Pressemøde den 24. februar 2010 - Statsministeriet\nAktuel side: Pressemøde den 24. februar 2010\nPressemøde i Statsministeriet 24.02.10\nPressemøde den 24. februar 2010\nPressemøde 24. februar 2010\nI går satte vi et nyt hold med en historisk stor regeringsrokade – 10 mænd – 9 kvinder. Kun tre af regeringens ministre er uberørte af rokaden. I dag præsenterer vi et nyt arbejdsgrundlag for regeringen under overskriften Danmark 2020 – Viden, vækst, velstand, velfærd.\nVi opstiller 10 meget ambitiøse mål for Danmark i 2020 og 76 helt konkrete forslag, der både kan bringe os sikkert gennem krisen, men også udstikke en ambitiøs kurs frem mod 2020.\nOg der er behov for nye løsninger. Og der er behov for friske øjne, for det er i sandhed nye tider. Gennem de seneste årtier har Danmark været i nogen grad forkælet af medvind. Gennem det seneste år har vi været ramt af modvind. Og i tider med modvind, der bør vi skærpe vores ambitioner og samle vores kræfter.\nOg udfordringerne er jo sådan set kendte nok. Konkurrencen fra nyindustrialiserede lande presser vores job. Det aldrende samfund som man kan sige meget godt om, men det aldrende samfund, det presser vores velfærd. Normløsheden i visse subkulturer presser vores gensidige tillid, som ellers er noget af dét, der gør Danmark til så stærkt et samfund, at vi har så stor en tillid til hinanden. Ønsker til produktion og livsførelse presser vores natur og miljø. Og krisen presser de offentlige pengekasser.\nDet er en omfattende opgave at skabe vækst og udvikling på det baggrundstæppe. Og her får vi brug for hvert eneste menneske i Danmark. Vi må gå i offensiven. Vi må vende de truende udfordringer til lokkende muligheder, så vi kan skabe vækst og velfærd efter krisen. Det er regeringens ambition, derfor stiller vi 10 konkrete mål op og inviterer alle i Danmark til at tage arbejdstøjet på, så vi kan hjælpe hinanden med at nå de mål. Det er ikke et opgør med kontraktpolitikken. Det er kontraktpolitik version 2.0. Aldrig før har en regering været parat til at indgå så præcis en kontrakt med danskerne, som det vi lægger op til. Ti mål, der forpligter, som er målbare, hvor man kan holde os helt præcis fast på, om vi flytter Danmark i den rigtige retning, men hvor vi til gengæld har lidt frihed til metodevalget.\nVi opstiller det overordnede mål, at Danmark i 2020 skal være et af verdens ti rigeste lande. Og det gør vi ikke, fordi materiel velstand er det vigtigste i verden, men fordi rigdom nu engang er dét, der giver os handlefrihed til at udvikle vores samfund – til at skabe tryg velfærd – til at skabe et sundhedsvæsen i verdensklassen – til at skabe en velfungerende ældreomsorg – til at skabe en velfungerende folkeskole – et rent miljø.\nMålet om, at Danmark i 2020 skal være blandt de ti rigeste lande i verden, er det helt centrale mål, som understøttes af de ni andre mål, der er sat op i arbejdsgrundlaget.\nVi skal blive rigere ved at være dygtigere og flittigere. Ved at satse på grøn vækst. Ved at alle har lige muligheder for at bidrage til fællesskabet uanset deres baggrund. Ved at samfundet er velfungerende og trygt. Ved at den offentlige sektor fungerer godt, ubureaukratisk og effektivt. Og med de odds, vi er oppe imod, er regeringens mål så ambitiøst, at vi alle skal strække os til vores absolutte yderste formåen for at nå det.\nSiden vi blev ramt af den internationale finanskrise, har regeringen arbejdet målrettet på at få os igennem krisen med færrest mulige menneskelige omkostninger. Vi har fremrykket offentlige investeringer til et historisk højt niveau. Man skal tilbage til omkring vores fødeår for senest at se så stort et løft i de offentlige investeringer som dét, vi gennemfører i år.\nVi har indfaset den fuldt finansierede skatte/afgiftsomlægning, vi lavede i forårspakken 2 på en måde, så vi styrker danskernes pengepung her og nu. Giver noget ekstra købekraft til danskerne. Et signal om optimisme og tillid. Det har vi gjort. Og samlet set fører det til, at vi fører noget nær Europas mest ekspansive krisepolitik. Og det er en krisepolitik, der har virket. De finanspolitiske lempelser i 2009 og 2010 skønnes samlet at styrke beskæftigelsen med ca. 50.000 personer i 2010. Og de seneste tal for produktion viser en fremgang.\nDet er desværre alt for tidligt at aflyse krisen. Og derfor vil vi i løbet af 2010 fortsat skulle tage initiativer, så vi undgår langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed – undgår at det sætter sig. Og så sunde virksomheder ikke bliver tvunget til at dreje nøglen om. Vi skal understøtte den spirende vækst i 2010. Det er dét, der er regeringens primære fokus her i år i 2010, der skal ikke strammes op i 2010.\nMen den ekspansive krisepolitik betyder jo også et træk på kassekreditten. Der har heldigvis været meget at trække af, fordi regeringen har ført en ansvarlig økonomisk politik, hvor vi i de gode år valgte at bruge overskuddene til at nedbringe gæld, men der er et træk.\nSamtidig ser vi stigende udgifter til overførsler, når der bliver flere arbejdsløse. Og vi ser mindre skatteindtægter, når der bliver tjent færre penge på grund af krisen. Og derfor er der en regning, som vi skal samle op. Og som vi ikke vil tillade at sende videre til kommende generationer. Som vi vil håndtere ansvarligt. Og det vil vi starte med i 2011 – naturligvis afstemt efter en hel konkret vurdering af, hvordan ser konjunkturerne ud til sommer i 2010, når vi skal fremlægge og færdiggøre vores finanslovforslag.\nFinansministeriet offentliggør senere i dag det såkaldte konvergensprogram. Det vil meget klart vise, at vi som følge af krisen risikerer at stå med et gældsproblem. Hvis ikke vi gør noget nu, så vil gælden vokse. Og øget gæld vil presse velfærden, fordi penge – som ellers kunne bruges til sygehuse og skoler – så i stedet skal bruges til at betale renter.\nSå det er sådan set nu, Christiansborg står med et vigtigt valg, der skal foretages. Det er valget mellem afvikling og udvikling. Det er valget mellem ansvarlighed og uansvarlighed. Det er valget mellem at sigte mod afgrunden eller sigte mod stjernerne. Og derfor vil regeringen allerede næste år fra 2011 indlede en flerårig indsats for at genskabe balancen i den offentlige økonomi. Fra 2011 og fremover vil vi gradvis udfase de ekstraordinære kriseinitiativer. Vi planlægger en stram udenrigspolitik i 2011. Vi sigter efter at holde det samlede offentlige forbrug i ro. Og vi indfaser skattereformen som planlagt.\nDet betyder ikke, at vi holder udvikling og forbedringer i ro. Vi vil fortsat tilføre ekstra ressourcer til sundhedsområdet. Vi vil fortsat investere målrettet i forskning og uddannelse, men vi vil prioritere knivskarpt. De ekstra midler skal tilvejebringes inden for de givne budgetter i staten, kommunerne og regionerne. Vi sætter nu i regeringen et arbejde i gang, som skal finde frem til, hvordan det bedst kan ske. Og de konkrete forslag vil blive fremlagt i de kommende års finanslovforslag.\nRegeringen vil desuden udarbejde en opdateret 2020-plan, der sikrer den langsigtede finanspolitiske holdbarhed.\nJeg vil jo ikke stå her og forsøge at få opgaven til at se lettere ud, end den er.\nNår vi vil gøre noget ekstra et sted, så må vi skaffe pengene et andet sted. Ved at spare eller ved at effektivisere. Det er vilkåret. Det er det nye grundvilkår i dansk politik. Orden i økonomien er helt grundlæggende. For uden orden i økonomien, uden en sund økonomi – ingen varig velstand. Uden varig velstand – ingen varig velfærd.\nVi kan takke de seneste års ansvarlige økonomiske politik for, at vi har fået Danmark forholdsvis helskindet gennem krisen.\nOg på samme måde, så er en ansvarlig økonomisk politik også grundlaget for holdbar vækst og velfærd på længere sigt. Ved en målrettet prioritering skal vi skabe plads til fortsat at satse de steder, hvor vi vil udvikle det danske samfund – økonomisk, kulturelt og menneskeligt. Med uddannelser i verdensklassen. Med topforskning – med stærk innovation og iværksætteri.\nRegeringens nye arbejdsprogram, som supplerer regeringsgrundlaget – Danmark 2020 – er udtryk for en sådan fremadrettet prioritering.\nOg det leder mig så til den langsigtede udfordring, som er hovedfokus i vores arbejdsprogram, hvad skal Danmark leve af i fremtiden. Arbejdsprogrammet indeholder i alt 76 initiativer. Tiden tillader ikke, at jeg gennemgår dem alle, men jeg vil gerne fremhæve en buket af de vigtigste. Vi skal blive rigere ved at blive dygtigere. Og derfor tager vi nu et initiativ, hvor vi går fra bankpakke til læseløfte. Uddannelse er nok den vigtigste langsigtede vækstinvestering overhovedet. De kundskaber vores børn opnår i folkeskolen, de frø, der sætter sig der, det er dét, der får væksten i samfundet til at spire på sigt. De børn, der starter i skolen til sommer, det er dem, der går ud af folkeskolen i 2020. Det er dem, der i 2023 skal vælge videregående uddannelser. Og det kan synes langt væk, men for den familie, der sender et barn i skole til sommer, der er fremtiden lige nu og her. Og alle børn skal have optimale muligheder for en fremtid, der står mål med deres videbegærlighed – med deres evner og deres ønsker. Og det helt grundlæggende grundlag for det, det er, at man kan læse. Derfor vil regeringen anvende en del af statens ekstraordinære indtægter fra bankpakken og kreditpakken til at etablere en læsefond for folkeskolen. Det ekstraordinære overskud ... en del af det ekstraordinære overskud vi får ved at have udvist rettidig omhu og stillet kapital til rådighed for den finansielle sektor, da de selv havde svært ved at rejse den, det investerer vi nu målrettet i folkeskolen. Fonden kan investere op til 150 mio. kr. hvert år som opfølgning på det 360 graders-eftersyn af folkeskolen, som regeringen har sat i gang. Herunder særligt initiativer til at indfri det læseløfte, som jeg gav i min nytårstale.\nVi lægger op til at styrke grundforskningen. For banebrydende forskning er grundstenen i viden og velstand. Regeringen ønsker at styrke forskningscentre på højeste internationale niveau. I første omgang vil vi afsætte 100 mio. kr. årligt fra 2011 inden for globaliseringsmidlerne til at styrke grundforskningsfonden.\nOg så opretter vi som noget nyt en hel ny matchfond. For vi vil gerne sikre et tættere samarbejde mellem offentlig forskning og virksomhedernes forskningsafdelinger, så ny viden kan blive omsat i nye job og indtjening. Og for at fyre op under det samarbejde vil vi i de kommende år gradvist opbygge en matchfond. Universiteter og forskningsinstitutioner, som tiltrækker nye forskningspenge fra virksomheder, fra fonde eller privatpersoner skal kunne få pengene doblet op af staten. I første omgang vil vi afsætte 100 mio. kr. årligt fra 2011 til denne nye matchfond igen inden for globaliseringsmidlerne.