"Bypolitik og tendenser i erhvervsudviklingen"\nDGI-byen Tietgensgade 65, København onsdag den 29.september 1999\nDen nuværende byplanpraksis har resulteret i meget store udlæg af arealer til erhvervsudvikling ofte i periferien af byerne. De store nyudlæg og den manglende anvendelse af de eksisterende erhvervsområder i byerne kan ende i en opløsning af byen som en attraktiv ramme for erhverv, boliger og indkøbsmuligheder.\nByspredningen gør det vanskeligt at overvinde barriererne for genanvendelsen af de ældre havne- og erhvervsområder i byerne, som langsomt vil forslumme. Tidligere investeringer i infrastruktur mv. vil gå tabt og serviceniveauet i de offentlige ydelser vil blive forværret. F.eks. vil byspredningen mindske underlaget for den kollektive trafik.\nDer er imidlertid en række erhvervsudviklingstendenser, som stiller krav til en ændret byplanpraksis. Ændringer i virksomhedernes produktionskoncepter vil ændre efterspørgslen på erhvervsarealer og lokaliseringskravene.\nVelkomst og introduktion ved udvalgets formand Peter Maskell\nErhvervsudviklingens rolle i bypolitikken ved by- og boligminister Jytte Andersen\nAktuelle ændringer i erhvervsstrukturen ved kontorchef Jesper Rasmussen, Erhvervsfremmestyrelsen\nErhvervenes konkrete lokaliseringsønsker, tendenser og erfaringer fra Danmark ved direktør Kurt Albæk, Sadolin og Albæk\nErhvervsstruktur og beskæftigelse på subkommunalt niveau ved seniorforsker Henrik Christoffersen, AKF\nIndvandrernes deltagelse i bylivet og i erhvervslivet ved sekretariatsleder Ole Hammer, Højskolernes sekretariat\nInternationale tendenser med hensyn til offentlig regulering ved Senior Lecturer Michael Edwards, University College London\nUdbuddet af erhvervsarealer i Danmark ved kontorchef Peder Baltzer Nielsen, Miljø- og Energiministeriet\nIndlæg ved teknisk direktør Mette Lis Andersen, Hillerød Kommune\nIndlæg ved teknisk chef Ole Horskær Madsen, Ishøj Kommune\nIndlæg ved informationschef Jonas Møller, Byggeriets Arbejdsgivere\nOpsamling og afrunding ved udvalgets formand Peter Maskell\nved udvalgets formand Peter Maskell\nFormanden bød velkommen til dagens arrangement, og udtrykte særligt sin glæde over, at by- og boligminister Jytte Andersen ville indlede seminaret.\nFormanden omtalte udvalgets kommissorium og nedsættelse, som skal ses i sammenhæng med regeringens ønsker om en styrket bypolitik. Arbejdet er lige begyndt, og der foreligger endnu ikke resultater. Parallelt med igangsættelsen af udredningsopgaver gennemføres seminarer, hvoraf dagens er det første.\nFormanden så tre hovedopgaver: at kortlægge, at analysere og at stille forslag. Tilsvarende var der tre sammenhængende problemkredse: byspredning, bysamling samt mulighederne for samlokalisering.\nDet vurderes, at der i dag er større muligheder for at samlokalisere boliger og erhverv og ikke i samme udstrækning som tidligere behov for at adskille boliger og erhverv i særlige kvarterer. IT-virksomhederne har andre beliggenhedskrav, og mange virksomheder har en ændret produktionsgang, så det er mere relevant at se på den enkelte virksomheds miljøbelastning end på, hvilken branche den tilhører.\nEn vigtig del af udvalgets arbejde bliver at vurdere kvaliteten af de eksistererende virkemidler samt overveje, om der på nogle områder er behov for supplerende virkemidler. Man kan således tale om et serviceeftersyn af virkemidlerne.\nDer er i dag flere faktorer, som gør det mere økonomisk attraktivt at lokalisere virksomheder i byvækstområder end i ældre erhvervsområder, hvor forskellige barrierer skal overvindes. Det har medført udlæg af meget store, nye erhvervsarealer. Ved en revurdering af virkemidlerne og spillereglerne for byens udvikling må det derfor også overvejes at tage nye metoder i brug, som ændrer spillereglerne for, hvordan markedskræfterne påvirker byens udvikling.\nErhvervsudviklingens rolle i bypolitikken\nved by- og boligminister Jytte Andersen\nMinisteren havde glædet sig til at komme til det første seminar i en række som det erhvervs- og bypolitiske udvalg holder. Også fordi det var et perfekt sted at vælge for afholdelse af seminaret. Stedet (DGI-byen) viser, hvordan man kan ændre et område, hvis man vil.\nSom led i den samlede byfornyelsesindsats på Vesterbro er området ved Halmtorvet ved at blive forvandlet til en særdeles attraktivt del af København med boliger, erhverv og en lang række aktivitetstilbud. Området er et levende eksempel på, at det gennem et tæt samarbejde mellem lokale beboere, erhvervslivet, kultur- og idrætsforeninger mv. kan lykkes at skabe kvalitet og nyt liv i nedslidte byområder.\nDet erhvervs- og bypolitiske udvalg er nedsat som opfølgning på den bypolitiske redegørelse, som ministeren fremlagde i februar 1999. Ministeren lagde vægt på, at udvalget arbejder helhedsorienteret, tværfagligt og med indragelse af forskellige politiske niveauer, erhvervslivet mv.\nUdvalget skal vurdere behovet for at lempe administrative regler eller indføre nye virkemidler, der kan fremme nye virksomheder og erhvervsudvikling inde i byerne. Der skal blandt andet ses på de incitamenter, der i dag ofte gør det mere attraktivt for virksomhederne at flytte ud til motorvejene end at blive inde i byerne.\nIdealet for den fremtidige by ligner på en måde den by, nogle af os husker fra vores barndom. Der var værksteder og virksomheder i de fleste karreer og butikker på de fleste gadehjørner. Mange havde deres arbejdsplads i cykelafstand fra boligen, så transportomkostningerne var små - også i miljømæssig henseende. Det er næppe ønskeligt at vende tilbage til fortidens by, men i 1990erne har erhvervsudviklingen vist, at der opstår nye typer virksomheder, der ikke behøver at ligge fjernt fra boligerne, fordi de ikke frembringer støj, røg eller anden forurening.\nFor indvandrere og flygtninge er det mange steder lykkedes at skabe et aktivt og virksomt liv inden for erhvervsområder, hvor de har særlige kvalifikationer. Disse steder bliver indvandrerne ofte integreret i lokalområdet på en måde, der bidrager på en positiv og god måde til byens liv.\nOfte vil der også kunne skabes gode resultater ved, at det private og offentlige går sammen om fælles løsninger. At det kan lade sig gøre viser f.eks. Teglværkshavnen i København og Glasvejskvarteret i Odense. I udlandet er f.eks. Rotterdams havn et flot eksempel på en byomdannelse. Ministeren nævnte, netop hjemkommet fra et møde i Finland for EUs boligministre, at de bymæssige udfordringer synes at være de samme rundt om i de europæiske byer. Herhjemme er vi kommet langt, men der er fortsat behov for at gå nye veje.\nMinisteren udtrykte håb om, at seminaret kunne give inspiration og konstruktive idéer til udvalgets videre arbejde, så der i sidste ende kan skabes grundlag for en mere dynamisk erhvervsudvikling i vores byer og boligområder.\nAktuelle ændringer i erhvervsstrukturen\nved kontorchef Jesper Rasmussen, Erhvervsfremmestyrelsen\nGav et overblik over Dansk erhvervsliv fordelt på ressourceområder: fødevarer, energi/miljø, turisme, IT, transport. Fødevareindustrien stagnerer mens bygge- og boligsektoren stiger (konjunktur afhængig). IT vokser ligesom transport-virksomhed.\nVigtigt at se nærmere på konkurrencen mellem byer. København konkurrerer med Berlin, Stockholm, Amsterdam og Helsinki. Hvordan slår overordnede tendenser igennem regionalt? Erhvervsudviklingen i København og Viborg sammenlignes. København har stor beskæftigelse indenfor turisme og medico/sundhed. Viborg har stor beskæftigelse indenfor fødevarer og energi/miljø.\nIværksættere anvendes som indikator for, hvilke erhverv der er på vej i Danmark. Dagens iværksætter er storby-iværksætter i byer over 50.000 indbyggere. Danmarkskortet hælder mod øst. Markant iværksættter-aktivitet i København. Fremtidens iværksætter er storby-iværksætter indenfor service. Kun hver tiende iværksætter findes indenfor industri.\nTrends i erhvervsudviklingen: "hastighed" - konstant fornyelse og omstilling, "størrelse" - virksomheder splittes op i flere forskellige enheder, ydelserne bliver mindre, og tilsidst "viden" - erhvervsudviklingen bliver mere vidensintensiv.