Sygeplejersker: Vi venter stadig på de 1.000 nye kolleger, Mette Frederiksen har lovet | Information\nMette Frederiksen lovede inden valget at ansætte 1.000 nye sygeplejersker. Hvor bliver de af, spørger to sygeplejersker i dette debatindlæg. Foto: René Schütze/Ritzau Scanpix\nAnsættelse af 1.000 ekstra sygeplejersker. Det var, hvad statsminister Mette Frederiksen lovede danskerne inden valget. Over et år efter den nye regering trak i arbejdstøjet, er det rimeligt at spørge: Hvor bliver de af?\nDe fleste danskere, der har været i kontakt med sundhedsvæsnet, kan nok bekræfte, at sygeplejersker har travlt. Mange har været i en situation, hvor de havde behov for omsorg og nærhed, men blev mødt af en sygeplejerske, som mentalt var et andet sted. Det er ikke uden grund, at patienternes karakteristik af sygeplejerskerne ofte er: »De er så søde, men de har så travlt«.\nMen når vi lever i et samfund, der ikke har ubegrænsede ressourcer, er alt jo et spørgsmål om prioriteringer. Man kan derfor med rette spørge sig selv: Hvorfor lige netop flere sygeplejersker? Det er der mange gode grunde til. Forskning viser, at der er en klar sammenhæng mellem antallet af sygeplejersker, og hvordan patienter vurderer kvaliteten og sikkerheden på hospitalerne.\nDertil kommer, at sygeplejersker betyder kortere indlæggelsestider samt signifikant færre infektioner og hjertestop.\nEt stort studie med 400.000 patienter og 25.000 sygeplejersker fordelt på 300 hospitaler i ni lande viser, at en stigning med én patient pr. sygeplejerske øger risikoen for at dø inden for en måned med syv procent.\nSå statsministerens løfte fejler ikke noget. Men i denne kronik vil vi se regeringens strategi til rekruttering og fastholdelse af sygeplejersker efter i sømmene – med sygeplejerskeøjne. Vi vil også komme med nogle bud på, hvordan vi sammen når i mål. Med udgangspunkt i såvel forskning som personlige erfaringer fra et langt arbejdsliv som sygeplejersker.\n23 opsigelser på syv måneder\nSituationen på de to afdelinger, hvor vi hver især har arbejdet i ti år, henholdsvis et medicinsk sengeafsnit og en intensivafdeling, er på mange måder kendetegnende for sundhedssystemet anno 2020.\nPå et årti er det medicinske sengeafsnit gået fra en kapacitet på 24 patienter til 12 patienter – på den intensive afdeling er man gået fra ni til fem senge. Ikke fordi regionen har valgt at reducere i antallet af sengepladser. Men fordi vi simpelthen ikke er sygeplejersker nok til at passe flere patienter. I en årelang periode var der nemlig ikke nogen, der søgte de ledige stillinger på afdelingerne. Der var ikke tale om dårligt kvalificerede ansøgere, men slet ingen!\nPå intensivafdelingen har der desuden været, det der på det nærmeste kan beskrives som personaleflugt, blandt andet i kølvandet på coronakrisen. Hele 23 sygeplejersker har således valgt at sige deres stilling op i løbet af syv måneder. Det skyldes måske, at personalet i lang tid efter, at epidemien ikke længere var på sit højeste i foråret, stadig arbejdede under de vilkår, der kendetegner et nødberedskab. Det vil sige, at helt grundlæggende rettigheder, som det at kende sin vagtplan mere end et par uger i forvejen, var sat ud af spillet, og byrden af aften- og nattevagter blev øget markant.\nSå det er tid til at se på, hvad der får folk til at søge ind i sundhedssystemet – og ikke mindst til at blive der. Det er nok ikke de forhold, der har været hen over sommeren. Som formand for Dansk Sygeplejeråd, Grethe Christensen, malerisk skrev i Altinget i september, så er det tid til at forebygge, at sivblødning af sygeplejersker »udvikler sig til en styrtblødning«.\nHvordan vil regeringen så forhindre sivblødningen?\nI regeringens og støttepartiernes forståelsespapir står der om rekruttering og fastholdelse af sygeplejersker, at de vil prioritere »at der uddannes og ansættes mere sundhedsfagligt personale, og at arbejdsforholdene forbedres, så der bliver mere tid til omsorg i sundhedsvæsnet. Samtidig skal det sikres, at medarbejdernes kompetencer udnyttes bedst muligt.«\nDet giver altså ikke mange konkrete tiltag at forholde sig til. I finansloven for 2020 fremgår det, at der afsættes 300 millioner kroner i 2020 og 600 millioner kroner årligt fra 2021 til ansættelse af flere sygeplejersker på sygehusene. Denne prioritering skulle muliggøre, at der fra 2021 kan ansættes 1.000 ekstra sygeplejersker. Men det er ikke realistisk, at en overførsel af midler til regionernes bloktilskud alene kan gøre forskellen.\nEn ny rapport, hvori man har spurgt centrale aktører i sundhedsvæsnet, peger på, at der er særlige områder i sygeplejerskernes arbejdsliv, der bør være fokus på, hvis sygeplejersker skal fastholdes. Gennem observationer og interviews på afdelinger med lav gennemstrømning af sygeplejersker er det blevet undersøgt, hvad der får sygeplejersker til at blive på en afdeling.\nRapporten anbefaler, at der i den enkelte afdeling tages højde for sygeplejerskers individuelle behov, for eksempel ved at spørge til, hvad der skal til for at få dem til at blive eller etablere netværksgrupper ved ansættelse af nyt personale.\nDen anbefaler, at kollektiv videndeling og kompetenceudvikling støttes lokalt, så den enkelte sygeplejerske har mulighed for at udnytte sit fulde potentiale.\nAt sygeplejefaglige ledere støttes i at skabe inkluderende kulturer præget af høj faglighed, relationer og udvikling.\nOg endelig at lederne er særligt opmærksomme på arbejdsmiljø og prioritering af samvær med henblik på opbygning af et socialt fællesskab.\nNår vi vælger at trække resultaterne fra dette studie frem, er det på grund af en særlig pointe: Vi synes, det er fornuftigt at bruge nogle af de økonomiske ressourcer på at finde ud af, hvad der rent faktisk virker.\nAndre steder, ikke mindst i sundhedsvæsnet, kan man efterhånden ikke foretage sig meget, uden at der er evidens for effekten. Det samme bør vel gøre sig gældende i forhold til rekruttering og fastholdelse af sygeplejersker.\nSelv om rapporten er mere konkret i forhold til fastholdelse af sygeplejersker end regeringens forståelsespapir, er der behov for yderligere forskning med henblik på at lave endnu mere konkrete og virkningsfulde tiltag.\nAfslutningsvist vil vi vende blikket indad. Antallet af ansøgere til sygeplejeskolerne var i sommer højere end normalt. Mon det skyldes regeringens 300 millioner kroner mere til bloktilskuddet? Næppe. Det er nok snarere et udtryk for den måde, vores fag er blevet promoveret på i foråret i relation til coronapandemien. Billeder af sygeplejersker med tryksår omkring næse og mund efter mange timers brug af mundbind. Sygeplejersker, der står eller sidder op og sover. Modige kvinder, som i frontlinjen ofrer sig i kampen mod samfundets fjende nr. et: corona. Langt fra fortidens billede af sygeplejersken som lægens underdanige assistent. Bedre reklame for et fag fås næppe.\nFor hvem gider egentlig være en del af en profession, som konstant selv tegner et billede af, hvor dårlig lønnen, arbejdstiderne og forholdene er?\nPå den måde har coronapandemien hjulpet sygeplejersker til at fortælle en anden og bedre historie om faget, til trods for den store arbejdsbyrde den også har medført. Disse erfaringer om, hvordan vi selv og andre italesætter vores fag, er måske noget af det positive, vi skal bære med videre. Og så bruge vores erfaring og viden til at bidrage konstruktivt til samfundsdebatten om vores eget fag.\nSå kære Mette Frederiksen, vi ønsker os ikke bare penge, men konkrete forslag til, hvordan vi rekrutterer og fastholder sygeplejersker, baseret på forskning. Penge kan ikke gøre det alene.\nSå skal vi til gengæld nok gøre vores.\nMarie-Louise Jensen og Ann-Kirstine Hansen er begge sygeplejersker og læser en kandidat i sygepleje\n16. november, 2020 - 15:27\n" Som patient idag skal man nærmest har ondt af sygeplejeskerne, udvise overbærenhed og tålmodighed, fordi de har så travlt" !\nLidt sært og faktisk svært at praktisere , når man selv ligger der.\n16. november, 2020 - 16:06\nRolig nu. Det tager 42 måneder at uddanne en sygeplejeske.\n- Som om I ikke ved det.\nDertil kommer, at kapaciteten på uddannelsesinstitutioner skal udvides. Og det gøres jo ikke med 1.000 ekstra pladser. Men over en årrække. Det tager ligeledes tid. Og endelig skal der være tilstrækkelig med elever som ønsker at uddanne sig til sygeplejeske.\n- Som mand skal jeg nok holde mig væk.\n16. november, 2020 - 16:13\nVor neoliberale herrer og elitepolitikere har skabt en offentlig sektor, som notorisk virker nedslidende, stressinducerende og meningsnedbrydende for de ansatte - og som om det ikke var/er nok, bevidner patienterne det nu åbenlyst, således at de nærmest skal undskylde for at være indlagte. Det er hovedet op i bagen, hånden ind i ilden, fjæset ind i kværnen - men på de bonede gulve 'skal det jo nok gå', for 'sådan er det jo'.\nRolf Andersen, Egon Stich, Gert Romme og Nickolinne Liff Damgård anbefalede denne kommentar\n16. november, 2020 - 16:25\n"Så kære Mette Frederiksen, vi ønsker os ikke bare penge, men konkrete forslag til, hvordan vi rekrutterer og fastholder sygeplejersker, baseret på forskning. Penge kan ikke gøre det alene."\nHvis Mette skal dykke ærligt ned i forskningen, så vil hun opdage at et meningsfyldt indhold, godt arbejdsmiljø, et godt (sam)arbejdsklima, muligheder for at bruge sin faglighed og udvikle sig og en anstændig (ikke en høj!) løn betyder temmeligt meget for rekrutteringskraften - og alt for at kunne fastholde ansatte. Men hvis Mette skulle lægge dette frem og genuint forfølge det politisk, ville hun for det første opdage at der skal store strukturelle ændringer, betydelige økonomiske investeringer og en helt anden ledelsesform (nemlig en fælles orienteret samledelse) til, hvis blot denne almindelige viden skal omsættes til faktisk virkelighed for de ansatte. Og så kan hun bagefter gå videre til de øvrige offentlige sektorer, hvor problemerne til forveksling ligner, og udfordringer er stort set de samme. Det ville blive en dødsgang for hende, og aner hun jo nok en smule.\nEte Forchhammer , Flemming Berger, Nickolinne Liff Damgård, Rolf Andersen, Laurits Palo og Claus Nielsen anbefalede denne kommentar\n16. november, 2020 - 16:26\nHovs, og det aner hun jo nok en smule, skulle der stå.\n16. november, 2020 - 22:25\nDet tager 5 sekunder at nedlægge 500 stillinger. Det tager mange år at oprette nye stillinger. Der skal nye uddannelsesfaciliteter, nye undervisere og så endelig kan man begynde med at uddanne nye sygeplejersker.\nFra man starter forvent 5 - 10 år.\n17. november, 2020 - 01:54\nDer er også den faggruppe, der hedder social- og sundhedsassistenter på hospitalerne. En faggruppe mange sygeplejersker, især dem med stort S ikke bryder sig om, dog kan de da bruges til at "tørre op" efter de vigtige sygeplejersker. Selvfølgelig er assistenter ikke sygeplejersker, men oplært i en afdelings speciale er der et udmærket potentiale.\n17. november, 2020 - 05:32\nFormentlig er der uddannet tilstrækkeligt med læger, sygeplejersker og andre vigtige aktører i sundhedsindustrien. Og som jeg ser det - også ved at tale med de mange jeg har mødt, som har droppet Danmark, er det et ganske omfattende arbejdsmiljø-problem, der er grunden til manglen.\nVi borgere med borgerrettigheder gennem mange år i både Sverige og Hrvatska, da vi har huse og bor begge steder. Og bruger man det svenske sundhedssystem, jeg har en kronisk sygdom, så møder man igen og igen danske læger, sygeplejersker, øjenlæger, laboranter og andre sundhedsfaglige.\nOg som en dansk hjertelæge og hjertekirurg sagde til mig for 12-14 år siden, så er der meget mere ro og planlægning omkring arbejdet her. På Rigshospitalet udførte han operationer på samlebånd. På et team fik alle en ballonudvidelse og på andet team fik alle by-pass, selv om nogle patienter burde have haft det modsatte.\nOg selvfølgelig er der også spørgsmålet om aflønning. Men jeg tror, at man i Danmark først og fremmest skal kigge nøje på arbejdsvilkårene for de offentlige ansatte af enhver slags.\n17. november, 2020 - 09:15\nVores sundhedssektor køres benhårdt og effektivt! Normeringerne på diverse sengeafsnit er skåret ind til benet. F.eks. ofte kun 1 sygeplejerske og 2 eller 3 SOSU-assistenter i nattevagt. Altså for få til for mange opgaver, specielt hvis enkelte patienter er meget syge og dårlige. Personalet er blevet stresset i mange år og nogle bukker under med depression til følge. Arbejdsmiljøet er da forsøgt bedret gennem årene. Bundlinjen er dog at sygeplejersker søger væk fra faget, derfor mangler der ansøgere når ledige stillinger slåes op.\nSå er der lønnen. Alle ved at den ikke er høj. Kun via vagter, weekender og skæve arbejdstider kommer den op i nogenlunde akceptabelt niveau. Dette forudsætter så vagter i Julen, Nytår, Påsken og som regel kun 2 ugers ferie i sammenhæng! Da jeg startede som sygeplejerske i 1994 drømte jeg om på sigt at få 30.000 kr i grundløn, altså på sigt. Nu er jeg pensioneret og opnåede aldrig målet. Faget bliver simpelthen økonomisk udsultet. Ikke motiverende for nye studerende til denne gode korte videregående uddannelse. Nok også derfor kun 4% i faget er mænd.\n17. november, 2020 - 20:45\n"Formentlig er der uddannet tilstrækkeligt med læger, sygeplejersker og andre vigtige aktører i sundhedsindustrien. Og som jeg ser det - også ved at tale med de mange jeg har mødt, som har droppet Danmark, er det et ganske omfattende arbejdsmiljø-problem, der er grunden til manglen."\nJeg er helt enig. Man burde for 10 år siden have øget optaget på lægeuddannelsen. Massivt. Jeg har dog en anelse og at diverse læge fagforeninger vil være imod, idet en overflod af læge vil sænke lønniveauet for læger.\nLæger er man i fuld gang med at uddanne.Fra 1990 til 2017 er antale af årligt udstedte lægeautorisationer steger med 2,5 gange. Men det beskriver noget af den tid det tager.\n"Således blev der i 2017 autoriseret to en halv gange flere dansk uddannede læger, end i 1990. I perioden 2005- 2014 lå antallet af autoriserede pr. år nogenlunde stabilt, men siden 2014 er antallet steget med 56 %."