\nSå skal vi blive rigere gennem grøn vækst. I arbejdsprogrammet, der bekræfter vi, at vi i løbet af denne valgperiode vil sætte en deadline for, hvornår Danmark skal gøre sig uafhængig af fossile brændstoffer. Og vi har allerede taget de første skridt, i det der nu bliver en helt fundamental omstilling af det danske samfund.\nOg nu forlænger vi så afgiftsfritagelsen for elbiler til og med 2015 for at understøtte, at den teknologiudvikling kommer i gang. Det provenutab, vi får, det finansierer vi ved at forhøje afgiften på traditionelle biler. Og formålet er jo det helt oplagte at få sat gang i udbredelsen af elbiler, som i sig selv er en god ide, men som også er en god ide, fordi det vil sikre en effektiv anvendelse af den vindmøllestrøm, som der jo heldigvis bliver mere og mere af i de kommende år. Alt sammen som led i en grøn vækststrategi, som vi i øvrigt også skal diskutere allerede i morgen, når vi mødes med vores vækstforum i Esbjerg.\nSå skal vi leve længere, og vi skulle også gerne leve lykkeligere. Og vi ved, at noget af dét, der er en barriere for at nå vores mål om at bringe den danske befolkning helt derop, hvor vi er blandt dem i verden, der lever længst – det er tobak – og det er alkohol. Det er skyld i alt for mange og alt for tidlige dødsfald. Og er derfor også en af årsagerne til, at Danmark ligger skidt målt på levealder. Derfor ønsker vi at gøre det dyrere at ryge. Vi ønsker at gøre det dyrere at drikke alkohol. Ikke mindst med henblik på at få færre unge til at begynde med at ryge. Og ikke mindst også for at begrænse de unges alkoholforbrug. Vi har jo allerede fra 1. januar forhøjet cigaretafgiften med 3 kr. for en pakke med 20 styk. Og vi vil nu gå så langt, vi overhovedet kan, i at sætte afgifter på tobak og alkohol op, uden at det udløser en ketchupeffekt i grænsehandlen eller skaber fuldstændig utilsigtede problemer med smugling og kriminalitet. Og på tilsvarende måde vil vi vurdere afgifterne på alkohol.\nSå sætter vi skarpe mål for at videreudvikle en effektiv ubureaukratisk ukorrupt offentlig sektor. Det er én af vejene til vækst.\nVi kommer senere med en ”Væk med bøvlet”-plan. Og det gør vi, fordi vi har det livssyn i regeringen, at vi ønsker at sætte mennesker før systemet. Vi skal ikke plastre vores samfund til med unødige regler og procedurer i en sådan grad, at vi spænder ben for hinanden. Derfor har regeringen jo allerede gennemført en ambitiøs plan, som har nedbragt erhvervslivets papirbøvl. Det arbejde udvikler vi nu videre i forhold til erhvervslivet.\nVi har også lavet en plan ”Mere tid til velfærd” med konkrete forslag til afbureaukratisering i den offentlige sektor. 105 konkrete forslag i efteråret. Vi kommer med en ” Mere tid til velfærd 2”. Og det tredje trin i den raket, det er så ”Væk med bøvlet” for os ganske almindelige borgere.\nVi sætter nu et større arbejde i gang, hvor vi inddrager borgernes egne erfaringer med, hvilke regler og arbejdsgange, der er unødigt besværlige. Og vi vil simpelthen gå hele bunken igennem med friske øjne og på den baggrund fremlægge et katalog med helt konkrete jordnære forslag til, hvordan vi kan gøre hverdagen lettere for danskerne.\nJeg regner sådan set med, at den her trestrengede indsats i forhold til erhvervsliv og offentlig sektor og os almindelige borgere vil have den positive bivirkning, at den offentlige sektor så også vil blive mere effektiv. Og det er jo én af vejene til fortsat at udbygge den borgernære service i en tid, hvor vi ikke bare kan betale os fra det. Altså at lave en offentlig sektor, hvor medarbejderne ikke skal løbe hurtigere, men hvor vi tilrettelægger arbejdet bedre, bruger mindre tid på papir og mere tid på dét, det handler om.\nI direkte forlængelse af det, så afskaffer vi den særlige magistratstyremodel i de store kommuner – København, Århus, Odense, Aalborg og Frederiksberg for at introducere ved næste kommunevalg et ganske almindeligt flertalsstyre, fordi det vi kan se – bl.a. her i hovedstaden – det er jo, at magistratstyre fører til ansvarsforflygtigelse.\nRegeringen vil ændre styrelsesloven, så de større byer efter næste kommunevalg overgår til almindeligt flertalsstyre. Dermed bliver det klart, hvem der kan holdes ansvarlig for de politiske resultater. Og det er nu engang et sundt ledelsesprincip, at dem, der har ansvaret, tager ansvaret.\nDet var blot et lille udvalg af den buket af 76 forslag i regeringens nye arbejdsprogram, vi fremlægger her i dag.\nUdenrigsministeren vil om lidt uddybe andre forslag – specielt dem, der vedrører erhvervslivet, de forslag, der skal styrke sammenhængskraften i Danmark og skabe lige muligheder og så selvfølgelig forslagene på det udenrigspolitiske område.\nJeg vil bare gerne afslutningsvis understrege, at de 76 konkrete forslag, der er i arbejdsgrundlaget, det er de første vigtige skridt. Men det er ikke tilstrækkelige skridt for at nå helt i mål. Og derfor vil vi følge op med nye tiltag, når det bliver nødvendigt. Og hver eneste konkrete idé – uanset hvem der måtte få dem – og alle er velkomne – vil blive vejet nøje af på den fælles vægt, der nu stilles op. Der er en ny økonomisk virkelighed. Der er en skarp økonomisk ramme, der er et klart værdigrundlag. Og har man gode forslag inden for de værdigrundlag og inden for den økonomiske ramme, der sikrer, at man kan opfylde de ti skarpe mål, vi har sat op, så har man per definition stillet et godt forslag, så tager vi det gerne til os – uanset hvem afsenderen er. Forslag, der peger den forkerte vej, de dur ikke.\nVi har nu gennemført en regeringsrokade. Vi har fremlagt et nyt arbejdsprogram. De nye ministre er allerede godt i gang med at sætte sig ind i deres områder og nærlæse programmet. De to folketingsgrupper har her til formiddag godkendt arbejdsprogrammet. Og er også parate til at trække i arbejdstøjet for at komme med konkrete forslag, der understøtter de 76 initiativer.\nOg nu vil den nye regering så mødes til et ekstraordinært regeringsseminar, der finder sted den 19.-20. april, altså om to små måneder for at samle op og lave den præcise plan, der gør, at alle disse nye forslag kan bringes ud i virkeligheden, inden vi rammer næste valg.\nKursen er sat. Det dystre økonomiske baggrundstæppe må ikke føre til handlingslammelse, men derimod til en knivskarp prioritering af vores vigtige opgaver og de løsninger, der vil lede os frem til det Danmark, vi ønsker i 2020. Og med dét vil jeg give ordet videre til udenrigsministeren.\nJa, vi har sammen sat os nogle meget ambitiøse mål, og det første mål om, at Danmark skal være blandt de ti rigeste lande i 2020, kan vi kun nå, hvis vi får gang i den økonomiske vækst og får sat den i vejret. Så enkelt er det.\nVi vil derfor arbejde målrettet for at styrke vækstvilkårene frem mod 2020. Det kræver en vedvarende fokus først og fremmest på Danmarks konkurrencekraft. Vi skal satse på viden, på innovation og virkelyst. Vi skal ikke kun være flittigere, men vi skal være flittigere – vi skal også samtidig være dygtigere. Og det betyder blandt andet, at virksomhederne skal være med innovative, vi skal være bedre til at omsætte de forskningsresultater, vi opnår, til indtjening. Vi skal uddanne os mere og bedre. Og så skal vi have effektiviseret produktion, både i erhvervslivet, men også i det offentlige. For det er grundlaget for, at vi kan bevare et samfund, hvor vi også får nye vellønnede job. Vi er allerede i gang. Vi har allerede forbedret vilkårene for innovation og iværksætteri. Vi har været med til at effektivisere erhvervsreguleringen, fjerne meget af bøvlet, som statsministeren omtalte, og med globaliseringsstrategien har vi også sat en masse nye initiativer i gang, der gerne skulle styrke konkurrenceevnen. Så vi er på rette spor. Men der er ingen tvivl om, at vi har behov for at gøre mere.\nI vores arbejdsprogram lægger vi op til, at virksomhedernes evne til at forny deres produkter, deres processer, deres organisation og markedsføring skal forbedres, for det er afgørende for vores konkurrencekraft. Derfor vil vi fremlægge en strategi for, hvordan vi styrker innovationen i virksomhederne.\nEt andet område, der er meget afgørende, det er konkurrence. Konkurrence mellem virksomhederne er en vigtig drivkraft for innovation. Det er med til at holde kvaliteten oppe og priserne nede. Og konkurrencen i Danmark er ikke så stærk, som den er i mange andre lande. Derfor vil vi styrke konkurrencemyndighedernes beføjelser og også gøre op med regler, som begrænser konkurrencen i den offentlige og i den private sektor.\nEt andet område, hvor vi kan se, at der er behov for at tage yderligere initiativer, det er i forhold til de mange små og mellemstore virksomheder, der er i Danmark. Vi vil gerne være med til at sikre, at de får forbedret vækstvilkår, og derfor vil vi også præsentere en ny strategi for de små og mellemstore virksomheder.\nDer er masser af mennesker, der gerne vil starte en virksomhed op, men de tør ikke lade den vokse. Det kan være, fordi man ikke rigtig kan overskue, hvad sker der, hvis jeg får mere end ti ansatte, er der så en masse arbejdsmiljøregler, jeg er bundet af, der gør det vanskeligt. Det kan være andre ting. Vi tror, det er afgørende, at mange af de iværksættere, vi har i Danmark bliver vækstiværksættere og får skabt mange nye arbejdspladser. Og der vil vi meget gerne være med til at sikre, at der ikke er bureaukratiske eller andre barrierer, der gør, at det er svært at vokse.\nÉn af strategierne, det er altså også, at vi ønsker, at der bliver bedre adgang til risikovillig kapital. Vi har med erhvervspakken allerede afsat over 4 mia. kr. til at få sat mere gang i hjulene i erhvervslivet, men vi vælger i vores arbejdsprogram at stille yderligere 500 mio. kr. til rådighed for markedet for risikovillig kapital oven i de 500 mio. kr., vi allerede lagde fra erhvervspakken. Og det er naturligvis også helt indlysende, at den møderække, som statsministeren og jeg har planlagt i vækstforum, at de jo også skal bruges til på vækstområdet at få inddraget endnu flere gode ideer til, hvordan vi bliver et grønt bæredygtigt samfund med masser af vækst og høj konkurrencekraft.\nEt andet af vores mål, det er, at vores arbejdsudbud skal ligge blandt verdens højeste i 2020. For vores velstand afhænger ikke kun af, hvor opfindsomme og hvor dygtige vi er, det afhænger sådan set også af, hvor mange vi er på arbejdsmarkedet, og hvor mange timer vi lægger på jobbet. Jo mere vi arbejder, jo rigere bliver vi. Og jo flere der arbejder – jo færre skal forsørges. Og jo flere der arbejder – jo færre vil føle sig overflødige. Og det er også væsentligt at få understreget.\nVi har taget en lang række skridt allerede for at øge arbejdsudbuddet, bl.a. har vi jo lavet en velfærdsaftale, der styrker arbejdsudbuddet gennem senere tilbagetrækning. Vi har gennemført en fuld finansieret omlægning af skatter og afgifter. Og den øger tilskyndelsen til at gøre en ekstra indsats og er med til at forbedre arbejdsudbuddet på sigt.