\n"Hastigheden" får betydning for, hvor virksomhederne ønsker at lokalisere sig i byerne f.eks vil nærheden til metro og, lufthavn være afgørende parametre. Et område som Teglholmen får nye muligheder.\n"Størrelsen" og opsplitningen af virksomhederne i flere forskellige enheder får betydning for, at virksomhederne skal have nærhed til beslægtede virksomheder i værdikæden. Afgørende at bestemte områder har den nødvendige "kritiske masse". Nordjylland har haft evnen til at "holde" på ingeniører.\nMere "viden" i erhvervsudviklingen stiller krav til udbygning af forskerparker både for store og små virksomheder, specielt for biotekvirksomheder, der har behov for laboratoriefaciliteter. Videnssamarbejde med myndigheder bliver vigtigt. Hvilke muligheder er der for at lokalisere virksomhederne i umiddelbar nærhed af vidensinstitutioner?\nErhvervenes konkrete lokaliseringsønsker, tendenser og erfaringer fra Danmark\nved direktør Kurt Albæk, Sadolin og Albæk\nErhvervenes konkrete lokaliseringsønsker. Markedet ændret væsentligt siden downperioden 1989 - 1994: Investorer langt mere professionelle, og brugerenes krav ændret til rammerne for virksomhederne. Øget fokus på arealforbrug pr. medarbejder i halvfemserne, visse brancher kan klare sig med 15 m2 pr. ansat.\nIT og kommunikationsindustrien har sat skub i nytænkning, øget teamwork, cellekontorer på vej væk, ændret arbejdsmønster hos de ansatte. Projektorienterede arbejdsformer, specialteams, job og privatliv flyder sammen, 24 timers drift af virksomheder.\nDe ansatte stiller nye krav til offentlig transport, hyppigere afgange, drift-sikkerhed, ønsker om arbejdsplads tættere på bolig, bilen vil formentlig være attraktiv i aftentimerne, parkering for ansatte - natarbejde.\nØget fokus på totalomkostninger per ansat, fleksibel indretning, domicilbyggeri er fortid, fleksible kontorhuse er "in", workstation, mødefaciliteter, kantine, rengøring varme, el, elevatorer mv.\nFremtidsudsigterne for København city er flere tomme kontorlokaler ved næste downperiode, underskoven mangler, ejere må i gang nu. Øget fokus på boliger, som er langt mindre konjunkturfølsomme.\nKøbenhavns City vil blive centrum for kultur, entertainment og restauranter, boliger og centraladministration. Det kommende erhvervscentrum vil være Ørestaden, Sydhavnen, Nordhavnen, Ballerup og Greve.\nVigtige lokaliseringsfaktorer er: attraktive omgivelser som f.eks. langs havnen, nye byområder af høj arkitektonisk kvalitet, god infrastruktur, stationsnærhed.\nBehov for gode boliger i København City, gode skatteborgere yngre og ældre generation, udenlandske medarbejdere, der bor i København i periode på 3-5 år. Store krav til kvalitet. P-pladser nødvendige. Langt de flereste af de nye borgere har en bil, ingen gider at gå fra Pilestræde til Israels plads for at hente bilen, når man skal ud at spille golf. Politikere og planlæggere er bagefter i konverteringen af industriejendomme. Tung industri findes ikke længere i Hovedstadsregionen.\nErhvervsstruktur og beskæftigelse på subkommunalt niveau\nved seniorforsker Henrik Christoffersen, AKF\nHenrik Christoffersen præsenterede de første analyseresultater fra forskningspro-grammet "Mennesker i det agrare landskab" støttet af forskningsrådenes tværvidenskabelige forskningsinitiativ "Det agrare landskab i Danmark 1998-2001".\nProjektet er baseret på socioøkonomiske data på individniveau med adresser som refererer til lokaliseringens bymæssighed inden for kommunen. Byområder er områder med mere end 200 indbyggere i en sammenhængende bebyggelse (defineret som af Danmarks Statistik). Definitionen kan medføre, at jo flere der bor på landet jo færre registreres som boende på landet. Foreløbig haves tal fra 1996, men der skal også tilvejebringes tidsserier, som belyser forandringer over tid.\nProjektet opererer med en opdeling af kommunerne i grupper efter indbyggertal, idet Hovedstadsområdet regnes som ét område. Inden for denne kategorisering opgøres det samlede antal af beskæftigede fordelt på arbejdsstedskommune, som herefter deles i arbejdspladser i kommunens største by, i kommunens øvrige byer og i kommunens landområder.\nDe foreløbige kørsler viser, at en gruppering af kommunerne efter graden af bymæssighed kun dårligt opfanger den reelle modsætning mellem byområder og landområder. Opgørelsen viser således, at der i alt er godt 300.000 beskæftigede i kommunernes landområder. Der er imidlertid kun en trediedel heraf, der ligger i "landkommuner", mens to trediedele ligger i bykommuner. I procent udgør antallet af beskæftigede i kommunernes landområder knap 12 procent af landets samlede beskæftigelse.\nI diskussionen blev det - som også sagt af Henrik Christoffersen - påpeget, at de fleste arbejdspladser på landet ligger tæt på de større byer og reelt er de ikke "landdistriktarbejdspladser". Der er f.eks. ofte tale om mindre virksomheder i nedlagte landbrugsbygninger, tæt på byzonegrænsen.\nDet blev også konstateret, at undersøgelsen alene tager udgangspunkt i indbyggertallet som afgrænsning mellem by og land, mens erhvervsområdernes zonestatus ikke forventes behandlet. Det kan betyde, at erhvervsområder og arbejdspladser beliggende i byzone betragtes som landområde.\nDet bliver - når man taler om landdistriktsudviklingen - nødvendigt at skelne mellem de landdistrikter, der ligger tæt på de større byer og udkantsområder med større afstande til byerne. Der kan omkring byerne konstateres tendenser til bosætning i landdistrikterne og længere bolig-arbejdsstedsrejser, og det skal belyses, om disse boliger også trækker arbejdspladser med sig.\nIndvandrernes deltagelse i bylivet og i erhvervslivet\nved sekretariatsleder Ole Hammer, Højskolernes sekretariat\nIfølge Danmarks Statistik var der i 1998 ca. 350.000 indvandrere og flygtninge samt deres efterkommere i Danmark, svarende til 6,5 procent af befolkningen. De gamle fremmedarbejdere bor i de største byer, mens flygtningene er spredt i de fleste af landets kommuner.\nIndvandrere skiller sig ud på flere måder. Hvor den samlede arbejdsløshed i Danmark i 1997 var knap 8 procent var den 3 gange så høj blandt indvandrere. Omvendt er 16 procent af indvandrene selvstændigt erhvervsdrivende mod et dansk gennemsnit på 8 procent.\nEn central diskussion er, om man er indbygger eller indvandrer? I hvor mange generationer er man indvandrer, og skal man opgive sin egen kultur for at blive indbygger. Følelser og holdninger fylder meget i den danske diskussion. Det har normalt været en forudsætning, at indvandrerne skulle spredes, og at dette ville fremme integrationen som danskere.\nI praksis er der i de støre byer sket en betydelig koncentration af flygtninge og indvandrere til bebyggelser, som ikke blev anset for tilstrækkeligt attraktive af danskerne, som fravalgte eller fraflyttede disse bebyggelser, mens indvandrerne ikke havde et tilstrækkeligt godt netværk til at flytte til en bedre lejlighed. Der er i dag kvarterer i de største byer, hvor omkring 90 procent af beboerne er flygtninge og indvandrere.\nDet er centralt, at vi vænner os til at leve i den flerkulturelle by, hvor der er plads til forskellige normer. Der skal være plads til flergenerations-boliger, der skal være plads til grønthandlerne og de andre selvstændige erhvervsdrivende, så de ikke slås ud af 7-Eleven og de store butikker. Og vi skal gennemføre en byfornyelse, som ikke forudsætter en udskiftning af brokvarterernes befolkningsgrupper.\nIndvandrernes indflydelse er for begrænset. Det er blevet en kommunal indtægtskilde for kommunerne at tjene penge på at lave aktiveringsprojekter, og én af konklu-sionerne i magtudredningsprojektet på Århus Universitet er, at de etniske minoriteter ingen indflydelseskanaler har.\nDet blev i diskussionen fastslået, at der også er store fordele ved, at indvandrere bor i områder med ligesindede. De forskellige kulturer overlever, og der opstår en betydelig grad af selvkontrol.