Hvad skal jeg gøre, når mit håndbremse converter ikke virker?\n> Ressource > Konverter > Hvorfor er min håndbremse konverter ikke fungerer?\nEr du i øjeblikket bruger håndbremsen converter og det er ikke i orden? Har du tjekket hvis de videofiler, som du har konverteret ikke passer ind i et enkelt lag DVD-disk? Hvorfor ikke prøve at afinstallere programmet og re-installere det tilbage på igen? Har det arbejde for dig, hvis ikke, har et hurtigt tjek på den software, du har installeret. Just in case det måske kræver en opgradering. Hvis ingen af de nævnte hjælper, måske prøve at installere Wondershare Video Converter Ultimate.\nI virkeligheden, Wondershare Video Converter Ultimate tilbyder lignende eller måske endda flere funktioner end hvad håndbremse gør. Simpelt hen dataoverføre den retssag gengivelse hvis du har brug for yderligere overbevisende.\nDet er toppet med førende APEXTRANSTM -teknologi, der kan bidrage til at fremskynde video konvertering til 30 X hurtigere uden tab af kvalitet. Det er også udstyret med en video player-Wondershare Player.\n1 Hurtig konvertering (kvalitet bevares)\nEnd at være i stand til at bevare din video kvalitet, der kommer med ultrahurtig konvertering hastighed, kan du nu også konvertere dine video filer fra en 2D-filformat til 3D. Begynd at trække dine videofiler nu!\nBemærk: i stedet for at konvertere dine video filer én efter én, vil det være meget lettere og hurtigere at gøre det i partier. Så længe det er inden for den tilgængelige diskplads, bare trække det hele i.\n2 Rediger det din måde (Instant preview)\nFor at du kan se ændringerne øjeblikkeligt, er der to separate skærme. Original Preview , hvordan det ser ud før nogen redigere og de andre Output Preview at afspejle ændringer efter redigering er sket. For en hurtig guide, har jeg indsat et skærmbillede på tilføje effekter. Der er masser af effekter, som du kan anvende til dine video filer spænder fra sepia til negative, x-stråler, ellipse og osv.\n3 Plads-gratis lagerplads (som en ISO filformat)\nDu måske ikke ønsker at brænde dine konverterede video filer/redigeret video filer direkte på en DVD eller du ønsker blot at gemme det som et destinationsland i stedet. Måske vil du gerne have en DVD-samling af din egen samt dele af destinationsland nemt med din familie og venner. Uanset hvilken måde ønsker du det skal være; Video Converter Ultimate bestemt skuffe ikke.\nFør du beslutter dig, hvis det vil være en DVD, ISO-fil format eller begge; Klik på fanen flere , som er lige over knappen brænde for yderligere indstillinger. Når du er tilfreds med alt, bare Klik brænde.


Da Annika Jakobsen, Jonas Godsk og Marianne Mikkelsen skulle skrive opgave på deres tredje år på skolen i Møgelkær, valgte de at sætte lys på arbejdsmiljøet med en spørgeundersøgelse, badges, et banner og en pjece med opfordringer til, hvordan man som medarbejder kan være med til at højne miljøet på den arbejdsplads, man deler med sine kollegaer.\nDeres fremlæggelse endte med at blive en kommentar til forbundets kampagne DEN STORE FLUGT. ”Vi flygter ikke, vi kæmper” stod der på det store banner over deres opgavefremlæggelse og på de badges, de delte ud.\n”Vi blev nok lidt provokeret af kampagnen, selvom vi godt kunne se, det var et opråb i forbindelse med arbejdet på flerårsaftalen,” siger Annika Jakobsen.\n”Men vores opgave er ikke en negativ kommentar til alle dem, der desværre har måttet forlade jobbet. Sådan er den blevet opfattet af nogle. Den er mere en opfordring til, at vi selv kan være med til at gøre arbejdsmiljøet bedre,” siger hun.\nDe tre elever er færdige med deres skolegang og er nu i Enner Mark Fængsel. Det er deres oplevelse af samarbejdet i Kriminalforsorgen, der har fået dem til at fokusere på godt arbejdsmiljø.\nMarianne Mikkelsen forklarer: ”Korpsånden er helt på plads, når det gælder sikkerhed. Vi har hinandens ryg, og det er der ikke nogen, der er i tvivl om. Men vi mangler måske lidt fællesskabsfølelse, og vi vil alle det samme, vi er forhåbentlig kollegaer mange år frem.”\n”Stil spørgsmål til det, du ikke forstår og anerkend dine kollegaer.”\nDer mangler kommunikation og inddragelse\nSom baggrund for deres opgave lavede Annika, Marianne og Jonas en spørgeundersøgelse blandt et udvalg af kollegaer. På en skala fra 1 til 10 vurderede medarbejderne deres tilfredshed med arbejdsmiljøet til et sted mellem 3 og 4. Det var især gennemsigtighed, kommunikation og medarbejderinddragelse, der blev fremhævet som problemer.\n”Vi lægger også mærke til manglende inddragelse i kommunikationen til os elever. Vi bliver sjældent spurgt. Der står for eksempel i en mail ’vi giver dig mulighed for’ – i forbindelse med udlån til andet tjenestested, men det betyder i virkeligheden ’du skal’,” siger Jonas Godsk.\nMen i stedet for at havne i en negativ spiral, hvor man taler om problemerne i krogene, mener eleverne, at man selv skal være med til at tage ansvar for arbejdsmiljøet og stille spørgsmål til beslutningerne og kommunikationen.\nI den pjece, de udformede, står der blandt andet: ”Stil spørgsmål til det, du ikke forstår og anerkend dine kollegaer.”\nNu hvor eleverne er kommet fra skolen og tilbage til Enner Mark Fængsel, er planen, at de vil forsøge at påvirke arbejdsmiljøet i en god retning. De oplever, at deres institutionschef imødekommer nogle af deres ønsker om gennemsigtighed.\n”Den nye institutionschef har kun været her et par måneder, men han virker som om, han har gode ideer til at højne arbejdsmiljøet. Han har for eksempel indført tre ugentlige digitale personalemøder, hvor man kan stille spørgsmål til alt. Jeg synes, det er rart med en chef, der på den måde er i øjenhøjde med os,” siger Annika Jakobsen.\nFagbladet spørger institutionschef Thorsten Laursen, hvad han tænker om elevernes opgave. ”Jeg synes, det er rigtig fint, at de har taget emnet op. For mig er arbejdsmiljø noget af det allervigtigste at værne om, vi har alle det samme mål: Vi vil gerne være et godt og ordentligt sted for indsatte og ansatte,” siger han.


Graffitimaler sprayede lokomotivfører i hovedet | TV2 ØSTJYLLAND\nEn lokomotivfører blev overfaldet, da han ville stoppe en 19-årig i at male graffiti på et tog.\nEn 19-årig er sigtet for at male graffiti på både et tog og en lokomotivførers ansigt. Her er det et letbanetog, der har været udsat for en kreativ hærværksmand. Foto: Rasmus Linnebjerg Iversen\nEn 19-årig slap alt andet end let fra at male graffiti på et tog på Aarhus Banegård tidligt torsdag morgen.\nDen 19-årige blev nemlig spottet mellem spor 3 og 4 af en lokomotivfører, der var på vej til et tog, men undervejs havde spottet den unge maler i færd med at male på et tog.\nLokomotivføreren råbte maleren an, men selv om lokomotivføreren gik tættere og tættere på den unge mand, reagerede han ikke.\nLokomotivføreren konfronterede hærværksmanden og tog fat i hans arm, og det endte i tumult mellem de to. I den forbindelse sprayede den 19-årige lokomotivføreren i hovedet med maling.\nFlere mand måtte pacificere togmaleren\nDet endte dog med, at gerningsmanden blev tvunget ned på jorden, og lokomotivføreren råbte på hjælp. Fire personer kom til hjælp, hvoraf de to hjalp med at pacificere togmaleren, mens en tredje ringede efter politiet, der ved ankomst anholdt den 19-årige og lagde ham i håndjern.\nHer sluttede optrinnet dog ikke, for selv om han var blevet iført håndjern og sat på jorden op af en søjle, rejste den 19-årige sig pludselig og løb fra stedet.\nHan nåede dog ikke langt, og i stedet fik han en køretur til politigården, hvor han blev sigtet for at være flygtet som anholdt tillige med en sigtelse for besiddelse af hash samt ikke mindst for hærværk og for grov vold mod lokomotivføreren.\nIfølge politiets notater nåede manden at male i omegnen af to kvadratmeter graffiti på Arrivatoget. Hvad skaden løber op i, er endnu ikke opgjort, lyder det torsdag eftermiddag fra Janni Lundager, kommunikationsrådgiver ved Østjyllands Politi.