\nMen vi har behov for at tage yderligere initiativer. Ikke mindst for at undgå at ledigheden bider sig fast. Og derfor vil vi også bygge videre på de markante forslag, vi allerede har taget for at forebygge ungdomsledighed. Vi har bl.a. skabt rammerne for etablering af 5.000 ekstra praktikpladser i år, og den indsats vil vi fortsætte i 2011.\nMen på den længere bane vil regeringen føre en aktiv reformpolitik og også tage de nødvendige initiativer for at sikre, at arbejdsudbuddet øges frem mod 2020. Flere skal i ordinær beskæftigelse og færre skal forsørges af det offentlige.\nI dag har vi 700.000 danskere i den arbejdsdygtige alder, der er afhængige af offentlige overførsler. Det kan vi ikke være bekendt, hverken over for de mennesker, der holdes uden for fællesskabet, men heller ikke over for de mange, der går på arbejde hver dag og betaler skat, og som skal finansiere overførslerne. Og derfor lægger vi op til nu i en tid, hvor jeg jo ligeså godt kan være meget direkte omkring det og sige, at oppositionen er allerede trukket i valgkampsdragten og er ikke nok meget til sinds at gøre mange ting ... at vi alligevel vil prøve at få en mulighed for at starte en reformproces ved at lægge op til ændringer af vores førtidspensionssystem. Vi synes, at det er et fattigt land, der behandler folk fx der har en psykisk sygdom sådan, at man bliver bare placeret på en passiv forsørgelse resten af ens liv. Hvis der er en mulighed for, at man kan slippe af med ens psykiske sygdom, eller andet der gør en ude af stand til at være aktiv på arbejdsmarkedet, og man kan blive aktiv igen, så skal man være det. Og derfor lægger vi op til, at vi starter en proces med at forhandle med de partier, der står bag førtidspensionssystemet om en reform.\nPå samme måde vil vi meget gerne reformere vores SU-system. Vi vil meget gerne tilskynde studerende til at gøre deres uddannelser færdige tidligere. Og vi vil også derudover tage initiativer til at tiltrække og fastholde nøglemedarbejdere fra udlandet – både private virksomheder, men også i forhold til de centrale velfærdsfunktioner som fx sundhedsvæsenet.\nUd over de initiativer – innovation, risikovillig kapital, øget arbejdsudbud, så er der også andre ting, vi kan gøre for at bevare væksten og velstanden i Danmark. Noget af dét, som mange måske glemmer i dagligdagen, hvor vi ser meget på tørre tal, det er jo noget af dét, der gør Danmark stærkt, det er vores sociale kapital. Det er den tillid, vi har til hinanden. Den er med til at gøre os til en rigere nation, fordi vi ikke er korrupte. Og fordi vi ikke har behov for at kontrollere hinanden hele tiden. Vi tror på hinanden, og har tillid til hinanden. Regeringen ønsker, at vi fortsat skal være det land i verden, hvor der er mest tillid til hinanden. Og derfor lægger vi også op til, som et af vores mål, at vi skal tage yderligere initiativer for at sikre den sammenhængskraft. Den er meget afgørende. Et af elementerne, det er at lægge op til yderligere tiltag på resocialiseringsområdet. Så folk, der har været ude i kriminalitet, kan komme tilbage og blive lovlydige borgere og forblive lovlydige borgere efterfølgende.\nEt andet område som er vigtigt for regeringen at få understreget som en væsentlig del af vores arbejdsprogram, det er hele det sociale område. Vi ønsker et Danmark, hvor alle har lige muligheder for at leve vores liv og forfølge vores ambitioner, som vi hver især ønsker det. Det skal altid kunne betale sig at arbejde. Og så mange som muligt skal kunne forsørge sig selv og deres familie på et rimeligt niveau.\nSamlingskraften i samfundet, den styrkes ikke ved at bremse dem, der klarer sig godt, men det er at sikre, at så mange som muligt får del i fremgangen. Og derfor vil regeringen ikke bekæmpe rigdom, vi vil bekæmpe fattigdom.\nVi er også blandt et af de rige lande i verden, hvor den sociale tryghed er størst bl.a. takket være vores meget finmaskede sociale sikkerhedsnet. Men der er desværre stadig mennesker og familier, der hver dag slås med meget vanskelige vilkår, både økonomisk og på anden vis. Og jeg vil gerne understrege her, at for os er de fattige ikke altid dem, der har færrest kroner at gøre godt med. Man kan godt være fattig på penge, men rig på ressourcer – som fx en studerende på SU, som både statsministeren og jeg har været og lært at spise hvide bønner i rød tomatsovs 10 dage om måneden, det overlever man, og man kan sådan set også godt holde vægten, hvad vi jo også er synlige tegn på i dag ... man kan ikke holde vægten ... nå – den stiger ... men man taber sig i hvert fald ikke. Og jeg tror, at det er meget vigtigt at få sagt, at det forsøg nogen har haft i Folketinget på at sige, vi skal sætte en eller anden fattigdomsgrænse, hvis man er under den, så lever man et sølle liv. Det er simpelthen alt for simpelt, og det er også udtryk for et menneskesyn, som hverken statsministeren eller jeg deler. Det enkelte menneske er en ressource i sig selv, og når man skal se på fattigdom, så kræver det, man tager udgangspunkt i det enkelte menneske. Reel fattigdom det bunder i, at det enkelte menneske eller den enkelte familie ikke har tilstrækkeligt med ressourcer til at klare hverdagen, og det er noget helt andet end at tale om en eller anden mærkelig sats eller niveau.\nDe mennesker og de familier, der ikke har ressourcerne og som lever i fattigdomslommer, dem skal vi være bedre til at få øje på og hjælpe. Og derfor vil vi igangsætte et projekt, der skal udvikle en fattigdomsindikator for Danmark. Den skal danne grundlag for at handle politisk. Og vi vil have alle relevante forhold med i den indikator. Ikke kun penge, men også sundhed, jobchancer, boligforhold, det er alt for simpelt bare at trække en krone/øregrænse. Og én af måderne, vi tror på, at vi kan løfte det område og hjælpe de svageste i vores samfund, det er bl.a. ved at styrke de frivillige organisationer. Det frivillige Danmark har store ressourcer – dem skal vi bruge bedre. Vi vil udarbejde en strategi for, hvordan vi kan inddrage danskerne, og alle de kvalificerede frivillige organisationer vi har i arbejdet med socialt udsatte mennesker. Og vi vil afsætte 100 mio. i 2011 fra satspuljen til dette. For ved god erfaring følger der flere penge med.\nEt andet område hvor vi gerne vil sætte os et ambitiøst mål, det er omkring hjemløshed. Vi mener ikke, at nogen skal være henvist til at leve permanent på omsorgshjælp eller sove på gaden uden at få udsigt til at få egen bolig. Ikke mindst i forhold til de unge. Ifølge de optællinger, vi foretager jævnligt, er der i dag 5.000 hjemløse i Danmark. Og i forlængelse af den hjemløsestrategi, der allerede er, vil vi arbejde for, der kan suppleres et tilstrækkeligt antal rummelige og fleksible botilbud til hjemløse, så at vi i 2014 er i en situation, hvor alle danske hjemløse får tilbudt en bolig. Og jeg tror, at man måske skal have arbejdet med hjemløse eller inden for det sociale område for måske også at forstå, at den opgave er en lidt anderledes opgave end en almindelig opgave om at bygge boliger, fordi mange af de mennesker, der er hjemløse ønsker måske ikke at bo i traditionelt alment boligbyggeri, men ønsker at bo under mere skæve forhold – i skurbyer eller andet, som man bl.a. har ført projekter med rundt omkring i landet. Og det er de tanker, vi også har omkring det, at det handler om at give rum til dem. Samtidig må vi sige, at der er et problem med udenlandske hjemløse i Danmark, der faktisk også gør det vanskeligere for de danske hjemløse at trives – få solgt deres blad osv. Også der vil vi tage en række initiativer.\nVi vil også lægge op til en samlet ghettostrategi. Vi vil gerne være med til at rive nogle af de sorte pletter ned, der er med til at gøre det vanskeligere at få - ikke kun resocialiseret, men også integreret – mange mennesker. Derfor skal der sættes målrettet ind – både i forhold til de fysiske rammer, og det gør man jo, hvis man river de sorte pletter ned, men selvfølgelig også se på, hvordan vi kan forbedre beboersammensætningen i ghettoområderne.\nDet er væsentligt for os, at vi vil have et trygt og tillidsfuldt samfund ... at der succes i det, og at ingen kommer ud på et sidespor, og der er det her helt afgørende.\nEndelig til sidst vil jeg sige, at jeg synes, det er meget vigtigt, at de mange, mange, mange hundredtusindvis af mennesker, der arbejder i den offentlige sektor er med til at understøtte Danmark og den vækst, vi skal have. Derfor skal vi bruge ressourcerne rigtigt. Og statsministeren og jeg er meget enige om, at det handler om at sikre, at den bedre offentlige service skal gro nedefra – fra de offentlig ansatte og ikke være noget, der bliver påduttet dem ovenfra. Derfor er vi indstillet på at give øget frihed og øget ansvar til kommunerne, til regionerne, til daginstitutionerne, til plejehjemmene og til sygehusene, der skal være spillerum og redskaber til, at man selv bedst finder de løsninger, der er godt for borgerne og på en måde, hvor man får mere service for pengene. For vi ønsker at sætte mennesket før systemet. Vi vil ikke plastre vores samfund til i regler og procedurer ... at vi spænder ben for hinanden. Og derfor er det afgørende for os, at vi tager en ny runde, hvor vi også letter bureaukratiet i den offentlige sektor, ganske som vi har gjort det i forhold til erhvervslivet og fortsætter med det. Og jeg tror, dét at lette borgernes hverdag er meget afgørende, og derfor er ”Væk med bøvlet”-planen også en plan, som både statsministeren og jeg forventer os rigtig meget af. Nu bliver det så spændende at se, hvad man definerer som bøvl. Jeg kommer jo fra Nordjylland, så der er muligvis nogen, der mener, at det at betale moms er udtryk for bøvl. Der må jeg så bare sige, det kommer man stadigvæk til at betale fremover. Men der kan være andre ting, hvor det kan være muligt at lave om på det, og det skal vi gøre.\nOg endelig afslutningsvis omkring udenrigspolitikken. Vi lever lige nu i en verden, der er midt i et paradigmeskifte. Igennem de sidste – ja vel i tiden siden anden verdenskrig har vi været i en situation, hvor Europa og USA har været dem, der har styret taktstokken – både sikkerhedspolitisk, udenrigspolitisk og økonomisk. De tider er forbi. Det så vi under COP’en, den rolle som Kina spillede, og den meget voldsomme overmagt som man kan sige nogle lande havde i forhold til andre viste i hvert fald, at det ikke er Europa og USA alene, der bestemmer. Og jeg tror, at det helt afgørende for Danmark, for Danmarks interesse for at forbedre danske borgeres situation og vores værdier, det er, at vi sikrer, at Europa står stærkt sammen.