\nFlere fremhævede det ønskelige i at få flere arbejdspladser placeret i boligområderne, f.eks. i de store almene bebyggelser til glæde såvel for indvandrere som for indbyggere.\nEndelig blev det fastslået, at vi ikke er gode nok til at bruge indvandrere positivt. Vi betragter det ikke som en ressource at have indvandrere, og vi skal blive bedre til at bruge folks uddannelse. Vi skal også have en debat om, hvad danskheden egentlig er.\nInternationale tendenser med hensyn til offentlig regulering\nved Senior Lecturer Michael Edwards, University College London\nSenior Lecturer Michael Edwards fra University College London indledte med at pege på områder, hvor bypolitikken har en rolle i forbindelse med problemer der knytter sig til erhvervsudvikling, arealanvendelse og transport, herunder:\npåvirkning af individuelle transportbeslutninger\npåvirkning af virksomheders lokaliseringsbeslutninger og andre beslutninger\npåvirkning af developeres beslutninger\npåvirkning af ejendoms- og investeringsbeslutninger\nHan fandt, at der opstår problemer for byudviklingen, fordi både individuelle og virksomheders transport- og lokaliseringsbeslutninger har en tilbøjelighed til at forringe byernes miljø. Det skyldes:\neksterne omkostninger generelt (eksternaliteter)\nulige prissætning af bil- versus offentlig transport\ntendenser til overkoncentration på visse områder, f.eks. butikker, sygehuse, uddannelse\nat developere og andre synes at foretrække monofunktionelle investeringer\nmangel på institutionel struktur, der skaber rum for alternative udviklinger\nMichael Edwards pegede på følgende, mulige policy instrumenter.:\nMed hensyn til transport:\nHøjere priser på biltransport, evt. road pricing mv.\nBedre og billigere offentlig transport\nMed hensyn til genanvendelse af eksisterende erhvervsområder:\nDifferentieret beskatning af investeringer, der favoriserer bylokalisering frem for lokalisering i åbent land\nSubsidier til fremme af genanvendelse af gamle erhvervsområder, herunder til oprensning\nHvoraf de to sidstnævnte med succes har været anvendt i Londons Canary Wharf område.\nMed hensyn til byplanlægning:\nRe-zonering for at reducere forbruget af åbent land\nOffentlige initiativer til fremme af udvikling i tomme erhvervsarealer (benyttet med succes i UK, Frankrig og Holland)\nSpecielle zoner til blandede byformål\nKoordineret (offentlig eller privat-offentlig) ledelse af blandede byområder\nStyring af lokaliseringer til forud fastsatte områder for at fremme bedre udnyttelse af offentlig transport (positive erfaringer med hollandske A-B-C zoner).\nEndelig pegede Michael Edwards på, at blanding af byfunktioner ikke udelukkende medfører fordele:\nFor at reducere transport skal forskellige funktioner lokaliseres inden for en begrænset radius af nogle få hundrede meter, men ikke i den samme bygning.\nBlanding af funktioner i den samme bygning kan være begrundet, men det bidrager ikke i sig selv til mindre opdeling (segregation) af byen.\nDer er grunde til at undgå blanding af byfunktioner, f.eks. varelevering som finder sted døgnet rundt med store køretøjer; støj fra ventilation, caféer, teatre etc.; lugtgener fra restauranter mv.\nUdbuddet af erhvervsarealer i Danmark\nved kontorchef Peder Baltzer Nielsen, Miljø- og Energiministeriet\nStore arealer er idag udlagt til erhvervsformål. Det areal der er udlagt til byerhverv, men er ubenyttet, er faktisk lige så stort, som alt det erhvervsareal, der er taget i brug historisk set. Landsplanafdelingen har gennemført analyse af erhvervsarealerne i kommuneplanerne. Analyserne viser bl.a., at mange af de nye erhvervsarealer er udlagt ved motorveje udenfor bygrænsen.\nFlere ejendomsmæglere giver udtryk for, at erhvervsarealerne er svære at afsætte. Nye service- og vidensbaserede virksomheder stiller andre krav til omfang og kvalitet af arealerne.\nForslaget til landsplanredegørelse 1999, som har været lagt ud til offentlig debat, forslår bl.a., at kommunerne giver udlæg af erhvervsarealer et serviceeftersyn. Erhvervsudlæg skal afspejle de lokale og regionale erhvervsudviklingsstrategier.\nLandsplanredegørelsens offentlighedsfase medførte i alt 100 svar fra 13 amter, 116 kommuner, samt en række erhvervs- og interesseorganisationer. Ministeriet har således taget "temperaturen" på kommuner og amters mening om henholdsvis byspredning og bysamling.\nEnkelte kommuner har oplevet stigende efterspørgsel på arealer til industri- og transportformål. Den mere vidensbaserede erhvervsudvikling behøver ikke nødvendigvis at betyde, at ældre industrierhverv vil forsvinde.\nMange kommuner bemærker, at det ikke er alle erhverv, som med fordel kan placeres i byerne. F.eks peger Århus Kommune på, at det ikke altid er muligt at omsætte strategien om integration af boliger og erhverv i praksis. Strategien må nødvendigvis blive baseret på konkrete nuancerede overvejelser. Aaskov kom-mune henviser til, at det erfaringsmæssigt set ikke er nogen god ide at blande boliger og erhverv.\nDer er mange, der ønsker at kvalificere efterspørgslen på og behovet for erhvervs-arealer. Udlæg af arealer til erhverv skal ses i forhold til de enkelte egnes særlige udviklings-muligheder og vilkår. Flere ønsker et fleksiblet udbud af erhvervs-arealer. Kommunerne ønsker ikke at fraskrive sig fremtidens erhvervsudvikling. Den skal der være plads til.\nOdense Kommune understreger, at der skal være mulighed for at tilgodese behov for nye velbeliggende og miljøegnede arealer. Randers Kommune supplerer med, at der er behov for at profilere såvel eksisterende som nye erhvervsområder tydeligere i forhold til hinanden.\nFlere peger på, at det er svært at genanvende ældre erhvervsarealer, idet genan-vendelsen er forbundet med såvel miljømæssige som økonomiske risici. Mange er enige i, at der skal ske en revitalisering af de ældre erhvervsarealer i byerne.\nPlenumdebatten blev med kontorchef Heino Jespersen som ordstyrer strukturet i tre forberedte indlæg med diskussion efter hvert enkelt.\n1. indlæg ved teknisk direktør Mette Lis Andersen, Hillerød Kommune\nDer er langt fra dagens indlæg og diskussioner til Hillerød. Kommunen kan godt lide rene boligområder, velfungerende industriområder og rigelige arealudlæg. Og mange kommuner mener, at det er nu, man skal sikre sig arealudlæg til erhverv - som nabokommunerne også gør.\nDer ligger mange udfordringer i de rejste emner, og der foreligger en stor pædagogisk opgave, hvis den fremtidige erhvervsudvikling skal tænkes ind i en bymæssig sammenhæng. Tanken om den integrerede by er forståelig, men der er også mange arbejdspladser, der har brug for at ligge i nærheden af hinanden. Og der må også gerne være forskel på byerne.\nVirksomheder kan ligge mange steder baseret på den moderne elektroniske kommunikation, men der er også behov for attraktive erhvervs- og videnmiljøer. Med hensyn til virksomhedernes placering bør det overvejes, om der i højere grad burde være tale om lokaliseringshjælp fra kommunens side.\nHjemmearbejdspladser i boligområder rejser problemer vedrørende trafik i området. Hvordan undgås egentlige erhverv? Eller skal dette accepteres? Disse spørgsmål kræver holdningsændringer og planovervejelser. Hjemmearbejdspladser kan være positivt, men medfører også problemer.\nMette Lis Andersen fandt det ønskeligt med en vis opblødning af stationsnærheds-princippet, der administreres stramt og uflexibelt.\nPeter Maskell var enig i, at et pædagogisk aspekt her - som i alle udvalgsarbejder - er meget vigtigt. Det er vigtigt, at kommunerne tænker langsigtigt med hensyn til arealudlæg. Og der skal ikke lægges op til en lukning i forhold til nyudlæg. Hvor der er tale om meget rigelige arealudlæg, kunne man måske parkere nogle af arealerne og på amtsbasis foretage en nyvurdering.\nPeter Maskell fandt, at der med hensyn til en række større funktioner er brug for en regional styring, men herudover kunne der på nogle punkter arbejdes med ændrede beskatningsmekanismer, som bidrager til ændrede spilleregler. Stationsnærhedsprin-cippet er udmærket, men det kan nuanceres, og der må uden for hovedstadsområdet tænkes i principper, som er tilpasset mindre bystørrelser.