Øyvind Kvello - Det gode børneliv er under pres - Ung Nord\n2. maj 2022 7. april 2022 Af Marie Lærke Justesen\nDet gode børneliv er under pres\nFlere børn og unge i Skandinavien kæmper med psykisk sårbarhed på trods af omfattende velfærdssystemer. Professor Øyvind Kvello peger på, at den moderne og tilpasningsdygtige unge ofte også er plaget af ensomhed, og derfor er arbejdet med nære relationer af afgørende betydning.\nDen gode nyhed først: Unge fra Danmark, Norge og Sverige er generelt mindre psykisk syge end unge fra andre vestlige lande. Det skyldes blandt andet et udviklet velfærdssystem med fokus på forebyggelse og en høj kvalitet i børnehaver og skoler. Men siden 1990’erne er andelen af unge, som oplever psykisk sårbarhed steget markant. Især melder mange unge om problemer med ensomhed.\nDet overrasker psykologiprofessor Øyvind Kvello, at nutidens skandinaviske unge, som på mange måder er veltilpassede og urebelske, melder om flere problemer med ensomhed og lavt selvværd end tidligere generationer.\n”Sverige, Danmark og Norge befinder sig altid i toppen af studier over verdens mest lykkelige befolkninger, men vi kan se, at de unge generationer er lidt mindre tilfredse med livet end de ældre. Og vi ved, at det at have en god livskvalitet er meget tæt forbundet med at have venner og tætte familierelationer,” siger Øyvind Kvello.\nIndsatsen skal være tilgængelig og tidlig\nØyvind Kvello understreger, at mentalt helbred, fysisk helbred og god livskvalitet er tæt forbundet med hinanden. Derfor er det af afgørende betydning at se på, hvordan velfærdsstaten kan forebygge ensomhed blandt unge mennesker.\nDer bliver allerede gjort meget for at forebygge ensomhed i skolerne, men selvom de er gode til at identificere ensomme elever, så går det mindre godt med at afhjælpe problemet. Nye studier fra Norge viser, at skolernes målrettede indsatser mod ensomhed er alt for kortrækkende og for spinkle til at gøre nogen positiv forskel for det enkelte barn. Men på trods af den manglende succes med de målrettede indsatser mod ensomhed, ser professor Øyvind Kvello dog generelt optimistisk på velfærdsstatens muligheder for at håndtere psykiske problemer blandt unge. Vi ved nemlig allerede godt, hvad der langt hen ad vejen virker: Forebyggelse, lettilgængelig hjælp, skoler og børnehaver af høj faglig kvalitet samt tidlige indsatser.\n”Og for de unge, der har behov for professionel hjælp til at håndtere deres psykiske udfordringer, så er det generelt afgørende, at den tidlige indsats er mere omfattende end tilfældet er i dag,” tilføjer Øyvind Kvello.\nOm Øyvind Kvello\nØyvind Kvello præsenterer os for forskning og teori om unges situation i Norge, både familiemæssigt, psykisk og socialt. På baggrund af undersøgelser af, hvordan de unge har det, gennemgår Kvello udviklingen gennem de seneste 10 år. Dette bliver blandt andet knyttet til de unges fremtidsoptimisme. Øyvind Kvello præsenterer en oversigt over familielivets vigtigste dimensioner vedrørende de unges tilfredshed og udvikling og herunder også, hvordan policy makers kan styrke et godt familieliv og skabe gode opvækstmiljøer, som bidrager til de unges fremtidsoptimisme.\nØyvind Kvello er professor og forsker i børns og teenagers psykiske helbred og i effekten af behandlingsmetoder, specielt forældrevejledning og familieliv. Han har en doktorgrad i udviklingspsykologi og er ansat ved NTNU i Trondheim, Norge. Øyvind Kvello er forfatter til en række bøger og faglige artikler om opvækstmiljø, psykisk helse og børneomsorg. Han har i mange år været ansat i børne- og ungdomspsykiatrien, ved familiekontorer og i PPR. Øyvind Kvello vejleder i dag ansatte inden for dette område.\nOnsdag aften – kulturelt program


Adria Hack – Når vandpumpen ikke vil tænde - Fra Fantastiske Ferier\naf Bjarne Søby 13. maj 2021\nskrevet af Bjarne Søby 13. maj 2021\nEn ledning fra blandingsbatteriet i køkkenet var knækket, hvilket betød at vandpumpen ikke startede når vi åbnede for vandet. Men det kan fixes let og billigt.\nMan forventer at der kommer vand ud af vandhanen, når man åbner for vandet. I en campingvogn er der ikke trykvand, så vandet skal pumpes fra vandtanken til vandhanen. I vandhanerne i campingvognen sidder der en lille kontakt, der tænder for vandpumpen, når vandhanen åbnes. Det fungerer fint, men hvis kontakten bliver defekt, eller ledningen fra kontakten knækker, så kommer der ikke meget vand ud af vandhanen.\nEn knækket ledning gør at vandpumpen ikke længere starter, når der åbnes for vandet\nOg det var lige præcis hvad der skete i vores Adria Alpina. Ledningen fra blandingsbatteriet i køkkenet knækkede, og derfor blev vandpumpen ikke aktiveret når vi åbnede for vandet.\nDet var mildt sagt MEGA irriterende. For at få vand i køkkenet, måtte en af os gå ud i badeværelset og tænde for vandet der. Det aktiverede vandpumpen, og vi kunne så få vand ud af vandhanen i køkkenet. Det virkede, men var ret besværligt.\nMan kan ikke bare skifte kontakten eller udskifte ledningen, så der skulle et nyt blandingsbatteri til. Jeg fik flere gode og detaljerede råd på Facebook vedr. udskiftning af blandingsbatteriet. Men det havde jeg ikke mod på selv at gøre. Blandingsbatteriet sidder bag ovnen, og er pænt svært at komme til. Og jeg havde bestemt ikke lyst til at skulle afmontere vandslanger og elkabler i blinde. Så det måtte et værksted ordne for mig.\nIkke at det hjalp stort. Blandingsbatteriet til netop vores campingvogn var i restordre, og Holbæk Caravancenter kunne ikke oplyse os om, hvor det igen ville komme på lager.\nVi orkede bare ikke at skulle gå en hel sæson i møde, hvor vi skulle på badeværelset hver gang vi skulle bruge vand i køkkenet. Så noget måtte gøres. Og løsningen var faktisk ligetil, og kostede under 20,- kr.\nAdria Hack 🙂 En ledningsafbryder, en stump kabel og to kabelsko\nAdria gør ikke noget stort nummer ud af at gemme kabler og samledåser af vejen, så ved at tage en køkkenskuffe ud, kunne jeg få adgang til den samleboks, hvor ledningerne fra blandingsbatteriet var sluttet til.\nDet er heldigvis let at komme til samleboksen hvor kontakte til vandpumpen er tilsluttet\nSå med en ledningskontakt til 15,- kr., en stump ledning og to kabelsko, fik jeg lavet en kontakt til vandhanen. Den tænder ikke automatisk, når vi åbner for vandet, men vi kan tænde og slukke for vandpumpen ved køkkenvasken. Det er dog sindssygt vigtigt, at vi altid husker at slukke for vandpumpen efter brug. Hvis ikke kan pumpen køre varm og smelte sammen.\nSå er den midlertidige kontakt til vandpumpen tilsluttet i samledåsen\nKontakten har vi sat med dobbeltklæbende tape lige under bordpladen\nDet er en midlertidig løsning, for selvfølgelig skal vi have et nyt blandingsbatteri i vognen – når det igen er på lager. Men indtil da, fungerer denne løsning fint.\nKontakten synes næsten ikke, men den er der, og køkkenet er igen brugbart.\nGør det selvVandVandpumpeVandtank


I rosens favn. Krigen i Socialdemokratiet af Lasse Ellegaard som e-bog\nBag om I rosens favn. Krigen i Socialdemokratiet\n11. april 1992 fik Socialdemokratiet ny formand. Ordene i højtaleranlægget var ikke til at tage fejl af: 187 stemmer til den siddende – og 359 til hans udfordrer. Resultatet af det første kampvalg nogensinde om formandsposten i Socialdemokratiet var en kendsgerning. Svend Aukens evner som forhandler var uomtvistelige. Det samme var hans evner som stemmesluger. Men som formand for Socialdemokratiet havde han to store problemer: Han havde de forkerte meninger og de forkerte venner. Det havde hans næstformand, Poul Nyrup Rasmussen, ikke. Han havde tværtimod de rigtige meninger og de rigtige venner – og i yderste øjeblik ikke mindst Mogens Lykketoft som strateg. Der var mange grunde til, at de delegerede i Vejlehallen stemte, som de gjorde. Blandt Aukens støtter talte man om karaktermord og manglende sammenhold, men Auken selv vidste bedre. 11. april 1992 var en skæbnesvanger dato for alle i Socialdemokratiet. Lasse Ellegaard (f. 1944) er journalist og forfatter. Siden 1965 har han arbejdet på aviser, radio og tv – blandt andet som chefredaktør på Information og korrespondent i Mellemøsten. Han har modtaget flere journalistiske priser og skrevet en række bøger om politik, musik og elitesport.\nBeskrivelse af I rosens favn. Krigen i Socialdemokratiet\nSvend Aukens evner som forhandler var uomtvistelige. Det samme var hans evner som stemmesluger. Men som formand for Socialdemokratiet havde han to store problemer: Han havde de forkerte meninger og de forkerte venner. Det havde hans næstformand, Poul Nyrup Rasmussen, ikke. Han havde tværtimod de rigtige meninger og de rigtige venner – og i yderste øjeblik ikke mindst Mogens Lykketoft som strateg. Der var mange grunde til, at de delegerede i Vejlehallen stemte, som de gjorde. Blandt Aukens støtter talte man om karaktermord og manglende sammenhold, men Auken selv vidste bedre. 11. april 1992 var en skæbnesvanger dato for alle i Socialdemokratiet.\nBrugerbedømmelser af I rosens favn. Krigen i Socialdemokratiet\nBogen I rosens favn. Krigen i Socialdemokratiet findes i følgende kategorier:


Kaffeanmeldelse: Panama Auromar Geisha Natural Peaberry af PT's Coffee - Anmeldelse | Oktober 2020\nØst. pris: $ 40,00 / 8 ounces\nAnmeldelsesdato: December 2015\nBlind vurdering: Delikat sød og eksotisk krydret. Te rose, kakao nib, cedertræ, røgelse, meget mere i aroma og kop. Dynamisk og ekspansiv surhed; satiny mundfølelse. Rig, resonant finish tilsmudset med musky blomsternoter langt ind i det lange.\nniveau malet kaffe\nBemærkninger: Denne ekstraordinære kaffe blev valgt som nr. 11 kaffe på Coffee Review's liste over de Top 30 kaffe fra 2015. Med dens dristige, bådformede bønner og karakteristiske blomster og skarpt kakao-tonet kop, Gesha (også Geisha) -sorten Arabica fortsætter med at producere nogle af verdens mest unikke kaffe. Dette er en tørforarbejdet eller 'naturlig' Gesha, hvilket betyder, at bønnerne blev tørret inde i frugten snarere end efter at frugten er fjernet, som det er tilfældet med vådforarbejdede eller 'vasket' kaffe. Denne prøve består også udelukkende af pebær, en slags bønne, der er resultatet, når kaffefrugten kun udvikler en enkelt, oval bønne snarere end det sædvanlige par fladsidede bønner. Peaberries producerer en noget anden (ofte bedre) kop end normale bønner fra den samme afgrøde, hvorfra de måske ikke kan adskilles under klassificering. Ristet på PT's Coffee, hvor mottoet er 'uden kærlighed, det er bare kaffe.' Besøg www.ptscoffee.com eller ring 888-678-5282 for mere information.\nHvem skal drikke det: De, der værdsætter en rig sammensat, lyrisk udtryksfuld, klassisk Gesha-kop.\nEl Salvador Peaberry Lagunita-planer\nPapua Ny Guinea PB Kimel Estate\nBrasilien Serra Do Bone


Jakob Julius klar til DM i Skills - Rybners\nEn flot andenplads ved regionsmesterskaberne sikrede Jakob Julius en plads ved DM i Skills\nJakob Julius, der lige har afsluttet 4. hovedforløb fra autoafdelingen på Rybners, har kvalificeret sig til DM i Skills ved at blive nummer to til regionsmesterskabet. DM i Skills finder sted i Herning 18. – 20. januar 2018.\nVed regionsmesterskabet deltog 11 autolærlinge fra seks tekniske skoler. Alle opgaver var af praktisk art, og blev udført på personbiler og motorstande. Der skulle udføres serviceeftersyn på bilerne, og så var der indlagte fejl, der skulle findes og udbedres undervejs.\nMotorstandene er motorer, der er fuldt funktionsduelige. De står i et stativ, så der er god plads til div. reparationer. På disse motorer skulle der skiftes tandrem, og også her var der indlagt fejl. Det var dog ikke helt nemt, da fejlen gjorde, at motoren ikke kunne starte.\nOpgaven på bilen og motoren havde en varighed på hver 2,5 time, så der skulle arbejdes hurtigt for at nå det hele.\nJakob Julius nåede det meste og blev nr. 2 blandt samtlige deltagere og gik dermed videre til DM. For andenpladsen modtog Jakob Julius et flot værktøjssæt.