\nVi skal sikre i vores udenrigspolitik, at det er gennemsyret af, at vi gennemtænker det, så Europapolitikken er sammenhængende, og at vi udadtil i forhold til resten af verden har et Europa, der taler med én stemme. Det betyder ikke kun, at jeg som udenrigsminister, men også de øvrige ministre i regeringen, vil gøre deres yderste for at indtænke en Europapolitik, når de handler. Fordi Europa kommer kun igennem den meget, meget voldsomme udvikling vi ser lige nu, hvis Europa bliver stærkere, rigere, dygtigere, og vi ønsker at være en vinderregion – også fremover, så Europapolitikken skal stærkes, og det skal de transatlantiske bånd naturligvis også, som vi har tradition for det.\nMen jeg ser det også som en meget væsentlig opgave at række ud mod resten af verden og ikke mindst i forhold til vores eksporterhverv, der sikrer, at vi får bedst muligt grobund for at skabe arbejdspladser i Danmark, bl.a. ved at kunne eksportere – også til de vækstmarkeder, der er rundt omkring.\nTak skal du have. Bøvl behøves ikke kun at være regler, det kan også være teknik, der ikke fungerer. Og det er også vores tilgang til det, når vi laver ”Væk med bøvlet”-planen, at vi ser også på administrative procedurer, og hvor kan vi lette samarbejdet borger-offentlig sektor – bl.a. ved velfungerende tekniske løsninger.\nNu åbner vi op for spørgsmål.\nSpørger: Tak for det. Noget af det, der står her, som I også har lagt vægt på, det er, at arbejdsudbuddet skal være blandt de højeste i verden. Og der har skiftende kommissioner herhjemme jo peget på, at vil man nå sådan et mål, så kommer man ikke uden om nogle mere tilbundsgående reformer som fx senere tilbagetrækning, kig på efterlønnen – helt afskaffe efterlønnen har fx velfærdskommissionen foreslået. De konservative var også inde på nogle af de tanker op til mødet her i dag.\nJeg vil gerne spørge jer begge to – er de her mere, hvad skal man sige, blodige indgreb taget af bordet frem til 2020. Vil vi ikke se markante ændringer på fx efterløn, kortere dagpengeperiode?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Vi har jo ikke den tilgang til livet, hvor vi synes, man skal starte med at ty til blodige løsninger – altså vi har den tilgang til det, at nu tager vi tingene i den rigtige rækkefølge. Den rigtige rækkefølge, det er, at vi er ikke ude af krisen endnu. Vi tror på det, vi har gjort med at stimulere danskernes købekraft ved en fuldt finansieret skatte- og afgiftsomlægning, som i øvrigt bidrager til at løse det langsigtede holdbarhedsproblem. For det er jo en af de myter, der kører rundt, at vi kører med ufinansierede skattelettelser – nej, vi har en fuldt finansieret skattereform, som øger den langsigtede holdbarhed. Fremrykke offentlige investeringer. Det skal bidrage til, at de sorte tal i økonomien, de stabiliserer sig.\nNår det så er situationen, så går vi i gang med at konsolidere i 2011, 2012 og 2013. Hvis vi løser den opgave ansvarligt, så vil vi stadigvæk stå tilbage med en udfordring bagefter. Men den vil ikke være umulig at håndtere. Og det vil vi selvfølgelig gøre. Og der er jo mange veje. Og vi starter jo faktisk allerede nu, fordi det udenrigsministeren sagde om en førtidspensionsreform, det handler jo dybest set om, at vi i dag altså har et system, hvor vi parkerer unge mennesker uden for arbejdsmarkedet, inden de overhovedet er trådt ind. Fordi de fx har anoreksi. Når de så kommer ud af deres anoreksi, så hænger de fast i en førtidspension. Det går vi ind og kigger på. Vi ser med friske øjne på SU-systemet. Og på samme måde skal vi selvfølgelig også, når vi er fuldt fri af krisen, så skal vi selvfølgelig også se på, om andet og mere kan gøres. Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen for bare et par år siden var parat til at kigge på hjørner af dagpengesystemet. Så her er der en klar markering af, at den parathed har vi selvfølgelig også. Men nu tager vi tingene i den rigtige rækkefølge.\nSpørger: Lene Espersen – har I taget jeres overvejelser om senere tilbagetrækning af bordet fx på efterlønnen?\nUdenrigsminister Lene Espersen: Jamen altså jeg må jo konstatere ... jeg deltog i Det Radikale Venstres nytårsstævne. Og der var en diskussion om det her. Og jeg vil sige, statsministeren og jeg er fuldstændig enige. Nu går vi i gang – både med konsolideringen, men egentlig også med at føre en aktiv reformpolitik. Så tager vi nogle af de ting, hvor vi trods alt tror, vi kan få folketingspartierne med på noget. Der skete jo så det, da jeg nævnte velfærdsaftalen, som vi står fuldstændig bag, at hvis man skulle se på en fremrykken af den, så slog Helle Thorning-Schmidt syv kors for sig. Og det betyder jo så, når vi har et forlig ... der er et parti, der ikke vil være med, så kan vi ikke komme videre ud af den tangent nu. Og det har jeg selvfølgelig taget til efterretning. Jeg står selvfølgelig ved, hvad jeg sagde dengang, men jeg står også ved velfærdsforliget, og derfor er der ingen grund til at diskutere det endeløst mere, når socialdemokraterne har sagt nej og ikke vil den vej, så er det bedre, og bedre for Danmark, at vi koncentrerer os om, hvordan kan vi forbedre arbejdsudbuddet. Nu går vi så i gang med andre ting. Også ting, hvor jeg synes ud fra et mere humanistisk synspunkt, at det er vigtigt, at vi ikke bare parkerer folk på offentlig forsørgelse, hvis de kan komme til at blive selvforsørgende igen.\nOg så som statsministeren siger – vi har forpligtet os her i arbejdsprogrammet på, vi smider ikke nogen regninger i børneværelset. Vi vil føre en aktiv reformpolitik, og vi vil også leve op til det, vi har sagt om, at der skal være holdbarhed af arbejdsudbud i 2020. Og det er jeg fuldstændig tryg ved, og det er statsministeren fuldstændig tryg ved.\nSpørger: Løkke, du nævner dagpengene. Er I klar til det at kigge på fx en begrænsning af dagpengeperioden, som både arbejdsmarkedskommission og velfærdskommission har foreslået?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Nej. Det vi er parate til, det er at koncentrere os om at følge den plan, der her er lagt, som falder i tre dele. Det vigtigste er nu, at alt det, vi har gjort i 2010, det bider sig fast. Til det hører jo altså også, at danskerne har en tro på fremtiden. Og den skal vi jo altså ikke tale ned under gulvtæppet ved nu at gå og holde store folkelige foredrag om, at vi skal halvere dagpengene eller alle mulige andre dramatiske indgreb. Det er første fase.\nAnden fase, det er at konsolidere den offentlige økonomi i 2011, 2012 og 2013. Og det har den visdom i sig, at når vi lykkes med den opgave og griber den ansvarligt an, så er det en udfordring, vi står med bagefter, af en størrelse, hvor det kan håndteres. Og når vi kommer derhen fuldt og fri af krisen og kender den størrelse – jamen så skal vi nok, ligesom vi har gjort det siden 2001, lave de justeringer, der skal til for at lukke også det hul.\nSpørger: Jeg vil godt fortsætte lidt i sporet. Hvordan kan det være ansvarligt at tale om reformer, uden at ville gå ind konkret fra regeringens side og melde ud, hvad der skal ske på længere sigt, altså når det gælder dagpenge og efterløn?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Vi melder meget konkret ud her. Vi siger, at nu skal vi i gang med at konsolidere dansk økonomi. Det er super, super konkret – og en opfordring til, at man spørger andre. Det er super, super konkret. Og det kalder på stor ansvarlighed, fordi det er det valg, vi står imellem. Vil vi bare lade den offentlige gældsætning stige, eller vil vi begrænse den? Vi vil begrænse den. Det kalder på helt konkret arbejde og hårde politiske prioriteringer over de kommende år. Det går vi ind i.\nSå er der en langsigtet udfordring. Den tager vi også hul på. Det er faktisk derfor, at vi helt konkret jo altså her foreslår en førtidspensionsreform, der handler om, at unge mennesker, der parkeres på førtidspension livslangt, fordi de i deres ungdom måske har nogle midlertidige psykiatriske lidelser, at det skal vi lave anderledes. Det er derfor, vi nu siger, vi ser med helt friske øjne på SU-systemet. Kan vi dreje det på en måde, så vi understøtter, at de unge kommer tidligere ud på arbejdsmarkedet. Det er meget, meget, meget konkret.\nSpørger: Men det er jo almindelig kendt, at hvis man virkelig vil lave reformer, der batter noget, når det handler om at sikre fremtidens velfærd, så er man nødt til at røre ved efterløn og dagpenge. Hvorfor er det her så stor en varm kartoffel for jer?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Men det er ikke almindelig kendt. Det er ikke almindelig kendt. Det er almindelig kendt, at man skal løse problemerne i den rigtige rækkefølge og med de rigtige værktøjer, og nu er vi i en situation, hvor vi skal have danskerne til at have tillid til både nutiden og fremtiden, og det taler man altså ikke frem ved at tale om store dramatiske reformer, som der ikke kan opnås noget politisk flertal for. Sandheden er jo også, at den konsolideringsopgave, vi står overfor her de kommende tre år, den kalder altså på hårde politiske beslutninger. Lad os koncentrere os omkring det. For uanset hvad man mener om reformer, og vi har modet til at lave reformer på en måde, hvor befolkningen kan have tillid til, at vi ikke pludselig overrasker dem med at sætte et eller andet dramatisk i værk, uden at de har haft en mulighed for at stemme os ud af kontorerne først. Men uanset hvad man i øvrigt mener om det, så hjælper det ikke i forhold til den opgave, vi står med helt konkret her i 2011, 2012 og 2013.\nSpørger: Men Lene Espersen, du har været ude at sige, at du var interesseret i at fremrykke velfærdsforliget. Det har du så lagt fuldstændig på hylden nu, fordi Venstre ikke vil være med?\nUdenrigsminister Lene Espersen: Nej, det er jo sådan set ikke rigtigt. Altså det jeg var ude at sige, det var. Der er behov for reformer. Det er vi helt enige i i regeringen, og det står nu i vores arbejdsprogram, at det vil der være behov for, og at vi ikke smider nogle regninger i børneværelset, men sørger for, at der er balance på tingene, også i 2020, hvor flere går på pension, og der er færre på arbejdsmarkedet. Den udfordring skal vi have løst.