\nFlere indlæg kommenterede diskussionen om arealudlæg: For det første er det relevant for kommunerne at tænke langsigtet, for det andet behøver det ikke at være et problem at have arealer liggende, som man ved skal blive til by, men som stadig er marker, og for det tredje vil det blive svært at få arealer ind igen, hvis de først er taget ud af byzonen. Hertil kommer, at et rimeligt udbud holder priserne nede, og at en yderligere beskatning af potentiel udvidelsesjord kan være generende for en langsigtet virksomhedsplanlægning.\n2. indlæg ved teknisk chef Ole Horskær Madsen, Ishøj Kommune\nDet er ønskeligt med en opblødning af stationsnærhedsprincippet. Vi har en stor mængde industriområder under afvikling, og der kommer ikke mere industri. Arealerne kunne anvendes til serviceerhverv, hvis stationsnærhedsprincippet kunne opblødes, og hvis man også kunne se kvaliteterne ved andet end tog.\nDet er endvidere ønskeligt med en generel revurdering af planbestemmelserne. Kategorierne er forældede, og bør erstattes af nogle funktionsbestemte planbestemmelser.\nDer bør også være bedre muligheder for regulering i lokalplaner. F.eks bør det kunne lade sig gøre at fastlægge et mindstemål for antallet af arbejdspladser i en lokalplan.\nEndelig bør planlovens § 37 om tidligere landbrugsbygningers anvendelse til produktions- eller serviceerhverv indstilles til et serviceeftersyn, idet den medvirker til en byspredning.\nHerefter diskuteredes behovet for nyudlæg af arealer til byformål, den relevante tidshorisont i kommmuneplanlægningen og administrationen af stationsnærheds-princippet.\n3. indlæg ved informationschef Jonas Møller, Byggeriets Arbejdsgivere\nByerne er i dag gået i opløsning. Der er ikke tale om sammenhængende byområder, og der er tale om et funktionsopdelt bymønster i en stor skala. Bolig-arbejdssteds-rejserne bliver længere, og virksomhederne flytter mere rundt end tidligere. Kommu-neplanerne hænger ikke sammen, og der er ikke tilstrækkelige virkemidler til at tackle situationen. Den største udfordring er derfor at gennemføre en kommunal-reform med færre og større kommuner.\nVi ved for lidt om de fremtidige erhvervs karakter og deres ønsker til beliggenhed m.v.. Det er derfor vigtigt, at udvalget i det videre arbejde holder kontakt med ejendomsmæglere. Og så må vi overveje, hvorvidt det er forældet at tale om revision af de gældende byplanbestemmelser.\nPeter Maskell fandt - også som en kommentar til Ole Horskær Madsen - at det er vigtigt at arbejde med nye redskaber og nye erhvervskategorier, som medtager emissioner, risici samt vare- og persontransport, og på denne baggrund fastlægge spilleregler for de enkelte virksomheder. Disse nye kategorier skal ses i sammenhæng med lokaliseringssystemer som stationsnærhedsprincippet eller lignende systemer.\nPeter Maskell fandt, at vi ikke skal kaste plansystemet bort, men lave en gennemgang med henblik på eventuelle opstramninger og foreslå nogle supplerende virkemidler.\nDen videre diskussion handlede om markedsmekanismer og om kommunernes rolle i byomdannelsen. Det blev således fremført, at vi gennem de byplanmæssige bestemmelser er med til at forenkle byen, således at vi mister et varieret prisniveau. Der er brug for arealer udlagt til industri, selv om efterspørgslen er lille, idet de deraf følgende lavere grundpriser giver plads til virksomheder under udvikling.\nDer bør ligeledes ses systematisk på kommunernes rolle i omdannelsen. Kan en mere aktiv kommunal indsats være det nødvendige skub, som gør, at de mange barrierer for omdannelsen kan overvindes? Er det ønskeligt med en kraftigere kommunal indsats i samarbejde med private virksomheder, og er der behov for at tilvejebringe en pulje (kommunal eller regional/central) for at bidrage til en byomdannelse.\nEndelig rejstes spørgsmålet om styringsmidler i den store region rundt om Øresund. Vi har i København et behov for kvalitetsboliger, men en aktuel lovgivning, som begrænser boligbyggeriet. På Skånesiden kan der bygges til et højere kvalitetsniveau og til lavere priser. Hertil kommer, at der er store byggemuligheder for byggeri på de vestvendte kyster mellem Helsingborg og Malmø.\nVi skal i udvalgsarbejdet arbejde med spørgsmålet om arealrigelighed. Landsplan-afdelingen har givet et bud i Landsplanredegørelsen Vi vil i udvalgsarbejdet kvalificere dette og belyse, hvilke faktorer der indskrænker denne rummelighed (f.eks virksomheders udvidelsesmulighed) eller udvider den (en vis andel af erhvervsbyggeriet placeres løbende i allerede udbyggede byområder).\nDer er en sammenhæng mellem arealrigelighed og manglende udnyttelse af de ældre byområder. Der er derfor relevant at diskutere, om ændrede virkemidler kan øge incitamenterne til investering i de ældre byområder. Overvejelser om ændrede markedsmekanismer er relevant i denne sammenhæng.\nEn begrænsning af udbuddet af byvækstarealer kan medføre øgede priser, men dette kan være en del af den efterspurgte mekanisme i forhold til en bedre udnyttelse af ældre byarealer og en (forudsat) mere bæredygtig byudvikling.\nPeter Maskell pointerede afslutningsvis, at der lægges op til debat efter delbetænk-ningens udsendelse i marts 2000, men at input og eksempler inden da også er meget velkomne.


Har du lyst til at arbejde med åben skole hvor der er fokus på høj faglighed, inspirerende oplevelser og fællesskab, så se her.\nMuseum Vestsjælland leder efter partnerskabsskoler på tværs af vores seks kommuner! Ligger din skole i Slagelse, Sorø, Ringsted, Holbæk, Odsherred eller Kalundborg kommune, så er det måske jer vi leder efter.\nKunne du tænke dig et sjovt og lærerigt åben-skole program for dine elever, hvor historie- kunst- og kulturoplevelser er med til at gøre undervisningen levende og relevant? Vil du have skræddersyede museumsforløb, som understøtter den daglige undervisning? Så er et partnerskab med skoletjenesten på Museum Vestsjælland måske noget for dig.\nHvilke fordele får man som partnerskabsskole med skoletjenesten på Museum Vestsjælland?\nSkolen får tilknyttet en partnerskabskoordinator, som kommer ud på skolen for at planlægge et læringsprogram, som passer til skolens behov.\nLærervejledninger med elevopgaver til før og efter arbejde.\nMulighed for at udstille elevproduktioner på det lokale museum.\nPartnerskabskoordinatoren sørger for transport og logistik i forhold til forløbene.\nMulighed for at bruge Kulturbussen.\nPartnerskabsskoler bliver ofte tilbudt gratis forløb på forskellige udviklingsprojekter.\nNy inspiration til lærerteamet.\nElever kan vise nye sider af sig selv, og finde ny motivation for et fag.\nHvilke steder kan man besøge med skoletjenesten på Museum Vestsjælland?\nFlakkebjerg Skolemuseum, Holbæk Museum, Holbæk Havn, Kalundborg Museum, Malergården, Odsherreds Museum, Odsherreds Kunstmuseum, Ringsted Museum og Vindmølle, Sct. Bendts kirke i Ringsted, Slagelse Museum, Skælskør Museum, Sorø Museum, Sorø klosterkirke, kulturlandskabet.\nHvilke fag har skoletjenensten erfaring i at udvikle forløb til?\nDansk, historie, samfundsfag, billedkunst, fysik, kristendomskundskab, dansk som andetsprog, natur/teknologi samt håndværk og design. Herudover er vi altid nysgerrige på at udvikle nye måder at arbejde med kunst og kultur på.\nJeg har haft partnerskab med Museum Vestsjælland med flere forskellige årgange. Det er og har hele tiden været et berigende og udviklende samarbejde, hvor jeg oplever at have fået noget med på mange planer, ikke mindst fag-fagligt. [..] undervisning i historie og kulturtraditioner bliver lidt mere spændende med de muligheder, samarbejdet giver. Jeg oplever, at børnene bliver dels mere interesserede og dels mere kloge på historien. Både den nære og den i lidt større perspektiv.\nMaya Malmgreen, lærer på Pedersborg Skole i Sorø kommune.\nFind eksempler på partnerskabsforløb i publikationen Partnerskabsmodeller i den åbne skole.\nKontakt vores partnerskabskoordinator Jesse-Lee og hør mere jed@vestmuseum.dk eller ring 5781 1528.