Polaroid Junior PLDK 014 IJL | eyerim.dk\n/ Polaroid Junior PLDK 014 IJL\nPLDK 014 IJL\nBrydningsindeks 1,67 - Ultra Tynd +649,00 DKK Brydningsindeks 1,6 - Tynd +399,00 DKK Brydningsindeks 1,5 - Standard +249,00 DKK Sphere (SPH) står for styrke i dioptrier. Sphere angiver, hvor meget styrke dine briller skal have for at rette dit syn. Cylinder (CYL) er den form af linser som er nødvendig for at rette din astigmatisme. Astigmatisme er en tilstand, hvor din hornhinde er uregelmæssigt formet som medfører sløret syn. Hvis der ikke cylinder form er angivet i din recept, fejler din hornhinde intet. Ved bestilling bare lad felterne tom. AXIS indikerer graden og retningen af din astigmatisme. Hvis der ikke cylinder form er angivet i din recept, fejler din hornhinde intet. Ved bestilling bare lad felterne tom. Pupille afstand (PD) er afstanden mellem centrene af pupillerne i dine øjne, der er vist i millimeter. Afstanden bruges til at justere linser over midten af dine pupiller til et perfekt syn. Glasset er leveret af vores internationalt anerkendte samarbejdspartner, som har over 40 års erfaring netop indenfor dette. Brillerne kommer med 100% UV beskyttelse, anti-reflekterende, krads- og vandbeskyttende belægning. In stock 490 DKK\n389 DKK Pris som konfigureret:\nPolaroid er global leder inden for polariseret linseteknologi og en af de mest betroede brillemærker. Polaroid Junior-kollektionen er resultatet af omhyggelig observation af børns behov. Alle stel er usædvanligt fleksible, udformet til leg og børns entusiasme og kommer i forskellige størrelser til børn i alderen 1 til 15 år. Polaroid Junior PLDK 014 IJL brillerne er en del af den nyeste Polaroid Junior kollektion, som er lavet specielt for børn. Denne elegante full-rim model reflekterer den nyeste trend indenfor designer briller og dens Wayfarer figur gør Polaroid Junior PLDK 014 til det perfekte valg især for runde, ovale og hjerteformede ansigter.Materialet der er brugt til at lave stellet indeholder et højt indhold af acetat. Sammenlignet med plastik er acetat meget mere let, mere fleksibelt og 100% allergivenligt. Receptpligtige briller som fås på Eyerim.dk er produceret og tilpasset af vores internationalt anerkendte samarbejdspartner, som har over 40 års erfaring. Brillerne beskytter 100% mod UV stråler og for at sikre dig det bedst mulige syn, er de udstyret med anti-reflekterende, krads- og vandbeskyttende belægning.Køb dine Polaroid Junior PLDK 014 IJL på Eyerim.dk lige nu, og få dem leveret lige til døren i den originale indpakning, inklusiv den bløde pudseklud, uden at betale for fragten. Størrelser\nEmporio Armani 970 DKK\n714 DKK Nike 1.060 DKK\n899 DKK Miu Miu 2.010 DKK\n1.734 DKK Emporio Armani 820 DKK\n564 DKK kontakt@eyerim.dk


Alle SharkScope-tips er endelig afsløret\nHvis du er en sit'n'go-spiller eller en online turneringsspiller, skal du kende til SharkScope. Dette er et værktøj, der vil give dig et væld af værdifulde oplysninger til din næste online pokersession. Det kan bruges gratis eller ved at abonnere. Med dit abonnement får du adgang til flere søgemuligheder. SharkScope er et fantastisk værktøj for alle turnerings- og sit'n'go-spillere\nHvad er SharkScope egentlig?\nDette er et websted (https://fr.sharkscope.com/ ), der indeholder en liste over de fleste sit'n'gos og turneringer, der spilles online. Blandt de pokerrum, der er dækket, er (listen er ikke udtømmende):\nSharkScope har med egne ord en liste over 99,9 % af de sit'n'gos og turneringer, der spilles online\nWebstedet tilbyder 5 gratis søgninger om dagen med en begrænset mængde oplysninger om vores modstandere (for den gratis model). Men hvis du ønsker at foretage mere end 5 søgninger om dagen og få flere oplysninger om dine modstandere, kan du altid få et betalt abonnement, som giver dig langt flere oplysninger om dine modstandere. Vi beskriver de forskellige typer abonnementer nedenfor\nHvordan virker SharkScope?\nFørst skal du gå til deres hjemmeside: https://fr.sharkscope.com\nI midten af siden kan du se et søgefelt, hvor du kan finde den spiller, du ønsker at få oplysninger om:\nDu vil kunne foretage en hurtig eller avanceret søgning. Hurtig søgning giver dig et resumé af resultaterne for den pågældende spiller, og den avancerede søgning giver dig avancerede søgemuligheder på spillerens resultater. I vores eksempel vil vi foretage en avanceret søgning\nNår du indtaster spillerens navn, får du spillerens resultater:\nI det øverste rektangel har vi spillerens navn med den platform, han spiller på, nedenunder\nI afsnittet om overskudshistorik ser vi en grøn graf, der fortæller os, at spilleren vinder. Ved at højreklikke med musen kan du se detaljerne om spillerens gevinster. Det vil f.eks. give os mulighed for at vide, i hvilke typer af varianter den pågældende spiller har opnået sine gevinster. Er det én stor sejr eller er det en spiller, der vinder konstant? En spiller, der spiller 1.000 turneringer, taber 5.000 dollars i alt og derefter vinder sin 1001. turnering med en udbetaling på 200.000 dollars, vil ikke have den samme profil som en spiller, der har vundet 200.000 dollars i tusindvis af turneringer. Det, du virkelig ønsker at vide, når du bruger SharkScope, er spillerens færdigheder. Har jeg en fordel i forhold til ham? Hvad er hans svagheder?\nSå ser vi nedtællingen af turneringerne. Her er der 12.746. Disse oplysninger fortæller os, at han er en regelmæssig og erfaren spiller. Det er ikke hans første turnering, og det faktum, at han har vundet så mange turneringer, fortæller os, at han ved, hvordan man spiller poker godt, og det er ikke tilfældigt, at han vinder.\nBemærk, at SharkScope bruger ordet "turnering" til at henvise til sit'n'go og turneringer. Begge typer spil er omfattet af ordet "turneringer". Og der er ingen forskel på varianterne (Omaha, Hold'em) eller antallet af deltagere (2, 20, 2000). Du har dog mulighed for at filtrere disse resultater for at få et mere præcist portræt af din modstander (vi kommer til dette lidt senere)\nHer kan vi se, at spilleren har en gennemsnitlig fortjeneste på $2,37 pr. turnering. Du får dette tal ved at dividere din samlede fortjeneste med antallet af spillede turneringer.\nVi kan se, at den gennemsnitlige spiller deltager i turneringer for $16,07, hvilket giver os en indikation af hans niveau. Hvis du f.eks. spiller en $1.000-turnering, og du kan se, at din modstander spiller $2-turneringer i gennemsnit, kan du se, at han helt sikkert er ude af sin komfortzone. Det er muligt, at han har vundet en satellitpost for at deltage i denne turnering. Det er også muligt, at han er skæv og ikke spiller sin bedste poker. Hvis du på den anden side ser en spiller, der er tilmeldt en $2-turnering, men som er vant til at spille $1000-turneringer, kan du tro, at han eller hun har mistet selvtillid. Eller at han er her for at have det sjovt. Man skulle tro, at han ikke ville spille konventionel poker som en almindelig $2-turneringsspiller.\nROI (Return On Investment) for vores spiller er 24,9 %. Hvad betyder det? Hvis vi bruger eksemplet med en $10 buy-in turnering, betyder det, at spilleren i gennemsnit i hver turnering vil få en udbetaling på $12,49 for en fortjeneste på $2,49 ($12,49 i gevinst minus $10 buy-in omkostninger). Det er den gennemsnitlige ROI. Nogle gange har han overskud i en turnering, andre gange taber han, men i det lange løb vinder han i gennemsnit, og han har et overskud på 24,9 % af sin gennemsnitlige buy-in-pris. Det skal bemærkes, at en så høj ROI er meget stærk i betragtning af, at 80 % af online pokerspillere taber i det lange løb. En mere typisk ROI for en vindende spiller vil ligge på mellem 2 og 10 %.\nDen samlede fortjeneste er velkendt, tror jeg, så der er ingen grund til at tilføje noget.\nSå, kompetence. Den pågældende spiller er 79 år. Scoren går fra 1 til 100, hvor 100 er perfekt. Her er det vanskeligt at udtale sig, da kompetencen gives af Sharkscope efter dets egen algoritme. Sharkscope analyserer alle spillerens statistikker, sammenligner dem med andre spillere og tildeler en score mellem 1 og 100.\nVidere finder vi boksen "Status", som fortæller os, om spilleren er i et vinder- eller taber-turneringspas.\nNedenfor har du så spillerens samlede graf med hans bemærkelsesværdige sejre\nDu kan lade musemarkøren stå over dollars og se den nøjagtige indtjening på et givet tidspunkt:\nSå meget for fanen "Graphs". Der er 7 andre faner til rådighed. Bemærk, at den gratis version af SharkScope ikke giver dig adgang til alle fanerne.\nLad os se fanen Turneringer:\nHer kan du finde de seneste 8 turneringer, som spilleren har spillet. Da vi søgte på PokerStars-rummet, vises kun de turneringer, der blev spillet på PokerStars. Når du søger efter et spillernavn på platformen, vil det være en anden profil for hvert spillerum, hvis spilleren har det samme spillernavn på flere platforme. Hvis "nfa1080" også har en profil på Winamax, skal du foretage to separate søgninger.\nDerefter har vi datoen, hvor turneringerne blev spillet, den type spil der blev spillet (Hold'em, Omaha osv.), buy-in, den plads spilleren endte på, antallet af deltagere og endelig om han havde overskud eller ej i turneringen. Du vil kunne søge efter turneringer efter dato, men kun med den betalte SharkScope-konto (f.eks. for at få oplysninger om en spillers gevinster og tab efter år eller pokervariant).\nUnder fanen "Decomposition" får du andre yderligere oplysninger, hvoraf nogle kræver en abonnentkonto.\nHer kan vi f.eks. se, mod hvilken spiller "nfa1080" taber flest penge, eller hvilken type variant han foretrækker.\nFanen "Statistik" vil give os et generelt billede af spilleren. En slags opsummering.\nAntallet af stjerner angiver hans placering i forhold til alle spillere, der er opført på SharkScope\nFanen "Leader Tables" fortæller os om vores modstanders styrker (hvilken variant er han bedre end andre?):\nLeader Tables" fortæller os om vores modstanders styrker (hvilken variant er han bedre end andre?):" loading="lazy" />\nFanen "Success" fortæller os, hvilke udfordringer spilleren har gennemført. Hvert kort repræsenterer en udfordring, der skal løses. Når spilleren har gennemført udfordringen, vendes kortet om. Her er et eksempel:\nFanen "Søg" fortæller os, om spilleren i øjeblikket er registreret i en turnering. Som det kan ses, spiller spilleren ikke i øjeblikket nogen turneringer.\nEndelig giver fanen "Publish" dig mulighed for at dele visse hænder på dine sociale netværk ved at aktivere notifikationer.\nVi sagde tidligere, at vi foretog en avanceret søgning. Den avancerede søgning giver os mulighed for at filtrere vores modstanderes resultater for at finde deres statistikker.\nMan kan f.eks. ønske at sammenligne sine resultater for 2018 og 2019. Eller vide, hvordan han klarer sig i turneringer med 100+ spillere osv.\nGrænserne for SharkScope\nBemærk, at selv om SharkScope har oplysninger om næsten alle spillere, kan du ikke finde oplysninger om alle spillere. Nogle spillere vil kunne "fravælge" SharkScope, dvs. angive deres ønske om, at deres resultater ikke skal offentliggøres offentligt online\nNår du søger efter en spiller, kan du støde på sætningen "Denne spiller har ikke givet tilladelse til at vise sine resultater". Det skal også nævnes, at selv om SharkScope gør alt for at få så mange oplysninger om spillere som muligt, tæller nogle turneringer ikke med (det er altid svært at kende den præcise årsag til, at en turnering ikke tæller med, men det er en kendsgerning).\nHvordan kan man drage fordel af de oplysninger, der findes på SharkScope?\nLangt de fleste pokerspillere spiller for (ideelt set) at tjene penge. For at gøre dette skal du lære spillet, forfine dine strategier og blive den bedste spiller, du kan blive, det siger sig selv. Men du skal også vælge din konkurrence. Selv hvis du er en meget god pokerspiller, er chancerne for at du taber meget store, hvis du altid spiller mod stærkere konkurrenter. Så du ønsker at spille mod spillere, der er mindre stærke end dig, og SharkScope er en perfekt indikator til at hjælpe dig.\nNår du spiller ofte, vil du gerne tage noter om de spillere, du ser. Du kan tage noter under hver af dine turneringer, men du kan også spare tid ved at notere de oplysninger, som SharkScope giver dig om en bestemt spiller. Hvis du f.eks. er en heads-up turneringsspiller, og du støder på en ny spiller, kan du i stedet for at tabe det meste af tiden til ham, før du indser, at han er bedre end dig, foretage en SharkScope-søgning. Hvis du kan se, at han har vundet $100.000 i heads-up det sidste år i $100-turneringer, er det måske bedst at gøre ham til din modstander så lidt som muligt.\nNår du foretager en SharkScope-søgning på en spiller, skal du huske at skrive så mange oplysninger som muligt om spilleren. På alle online pokerrum har du et sted, hvor du kan tage noter om en spiller. Du er velkommen til at notere alle de oplysninger, du finder om ham. Det behøver ikke at være en lang roman, men blot et resumé af genren\nSpiller i turneringer med over 100 spillere\nHar spillet 25.000 turneringer (med et gennemsnitligt buy-in på 25 $)\nRegelmæssig vindende spiller meget stærkere end gennemsnittet\nForetrukken variant: No-Limit Hold'em\nSpiller siden 2009\nHer er de forskellige mulige abonnementer på SharkScope med deres respektive priser og fordele\nHvis du læser specifikationerne for nogle af abonnementerne, vil du se, at nogle af dem omfatter SharkScope HUD, som vi endnu ikke har nævnt\nSharkScope HUD er en PC- eller MAC-software, som du downloader til din computer. Det fungerer som et konventionelt HUD (PokerTracker 4, Xeester), men er turneringsorienteret. Fordelen ved dette HUD er, at det viser webstedets statistikker direkte på dit bord\nDu kan se følgende statistikker vist i tabellen:\nCo: Antallet af turneringer, som spilleren har spillet\nAb: (Gennemsnitlig buy-in) Gennemsnittet af dets poster i dollars\nPr: Hans gennemsnitlige fortjeneste pr. turnering\nVPIP: Antallet af gange i %, hvor han har investeret penge preflop for at gå til et flop\nPFR: Den procentdel af tiden, hvor spilleren forhøjer preflop\nAgg: Hans aggressivitet før floppet i %\nNår du klikker på en spillers HUD, får du flere oplysninger om den pågældende spiller:\nDu vil ikke kun have de globale oplysninger (herunder alle turneringer, der er spillet i din levetid), men også oplysninger om det aktuelle spil. Som du kan se på skærmbilledet ovenfor, har du også adgang til andre faner, der giver dig flere oplysninger om spilleren (Resumé, Preflop, Steal, PostFlop, SharkScope).\nFor at nyde godt af fordelene ved SharkScope HUD skal du have et Silver-abonnement på mindst $12 om måneden.


