er en gammel og royal by. Byen har en unik form med det gamle etruskiske og romerske Akropolis beliggende på toppen af en bakke, hvorfra man faktisk går ned igennem historien og blandt andet kan beskue bygninger fra Middelalderen langs vejen.\nUnder dit ophold på campingpladsen er et besøg til det mindste land i verden også et besøg værd. San Marino er den ældste republik i Europa.\nMange turister tilbringer deres somre på en campingplads ved denne sø. Trasimeno søen er en turistattraktion i Umbrien. Castiglione er et dejligt sted ved søen, hvor der er mange gode restauranter, cafeer og butikker.\nDer er selvfølgelig flere steder i nærheden af din campingplads, der er værd at besøge. Assisi, Spoleto og Terni er smukke byer rig på kultur!\nCampingpladser, der kan bookes via ACSI Umbria Se 2 campingpladser\nPopulære regioner i Umbria\nPopulære temaer i Umbria