Planer for weekenden? Se de gode tips her! - Dansk Kultur Center\nHar du en weekend i vente, hvor der ikke er planlagt noget som helst, så kan det være relevant at læse med her. For selvom, du måske gerne vil slappe en hel del af, så kan du jo også kombinere weekenden med oplevelser og afslapning. Måske, nogle kulturelle oplevelser kunne være spændende for dig? Her i artiklen får du nogle fifs til, hvad du kan give dig til i en weekend uden planer. Læs med, hvis du har lyst.\n1. Masser af kultur\nHvis du skulle bruge en hel dag et sted, hvor skulle det så være? Er det Aarhus, Odense eller København der falder dig ind, eller er det mindre byer? Hvis du trænger til en på opleveren, så kan du tage en endags tur til en by i Danmark, som du finder interessant. Du kan eventuelt starte dagen på destinationen, med at spise en lækker morgenmad, gå en tur og så besøge et museum eller andre kulturelle seværdigheder. Det kan nemlig være rart at opleve et andet område, end der hvor man er vant til at være.\n2. Afslapning derhjemme\nEn af dagene i weekenden, kan eventuelt bruges derhjemme ved dig selv. Måske skal dagen bare bruges på at ligge på langs, eller også kunne du få ordnet nogle ting. Det behøver ikke betyde, at du skal ud og lave noget anstrengende. Måske, kan du bare ordne tingene fra din computer mens du ligger på sofaen. Er der noget du mangler til hjemmet som eksempelvis et plankebord eller noget andet, så kan du jo finde den bærbare pc frem og lægge dig til rette.\n3. Tag i biffen\nEn tur i biffen, kan også være særdeles afslappende, og så tager det heller ikke hele dagen. Ring eventuelt til en ven, en date eller et familiemedlem og spørg om de vil med.


Skrivunder.net - Underskrifter - Svendborgsagen for Højesteret\nJeg mener, sagen er af principiel karakter, og fordi jeg er bekymret for vores fremtidige retssikkerhed og arbejdsforhold.\nLotte Møller Smedegaard (Humlebæk, 2017-09-15)\nFejl begået af sundhedspersoner skal ikke vurderes i retten. Styrelsen for pt sikkerhed har anmeldt lægen her for noget som kunne være sket for os alle. Det er grusomt.\nJette Christensen (Søborg, 2017-09-15)\nAt gå efter lægen, når en sygeplejerske og en hel afdeling ikke har sørget for basal sygepleje ( måle blodsukker) , det er simpelthen for lavt. Det er BASAL sygepleje at sørge for det, og en forvagt kan jo ikke passe sit arbejde, hvis vedkommende skal sikre sig at alke ordinatuoner udføres. Så kan man ligeså godt fyre alt andet personale, hvis de alligevel holdes ansvarsfri og lade forvagtwn gøre det hele selv\nLena Jørgensen (Roskilde, 2017-09-15)\nJeg skriver under, fordi sagen er af principiel karakter, og fordi jeg er bekymret for lægers retssikkerhed og fremtidige arbejdsforhold.\nLise Vilstrup Holm (Odense, 2017-09-15)\nAnneli Bolund (Risskov, 2017-09-15)\nJeg skriver under fordi en læge på forvagts-niveau ikke skal stå til ansvar for en hel afdelings, tilsyneladende, ikke fungerende praksis.\nAsrin Rasul (Virum, 2017-09-15)\nFordi jeg som tidligere forvagt i en akutmodtagelse vil understrege, at dette kunne være (og sikker er) sket for mange af os - forskellen er, at hér er der en retssag.\nAnsvarsfordelingen mellem forvagt og bagvagt lyder for mig ikke som standard - jeg har aldrig hørt eller oplevet, at jeg forventedes at gennemgå en patients behandlingsplan EFTER at bagvagten havde lavet sin gennemgang. Jeg er 100% sikker på, at samtlige andre læger, som nogensinde har gået i forvagt ville sige det samme, hvis adspurgt.\nGennemgangen er netop den mere erfarne kollegas opsamling af, hvad forvagten måske kunne have glemt eller overset.\nHvis bagvagten ikke var kompetent til at vurdere en diabetesproblematik, burde han ikke have været bagvagt i en akutmodtagelse - det er et ledelseproblem. Hvis forvagten ikke kendte til den tilsyneladende noget særegne ansvarsfordeling, burde hun have været specifikt instrueret i denne - det er et ledelsesproblem.\nSå hvis I absolut vil placere skyld, så placér det på ledelsen.\nI og med at blodsukkermåling er så basal en handling i både akutmodtagelser og på sengeafdelinger, mener jeg på ingen måde, at det er urimeligt, at lægen forventede at sygeplejersken kunne håndtere den problematik. Selvfølgelig kunne det have været hensigtsmæssigt med et journalnotat, men eftersom sygeplejersken angiveligt ikke læste journalen, havde det ikke ændret forløbet. Men måske havde ansvaret så ligger anderledes?\nJeg mener allerhøjst at man kan strække sig til at kritisere lægen for mangelfuld journalføring - noget vi alle kunne kritiseres for fra tid til anden.\nMartine Aabye (København V, 2017-09-15)\nDet giver ikke mening at dømme en tilfældig læge for en systemfejl. En bagvagt på stammeafdeling der laver gennemgang bør have ansvar for hele patienten.\nNelly Ring (København, 2017-09-15)\nDen konkrete situation er helt uacceptabel og på ingen måde retfærdig.\nDerudover tyder det på et samfund, hvor vi som læger tydeligvis efterhånden skal være bekymret for at gå på arbejde hver dag, idet en hver fejl vil blive noteret og hvor vi er i risiko for at blive retsforfulgt.\nVi arbejder efterhånden i et sundhedsvæsen, hvor vi er så ekstremt presset, at vi ikke længere kan stå inde for behandlingen, men ingen politikere hører os og ingen tager vores bekymringer og opråb seriøst.\nDet er er stort problem og omfatter os alle.\nStine scott Hansen (København n, 2017-09-15)\nDet er en helt uacceptabel ansvarsfralæggelse fra ledelse og sygeplejersker\nPeter Doering (Aalborg, 2017-09-15)\nGrundet stor bekymring for lægers fremtidige retssikkerhed\nSonja Holm-Yildiz (Frederiksberg, 2017-09-15)\nSagen har principiel karakter på mange planer!\nCamilla strøm (KBH S, 2017-09-15)\nDet er et urimeligt at hun er dømt for grov forsømmelse når hun mundligt har givet besked om bæodsukkermåling.\nFrida Cederlund (København, 2017-09-15)\nDet er vigtigt at huske hvor meget der skal dokumenteres - helt urimeligt meget - og at personalet ikke skal jagtes urimeligt meget\nAnn Thorsted (Gentofte, 2017-09-15)\nJeg mener sagen skal videre til endnu en retsag, da jeg ikke mener det danske sygehusvæsen kan klare at vi arbejder defensivt og ikke konstruktivt som fælles tværfaglig gruppe, som lærer af fejl og ændrer arbejdsgange.\nRikke Borg (Dragør, 2017-09-15)\nJeg skriver under, fordi jeg kan se mig selv komme til at lave samme "fejl" - at bede om at få en opgave udført og i farten (det øgede pres på sundhedsvæsenet) glemme at notere noget, som virker som en forholdsvis lille opgave. Jeg frygter at jeg selv ville kunne ende i en lignende situation, da jeg forestiller mig at sådanne "mindre" forglemmelser sker jævnligt, dog oftest uden konsekvenser (da opgaven udføres til trods for intet notat eller situationen ikke når at blive forværret)\nTobias Thomsen (Odense, 2017-09-15)\nDet kunne have været mig som lægevikar...\nMaria Søndermølle (Aarhus, 2017-09-15)\nFordi det kunne være mig.\nFordi læger ikke kan udføre deres job og hjælpe de der har behov for det, hvis domme som denne får lov at sætte standarden for den enkeltes ansvar over systemets og ledelsens.\nDorthe Furstrand (København, 2017-09-15)\nFordi ingen læge bør stå alene i sådan en sag!\nEva Sigfusson (4130 Viby Sjælland, 2017-09-15)\nJeg skriver under, fordi det kunne være sket for os alle i en alt for travl virkelig i et sundhedsvæsen med for få menneskelige ressourcer!!\nLærke Sass (Hvidovre, 2017-09-15)\nDet er en helt standart situation, som er faldet uheldigt ud pga systemfejl, dårlig iformation fra afdelings ledelsen og travlhed. Det kunne meget vel forekomme hver dag, på alle landets sygehuse - eller i hvert fald på alle de sygehuse jeg har arbejdet på!\nInge Bærentsen (Videvæk, 2017-09-15)\nFordi sagen er et billede på hvor alt for presset systemet er - det går ud over patientsikkerheden. Og fordi det er helt forkert at vores kollega straffes for fejl som opstår pga for højt arbejdspres, når der har været udvist manglende omhu er det fordi systemet ikke tillader de mennesker der arbejder i det at udvise den nødvendige omhu. Det gælder ikke kun lægen, som ikke har nået/husket at dokumentere men også plejepersonalet som har administreret insulin til en fastende diabetiker uden forudgående blodsukker-måling.\nNeel Maria Helvind (København V, 2017-09-15)\nRimeligheden i at vore kollegaer i fremtiden kan forvente at man ikke skal stilles til regnskab for sådanne ting i det civilretslige system. Derved sikre sig at forskellige uhenslgtsmæssige organisations strukturer bliver afsløret og at folk ikke bare tier for at undgå straf.\nKenneth Krarup (Odense C, 2017-09-15)\nDet er en principiel sag, der kan få konsekvenser for alle læger og den måde der udøves praksis på. Og fordi vi alle kunne være den ramte læge.