Sammen går vi bedre – også i Nordjylland - Aalborg Afd. Sammen går vi bedre – også i Nordjylland - Aalborg Afd.\nDronninglund Møllesø og Naturpark - en af DVL Aalborgs turdestinationer.\n– Det er fantastisk, for det er sjovt, socialt og sundt. Vi får det hele med, og naturen er jo dejlig, siger Anni, som sammen med Trine Rathcke Lunild besøgte P4 Nordjylland.\nKlik på kortet og se de kommende ture med DVL Aalborg.


Skau & Co.: Ecco Walkathon 2015\nCatarina 21. september 2015 kl. 06.22\nAii sikke en dejlig weekend du har haft. MAsser af hygge og frisk luft. Det ser ud til at gåturen ogps var hyggelig og I havde da i den grad vejret med jer :-D\nPernille 22. september 2015 kl. 08.48\nCatarina, gåturen var rigtig hyggelig, men om vi havde vejret med os, er jeg ikke sikker på. Det regnede det meste af vejen :)\nAnonym 22. september 2015 kl. 18.03\ntak for tur - for at du tog fine billeder - - og deler dem;-)\nPernille 22. september 2015 kl. 23.14\nSelvtak - og det var så lidt :)


DHK Flensborg vil gøre det bedre igen | Flensborg Avis - nyheder & baggrundstof fra Sydslesvig & grænselandet : FLA\nFlensborg. Efter en euforisk begyndelse i 3. Liga med to sejre, tabte håndboldherrerne fra DHK Flensborg de seneste tre kampe på stribe og står inden weekendens opgør tilbage med en dårlig fornemmelse. Det vil SdU-holdet gerne ændre, når det fredag kl. 20 gæster HSG Ostsee med den tidligere DHK-træner Jens Häusler på sidelinjen.\nTobias Wickert-Grossmann er skadet.\n- Det ville være godt for os alle, hvis vi igen får point med hjem, siger den nuværende DHK-træner Kai Nielsen.\nHan ser begge hold i øjenhøjde (HSG har 5-5 point, DHK 4-6) og tror på, at det på papiret er en jævnbyrdig kamp. Om det så bliver det i realiteten, vil de 60 minutter vise. Uanset hvad, bliver det en stor udfordring for DHK, som nok må undvære et par spillere. Tobias Wickert-Grossmann pådrog sig en ledbåndsskade i foden mod Fredenbeck.\n- Han kommer til at mangle fredag. Jeg håber det tager ikke alt for lang tid, men det kan godt vare op til fire uger, siger Kai Nielsen. Moritz Schaefer kann ikke være med af private årsager, og Philipp Schulte mangler også. I det hele taget har truppen den seneste uge været ramt af sygdom, bl. a. har anfører Tjark Desler ikke trænet med holdet, men træneren håber, at han er klar fredag.\n- Vi har stadig nok gode spillere på alle positioner. Jeg håber, at de, som de seneste kampe ikke har spillet alt for meget, gør det godt fredag, og at vi som hold står tæt sammen. Der findes mange eksempler, hvor de hold, som manglede vigtige spillere, har vist, at det ikke svækker dem, men gør dem bedre. Det bedste eksempel var SG Flensburg-Handewitt, som var hårdt ramt af skader sidste sæson, men også vores seneste modstander Fredenbeck. De manglede også en del spillere.\nHvorfor det gik galt for DHK især i den sidste kamp, har Kai Nielsen ikke en objektiv forklaring for.\n- Der var ingen grund til det, og noget lignende har jeg ikke oplevet før i min håndboldkarriere. Der er ingen tegn eller grund til vores seneste præstationer, men det virker som om holdet tænker mere på det negative end det positive, siger træneren. Nu håber han på bedring i kampen fredag. Begge hold ligger nemlig i midten af rækken og kæmper ifølge Kai Nielsen om de samme pladser. Og for at nå mesterrunden (de første seks hold er garanteret at undgå nedrykningen) vil DHKs tredje sæsonsejr være guld værd. Ruwen Möller\nFlensborg producerer igen mobiltelefoner\n200.000 gæster til efterårstivoli i Flensborg\nto 7 okt 2021, 21:01


Udansk, ukristeligt og udokumenteret\nFLERKONERI. En optælling i Infomedia viser, at danske aviser onsdag og torsdag i uge 21 bragte mere end 130 artikler om flerkoneri. Personligt synes jeg, at det er et spændende emne. Nogle gange kunne der jo være fordele ved flere koner, andre gange forekommer en at være mere end nok. Jeg tror, at min hustru har det på samme måde med flermænderi.\nHvad handlede de 130 artikler om? Det var især optryk af Ritzaus nyheder om flerkoneri, som bringes mere end 30 gange, men der kom efterhånden også egne vinkler på. Og flerkoneri er åbenbart udbredt – i Politiken kan man læse: » Ifølge Familiestyrelsen er flerkoneri i indvandrermiljøer langt fra unormalt.« I Jyllands-Posten og Berlingske Tidende er formuleringen Ritzau-enslydende: »I indvandrermiljøerne er flerkoneri langt fra unormalt.«\nJeg får indre billeder af indvandrermiljøer, hvor flerkonerne vrimler rundt. Men det undrer mig, at da jeg tirsdagen før spiste aftensmad med mine børn i Basar Vest i Århus, så jeg slet intet, som antydede flerkoneri. Faktisk kan jeg ikke mindes at have fået mistanke om det en eneste gang i de 10 år, jeg er kommet i basaren. Nå, men på den anden side er flerkoneri jo også ulovligt, så det holdes vel skjult.\nDer er dog noget i artiklerne, som gør, at min forundring vokser, for i Jyllands-Posten og Berlingske Tidende var det altså ikke 'ifølge Familiestyrelsen', her stod blot: »Familiestyrelsen kender til fænomenet.« Og her er det jo, at jeg bliver rigtig forvirret, for 'kender til' ligger i min sprogforståelse ikke lige ved siden af 'langt fra unormalt'. Hvor udbredt er fænomenet reelt? Jeg higer og søger – og så dukker der et andet Ritzau telegram op, som kun er trykt af fem aviser. Heri står der, at »Familiestyrelsen må hvert år skride ind og ophæve en lille håndfuld ægteskaber, hvor der er tale om ulovligt bigami.« Torsdag skriver flere aviser, at der er tale om tre-fire gange årligt.\nTre-fire tilfælde om året er altså grundlaget for, at Ritzau – og ikke Familiestyrelsen – hævder, at flerkoneri 'langt fra er unormalt'. Nu er det selvfølgelig langt fra alle tilfælde af flerkoneri, som Familiestyrelsen opdager, så det reelle tal er større – men er det 30-40 på landsplan? Eller er det 300-400? Hvorfor dykker ingen danske medier ned i det spørgsmål? Hvorfor bringes nyheden med formuleringen 'langt fra unormalt' i 30 medier, mens den med tre-fire gange årligt kun viderebringes af fem medier?\nHvordan ville den danske offentlighed reagere, hvis et medie bragte nyheden om, at »Seksuelle forbrydelser langt fra er unormale blandt folketingsmedlemmer?« Dokumentationen ville være to domme afsagt over folketingsmedlemmer: Lurer og sexchikane-Anders Møller og sugar daddy-Flemming Oppfeldt. Den historie holder rent statistisk bedre end den om flerkoneri.\nHistorien ville udløse forargede kollegiale fordømmelser og bred politisk kritik af journalisten og mediet. Det gjorde historierne om flerkoneri ikke. Jo, altså selvfølgelig forargelse fra diverse politikere over det udanske, ukristelige flerkoneri.\n* Roger Buch er lektor i samfundsfag på Danmarks Journalisthøjskole.