\nJeg har så været ude at sige, og det står jeg selvfølgelig fuldstændig ved, at en måde, man kunne løse noget af problemet på engang i fremtiden, det var at se på den velfærdsaftale, vi har lavet om en gradvis hævelse af efterlønsalderen. Men som jeg sagde til dig før Anne, socialdemokraterne ... altså jeg nåede nærmest ikke engang at trække vejret, så havde Helle Thorning allerede skudt den ned. Hun sad lige ved siden af mig. Hun skød mig ikke selvfølgelig på den måde, men hun gik op og sagde, at det ville hun ikke være med til. Og så synes jeg sådan set ikke, der er nogen som helst grund til at fortsætte med at tage en diskussion om noget, der er et forlig omkring, og som partierne ikke kan være enige om. Men det betyder så bare ikke, at jeg ikke som konservativ leder, og at regeringen ikke fortsat vil arbejde for en reformvenlig kurs, og det er derfor, vi har valgt at sige – jamen så tager vi fat på nogle af de områder, hvor det måske er muligt at få Folketinget til at være med til at bidrage til at trække det her i den rigtige retning. Og selvom det ikke er de store skridt, man så tager nu, men måske lidt mindre skridt, så er det skridt i den rigtige retning. Og alt sammen skridt, der er med til at forbedre den udfordring, vi måske engang får i 2014, 2015 og 2016. Og det synes jeg er den politisk kloge måde at gøre det på. Det eneste, man ikke må gøre, det er at sætte sig over i et hjørne og surmule, og sige – øv de vil ikke være med til noget, nu må jeg bare sidde her og gentage mig selv som en anden senator Cato. Jeg tror, det vigtige, det er sådan set at sige, denne her dagsorden, den er kommet for at blive, nu prøver vi at udfordre Folketingets partier på nogle områder og ser, om vi kan nå nogle vegne der. Og så tror jeg også, at man vil indse, at den udfordring, vi har, som statsministeren nu har omtalt meget grundigt flere gange om en konsolidering de næste par år, det er også en stor øvelse at skulle igennem. Forhåbentlig kan den få Folketingets partier også til at påtage sig den samme ansvarlighed, som Det Konservative Folkeparti og Venstre her i dag giver udtryk for, fordi det er simpelthen nødvendigt.\nSpørger: Lige et hurtigt spørgsmål til noget af det andet Lars Løkke. Helle Thorning-Schmidt, socialdemokraternes leder kører i øjeblikket en kampagne med sloganet fra banker til børn. Du laver sådan denne her læsefond, som du fortalte om for folkeskolen. Er du ved at planke Helle Thornings mottoer?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Jeg beklager meget, jeg har ikke fulgt nok med. Jeg vidste ikke, der kørte sådan nogle socialdemokratiske kampagner.\nSpørger: Den er ellers meget omfattende.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Er den det? Ja, altså, det beklager jeg dybt. Jeg har været sådan set koncentreret om at træffe nogle helt konkrete beslutninger, der kan bringe Danmark videre, så jeg har ikke rigtig fulgt med i den socialdemokratiske propagandamaskine.\nDét, der er det afgørende for mig her, det er, at vi nu tilvejebringer nogle ressourcer, der skal bruges til at stille skolen om. Altså jeg vil gerne sige, at vi har en af verdens dyreste folkeskoler. Og derfor er grundopskriften på også at gøre den til én af verdens absolut bedste selvfølgelig ikke bare at bruge flere penge. Det er at have i højere grad fokus på indlæring, det er nok også at slippe skolerne mere fri mod, at de så til gengæld står mere på mål for de resultater, de opnår. I det her arbejdsgrundlag der siger vi jo, at vi ønsker en offentliggørelse af de resultater, skolerne når – renset for socioøkonomiske kriterier, sådan at vi altså ikke går ind og måler skolerne på, hvad for nogle børn der går i dem, men måler skolerne på deres evne til at løfte de børn. Men vi vil gerne understøtte det med nogle penge, og dem finder vi så fra bankpakken. Og dermed afliver vi jo også en af de mærkelige myter, der kører rundt derude. Der kører et par myter rundt. Det ene, det er jo den der myte med, at vi har foræret milliarder og milliarder og milliarder og milliarder til bankerne, hvor sandheden jo er den, at det, vi har gjort, det er, at vi har stillet noget kapital til rådighed, som der betales for, og som vi faktisk alt andet lige tjener nogle penge på, det er dét, der gør, at vi har mulighed for at sætte 150 mio. af.\nSpørger: Ja, jeg vil gerne til nogle af de 10 mål – det vigtigste siger du, det er, at Danmark bliver blandt de 10 rigeste lande, det kræver, at alle danskere gør en indsats, vi skal være flittigere, siger Lene Espersen. Du havde en forgænger for en del år siden, der sagde, det skal være nemmere at være dansker. Er jeres slogan – at det skal være hårdere at være dansker?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: At det skal være hårdere at være dansker? Nej, altså grunden til, at jeg satte Haarder ind i Indenrigs- og Sundhedsministeriet, det er præcis, fordi at jeg tror, at han er en af dem, der kan vise, at man ved at tænke anderledes og gøre ting anderledes, så kan man nå mere uden at arbejde hårdere, men måske ”haardersk”, og det er også den indfaldsvinkel, vi har til resten af samfundet. Men det er klart, at en del af det er, at vi skal arbejde længere. Det kan være ved, at vi hver især ønsker at arbejde noget mere, end det vi gør. Det kan være ved, at vi trækker os tilbage fra arbejdsmarkedet lidt senere, end vi ellers ville. Det kan være ved, at vi altså nu via SU-systemet får de unge hurtigere ud på arbejdsmarkedet, men det er jo ikke at arbejde hårdere, det er at arbejde længere. Så skal vi arbejde smartere, og det er jo derfor, at vi nu med stor systematik både i forhold til erhvervslivet, den offentlige sektor og i samspillet mellem borgere og myndigheder ser, hvor har vi spændt unødigt ben for hinanden.\nSpørger: Men hvis vi skal være længere på arbejdsmarkedet, så forstår jeg ikke rigtig, hvorfor at I så ikke tager fat på efterlønnen her og nu?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Jamen, det er jo fordi, at vi har ... altså nu blev der spurgt til de her blodige indgreb, og vi har altså ikke den indfaldsvinkel til tilværelsen, at vi nu skal vælge blodige værktøjer, altså vi har lige lavet en fuldt finansieret skatte- og afgiftsomlægning. Den kan jeg forstå, at den er der nogen, der ønsker at afskaffe. Der er nogen, der øjensynligt vil gå til valg på ... det må man forstå, at de skattelettelser, der er i den omlægning, de skal trækkes tilbage. Det er en fuldt finansieret skatte- og afgiftsomlægning, som gør, at det for mange, og jeg hader udtrykket, men altså for mange ganske almindelige danskere med ganske almindelige indkomster, at det nu for dem bedre kan betale sig at gøre en ekstra indsats. Og det er jo en af vejene til at få folk til at give den en ekstra skalle. Og det er klart, at det skal vi, altså fordi det er desværre ikke nogen naturlov, at Danmark også om 10 år ligger i top-ti, når vi snakker velstand, det skal vi selvfølgelig kæmpe for. Uden at blande mig i de aktuelle overenskomstforhandlinger, så er det jo også dét, der spiller ind der, det er jo også derfor, at både fagbevægelse og arbejdsgiver i øjeblikket meget ansvarligt sidder og ser på, hvad er det for nogle krav, vi kan stille til hinanden, når Danmark fortsat skal være et konkurrencedygtigt samfund.\nSpørger: Men altså Morten Olsen nede i Sydafrika, hvis han siger, at Danmark skal nok lave mange mål, men vi bruger altså kun det ene ben, det kommer man vel ikke langt med?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Nej, altså nu spiller jeg ikke fodbold, jeg laver politik. Og det er ikke på et ben. Det er med begge ben solidt plantet i nutiden og med øjet stift rettet mod fremtiden. Og hvis man læser det her arbejdsprogram, som du formentlig ikke har haft mulighed for at læse helt i detaljen endnu, så vil du også kunne se, at det giver meget, meget konkrete bud på, hvordan vi rækker ud efter stjernerne i stedet for at falde ned i afgrunden.\nSpørger: Du sagde, I vil øge afgifterne på alkohol og på tobak. Samtidig er vi med til via EU’s kasser og give store tilskud til, at der bliver dyrket mere vin, og der bliver dyrket mere tobak. Er det ikke ren ”Ebberødbank”?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Jamen altså vi er ikke specielt tilhængere af, at vi skal understøtte hverken vin eller tobaks produktion. Og der havde udenrigsministeren jo også den pointe før, at vi selvfølgelig skal tænke EU ind i alt det, vi gør. Men nu er vi altså nødt til at forholde os til virkeligheden. Og virkeligheden er, at vi ser sådan købekraftmæssigt på det, så er det ikke super dyrt at ryge, det er ikke super dyrt at drikke, og derfor vil vi meget gerne gøre det både dyrere at drikke og ryge. Men vi vil vælge at gøre det i en form, hvor vi selvfølgelig ikke bare med bind for det ene øje sender milliarder over grænsen til enten Deutsche Bundes ... eller til Kanzleramt altså ved, at folk køber cigaretterne i Tyskland i stedet for, eller ved at vi brødføder en eller anden smuglerindustri. Så derfor har vi brug for nu at komme tættere på, hvor meget kan vi give den her afgiftsskrue, uden at vi forfejler formålet.\nSpørger: ... der har været advaret imod dårlig folkeskole i ca. 30 år, at børnene kan mindre og mindre, de var dårlige til at læse og regne. Hvad gør, at du tror, at de nu kan vendes?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Det er vendt. Børnene læser nu ligeså godt i 3. klasse, som de før gjorde i 4. klasse. Det er vendt. Vi vil bare gerne have, at den vending, den fastholdes, og det må gerne gå stærkere. Vi havde jo for kort siden nogle fantastisk dage på Marienborg, og siden har vi så selv haft nogle ligeså fantastiske dage uden helt den samme offentlige opmærksomhed. Men vi havde nogle fantastiske dage med alle skolens interessenter, og jeg fornemmer, at der er en klar interesse i at lave et forpligtende nationalt partnerskab på at bringe den danske folkeskole i superligaen. Og vi har viljen til at gøre det nødvendige i så henseende.\nJeg tror, vi skal herover. Christina!\nSpørger: På de områder, hvor I foreslår reformer for at øge arbejdsudbuddet, der har I i forvejen forlig, det gælder førtidspensionsreformer, det gælder SU-reform. Vil I respektere de forlig og altså give socialdemokraterne og SF vetoret, eller vil I lave noget under alle omstændigheder?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Vi respekterer naturligvis alle de forlig, vi har indgået. Så håber vi så også, at oppositionen respekterer, hvad det er for en situation, Danmark står i, og at man ikke bare lader sig inspirere af vejret udenfor, og lader alting fryse til. Der er brug for, at der bliver truffet nogle beslutninger. Det kalder på ansvarlighed. Og vi vil komme med vores udspil, og så vil vi selvfølgelig forhandle med oppositionen. Jeg håber og tror på, at de er til noget. Hvis vi bliver skuffet i den forventning, jamen så er der en ny situation, så tager vi stilling til det.\nSpørger: Men det er jo ikke første gang, I har forsøgt at få lavet om på SU-systemet fx og ikke har kunnet komme igennem med det?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Nej, men nu giver vi så et forsøg mere, og hvis vi bliver skuffet i vores håb på, at oppositionen fortsat vil lave politik, så tager vi stilling til det, når den situation opstår.\nSpørger: ... men kunne den situation så komme, hvor I vil opsige forligene?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Det kan man ikke udelukke. Men altså udgangspunktet er jo, at ... fordi det er jo også at respektere forlig ... altså opsige dem. Altså men nu har vi altså den tilgang til det, at de steder, hvor vi har forlig, der respekterer vi dem selvfølgelig, og der vil regeringen komme med sine udspil, og så vil vi forhandle med afsæt i det. Og når vi tilfredsstillende resultater, så er det jo godt. Når vi ikke, jamen så er det jo klart, at så må man da overveje, om man skal gøre sig fri af nogle forligsbindinger, det er klart. Men lad os nu ikke tage alle sorger på forskud.