\nAnne Thorsen (Aarhus, 2017-09-15)\nJeg skriver under fordi systemfejl som denne ikke skal placeres et enkelt sted - der er flere mindre fejl i teamsamarbejdet i denne sag, som giver et katastrofalt outcome for den pågældende patient.\nKatrine Staudt Jeppesen (København, 2017-09-15)\nDet er en fuldstændig urimelig behandling af den YL.\nJesper Schriver (Aalborg , 2017-09-15)\nDet kunne have været mig hver eneste dag!\nBolette Jakobsen (Middelfart , 2017-09-15)\n..lignende situationer forekommer i min og mine kollegaers hverdag.\nCaroline Madsen (København, 2017-09-15)\nDet kunne have ramt alle læger i klinikken..\nSigne Godtfredsen (Esbjerg, 2017-09-15)\nJeg skriver under fordi jeg er bekymret for hvordan jeg står hvis jeg i fremtiden skulle lave en fejl.\nMaja Bjerrum (Kolding, 2017-09-15)\nUforbeholden støtte til den dømte forvagt\nMads Emil Jacobse (København , 2017-09-15)\nFordi at jeg gerne vil støtte lægen i at anke sagen til højeste ret for at få en endelig og retfærdig dom i denne sag.\nJohanna Larsson (Odense, 2017-09-15)\nJeg er meget bekymret for hvad denne sag får af konsekvenser for yngre lægers arbejde, endnu mere kontrol og registrering samt undren over systemets og ledelsens manglende ansvar.\nCamilla Hovendal (Svendborg, 2017-09-15)\nEr uforstående i byrettens dom. Virker åbenlyst, at der er begået andre (system) fejl, hvor ansvaret også kan placeres.\nInger Nielsen (Frederiksberg, 2017-09-15)\nDet helt urimeligt at retslig forfølge en ung læge på baggrund af noget en sygeplejerske ikke har gjort\nJannie Hjerpe (Farum, 2017-09-15)\nAlle behandlere bør have juridisk ansvar\nStine Andersen (Roskilde, 2017-09-15)\nFordi en enkelt person ikke bør bruges som syndebuk for en fejl, der skyldes manglende ressourcer i systemet! Lægen er naturligvis ansvarlig for journalførelse, mene kunne stole på at "almen praksis" dels bliver udført, dels er grundig nok til at undgå fejl (jf. Opfordring til at undlade at læse journal...så kunne hun jo have dokumenteret 1000 gange uden effekt!!)\nMarie Askov Schrøder (Skødstrup, 2017-09-15)\nSynes afdelingen/sygehuset bør bære det overordnede ansvar og er imod at man går efter enkeltpersoner som laver én fejlbehandling - sundhedspersonale er også mennesker, menneskelig fejl er en faktor man aldrig helt kan undslippe. Systematisk arbejd for at begrænse fejl og ikke mindst et miljø der tilrettelægges for åbenhed om fejl kan bidrage til at man kan lære af fejlene og forebygge nye!\nVidar-André Wøien (København, 2017-09-15)\nJeg gerne vil støtte den stakkels unge læge, som helt urimeligt har fået hele skylden for en ulykkelig hændelse. Det kunne have været mig!\nMette Lefevre Nielsen (Årslev, 2017-09-15)\nNicolai Soll (ODENSE M, 2017-09-15)\nAltid 781 768\n24 timer 571 561\nAltid 5381 5348\n24 timer 540 535


Nye apps hjælper dig i byen og på farten - Eniro Danmark\nPressemeddelelse • Mar 15, 2012 07:00 CET\nBenzinnålen bevæger sig mod nul, og du aner ikke, hvor der er en tankstation. Shoppeturen trækker ud i evigheder, fordi du ikke kan finde lige den butik, du er på udkig efter. Når du skal betale, er dankortterminalen gået ned, og hvor ligger mon den nærmeste hæveautomat?\nHverdagen er fuld af små udfordringer, der koster tid og kræfter, men nu gør to spritnye apps fra Krak livet en smule lettere.\nKrak I Byen hjælper med at finde de allernærmeste restauranter, cafeer, hoteller, biografer, hæveautomater, tankstationer og butikker, og man kan også søge efter, hvilke butikker der forhandler et specifikt produkt eller varemærke.\nKrak På Farten har tilsvarende funktioner, blot tilpasset til brugere, der er på farten i bil, ligesom man hurtigt kan finde nærmeste autohjælp, hvis uheldet er ude.\nMed de to apps er hjælpen således altid nær, når man er i byen eller på farten. Man kan søge efter hvad som helst, men for at hjælpe brugeren er en række hurtigsøgninger indstillet på forhånd.\nUndersøgelse: Apps spiller hovedrolle i hverdagen\nFlere og flere danskere bruger apps i hverdagen. 38 % af de danske smartphone-brugere forventer således, at de om et år vil bruge apps til at slå vejkort og ruteplaner op og finde steder, hvor de kan købe bestemte produkter.1 Kraks nye apps matcher på den måde udviklingen på markedet.\n”Søgning flytter hastigt ind på mobilen. Vi kommer brugernes behov i møde ved at gøre det endnu lettere og hurtigere at finde lige det, man søger. Uanset om du er i byen for at shoppe og vil finde en café eller er på farten og har brug for at tanke benzin. De to apps tager udgangspunkt i Krak-kortet, for at det skal være så let som muligt at finde frem til det, du søger,” siger produktchef Pernille Trolle Brøgaard fra Eniro Danmark A/S, som står bag Krak.\nKraks nye apps er gratis og fås til iPhone via App Store. De nye apps kræver styresystemet iOS i version 4.3 eller nyere.\n1 Kilde: ”Mobiløkonomien”, skandinavisk rapport udgivet af Eniro på baggrund af data indsamlet af analysebureauet Clint i august samt oktober-november 2011.\nOm Kraks nye apps\nHjælper dig med hurtigt og nemt at finde butikker, restauranter, cafeer, biografer, hoteller og oplevelser i nærheden af dig.\nMed Frisøgning kan du se, hvilke butikker der sælger en bestemt mærkevare eller et særligt produkt eller tjeneste i nærheden af dig.\nIndeholder desuden numre til taxa samt kort, der viser vej til nærmeste hæveautomat.\nKortet roterer i den retning, du peger telefonen, og følger dig, når du bevæger dig.\nApp’en indeholder også såkaldt augmented reality, hvor søgeresultaterne vises direkte i kamerabilledet.\nHent app’en på http://itunes.apple.com/dk/app/id506661904?mt=8\nHjælper dig med hurtigt og nemt at finde spisesteder, tankstationer, hæveautomater, hoteller og aktiviteter, når du er på farten.\nMed app’en kan du også hurtigt finde praktiske numre, eksempelvis til nærmeste autohjælp, hvis uheldet er ude.\nApp’en indeholder også såkaldt augmented reality, hvor søgeresultaterne kan vises direkte i kamerabilledet og vise afstanden til destinationen.\nHent app’en på http://itunes.apple.com/dk/app/id506662588?mt=8\nHent Krak I Byen i App Store\nHent Krak På Farten i App Store\nData, Telekommunikation, ITDetailhandelKunst, kultur, underholdningLivsstil, mode, fritidMad, drikkeMedier, kommunikationTjenester, konsulent, serviceTransport\nkrakkrak i byenkrak på farteniphone appsøgetjenesteshoppingpernille trolle brøgaardtankstationhæveautomat


Historie - VMCK\nVMCK blev opført i 1986.\nHar der altid været kiosk? Nej, klubhuset var over på gården ovenpå i huset, ved toiletterne.\nHvad kunne man købe? Pølser og brød, is, slik og nogle gange blev der solgt frikkedeller og kold kartoffelsalat, når der var løb, blev det smurt madpakker til dem der stod flagposter, og andre hjælper, og nogle gange fik flagposterne spaghetti og kødsovs, og nogle gange lavede de bradepandekager hjemme fra, og solgte det til løb, men man kunne først købe det efter at klubhuset var blevet bygget.\nHvornår blev klubhuset bygget? Klubhuset blev bygget fra ca. 1982 – 1991\nEr der kloark under det gamle klubhus? Nej.\nErland Frydensberg havde stået en annonce op i avisen, om nogle var interesseret i motor Cross, så var der et møde ude i hollænderhaven, hvor der så mødte en masse mennesker op, som var interesseret i motor Cross.\nTil mødet blev der dannet en bestyrelse, og derefter begyndte man at planlægge at starte det op.\nFor at starte op begyndte man at samle gamle aviser hos folk, og bagefter solgte man aviserne videre til Næstved, og fik et beløb pr. ton man solgte, man fik tilskud fra Vordingborg kommune, fordi der i forvejen var en ungdoms knallert klub.\nSå småt de begyndte at lave på banen, begyndte ungdomsklubben også at være med, og de begyndte os selv og køre Cross.\nman fik sponsoreret halmballer fra bønnerne, så man kunne lave støjvolde.\nDet var mange der sponsorerede forskellige ting, der kunne hjælpe banen.\nDer blev os holdt bankospil, så man kunne få penge til at købe ting, som f.eks. til at bygge klubhus, hvor butikker sponsorerede gevinster.\nMan fik også en gammel buldoser fra seas på Masnedø, og den brugte man til at lave banen/hop.\nMan brugte dækende som man fik af mange bil forhandler, i stedet for at de blev smidt ud, og de blev brugt til at markere banen med. Der var mange som brugte deres fritid til at stable dem rundt omkring på banen, derefter lagde man jord i så de ikke væltede.\nMan lavede en startbom, men den måtte man senere lave om, fordi der var for mange tyvestart pga. at startbommen væltede mod banen, så folk kunne bare kører ind i den, så man vendte den om, så den væltede væk fra banen og så kunne man ikke vælte den ved at kører ind i den.\nDet tog flere år, at bygge klubhuset, fordi man tog det lidt ad gangen, så man hele tiden havde råd.\nMan byggede klubhuset af både nye og gamle materialer, og det stod færdigt i 1991, og så begyndte man at sælge i huset.