Sony Xperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact - Mobilbladet.dk\n31. august 201701869\nUnder IFA 2017 præsenterer Sony Mobile to nye medlemmer i Xperia’s flagskibsfamilie: Xperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact. Begge er udrustet med Sony’s nye Motion Eye™-kamera, som fanger detaljer udover det menneskelige øjes formåen. Herudover indeholder begge modeller banebrydende teknik til smartphones med Sony’s nye, unikke 3D-scanningsfunktion, en markedsledende billedteknik (inklusive HDR-skærm til Xperia XZ1) og en lytteoplevelse i verdensklasse takket være Hi-Res Audio. Både Xperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact kombinerer markedsledende ydeevne med superhurtige downloadhastigheder1, alt sammen pakket i et tidløst, eksklusivt design.\nDen nye app 3D Creator: verdensunik 3D-scanning\n3D-scanningsfunktionen anvender Sony’s unikke Motion Eye™-kamera. Både Xperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact er udrustet med dette fantastiske kamera, som er bygget med erfaringerne fra udviklingen af Sony’s ‘α’ og Cyber-shot™-kameraer. Motion Eye™-kameraet kan fange liv og bevægelse som ingen anden smartphone. Exmor™ RS-sensoren med indbygget hukommelse leverer en enestående billedkvalitet og bringer levende billeder til et højere niveau. Skab spektakulære videoer af hverdagsagtige øjeblikke ved at optage med 960 billeder per sekund, som muliggør fantastiske Super slow motion videoer. Den nye Predictive Capture funktion begynder automatisk at gemme billeder, når den registrerer bevægelser eller til og med smil, inden du har trykket på udløserknappen. Telefonernes nye og hurtige funktion til sekvensoptagelse af billeder (Autofocus Burst) følger dit motiv med autofokus og sørger for, at dine fartfyldte billeder bevarer skarpheden med op til ti billeder per sekund. Telefonernes frontkameraer – med nyheden skærmblitz – gør det muligt selv i svagt lys at tage gode selfies. Xperia XZ1 Compact har herudover det markedsledende frontkamera med en supervidvinkel med 120 graders synsvinkel (FoV), som kan bruges til kreative selfies – perfekt til gruppebilleder eller motiv med smuk natur i baggrunden. Og så kan du endda let skifte til en 80 graders normaloptik med et enkelt tryk på skærmen.\nFantastisk skærm og højere lyd\nSony er kendt for sine unikke nyskabelser indenfor lyd, og begge de nye Xperia-modeller er naturligvis udrustede med de seneste lydforbedrende teknologier, som eksempelvis Hi-Res Audio, DSEE HX-opskalering, LDAC, Digital Noice Cancelling (DNC) og ClearAudio+. Begge telefoner leveres også med Sony’s nye fremadrettede stereohøjttalere med et øget lydtryk på hele 50 % sammenlignet med de tidligere modeller2. Højttalerne er de mest kraftfulde, som nogensinde har været i en Xperia-telefon. Det betyder, at lyttere kan opleve en helt uovertruffen lydkvalitet, uanset om de foretrækker at lytte med hovedtelefoner eller via de indbyggede højttalere. Og hvorfor ikke matche din musiksmag med et par af Sony’s seneste h.ear headsets (h.ear on 2 mini Wireless, h.ear on 2 Wireless NC og h.ear in 2 Wireless) som en smuk farvekoordineret helhed!\nBåde Xperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact er ikke alene fantastiske at se på og holde, de er også parate til en aktiv livsstil med IP65/IP68 vand- og støvafvisning3 samt Corning® Gorilla® Glass 5 på skærmen. Telefonernes design med body i et enkelt stykke øger også modstanden mod brud og vridninger. Herudover leveres begge modeller med fingeraftrykslæser, der er integreret i power-knappen, som giver både sikker og enkel betjeningen.\nXperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact er begge bygget på platformen Qualcomm® Snapdragon™ 835 med X16 LTE, designede til at levere lynhurtige Gigabit LTE download1 i hastigheder op til 1 Gbps (800 Mbps for Xperia XZ1 Compact) – al den power, som behøves til et opkoblet liv. Snapdragon 835 Mobile-platformen er bygget til at kunne generere knivskarp grafik, superhurtig ydeevne og desuden give en øget batterieffektivitet. Ydeevnen er perfekt tilpasset til at spille dine favoritspil via PS4 Remote Play.\nBatteriet maksimeres med Smart Stamina, som nøje ved, hvor længe den nuværende opladning rækker baseret på dit normale brugsmønster og advarer dig, hvis du risikerer at gå tør for strøm, inden dagen er slut. Opdager funktionen, at batteriet er ved at blive tømt, hjælper den dig med at optimere energiforbruget, så du klarer dig endnu længere.\nPerfekt matchende tilbehør\nEt helt sortiment af accessories til både Xperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact præsenteres allerede fra introduktionen. Til Xperia XZ1 findes Style Cover Touch og Style Cover Stand i matchende farver. Xperia XZ1 Compact har Style Cover Stand som matchende tilbehør. Quick Charger UCH12W lynlader mobilen til timers brug i løbet af nogle minutter. Det nye Stereo Bluetooth®-headset SBH24 lader dig svare på samtaler og lytte til musik trådløst og er naturligvis farvekoordineret med både Xperia XZ1 og Xperia XZ1 Compact.\nXperia XZ1 har en vejledende pris på 5.499 kr, mens Xperia XZ1 Compact har en vejledende pris på 4.499 kr. Begge modellerne har salgsstart den 6. oktober, men allerede den 14. september starter en pre-booking-kampagne for Xperia XZ1, hvor du får et par h.ear on 2 Mini Wireless – WH-H800 – (til en værdi af 1.850 kr) oven i købet.\nVægt 148 x 73 x 7,4 mm\n156 g 129 x 65 x 9,3 mm\nIP65 / IP68 vand- og støvafvisende3\nFlash: 32 GB UFS\nSkærm 5,2” Full-HD HDR\nX-Reality™ for mobile picture engine 4,6” HD\nOpkobling LTE Cat16, MIMO\nUSB Type-C 3.1 LTE Cat15, MIMO\nBattery Care4 2700 mAh\n4K video recording 19 MP Motion Eye™\nISO6400 8 MP 1/4” Exmor R™ for mobile image sensor\n18 mm super wide angle lens\nLyd & underholdning 3D Creator\nDSEE HX: højner kvaliteten på mp3-filer og streamet lyd\nAHC: optimerer lyden i trådede høretelefoner\nLDAC: højere kvalitet med BT-høretelefoner\nPS4™ Remote Play 3D Creator\nPlanlagt lancering 6. oktober 2017 6. oktober 2017\nVejledende pris 5.499 kr 4.499 kr


Forsiden på det nye undervisningsmateriale til folkeskolens 7.-9. klasser\n21. januar 2019 af Lotte Hansen\nEleverne i 4.-6. klasse gør det allerede, og nu får eleverne i 7.-9. klasse også mulighed for at lære om dyrevelfærd og produktionsdyr med spritnyt undervisningsmateriale fra Fødevarestyrelsen på skemaet.\nSeniorforsker Mette S. Herskin og seniorrådgiver Inger Anneberg, Institut for Husdyrvidenskab, Aarhus Universitet, har bidraget til det nye undervisningsmateriale, der omfatter bøger, opgaver, online ressourcerum og videoklip. Materialet skal lære folkeskoles ældste elever at bliver mere bevidste om, hvor kød kommer fra, og at forholde sig til, om det betyder noget, hvordan dyrene levede, inden de kom på middagsbordet. Målet er at uddanne eleverne til at blive bevidste forbrugere, der kan tage stilling til den mad, de putter i indkøbskurven og munden.\n"Som forskere har vi haft til opgave at sikre den faglige kvalitet, og at indholdet i materialet er videnskabeligt korrekt. Det har været krævende, fordi der er så mange forskellige interesser på spil, når det gælder forståelsen af dyrevelfærd", siger seniorforsker Mette S. Herskin.\nDet nye undervisningsmateriale kommer omkring produktionsdyr som kyllinger, æglæggere, grise, kvæg, mink og endda fisk og lægger op til, at eleverne skal forstå begrebet behov og kende mulige konsekvenser af manglende behovsopfyldelse for dyrene.\nDer er mange meninger om, hvordan produktionsdyr får et godt liv; med den nye bog føjes endnu en stemme til debatten. "For os som forskere er det vigtigt, at bogen hverken giver et skønmaleri af dansk landbrug eller det modsatte, men at de mange dilemmaer, som husdyrproduktionen rummer i dag, er synlige i materialet", siger seniorrådgiver Inger Anneberg. Hun nævner eksempler som, hvor længe koen og kalven skal være sammen efter kælvning og indgreb som fx halekupering eller afhorning, der påfører dyrene smerter, men også kan tjene et formål.\nMaterialet kan bruges til klasseundervisning, emnearbejder og faglig læsning i naturfag, eller det kan bruges til et fællesfagligt fokusområde om temaet dyrevelfærd. Bestil materialet "Fokus på dyrevelfærd" gratis på hjemmesiden www.dyrevelfærdiskolen.dk.