\nUdenrigsminister Lene Espersen: Jamen jeg vil sige Christina, jeg er sådan set ... jeg retter i hvert fald et håb om, at uanset at vi kan være uenige om meget og strides om meget, at der så blandt de politiske partier er så meget social indignation, at man vil være med til at lave om på et system, hvor unge mennesker i dag, der bliver ramt af en psykisk sygdom bliver parkeret på en ydelse livsvarigt, der gør, at de mister deres selvrespekt, der gør, at de føler, de er stødt uden for samfundet. Jeg tror ... der bør da også i venstrefløjen være nogle få med varme bankende hjerter, som vi har det, og som vil være med til at sikre, at de unge mennesker kommer tilbage og bliver en aktiv del af samfundet. For jeg tror noget af det vigtigste i den følelse, man har som et enkelt menneske er jo at være glad og lykkelig og have selvrespekt – det er altså, at man kan forsørge sig selv og klare sig selv og ikke er afhængig af hjælp fra andre hver evig eneste dag. Så jeg har et håb om, at det kan lade sig gøre, og derfor er vores indgang til det selvfølgelig også med åbent sind at håbe på, at man vil være med til at løfte den her opgave – både af menneskelige årsager, men også fordi vi ved, at der er et problem med arbejdsudbud, og vi skal starte et sted ... og alt er ømtåleligt ... vi diskuterede dagpenge for 11⁄2 år siden, det ville de ikke være med til, og det er det samme for Folketinget, så det kan vi glemme nu, så må vi jo gå i gang med nogle andre ting, hvor vi tror, vi trods alt kan sparke det i den rigtige retning.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Godt, plads til ganske få spørgsmål.\nSpørger: Der er nogle enorme underskud på statens finanser, og jeg forstår på jer begge to, at det tager i meget alvorligt. Men jeg synes, I meget elegant undgår at sige, hvad er det, der skal ske de næste tre år, hvor er det, I vil spare. Kan vi ikke få nogle helt konkrete ... eller som Løkke sagde, tage nogle super, super konkrete bud på det. Hvor er det, kommunerne skal spare?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Jamen, jeg er meget konkret, og der er jo også pressemøde hos finansministeren her om 1⁄2 time, og han vil også være meget konkret. Og meget konkret er det sådan, at der skal ikke spares en bøjet femøre i år. Altså tværtimod så har vi altså kastet flere penge ud til offentlige investeringer. Vi har givet danskerne mere købekraft for at få gang i hjulene, der skal ikke spares en bøjet femøre – ikke en bøjet femøre.\nSpørger: Hvordan skal budgetunderskuddet så bringes ned?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Jamen, der skal ikke bringes noget budgetunderskud ned i 2010. Der skal ikke spares en bøjet femøre ... hvis jeg lige må ... så er udfordringen i 2011 og fremad ... og der er det sådan, at da faser vi ud det ekstraordinære, vi har gjort. Altså vi har jo fremrykket en masse offentlige investeringer, vi nu afholder helt ekstraordinært for at få gang i hjulene, og vi skal jo ikke blive ved med at afholde ekstraordinære udgifter. De falder ned på et normalt niveau. Så har vi en skattereform, vi har faset ind på den måde, at vi starter med at kræve mindre ind, end vi giver ud. Og den bliver faset ind de kommende år. Og det vil sige, så begynder vi at få mere ind. Det giver et stort bidrag. Ved siden af det, så er hovedopskriften ro i de offentlige driftsudgifter. Det er ikke at spare, det er udtryk for, at man det næste år kan have lige så mange ansatte, som man havde i år. Det er ikke at spare.\nSpørger: Men udgifterne i kommunerne vil stige i de tre år, du taler om. Hvor er det, at kommunerne ... hvordan er det, at de skal prioritere for at få tingene til at hænge sammen?\nUdenrigsminister Lene Espersen: ... altså Jesper ...\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: ... jamen prøv lige at høre, det er derfor, vi laver en kommuneøkonomiaftale. Det er ikke i dag. Det vi gør i dag, det er, at vi lægger en strategi frem for, hvordan vi håndterer den her økonomiske udfordring, det uddyber finansministeren om 1⁄2 time. Der vil være to stationer undervejs i år, hvor du vil kunne få mere konkrete svar, det bliver ikke i dag. Det ene, det er kommuneøkonomiaftalerne op mod sommerferien. Det andet, det er det finanslovsforslag, vi fremlægger til august. Og nærmere kommer vi det ikke nu.\nUdenrigsminister Lene Espersen: ... men ...\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: ... og så Jesper.\nSpørger: Nu vil I jo gerne kigge frem mod 2020 i denne her plan, og kalder jer selv en reformregering med en reformdagsorden. Kunne I ikke lige for en klarheds skyld sige hver for sig, om i den proces frem mod 2020 er en efterlønsreform og en dagpengereform en mulighed, eller er det udelukket?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Men det kan vi slet ikke svare på overhovedet, andet end at vi kan sige, at dét, vi gør nu, det er, at vi angriber det her i tre faser. 2010 – gang i hjulene, 2011, 2012, 2013 – i mellemtiden har vi haft et folketingsvalg, og så kan du spørge os om, hvad vil vi gøre, når vi bliver genvalgt, fordi det er slet, slet ikke nu, da konsoliderer vi, og så er der en 2020-plan, den fremlægger vi omkring årsskiftet. Og hele denne her debat om, hvordan vi håndterer 2020-udfordringen, den får konkret indhold, når vi lægger den plan frem.\nSpørger: Men nu spørger ... nu er det ... jeres egen plan går frem til 2020, og målene går frem til 2020, og I siger I er en reformregering, så er det vel meget fair at spørge, hvad er det så af reformer, I har tænkt jer? Og er noget udelukket på forhånd?\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Det er meget fair at spørge, og det er også meget fair at svare. Og derfor har jeg meget klart sagt ved præsentationen af det her program, at det her er et spørgsmål om at stille nogle kvalitative mål op for 2020, som vi forpligter os på at nå. Enhver rejse starter med de første skridt. Her er der 76 helt konkrete skridt, der er lagt frem. Og der er en køreplan for, hvordan vi lægger flere ud. Og de spørgsmål du der rejser, de ligger altså noget ude i horisonten. Og jeg vil tro, at både udenrigsministeren og jeg, hvis vi har ansvaret for at stå i spidsen for Danmark, når vi kommer derhen, så giver vi også klare og præcise og enslydende svar.\nUdenrigsminister Lene Espersen: Ja, og så synes jeg måske, Jesper, at du sådan lidt underkender, at vi faktisk begynder at tage nogle skridt nu. Vi vælger nu at sige, der er nogle områder, vi har forsøgt på, hvor Folketinget ikke ville være med. Nu prøver vi så nogle andre områder og ser på, om vi ikke der kan begynde at tage flere aktive reformskridt frem. Og det kunne jo være, at det gjorde, at Folketingets partier så fik lidt smag for det – appetit på det, og egentlig ville være med til mere på længere sigt, når de fandt ud af, at det behøves altså ikke at gøre ondt at være ansvarlig og lave nødvendige reformer. Så svaret er sådan set det, nu trækker vi i arbejdstøjet, det håber vi også, Folketingets partier gør, og så håber vi på, at der vil være opbakning til at føre den linje videre, for det er nødvendigt, hvis Danmark skal have noget at leve af på længere sigt.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen: Godt – tak skal I have, vi når ikke mere.”


Klimaet og miljøet er emner der fylder meget i vores bevidsthed i dagens Danmark. Vi ser vejrudsigter hver dag og i tv-avisen hører vi om klimaændringer, global opvarmning og oversvømmelser. I jernalderen har vejret uden tvivl betydet lige så meget for datidens mennesker, hvis ikke mere. Man var afhængige af vejret på en helt anden måde end vi er i dag i de industrialiserede lande. Jernalderbonden måtte vide hvordan vejret blev for at kunne gøre det rigtige på sin mark; ikke så for tidligt, ikke høste for sent. Den enkelte bonde har højst sandsynligt været dygtig til at forudsige vejret ud fra ordsprog og vejrregler, noget vi i dag ville betegne som overtro. Ikke desto mindre har de haft stor kendskab om naturen, da de færdedes i den på en anden måde end vi gør i dag, og derfor var meget mere opmærksomme på små tegn.\nKlimaændringer og ændringer i miljøet er noget der har foregået igennem alle tider, tempoet på ændringerne har dog været forskellige igennem tiden. I jernalderens Danmark så landet anderledes ud, end det gør i dag. Klimaet var anderledes og landskabet lignede ikke det landskab vi kender i dag. Faktisk ved vi i dag en hel del om klimaet og miljøet i jernalderen. Den største viden vi har om klimaet i jernalderen, stammer fra højmoser og pollendiagrammer.\nHvordan får man viden om klimaet i jernalderen?\nDen mest udbredte måde at få viden om klimaet igennem tiden er ved at lave jordprofiler eller fx iskerneboringer. Begge metoder bygger på, at der hele tiden aflejres en smule jord eller is til den allerede eksisterende jord og is. Hvert lag indeholder små informationer om tiden, hvor aflejringen er sket. Fx indeholder jordlagene pollen fra den tid, hvor lagene er blevet aflejret. Når man kigger specifikt på pollen, kalder man det pollendiagrammer. De kan altså i dag fortælle os noget om de planter og træer der voksede i jernalderen. Planter og træer har hver deres særlige pollen og ved at kigge på udbredelsen af denne kan man også sige noget om planternes/træernes udbredelse i jernalderen.\nEt andet sted, hvor man kan lave jordprofiler, er i moserne. Højmoser vokser meget hurtigt når det er fugtigt og koldt, hvilket giver den en lys farve. Er det derimod varmt og tørt, vokser den langsomt og får en mørk farve. I dag kan vi lave et snit i disse moser og på denne måde finde ud af om der var varmt/tørt eller koldt/fugtigt i jernalderen.\nOmkring år 0 har klimaet været varmt og tørt, set i det store billede, men gennemsnitligt har temperaturerne ligget lidt under det vi kender i dag. Landskabet har også været noget anderledes i jernalderen og har varieret meget fra sted til sted. Der var eksempelvis mange flere moser i jernalderen, hvilket havde forskellige årsager. En af årsagerne var den udbredte tørvegravning, der efterlod store huller, der med tiden forvandlede sig til moser. I dag er mange moser blevet omdannet til landbrugsjord.\nHeden nåede også en stor udbredelse i jernalderen, især i Midt- og Vestjylland. Dette skyldes b.la de mange kvæg der græssede i skoven og den udbredte dyrkning af landet, der kunne skabe jordfygning med en forringelse af jordkvaliteten som konsekvens. Især i de jyske egne, hvor jorden er meget sandet pga. den store afsivning efter den seneste istid. Til trods for at heden spredte sig som en ørken, var den ikke kun en ulempe for jernalderfolket. Heden gav nemlig mulighed for at kvæget kunne græsse på heden om vinteren. Som man kan se har den menneskelige indgriben haft stor betydning for miljøet og landskabet allerede i jernalderen, ligesom den har i dag.