Med vores tjenester kan du købe gavekort, gavekort til spil og gavekort til underholdning fra de forskellige udbydere, vi samarbejder med. De er nemme at bestille og leveres straks.\nØnsker du at få dine saldooplysninger, eller søger du din udbyders genoptankningsinstruktioner? Her på vores websted finder du let oplysninger om de forskellige udbyderes detaljer. Har du andre spørgsmål, så se de oftest stillede spørgsmål under Hjælp eller kontakt vores kundeservice.\nHvem er vi? Vores kontaktoplysninger\nwww.rapido.com er et handelsnavn for Rapido, handelsnavn for Top Up B.V., Kerkenbos 13-01, 6546BG Nijmegen\nog del af Creative Group.\nRapido, handelsnavn for Top Up B.V.\nRegistreret hos virksomhedsregisteret i Holland under nummer 09213436.\nSE/CVR nummer: NL821753290.\nVores kundeservice kan også kontaktes via kontaktformularen på vores websted.\nPå vores websted kan du købe taletid for de forskellige udbydere. For anvendelse af taletiden gælder de af udbyderen fastsatte betingelser.\nKøb af taletid\nKøber du taletid, så sender vi dig en elektronisk kode. Udbyderen er den reelle leverandør af samtaletiden eller tjenesten, og ved aktivering af taletiden opstår der en aftale mellem dig og udbyderen. Rapido er mellemmand. Udbyderen er ansvarlig for udførelsen og muligheden for brug af taletiden. Vi udvælger omhyggeligt vores udbydere.\nUdbuddet på vores websted indeholder den mest nøjagtige beskrivelse som muligt af de produkter, pakker og tjenester, som de forskellige udbydere tilbyder. Eventuelle fejltagelser og fejl i beskrivelserne og/eller de viste billeder er ikke bindende, og resulterer ikke i, at ansvaret ligger hos os og/eller udbyderen.\nUdbuddet på vores websted indeholder alle de oplysninger og omkostninger, der vedrører køb af taletid ved brug af vores service, herunder ekstra omkostninger (som serviceomkostninger) for de tjenester, vi yder til dig.\nMisbrug og bedrageri tillades ikke\nVi opsporer løbende misbrug og bedrageri (herunder uautoriseret brug af betalingsmetode, tyveri, svig, underslæb, og lignende). Ved køb af taletid via vores websted kan vi kontrollere misbrug og bedrageri, hvilket sker i samarbejde med tredjemand. I de tilfælde, at vi formoder eller opdager, at der er tale om misbrug eller bedrageri, træffer vi forholdsregler og kan vi nægte en taletidsordre og afvise at udstede en elektronisk kode.\nI tilfælde af formodning om uautoriseret brug kan vi anmode dig om tilsendelse af en kopi af et gyldigt identitetsbevis eller bankudskrift og/eller andre dokumenter. Efter gennemgang af disse kan vi beslutte os for at tilsende dig en elektronisk kode i forbindelse med taletid, men det er vi ikke forpligtet til at gøre og det er ikke påkrævet. Vi tager disse forholdsregler, så du sikkert kan købe taletid gennem vores websted.\nFormoder eller opdager vi misbrug (herunder tyveri, svig, underslæb m.m.), så kan vi nægte dig adgang til vores websteder og anmelde dig ved de tilsynsførende myndigheder.\nDu kan betale sikkert for din taletid via vores websted. Efter betalingen modtager du en e-mail og efter anmodning også en tekstbesked med den elektroniske kode. Du modtager den elektroniske kode pr. e-mail, så du straks kan bruge taletiden. Herudover kan den elektroniske kode også vises på skærmen. Derfor er det vigtigt at du skaffer os de rette oplysninger om dig selv: din e-mailadresse og mobilnummer.\nOnline straks – kode straks\nSå snart du har modtaget den elektroniske kode, kan du foretage et opkald.\nIdet du straks vil kunne bruge koden, beder vi dig allerede under bestillingsprocessen på webstedet om at give dit samtykke til umiddelbar levering af den elektroniske kode og give afkald på fortrydelsesretten.\nDe produkter, der gælder en lovlig fortrydelsesfrist på 14 dage for forbrugere for, er angivet på webstedet. For dem kan du bruge fortrydelsesformularen, online via kundeservicens kontaktformular, eller informere os herom på anden vis med en entydig erklæring. I det tilfælde skal du oplyse os om, at du ønsker at annullere købsaftalen inden for 14 dage efter modtagelse af produktet. Vi tilbagebetaler alle dine udgifter inden for 14 dage efter vi har modtaget produktet tilbage. Du dækker selv returomkostningerne.\nPas på, at din kode ikke bliver misbrugt\nBemærk: Koden repræsenterer en elektronisk værdi (det er en elektronisk vare), der kan bruges med det samme og ikke er beskyttet. Du, men også andre, kan bruge koden direkte efter du har modtaget den. Behold den for dig selv og pas på, at du ikke kommer til at vise andre den. Det er svært at forebygge misbrug, men det er en god ide, at passe godt på.\nVi går ud fra, at du giver os de rette kontaktoplysninger. Vi bruger den e-mailadresse og det telefonnummer, du har givet os, til at sende dig den elektroniske kode for samtaletiden. Din e-mailadresse bruger vi også til at holde kontakt med dig, herunder til kampagner, nyhedsbreve og andre tilbud, som vi gerne vil holde dig orienteret om.\nI forbindelse med sikring af dine kontaktoplysninger og persondata har vi truffet tekniske og organisatoriske forholdsregler. Ønsker du at få indsigt i eller ændre dine persondata, er du velkommen til at kontakte vores kundeservice. Ønsker du ikke længere at modtage vores nyhedsbreve og tilbud, så kan du til enhver tid afmelde abonnementet ved hjælp af afmeld-linket i vores nyhedsbreve.\nSelvfølgelig beskytter vi dine persondata. Vores fortrolighedspolitik finder du her.\nVi gør vores bedste for at gøre det så let som muligt at købe taletid hos en udbyder via vores websted. Ønsker du alligevel at klage over vores tjenesteydelser? Vores kundeservice er klar til at hjælpe dig. Vi bestræber os på at løse problemet inden for 3 dage. Hvis det ikke lykkes, kontakter vi dig.\nHar du et spørgsmål om en udbyders tjenester? Så anbefaler vi, at du først kontakter udbyderen, som vil prøve at finde en løsning sammen med dig. Lykkes det ikke? Som mellemmand vil vi gerne hjælpe dig videre. Kontakt venligst vores kundeservice.\nHar du en klage? Og er det ikke lykkes at løse problemet? Du kan altid indgive en klage hos det europæiske tvistbilæggelsesorgan via https://ec.europa.eu/consumers/odr/. Vi er villige til at deltage i denne form for tvistbilæggelse.\nHar du spørgsmål, så gå til menuen Hjælp og se de oftest stillede spørgsmål. Hvis dit spørgsmål ikke er anført, er du velkommen til at kontakte vores kundeservice. Vores kundeservice er klar til at hjælpe dig.