1 OVERBLIK OVER ARBEJDSMARKEDET ØSTDANMARK 1. halvår 2014\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE STIGENDE BESKÆFTIGELSE FREM TIL Fremskrivning af samlet beskæftigelse i Østdanmark 3 Udviklingen i sektorer 3 FALDENDE LEDIGHED FREM TIL Fremskrivning af ledigheden i Østdanmark 4 TABELOVERSIGT TABEL 1. ARBEJDSKRAFTBALANCEN I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT FIGUR 1. BESKÆFTIGELSEN I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT TABEL 2. BESKÆFTIGELSEN FORDELT PÅ SEKTORER I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT TABEL 3. UDVIKLINGEN I LEDIGHEDEN (FAKTISK) I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT TABEL 4. LEDIGHEDEN (FAKTISK) OPGJORT PÅ ALDERSGRUPPER I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT TABEL 5. LEDIGHEDEN (FAKTISK) PÅ HOVEDGRUPPER AF FORSIKREDE I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT TABEL 6. LEDIGHEDEN (FAKTISK) FOR MÆND OG KVINDER I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT Udgiver: Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland\n3 OVERBLIK OVER ARBEJDSMARKEDET Østdanmark BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND / 1. halvår\n4 Indledning Økonomi- og Indenrigsministeriet forventer, at beskæftigelsen vil stige med næsten personer på landsplan fra.2013 til Ledigheden forventes at falde med omkring på landsplan i samme periode. Når ledighedsfaldet ikke er så kraftigt som beskæftigelsesstigningen, skyldes det bl.a., at arbejdsstyrken forventes at stige i samme periode. Med udgangspunkt i Økonomi- og Indenrigsministeriets prognose (Økonomisk Redegørelse, december 2013) har Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland fremskrevet ledigheden og beskæftigelsen i Østdanmark frem til og med I Østdanmark forventes en samlet beskæftigelse på personer i (tabel 1). I 2014 ventes beskæftigelsen at stige med lidt over personer, så der i er omkring beskæftigede i Østdanmark. I 2015 forventes en yderligere stigning, så beskæftigelsen samlet set stiger med 1,3 % i perioden i Østdanmark, svarende til en stigning på personer. SAMMENFATNING Bruttoledigheden forventes at falde med omkring fuldtidspersoner i samme periode fra i til i Den resterende del af beskæftigelsesstigningen ca personer - forventes at komme fra en stigende arbejdsstyrke. Arbejdsstyrken i Østdanmark forventes at stige fra omkring i til i (tabel 1). TABEL 1. ARBEJDSKRAFTBALANCEN I ØSTDANMARK, 4. KVT KVT Udv Beskæftigelse ,3% Ledighed ,7% Arbejdsstyrke ,8% 2 BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND / 1. halvår 2014\n5 STIGENDE BESKÆFTIGELSE FREM TIL 2015 Fremskrivning af samlet beskæftigelse i Østdanmark Beskæftigelsen i Østdanmark faldt markant i anden halvdel af 2008 og i hele Siden begyndelsen af 2010 har beskæftigelsen været forholdsvis stabil. Der er usikkerhed om beskæftigelsesudviklingen i Det foreløbige nationalregnskab viser en fremgang i den private beskæftigelse i de 3 første kvartaler. I modsætning hertil viser de nyeste tal for lønmodtagerbeskæftigelsen og AKU-beskæftigelsen et svagt fald i beskæftigelsen i de tre første kvartaler af FIGUR 1. BESKÆFTIGELSEN I ØSTDANMARK, 4. KVT KVT. 2015, FREMSKRIVNING EFTER 4. KVT Østdanmark Kilde: Danmarks Statistik og Økonomi- og Indenrigsministeriet (Økonomisk redegørelse, dec. 2013) Økonomi- og Indenrigsministeriet forventer en beskæftigelsesstigning på lidt under personer på landsplan fra.2012 til.2013, hvoraf lidt over halvdelen af stigningen forventes i Østdanmark (tabel 2). Stigningen vil fortsætte frem til 2015, så der i vil være næsten beskæftigede i Østdanmark. Dette svarer til en stigning på 1,66 % i forhold til Udviklingen i sektorer Økonomi- og Indenrigsministeriet forventer, at bygge- og anlægssektoren vil stige med over 4 % fra ti. 2015, svarende til en stigning på godt personer i Østdanmark. Stigning skyldes bl.a. de store infrastrukturinvesteringer, der igangsættes i Østdanmark (tabel 2). Den største antalsmæssige stigning forventes inden for privat service, hvor der forventes en stigning på over beskæftigede i perioden (tabel 2). Det bliver således i høj grad den private servicesektor, der skal trække beskæftigelsesstigningen i 1 Forskellen kan skyldes, at flere er blevet ansat på deltid, da nationalregnskabet opgør antallet af beskæftigede personer, mens lønmodtagerbeskæftigelsen opgøres i antal fuldtidsbeskæftigede. Se Økonomisk Redegørelse, dec. 2013, s for en beskrivelse af datakilderne. BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND / 1. halvår\n6 Østdanmark. Den stigende beskæftigelse inden for privat service følger en historisk tendens til, at serviceerhvervene udgør en stadig større andel af den samlede beskæftigelse. Efter et par år med faldende beskæftigelse inden for offentlig service forventer Økonomi- og Indenrigsministeriet en svagt stigende beskæftigelse frem mod Udviklingen i den offentlige beskæftigelse skal ses på baggrund af en forventet realvækst i det offentlige forbrug frem mod TABEL 2. BESKÆFTIGELSEN FORDELT PÅ SEKTORER I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT.2015 Udv Landbrug mm ,59% Industri mm ,03% Bygge og anlæg ,30% Privat service ,78% Offentlig service mm ,80% Uoplyst aktivitet ,00% Østdanmark ,66% Kilde: Danmarks Statistik, Økonomi- og Indenrigsministeriet (Økonomisk redegørelse, dec. 2013) samt egne beregninger Der ventes en stigende beskæftigelse inden for alle sektorer på nær Industrien. Industrisektoren forventes at miste omkring arbejdspladser i Østdanmark i perioden (tabel 2). FALDENDE LEDIGHED FREM TIL 2015 Fremskrivning af ledigheden i Østdanmark Ledigheden steg i Østdanmark fra 3.kvt til 3.kvt Siden da har ledigheden været forholdsvis stabil. I 2013 har der været et fald i ledigheden, så der i forventes en bruttoledighed på lidt over fuldtidspersoner i Østdanmark (tabel 3). Aktiveringen forventes at falde fra omkring fuldtidspersoner i til i Ledigheden ventes at falde gennem 2014, så der i er omkring fuldtidspersoner i Østdanmark. Ledighedsfaldet forventes at fortsætte i 2015, så der samlet set er et fald på 7,7 % i perioden (tabel 3). De forsikrede ledige forventes at få et markant kraftigere ledighedsfald (-12,1 %) end kontanthjælpsmodtagere (-0,7 %) i perioden. Dette skyldes for det første, at forsikrede ledige er mere konjunkturfølsomme end kontanthjælpsmodtagere, og derfor må forventes at få et kraftigere ledighedsfald, når konjunkturerne vender. For det andet har dagpengereformen reduceret antallet af dagpengemodtagere, men også øget antallet af kontanthjælpsmodtagere. I de første 10 måneder af 2013 faldt antallet af dagpengemodtagere med på landsplan, mens antallet af kontanthjælpsmodtagere (inkl. personer på uddannelsesydelse) steg med i samme periode 3. Dagpengereformen forventes også fremadrettet at med- 2 Se Økonomisk Redegørelse, dec. 2013, kapitel 6 for en vurdering af det offentlige forbrug. 3 Kilde: Økonomisk Redegørelse, december 2013, s BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND / 1. halvår 2014\n7 føre en lille stigning i antallet af kontanthjælpsmodtagere på grund af, at et antal dagpengemodtagere opbruger dagpengeretten. TABEL 3. UDVIKLINGEN I LEDIGHEDEN (FAKTISK) I ØSTDANMARK, 4.KVT KVT.2015 F remskrivning %-ændring Østdanmark A ntal ledige A ntal ledige A ntal ledige 4. kvt K4 2014K4 2015K4-4. kvt Forsikrede ledige ,1% Kontanthj. modt. (jobklare) ,7% Ledige i alt ,7% - heraf aktiverede ,0% Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet samt egne beregninger Aldersgrupperne over 50 år har haft det kraftigste ledighedsfald det seneste år. Disse grupper forventes også fremadrettet at få et lidt kraftigere ledighedsfald end gennemsnittet. (Tabel 4). TABEL 4. LEDIGHEDEN (FAKTISK) OPGJORT PÅ ALDERSGRUPPER I ØSTDANMARK, 4. KVT KVT F remskrivning %-ændring Østdanmark A ntal ledige A ntal ledige A ntal ledige 4. kvt K4 2014K4 2015K4-4. kvt år ,2% år ,2% år ,9% år ,8% år ,3% over 60 år ,3% Ledige i alt ,7% Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet samt egne beregninger De årige har som den eneste gruppe haft en ledighedsstigning det seneste år. Kontanthjælpsreformen vil skabe øget fokus på at få gruppen af årige uden er erhvervsfaglig uddannelse til at påbegynde en uddannelse. Beskæftigelsesregionen forventer, at reformen vil bidrage til at vende ledighedsudviklingen for de årige, men gruppen vil fortsat være den gruppe, der har det mindste fald i ledigheden frem mod Ledighedsfremskrivningen tager ikke højde for, at kontanthjælpsreformen vil påvirke ledigheden som følge af, at reformen indebærer en ændret definition af rådighedsforpligtelsen for kontanthjælpsmodtagere under 30 år uden en erhvervskompetencegivende uddannelse. BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND / 1. halvår\n8 TABEL 5. LEDIGHEDEN (FAKTISK) PÅ HOVEDGRUPPER AF FORSIKREDE I ØSTDANMARK, 4. KVT KVT Østdanmark Selvstændige Akademikere Funktionærer og tjenestemænd Handels- og kontorfunktionærer Tekniske funktionærer Byggefag Metalarbejdere Faglig Fælles A-kasse (3F) Nærings- og nydelsesindustrien Fag og Arbejde (FOA) Øvrige Kontanthj. modt. (jobklare) Samlet 4. kvt kvt Ændring Ændring Ændring ,0% -4,8% -4,8% ,7% -5,2% -2,1% ,8% -8,6% -13,6% ,2% -7,6% -14,4% ,0% -6,0% -4,3% ,8% -20,1% -42,9% ,5% -12,3% -23,1% ,9% -10,1% -18,1% ,3% -11,3% -14,3% ,8% -8,7% -13,6% ,5% -8,1% -11,7% ,1% -1,1% -0,7% ,5% -6,0% -7,7% Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet samt egne beregninger I den første fase af lavkonjunkturen steg ledigheden kraftigst blandt medlemmer af Byggefagenes a-kasse, Metalarbejdere og Faglig Fælles A-kasse, men disse grupper ser nu ud til at være gennem krisen og har haft et fald i ledigheden det seneste år. Byggefagenes a-kasse, Metalarbejdere og Faglig Fælles A-kasse forventes at få relativt kraftige ledighedsfald frem mod Økonomi- og Indenrigsministeriet forventer en stigende beskæftigelse inden for den offentlige sektor, hvilket har betydning for de A-kasser, der har en høj andel af beskæftigede inden for den offentlige sektor. FOAs medlemmer har været ramt af besparelser i den offentlige sektor de seneste år, men forventes pga. den stigende beskæftigelse inden for den offentlige sektor at få et ledighedsfald på over 13 % fra.2013 til.2015 (Tabel 5). Akademikere har været en af de få grupper, der har haft en stigende ledighed det seneste år. Selvom forbedrede konjunktursituation vil være medvirkende til at reducere ledigheden blandt akademikere, forventes akademikerne at være den gruppe, der frem mod får det mindste ledighedsfald blandt forsikrede ledige. TABEL 6. LEDIGHEDEN (FAKTISK) FOR MÆND OG KVINDER I ØSTDANMARK, 4. KVT KVT F remskrivning %-ændring Østdanmark A ntal ledige A ntal ledige A ntal ledige 4. kvt K4 2014K4 2015K4-4. kvt M ænd ,1% Kvinder ,5% Ledige i alt ,7% Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet samt egne beregninger Ledigheden steg kraftigst i de traditionelt mandsdominerede brancher i starten af lavkonjunkturen, f.eks. bygge- og anlægsbranchen. De seneste år har stigningerne i ledigheden bevæget sig videre til brancher med flere kvindelige ansatte, og som følge heraf er kvinders ledighed steget kraftigere end mænds. Beskæftigelsesregionen forventer, at ledigheden vil falde marginalt kraftigere for mænd end for kvinder frem mod (Tabel 6). Dette skyldes, at der generelt forventes en kraftigere beskæftigelsesstigning inden for brancher 6 BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND / 1. halvår 2014\n9 med en overvægt af mandlige ansatte (f.eks. bygge- og anlæg samt dele af privat service) end inden for de brancher med en overvægt af kvindelige ansatte (f.eks. offentlig service). Beskæftigelsesstigningen forventes således at være større blandt mænd end kvinder, hvilket vil bidrage, at mænd får det kraftigste ledighedsfald frem mod BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND / 1. halvår\n10 BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND Ny Østergade Roskilde Telefon: NÆRMERE OPLYSNINGER OM FREMSKRIVNINGER: KIRSTEN THOMSEN, TLF RASMUS ESKEKJÆR, TLF GERT JØRGENSEN, TLF