» Deba online\nStørstedelen af internet webshops giver nu om stunder diverse muligheder for fragt. En af de populære er efterhånden at få leveret til et afhentningssted, hvor det er muligt at hente dine nye produkter præcis når det passer dig. Fragtmetoden er altså rigtig gnidningsløs, samt tit endvidere den billigste fragtmulighed ved køb af Deba.\nDu burde også beslutte dig for at bestille levering til din private bopæl eller ud til dit arbejde. Fragtmuligheden bliver som oftest en smule mindre prisbillig, men lige så vel ret smart. Den mest letkøbte leveringsløsning er dog at du selv henter varerne, men den løsning stiller krav om at du befinder dig lige ved internet butikkens bopæl.\nFragtperioden på kan vise sig at være ualmindeligt afgørende forudsat du mangler produkterne inden for få dage, så med det formål er det øjensynligt meningsfuldt at du ser leveringstidspunktet på det vedkommende produkt.\nEn del online firmaer reklamerer med levering efter en enkelt hverdag på en lang række varenumre, eksempelvis Deba, som trods alt står og falder med at orden realiseres før et fast tidspunkt, således at de kan nå at få produkterne klargjort forud for at medarbejderne holder fyraften.\nNogle få internet foretagender frembyder fragt uden beregning, men i reglen kun når man indkøber for et fastsat beløb. Desuden skal du udse dig den mest prisbevidste leveringstype, som tit – ligegyldigt om man opholder sig nær Aarhus, Birkerød eller Hinnerup – er at få dem til at levere produkterne til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden meget fremkommeligt for alle at sammenholde priser på diverse online firmaer, og derfor har masser af internet handler i Danmark fundet det nødvendigt at mindske salgspriserne på produkterne – til drenge og piger, men også til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange sikre levering uden gebyr.\nTil gengæld kan det stadigvæk være rentabelt at analysere diverse netshops efter tilbud på Deba forud for at du gennemfører din handel, sådan at man er garanteret at opnå den mest attraktive pris.\nMan må alligevel være klar over, at hvis en online forretning afhænder deres produkter for en udsalgspris der kan virke utrolig god, er det mange gange være en indikator for en uoprigtig online butik. Køb med kort er på den anden side omfavnet af en lov, hvilket forsvarer dig imod svindlende internet virksomheder.\nVi anbefaler generelt bestillinger med kort eller mobilbetaling. Alternativt kunne du anvende en afdragsordning fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du agter at honorere betalingen i flere bidder.\nForud for at folk shopper på en online webshop kunne man sådan set se på netshoppens handelsvilkår, men det er undertiden et omfattende projekt.\nEt alternativ kunne måske være at finde ud af om e-handlen er medlem af e-mærke ordningen, siden det almindeligvis er en antydning af at internet shoppen efterfølger de danske love, tillige med at internet butikken lejlighedsvis besigtiges af sagkyndige der kender de gældende love. Det er en rigtig god lejlighed til opbakning, såfremt du får problemstillinger ved din handel.\nHerudover kan det være til hjælp at du er opmærksom på de mest basale bestemmelser der er gældende for transaktionen, som for eksempel hvilken ombytningsret forretningen har. På grund af dette er det på samme måde vigtigt, at man altid sikrer ens købsbekræftelse, således man når som helst vil kunne dokumentere købet af Deba, uafhængig om du skal købe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot leverer en del pålidelige muligheder for at læse en længere række øvrige brugeres oplevelser og derfor er det anbefalelsesværdigt, at du vurderer online butikkens anmeldelser af Deba forud for at du shopper.\nFacebook yder derudover evigt tiltalende genveje til at få et kig ind i online webshoppens pålidelighed. Derudover ser vi mange webbutikker som tilbyder kunderne at formulere en vurdering af deres køb, som ydermere burde anvendes til at vurdere kundernes tilfredshed.\nDette website er finansieret af reklamer. Vi har et tæt samarbejde med en masse forretninger på nettet og annoncerer deres produkter, og får betaling i tilfælde af at en bruger fra vores hjemmeside foretager et indkøb.\nAnvisninger vedrørende produkter og e-firmaer understøttes løbende, men vi påtager os intet ansvar for reguleringer der potentielt er implementeret siden vi nyligst opdaterede websitets data.


It-forsker på KU fandt enorme mængder følsomme data - Computerworld\nRadu Dragusin er assisterende lektor på Københavns universitet med speciale i søgemaskiner. Foto: Nicolai Devantier.\nEn dansk it-forsker falder ved et tilfælde over hundredetusindevis af følsomme data. Han er ikke hacker, og ville håndtere opdagelsen på etisk vis og helt efter bogen. Men det var lettere sagt end gjort.\nEgentlig var han bare på udkig efter interessant it-læsestof, men han endte med at få adgang til en database med mere end et hundredetusinde brugernavne med tilhørende password til nogle af de helt tunge drenge i it-branchen.\n"Jeg begyndt faktisk at ryste på hænderne, da det gik op form mig, hvad jeg havde opdaget," fortæller Radu Dragusin til Computerworld, da vi mødes over en kop kaffe for at få hans utrolige fortælling.\nHan besluttede sig med det samme for, at han ikke ville sættes i bås med hackere, hacktivister eller andre fra den mere dunkle side af it-verdenen.\nHan ville ordne tingene på en ordentlig og etisk forsvarlig måde, men det viste sig faktisk mere besværligt end det måske lige lyder til.\nRadu Dragusin kommer oprindelig fra Rumænien, men efter at have afsluttet sit it-studie på Københavns Universitet, er han blevet tilknyttet universitetet som assisterende lektor.\nEn (næsten) helt almindelig dag\nRadu Dragusin havde fået adgang til yderst følsomme data på medlemmerne i IEEE, som er en af verdens største organisationer i forbindelse med udvikling af standarder og fremme af videnskabelig og uddannelsesmæssig udvikling indenfor elektronik, kommunikation og datalogi.\nIEEE's medlemmer er således højt specialiserede personer i disse brancher.\nI praksis betyder det, at oplysningerne tilhører ansatte i Forsvaret, Google, Apple, IBM og flere lignende industrigiganter. Organisationen har mere end 415.000 medlemmer over hele verden og flere hundrede i Danmark.\nHele episoden opstår, fordi Radu Dragusin er meget begejstret for at læse de forskningspublikationer, som IEEE udgiver. Han bruger dem blandt andet i sit arbejde på universitetet.\nDen 18. september leder han således efter gratisudgivelser på en af IEEE's FTP-servere.\n"Jeg klikkede mig frem til en mappe, der udgav sig for at indeholde publikationer," fortæller han.\n"Her hentede jeg en fil, som jeg åbnede, og til min overraskelse lignede det en log-fil fra en Apache-web-server. Jeg blev selvfølgelig meget nysgerrig, for det var helt uventet," fortæller han, og fortsætter:\n"Ved en nærmere gennemgang dukkede massevis af passwords og brugernavne frem på listen. Jeg tænkte UPS, det er vist ikke efter bogen, det her."\nHer er it-eksperternes hemmelige passwordsflere\nFørst tre dage senere får Radu Dragusin en noget overraskende besked fra IEEE.\n"Pludselig beder IEEE mig om at fjerne min webside og det indhold, der beskriver sårbarheden. Jeg havde naturligvis ikke lagt følsomme data ud, kun fortalt om forløbet, så jeg var meget forundret over, at de bad mig om at slette siden. Jeg var helt ærlig omkring min opdagelse og stod frem med navn og e-mail, så folk kunne se, hvem jeg var."\n"Forklaringen fra IEEE var, at de var bekymrede for medlemmernes privacy."\nMen sådan skræmmer man ikke en lektor ved hovedstadens universitet. Radu Dragusin fjernede ikke sine optegnelser, og historien spreder sig ud over hele kloden.\nReaktionerne kommer på fora og i debattråde, hvor hans håndtering af episoden roses.\n"Jeg havde dog håbet på lidt mere omtale i Rumænien, hvor jeg kommer fra," siger han grinende.\n"Rumænien har et lidt dårligt rygte, når det kommer til it-kriminalitet, det ville jeg gerne have rettet lidt op på, men det blev kun til en enkelt artikel i hjemlandet."\n"Men episoden har givet anledning til nogle gode diskussioner om it-sikkerhed på nettet, og det er jeg glad for. Det var hele hensigten," lyder det fra Radu Dragusin.\nEfterfølgende har Radu Dragusin i øvrigt fået masser af mails fra personer, der har vist interesse for at købe eller på anden vis får adgang til det indhold, han har opdaget.