Danmarks Medie- og Journalisthøjskole - DMJX | Aktuelt / Viden / Farvel Excel! - vi har brug for nytænkning af demokratiet og os selv som demokratiske borgere\nVores demokrati er i krise. Tilliden til vores politikere styrtdykker. Antidemokratiske stemmer stormer frem i ind- og udland. Til trods for det, står vi midt i en valgkamp, hvor alt er som det plejer. Måske lige bortset fra endnu en insisterende, antidemokratisk stemme, der desværre får alt for meget opmærksomhed. Hvordan kan vi gentænke demokratiet, de demokratiske processer og os selv som borgere?\naf Kirsten Bonde Sørensen d. 27.05.2019 i Viden\n(Dette er en forkortet udgave af en kronik, som Politiken bragte den 27. maj, læs den her (bag betalingsmur))\nI en nylig rapport fra Gallup svarer ikke mindre end 74% at ”De fleste politikere er mere optaget af at blive genvalgt end af at gennemføre deres politik”. Kun hver fjerde mener, at ”…vores politiske ledere træffer de rigtige beslutninger for landet”, mens kun 2 % siger, de har ’stor tillid’ til politikere (Magisterbladet.dk). Vi må se i øjnene, at vores repræsentative demokrati er truet af en stor mistillid til politikere.\nMan forstår det egentlig godt. Lytter man til debatten i valgkampen, så bliver der mest af alt talt om tal og tal og tal. Det er som at overvære en auktion, hvor den ene politiker overbyder den anden. Og hvor folk backstage på regeringskontorer og medieredaktioner efterfølgende må gennemgå og oversætte tallene: ’Politiker 1’ lagde fem år sammen i sit regnestykke, hvor ’politiker 2’ kun talte om et år. ’Politiker 3s’ tal, indeholdt kun folk på deltid, mens ’politiker 4s’ tal både indeholdt folk på deltid og folk på fuldtid. Hvor kunne det være dejligt, hvis vi også kunne tale om livet, om værdier, om dannelse og allermest om den kæmpe fælles udfordring vi har i netop, at komme ud af dette talhelvede, denne ’Excel-tænkning’, der fastholder os i gamle værdier og præger udviklingen af vores samfund og vores institutioner.\nExcel-tænkningen er et levn fra det industrielle samfund, hvor alt blev gjort op i effektivitet, kontrol og måling. Tænk bare på den gamle Taylors tids- og bevægelsesstudier af medarbejdere, hvor målet var at skære al unødig, menneskelig bevægelse væk, så produktionen kunne gå hurtigere. ’Tempo’, ’fart’ og ’vækst’ var kodeord. Den tænkning og de værdier passer ganske enkelt ikke til vores lærings- og videnssamfund i dag eller til en tid, hvor kloden er ved at sige stop. Men værdierne: tempo, fart og vækst, kombineret med styring og kontrol er værdier fra det industrielle samfund, der stadig sidder dybt i os. Og de sidder dybt i vores tænkning og handlinger - de sidste mange år blandt andet forklædt som det smart klingende begreb New Public Management. Men allerværst - så er de værdier ved at tage livet af os. Aldrig har vi haft det så mentalt dårligt. Og aldrig har de unge haft det så skidt. Set i det lys forsømmer vores politikere især de unge. Det aflæses da også tydeligt i målingerne – og undskyld, nu kommer der en masse tal: i 2007 sagde 81% af de unge, at de havde tillid til politikere. I 2015 var det kun 43 %. I en nylig Gallup måling var det kun 14% under 35 år, der var enige i, at politikerne siden sidste valg havde gennemført initiativer, der var gode for dem (Magisterbladet.dk).\nMEN der er håb! Også for de unge. For selvfølgelig kan og skal vi udvikle vores demokrati, vores demokratiske processer og os selv som borgere. Men det kræver nytænkning og villighed til at gøre noget nyt!\nSom Einstein så rigtigt sagde, så kan vi ikke løse vores problemer med samme tænkning, som den vi skabte problemerne med. Vi kan for eksempel ikke løse problemet med nulfejlkulturen med at ’lære at fejle’ eller ’fejre sine fejl’. Der er en langt større og underlæggende kompleksitet i nulfejlskulturen. Den er netop et resultat af års fokus på industrielle værdier som, at komme hurtigt igennem uddannelsessystemet, fokus på læringsmål, test og høje karakterer og mange andre ting, der tilsammen gør, at vi har en ungdom, der oplever et stort pres og kæmper med stress, depression og angst. At ændre nulfejlskulturen kræver en ændring af et sæt værdier og en hel kultur. Det kræver en anderledes dannelse og en anderledes tilgang til vores problemer.\nEN KREATIV OG SKABENDE TILGANG\nDesign og designtænkning repræsenterer en fundamental anderledes tilgang til verden, til livet, til vores problemer. Designtænkning repræsenterer nogle anderledes værdier og tager, modsat Excel-tænkningen, altid udgangspunkt i det humanistiske, mennesket. Desuden er designtænkningen altid inddragende og skabende, fremfor Excel-tænkningen, der er rationel og analytisk og fokuserer på det, der er. Tænk lige på, hvilken forskel der er på, at fokusere på ’det, der er’, og ’det, der kunne være’. Der er alverden til forskel! Vi har brug for begge dele, men har næsten udelukkende fokus på ’det, der er’. Vi mangler det kreative, skabende og nytænkende.\nDesign og designtænkning er én vej og den spås at komme til at spille en stor rolle i fremtidens virksomheder, organisationer og demokratier – og for os selv som mennesker (designcouncil.co.uk). Designtænkning og det man kalder ’service designtænkning’ og ’co-design’ er allerede stærkt repræsenteret i regeringer og offentlige services rundt omkring i verden. Regeringer og kommunale institutioner er inspireret af, hvordan succesfulde virksomheder i den private sektor (IBM, SAP, Apple m.fl.) har brugt designtænkning og service design til at forstå og imødekomme brugernes behov. Netop at forstå og imødekomme brugernes behov og involvere brugerne er ifølge professor Eva Sørensen centralt i forklaringen på 10 års voldsomt fald i tilliden til politikere. ”Der er kommet for stor afstand mellem politikere og borgere”, forklarer hun (Magisterbladet.dk).\nDesigntænkning kan også være ’radikal innovation af betydning’ (Verganti). I det offentlige arbejder man hen imod en ny forståelse af borgeren som en ’medskaber’, der har en aktiv og deltagende rolle i udformningen af nye velfærdsydelser. Det er en meget forskellig forståelse fra tidligere, hvor den offentlige sektor blev opfattet som en myndighedsudøvende enhed, der skulle løse velfærdsopgaver. Det offentlige udbød services for borgerne, der mest af alt var ’passive modtagere’. Denne nye forståelse af borgerne og af den offentlige sektor sammen med en ny praksis har flere værdier - det skaber ikke blot bedre løsninger, det gør også udviklingsprocesserne langt mere demokratiske. Som co-design forskerne Brandt og Binder formulerer det: “Co-design er en særlig designpraksis, som involverer brugere og andre interessenter i designprocessen. Co-design interesserer sig for, hvordan designforslag kan fremme demokratisk medborgerskab og sætte nye perspektiver på aktuelle samfundsspørgsmål” (Fogsgaard og De Jong, 2018). Denne aktive inddragelse skaber en oplevelse af, at man som borger bliver hørt og at man er medskaber af det samfund, man er del af.\nDANMARK SOM CO-DESIGN NATION\nDanmark er et internationalt foregangsland, når det handler om ’co-creation’ eller det, i denne sammenhæng, mere korrekte ’co-design’. Co-design har rødder i vores designhistorie, hvor begrebet ’participatory design’ er et velkendt begreb for design med fokus på brugerinddragelse. Begrebet opstod som ’cooperative design’ i de nordiske lande tilbage i 1970’erne. Vores historie, der rummer værdier som flade magthierakier, andelstanken, vores evne til ligestilling, tillid samt vores lyst til at organisere os i frivilligt foreningsarbejde, er alt sammen centrale kerneværdier, der også gælder for co-design. Så vi har gode muligheder for med tiden at udvikle os til en stærk samskabelsesnation, hvilket formentlig vil påvirke borgeres oplevelse af demokratiet og de demokratiske processer. Men vi skal have større fokus på de unge. Det er ikke kun dem, der har den allerlaveste tillid til politikerne, det er også den gruppe af danskere, der har den dårligste mentale sundhed (Sundhedsstyrelsen).\nAT BLIVE GODE DEMOKRATISKE SKABERE OG MEDSKABERE I VERDEN\nI en nyere rapport fra OECD anbefaler man, at fremtidens uddannelsesinstitutioner ikke blot skal uddanne de unge til et job, men også uddanne de unge til at skabe et godt liv (’Education 2030’, OECD, 2018). Det er ikke nok at have noget at leve af, vi skal også have noget at leve og kæmpe for, noget, der skaber værdi og mening i vores liv.\nDet taler ind i et fokus på livskundskab, dannelse, det at skabe sig selv og sit liv (Hammershøj) og det at skabe sammen. Professor Noemi Katznelson fra Center for Ungdomsforskning udtaler, at de unge har brug for ”redskaber til at navigere i livets labyrint” (2018). På Stanford University har mere end tusinde unge studerende fulgt et kursus, Life Design, hvor de får viden, undervisning og redskaber til at bruge sin kreativitet til at skabe sig selv og sit liv. Et forskningsprojekt dokumenterer, at studerende, der havde taget kurset var bedre i stand til at skabe det liv og den karriere de ønsker sig (Burnett & Evans, 2016). Også i designforskningen viser et nyere felt, hvordan mennesker kan bruge designtilgangen til at skabe sig et bedre liv.\nHvis jeg blev statsminister og fik lov til at bestemme, ville jeg straks indføre et dannelsesfag, der kombinerer vores danske værdier og traditioner med ny viden om designtænkning, entrepreneurskab og metakognition mm. Formålet skulle være, at fylde vores unge mennesker med livsmod og gøre dem til stærke ’skabere og medskabere i deres liv og i verden’. Det skulle foregå ved:\n· at give de studerende kreative og kritiske kompetencer, så de kan udvikle sig til demokratiske og kreative ’skabere i deres liv og i verden’. Kreative skabere, der får de ”redskaber til at navigere i livets labyrint”, som de har så hårdt brug. I dag er der mange unge, der er bekymrede eller ligefrem bange for fremtiden! Desuden er de blandt den gruppe, der har allermest stress og mentale sygdomme. De aner ikke, hvad eller hvordan de skal ’stå fast’ IRL, de har ganske enkelt brug for hjælp til at agere i verden - kald det livskundskab, dannelse eller life design - de har et tydeligt behov!\n· at give de unge viden og inspiration til, at danne fællesskaber, at skabe noget sammen og forstå sig selv som gode medskabere for hinanden og i verden. I en verden, der har så meget fokus på det individuelle, er ensomhed blevet en ny, accelererende udfordring, især blandt de unge. En omfattende undersøgelse i England viser, at 40% af unge mellem 16-24 føler sig ensomme i modsætning til ’kun’ 27% ældre over 75 år (BBC.Radio4, bbc.co.uk). Vi skal lære de unge, at de er ikke kun er deres egen lykkes smed, men også ’hinandens lykkes smede’ (Brinkman).\n· at være empatiske, rummelige og kunne skabe sammen med dem, vi ikke ligner. Det er så let, at gruppere sig og være sammen med ligesindede. Udfordringen er også, at være sammen med dem, vi ikke ligner og ikke er enige med. Det er en stor udfordring for de fleste, at se og kunne forestille sig andres perspektiver.\n· at nyde, lege, eksperimentere og vigtigst af alt, at acceptere, at et helt almindeligt, sundt liv udenfor Instragram består af både lort og lagkage. Livet er en ’on-going designproces’ med masser af ups and downs. Og derfor handler om, at være en god designer - for sig selv og sammen med andre.\nIngen ved, hvordan valget ender, men én ting er sikkert og det er, at jeg ikke bliver statsminister. Til gengæld vil jeg have tillid til og bruge min stemme på en politiker, der tør gå imod strømmen, snakker mindre om tal og reformer og mere om mennesker - og om hvordan nytænkning og 'nydannelse' er helt essentielt især for at sikre, at de unge kan skabe gode liv og et sundt demokrati til glæde og gavn for både den enkelte og for os alle.\nBBC Radio4: The Loneliness Experiment. 01.10.18 Link: https://www.bbc.co.uk/mediacentre/latestnews/2018/loneliest-age-group-radio-4#heading-about-the-loneliness-experiment (downloaded 29.04.2019)\nBjerknes, G., P. Ehn, M. Kyng, and K. Nygaard. 1987. Computers and Democracy: A Scandinavian Challenge. Farnham: Gower Publishing.\nBrinkman, S. (2016) ”Af og til er det faktisk samfundets skyld” i Information 08.09.2016\nBurnett & Evans (2016) Designing Your Life, Knopf\nEhn, P. (1988): Work-oriented Design of Computer Artifacts. PhD diss., Arbetslivscentrum.\nESENER, European Agency for Safety and Health at Work (2018) ESENER: Retrieved: 19.10.2018: https://osha.europa.eu/da/highlights/new-esener-2-analysis-highlights-disparity-management-safety-and-health-risks-workplace.\nFogsgaard, M. & De Jongh, M. (2018) Ledelse og samskabelse i den offentlige sektor. Dansk Psykologisk Forlag.\nKatznelson, N. (2018) Tiltrædelsesforelæsning 25.04.2018, Center for Ungdomsforskning. AAU CPH.\nKølln, T. (2019) 3 ud af 4: Politikere er mere optaget af magt end af reel politik. Artikel om Gallup undersøgelse i Magisterbladet.dk. Link: https://www.magisterbladet.dk/news/2019/marts/politikerneermereoptagetafmagtendreelpolitik (downloaded 29.04.2019) Mentalhealth.org.uk: https://www.mentalhealth.org.uk/news/60-young-people-unable-cope-due-pressure-succeed Retrieved 05.12.2018.\nOECD (2018) The Future of Education and Skills. Education 2030. Link: https://www.oecd.org/education/2030/E2030%20Position%20Paper%20(05.04.2018).pdf (downloaded 29.04.2019) Sundhedsstyrelsen (2017) Den nationale sundhedsprofil http://www.danskernessundhed.dk. Retrieved 15.03.19\nVerganti, R. (2009) Design Driven Innovation - Changing the Rules of Competition by Radically Innovating What Things Mean. Harvard Business School Print.