Briks (uden lamelbund) seng 120 x 200 cm – Manis-h kan tænde lyse i manges øjne, når man taler om babyudstyr, og det giver god mening, for kvaliteten er god og prisen er også god. Når fokus er rettet mod vores børn, er der ingen tvivl om, at vi vil tilbyde de bedste muligheder, og hvis du køber Briks (uden lamelbund) seng 120 x 200 cm – Manis-h kan du have god samvittighed. Briks (uden lamelbund) seng 120 x 200 cm – Manis-h kan du trygt handle hos Babyshower. Og der er mange produkter – leder du efter bleer, brystpumper eller tudkopper, har vi her et af landets største udvalg af babyudstyr. Barnevognen holder ikke evigt, derfor er pasningen af den vigtig. Det gælder både stel, hjul og tekstilerne. Når vognen er velholdt og passet på, bliver levetiden forlænget , og dit barn tager sig jo også bedre ud i en ren og velholdt vogn.\nBriks (uden lamelbund) seng 120 x 200 cm – Manis-h er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i den godt sælgende kategori Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge. Du får oven i købet lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Briks (uden lamelbund) seng 120 x 200 cm – Manis-h hos onlineshoppen Babyshower, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg det produkt på denne side. Når du handler online er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, på tværs af forskellige webshops. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


• Køb Støvkost online i dag → Se udvalget her\nEn lang række online shops yder i vore dage en række forskellige billige former for levering til støvkost. En sikker vinder er for nærværende udleveringssteder, og så skal du blot gå forbi efter de købte produkter på et valgfrit tidspunkt. Metoden er jo i høj grad smertefri, og i mange tilfælde ligeledes den mest prisbevidste leveringsmåde.\nDu bør endvidere forsøge at bestille produkterne til levering til dit hus eller ud til din arbejdsplads. Fragtmetoden bliver oftest en smule mindre billig, men desuden ret så gnidningsløs ift. støvkost online. Den prisbilligste leveringsmodel vil dog altid være at du selv henter produkterne, men dette er betinget af at du lever i kort afstand af online shoppens byggecenter, eksempelvis Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nFragtperioden på støvkost kan vise sig at være ultra essentiel om du behøver varen om et øjeblik, og af den grund er det faktisk væsentligt at du efterser den forventede leveringsdato ved støvkost. Adskillige internet butikker – fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix og Bauhaus – tilsiger billig levering efter en enkelt hverdag på en lang række produkter online, men vær på vagt da det nødvendiggør at bestillingen fuldbyrdes tidligere end et aftalt klokkeslæt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få varerne betjent inden de lageransatte tager hjem.\nEn hel del online outlets sikrer levering uden omkostninger på støvkost online, men oftest påkræves det at man køber for en fastsat pris. Alternativt bør man beslutte sig for den billigste leveringsmulighed, hvilket gerne vil blive at få dem til at levere dine produkter til en pakkeshop.\nFlere byggemarkeder giver afhentning hvor du bestiller billig støvkost online og selv henter i byggemarkedet. Eksempelvis Bauhaus, Stark, Silvan, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, XL-Byg, Harald Nyborg og Bygma. Byggecentrene foreslår blandt andet click-and-collect på støvkost i følgende områder:\nFarum, Brønderslev, Højbjerg, Haslev, Risskov, Brabrand, Dragør, Silkeborg, Rødovre, Hedensted, Korsør, Taastrup, Rudersdal, Greve, Horsens, Solrød Strand, Hedehusene, Brønshøj, Randers, København, Ishøj, Åbyhøj, Frederikshavn, Grenaa, Skive, Lystrup, Odense, Gladsaxe, Helsingør, Virum, Ikast, Odder, Hobro, Hjørring, Holstebro, Jyllinge, Aalborg, Svendborg, Hørsholm, Nærum, Hillerød, Skanderborg, Herning, Lyngby, Viborg, Aabenraa, Vanløse, Sønderborg, Holbæk, Stenløse, Hvidovre, Slagelse, Frederiksberg, Fredericia, Roskilde, Vordingborg, Kalundborg, Birkerød, Glostrup, Tilst, Frederiksværk, Ølstykke, Ballerup, Tårnby, Gentofte, Kolding, Struer, Nyborg, Søborg, Brøndby, Middelfart, Køge, Rønne, Lillerød, Varde, Albertslund, Esbjerg, Thisted, Nakskov, Frederikssund, Værløse, Charlottenlund, Næstved, Vejle, Ringsted, Vallensbæk, Allerød, Haderslev, Aarhus, Valby, Nørresundby, Nykøbing Falster, Kokkedal, og Herlev, .\nClick-and-collect for støvkost er tilgængeligt i samtlige regioner af Danmark: Sjælland (Vestsjælland, Østsjælland, Sydsjælland, Bornholm, Falster, Nordsjælland, Lolland, Midtsjælland, Hovedstaden, Amager), Jylland (Nordjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Syddanmark, Østjylland, Vestjylland, Sydjylland) og Fyn (Vestfyn, Østfyn, Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn).\nNår vi ser på tallene bliver det klart, at online shoppere som regel søger efter bl.a. køb støvkost og støvkost tilbud. Derudover oplever man ofte netshoppere søge blandt andet billig støvkost, støvkost priser samt støvkost online, plus de udbredte byggemarkeder som Davidsen, Stark, Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, 10-4, XL-Byg og Bauhaus.\nPriser på støvkost\nDet er jo efterhånden ekstremt praktisk for almindelige dødelige at lave prissammenligning på billige støvkost online i blandt flere e-shops, og ergo har langt de fleste netbutikker ikke kunne lade være med at sænke priserne på støvkost voldsomt, og endda sikre gratis fragt.\nDet kan imidlertid være gavnligt at undersøge flere netshops efter billige priser på støvkost online forud for at du køber, således at du er på den sikre side med at indhente den mest betalelige pris. Se ikke bare hos de gængse byggekæder som Bygma, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg og Silvan.\nDu bør trods alt være så påpasselig, at ifald en forretning på nettet udbyder billige støvkost online for en tilbudspris som virker helt ekstremt billig, kunne det undertiden være en indikation på en uærlig butik. Køb med kort er dog omfavnet af en vedtægt, hvilket forsvarer dig imod fup online outlets.\nVi slår generelt et slag for kortkøb eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du drage fordel af en billig afbetalingsordning som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at klare omkostningerne til støvkost af flere omgange. Dette foreslåes normalt i niche netbutikker, men sjældent de kendte byggecentre som fx Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Silvan og XL-Byg.\nNår vi ser på data står det klart, at online shoppere jævnligt søger efter blandt andet støvkost priser og støvkost online. Man ser derudover typisk folk lede efter eksempelvis støvkost tilbud, køb støvkost og billig støvkost.\nTrustpilot giver dig en lang række udmærkede genveje til at gøre dig bekendt med adskillige andre kunders anmeldelser og herved er det en hjælp, at du sonderer internet webshoppens anmeldelser forinden du placerer din ordre på billige støvkost online.\nFacebook bringer dig lignende aldeles fordelagtige chancer for at få kendskab til online firmaets popularitet. Desuden ses nogle e-handler hvor man kan registrere en omtale af deres køb, som ligeledes må anvendes til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nFør nogen handler billige støvkost online i en shop behøver de i og for sig tyde webshoppens forretningsvilkår, dog er det typisk et tidskrævende projekt, især på de gængse byggekæder som Bygma, Bauhaus, Davidsen, Stark, XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og 10-4.\nEn nemmere løsning er at kontrollere om online forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, da det kan være et fingerpeg om at e-handlen adlyder dansk lovgivning, tillige med at e-firmaet undertiden efterses af sagkyndige som forstår bestemmelserne på området.\nDesuden giver det dig chance for at få assistance, for så vidt du får vanskeligheder med dit indkøb af støvkost. Desuden er det klogt at køber er obs på de væsentligste bestemmelser der kan spille ind i forbindelse med bestillingen af støvkost online, som for eksempel hvilken returpolitik internet selskabet lover.\nHer er det tilmed afgørende, at man altid opbevarer sin ordremail, så man senere vil kunne eftervise bestillingen af støvkost, hvad end man køber ved Harald Nyborg, Silvan, Stark, 10-4, Bygma, XL-Byg, Bauhaus, Jem og Fix eller Davidsen.


Søde citater til ham billeder af bryster / Vejle sexnord\nHvis jeg havde en rose for hver gang jeg tænkte på dig, ville jeg plukke roser resten af livet Ordsprog fra Sverige. Joseph Conrad: Kysset er hvad der blev tilbage af paradisets sprog. At elske dig er som at trække vejret, hvordan kan jeg stoppe? Blomst, hvor du er plantet Ukendt. På hver deres måde fortæller disse kærligheds citater, hvor meget vi elsker dem vi har kært og hvor vigtigt det er at nyde livet og alle de luner det fører med dig. Når du læser de smukke citater vil du se, at kærlighed kan siges med mange ord. Ordsprog fra Sverige, den vigtigste ting en far kan gøre for sine børn, er at elske deres moder. Ukendt, kærlighed er som vilde blomster; den findes ofte på de mest usandsynlige steder. Carit Etlar: Glæden er som et lys tænder du det for andre, falder dets skin tilbage på dig selv. Ole Wivel: Alle veje, som ikke udgår fra dit hjerte, ender blindt. Alle kan fange dit blik, men ikke alle kan fange dit hjerte Ukendt. En baby gør kærligheden stærkere, dagene kortere, nætterne længere, lønnen mindre, hjemmet gladere, tøjet kortere, fortiden glemt og fremtiden værd at leve for Ukendt. Blomst hvor du er plantet.\nStore Faste, bryster S de Citater Til Ham Massage Og Escort Com, s de Citater Til S de Citater Til Ham zlem Cekic Store faste bryster s de citater til ham. Op i den h je ende af skalaen. Datidens unge ham find en k reste. Uden t j p billeder : Videos. S de citater giver dig en forst else for S de Citater Til Ham, ludere S de citater - Top 20 s de citater Smukke k rligheds citater til ham Stephanie Kessler bryster citater til ham Nye og gamle bryster lilly skønhed viborg - Lebisk fisse Mar Arnborg fitness s de citater til ham 2 Konkurrence 10 Massage K benhavn 1 Massage Sj lland 1 P ske Exkort pige masage escort. Porn billeder billig massage. S de citater til ham zlem Cekic bryster : Uanset hvad, har han lov til at bruge sin religions- og ytringsfrihed her i landet. Men alle vi andre, gider rlig talt. S de citater kan man bruge til mig.\naf hvordan livet kan være hvis du går efter lykken. Som når man får lyst til at kramme dem, blot fordi de går på en bestemt måde Ukendt. Rating:.5/ 6 (56 votes cast) Smukke kærligheds citater til ham og hende,.5 out of 6 based on 56 ratings. Og det eneste vi aldrig giver nok af er kærlighed. Det betyder meget at få at vide, og derfor er de her citater vigtige. Det er basal stavning som alle kvinder bør kende Ukendt. Kærligheden rammer dig måske kun én gang, men den kan vare en livstid Ukendt. Det vigtigste er altid usynlig for øjet. Ingrid Bergmann: Et kys er naturens måde at stoppe en samtale på, når ord er blevet overflødige. Hvad kan citater om kærlighed bruges til?\nUkendt, hvis jeg havde en rose for hver gang jeg tænkte på dig, ville jeg plukke roser resten af livet. Ukendt Ægte kærligheds historier aldrig har en slutning. Jean-Jacques Rousseau, jeg elsker nørdede, søde, finurlige drenge, der ikke tager sig selv alt for alvorligt. Hvis du udvælger det/ de citater om kærlighed du synes bedst om og husker dig selv på, at efterleve dem i hverdagen, så er sex tysk body 2 body thai massage vi sikre på at du får et liv fyldt med glæde og kærlighed! Læs også: De mange romantiske ideer til dig og din kæreste Francois Mauriac: At elske et menneske vil sige at være den eneste, der kan se et vidunder, som er usynligt for alle andre. Hvordan livet er perfekt, når de er i det. Skriv en kommentar i feltet herunder og vær med til at skabe en smuk og stor samling af citater som kommer lige fra hjertet. Bertrand Russell: At frygte kærligheden er at frygte livet, og den som frygter livet, er allerede trekvart død Jean-Jacques Rousseau: At ønske sin kvindes lykke, er det ikke at have opnået den? De kan bruges som et pejlemærke for, hvordan vi ønsker at leve vores liv. Så fortæl alle de mennesker sexy susi forum sauna periode der betyder noget for dig, at du elsker dem Ukendt. De er både skrevet med humor, ironi og med billedsprog samt modsætninger. George Sand: Der findes intet andet godt i livet end at elske. Hesburgh Jeg håber du har nydt disse søde citater. Andre søde citater, jeg fortryder ikke at jeg elsker dig, jeg fortryder at jeg faldt for dig Ukendt. Elsker du mig fordi jeg er smuk, eller er jeg smuk fordi du elsker mig? Disse søde citater kan omhandle kærlighed, livet, hjerter, babyer og meget mere. Hvis du har et flot citat om kærlighed, så skriv det nederst på siden. Goethe: Jeg ser hende hver dag, men hver gang jeg ser hende er det som første gang. Nogle gange er jeg så sød at ikke engang jeg selv kan modstå det Julie Andrews. Ukendt, manden har måske opdaget ild, men kvinder opdagede hvordan man lege med det. Den modne kærlighed siger: Jeg behøver dig, fordi jeg elsker dig. Erich Fromm: Den umodne kærlighed siger altid: Jeg elsker dig, fordi jeg behøver dig. Det var ikke kærlighed ved første blik.\nDe Sjove Jokes er stedet hvor du kan finde flere timers underholdning i form af sjove jokes og billeder.\nStine Kronborg n gen billeder, miss Nude.\nN gne babes Stine Kronborg bryster, store.\nSex med store piger s de citater til ham.\nChristiane schaumburg-m ller oconnor bryster s de citater til ham.\nVojens pigerne private porno\nVictor Borge, små hjerter kan også føle store ting. Gift dig ikke med en én du kan leve sammen med; gift dig med én du ikke kan leve uden Ukendt. Disse citater kan handle om alt, hvad vi finder godt her i livet. Så fortæl alle de mennesker der betyder noget for dig, at du elsker dem. Hesburgh Den vigtigste ting en far kan gøre for sine børn, er at elske deres moder. Gift dig ikke med en én du kan leve sammen med; gift dig med én du ikke kan leve uden. Søde citater er reserveret til dem der betyder mest for dig her i livet. Sødt er når personers personlighed skinner igennem deres udseende. Carroll Bryant, at elske dig er som at trække vejret, hvordan kan jeg stoppe?\n08.09.2018 08.09.2018 Jespersen Frederik\nvoksen swinger dating for sex-helt gratis skive