persisk kat - fuld profil, historie og pleje\nDen værdige persiske raser er kendetegnet ved dens lange frakke og søde temperament, skønt persere har en tendens til at begrænse deres hengivenhed til netop de mennesker, de er tættest på. Blandt rasede katte respekteres perserne for deres glamorøse udseende og rolige opførsel.\nSelvom den nøjagtige historie med den asiatiske race er grumset, er racen blevet en af de mest populære blandt racerbrugne katteelskere i Nordamerika, både til visningsformål og for deres tendens til at være rolige og kærlige kæledyr. Persere er naturlige koser og skødkatte med relativt krævende personligheder - sammen har disse træk vedvarende deres popularitet og gjort dem til en grundpille i showkredsløbet og hjemmet.\nVægt:7 til 12 pund\nLængde: Cirka 14 til 18 tommer\nFrakkefarve:Massiv (hvid, sort, fløde osv.), Tabby, calico, bi-farve, sølv og guld, skraveret og røg, og Himalaya\nØjenfarve: Blå, grøn, blågrøn, hassel, kobber\nForventede levealder: 10 til 17 år\nEgenskaber ved den persiske kat\nTendens til at vokalisere Medium-Low\nDen persiske kat\nOverraskende lidt vides om den persiske katts historie på trods af sin tilstedeværelse blandt mennesker siden 1600-tallet. Det menes, at persere har deres oprindelse i Persien, (nu det moderne Iran) og Tyrkiet. Racen flyttede vestover til Europa med korstogene.\nDe blev populære blandt adelen, herunder dronning Victoria af England. Rasen havde elegant langt hår - en position de delte med andre langhårede katte i regionen, en gruppe, der på det tidspunkt blev omtalt som asiatiske katte. Persere blev oprindeligt kaldet Angoras, opkaldt efter Ankara, Tyrkiets hovedstad.\nPersiske kattes popularitet blev yderligere styrket, da katteudstillingskredsløbet begyndte at få damp i slutningen af det 19. århundrede. Det var i løbet af denne tid, at de blev bragt over til USA, hvor de hurtigt overgik Maine Coon-katten, da USA's foretrukne langhårede katteras var.\nFunktioner af udstillingsværdige persiske katte inkluderer runde hoveder, stubbe næser, afrundede ører og korte kroppe. Traditionelle persere, som til tider benævnes 'dukkeoverflader', har en mere fremtrædende næse, skønt de deler mange af de andre fysiske og temperamentsfulde kvaliteter i deres stamtavle-kolleger.\nPerserne er den mest registrerede katteras af Cat Fanciers Association og en hyppigst vinder af Best in Show. Deres fejrede snubbenuer og lubne kinder er selektivt blevet avlet og overdrevet i årene siden racen fik en så udbredt menneskelig påskønnelse, skønt du stadig kan finde bevis på persisk gamle træk i traditionelle, ikke-showfokuserede medlemmer af racen.\nPå grund af deres lange frakker bør det ikke overraske, at persiske katte kræver en hel del regelmæssig pleje. Uden det kan persernes frakker hurtigt blive sammenfiltrede og parrede, hvilket kan være smertefuldt. Det anbefales, at perserne børstes en gang dagligt og modtager månedlige bade for at hjælpe dem med at bevare deres glans og blødhed.\nØjne bør også aftørres dagligt for at forhindre, at pletter får overdreven vanding. Som med alle katte skal regelmæssig tandhygiejne overholdes i form af daglig eller ugentlig tandbørstning. Regelmæssige negletrimmer er også påkrævet.\nGenerelt betragtes persere som kæledyr med høj vedligeholdelse, når det kommer til deres plejepleje. Da deres frakker ikke kaster naturligt snavs og andet affald, er det op til deres menneskelige plejere at hjælpe med at sikre, at de forbliver bløde og rene og at holde dem indendørs. Persere foretrækker at blive holdt i ryddelige miljøer, så det er også vigtigt at rengøre deres kuldeboks dagligt.\nPerserne er ikke den mest energiske eller legende af katacer. En perser ville meget hellere finde et dejligt varmt sted at slappe af. Det kan undertiden få en usædvanlig brast med energi, men det efterfølges normalt af en lang katnap uden relativt ingen aktivitet.\nDenne race er en langsommere og ikke betragtet som en meget træningsbar kat. Det foretrækker at se på end at deltage i aktiviteter.\nSom alle purkatte katte, er persere tilbøjelige til en række sundhedsmæssige problemer, der forevises af selektive avlstendenser. Mange af disse problemer er direkte relateret til den foretrukne ansigtsstruktur for stamtavlede persere, skønt de også kan være forbundet med genetiske sundhedsmæssige problemer, der ikke er relateret til deres fysiske træk. Det er vigtigt at holde øje med perserne, så enhver, der vedrører sundhedsspørgsmål bliver fanget og behandlet tidligt.\nMens ansvarlige opdrættere tager skridt til at afbøde spredningen af almindelige sundhedsmæssige problemer blandt deres kuld, kan ingen opdrætter med sikkerhed sige, at deres katte er helt sygdomsfri eller potentialet for sygdom. Almindelige sundhedsmæssige problemer, man skal passe på blandt persiske katte, inkluderer:\nPolycystisk nyresygdom, en genetisk sygdom, der påvirker en eller begge nyrer, der generelt begynder at vise tegn, når katten er omkring 7 til 10 år gammel\nÅndedrætsbesvær og åndedrætsbesvær forårsaget af deres snubben\nØjenforhold, inklusive progressiv retinal atrofi, øjenlågfremspring (kirsebærøje) og foldning indad øjenlåg (entropion)\nBlæresten og blæreinfektioner\nHypertrofisk kardiomyopati, en fortykning af hjertets muskelvægge\nLever shunts, en forstyrrelse, der påvirker blodgennemstrømningen til leveren, som kan forårsage et uønsket udseende, blæresten og anæmi\nPersiske katte har en tendens til at være betyder spiser, men de vil spise godt, når de finder noget, de kan lide. Deres fødevarer skal være høj med protein og fiber og lavt fedtindhold og kan være våd, tør, rå eller en blanding af to eller flere typer.\nDa persiske katte ikke er særligt energiske, skal du passe på ikke at overfodre dem, da deres inaktivitet kan føre til vægtøgning og fedme. Fodersæt beløber sig to gange om dagen i stedet for at give mad ud hele tiden for at begrænse overspisning. På grund af deres flade ansigter kan nogle persere have svært ved at spise mad i bestemte former eller størrelser, så hvis en perser ikke spiser, kan det kræve en ændring i madens struktur.\n12 Pawsitively bedøvelse af persiske katte\nBinder stærkt til sin menneskelige familie\nKarakteristisk, kongeligt look med dun blød pels\nHar ikke brug for meget træning eller berigelse, bare et dejligt skød eller et varmt sted at slappe af\nMere disponeret for nyre- og blæreforhold, øjensygdom og åndedrætsproblemer\nLangsom lærer, ikke en let at træne kat\nKræver ugentlig bad og daglig hårbørstning\nHvor skal man vedtage eller købe en persisk kat\nDu kan muligvis finde en renraset persisk kat gennem en opdrætter i dit område, men hvis du hellere vil adoptere fra en redningsorganisation, så tjek:\nVedtage et kæledyr\nFlere katteracer og yderligere forskning\nDer er masser af vidunderlige katteacer derude. Før du beslutter dig for, om en persisk kat er det rigtige for dig, skal du undersøge andre racer for at sikre dig, at de ikke passer bedre til dig og din familie.\nHvis du er interesseret i lignende racer, så tjek:\nUdforsk flere af de andre katteracer, før du beslutter, hvilken af dem der passer til dit hjem.\nSådan passer man på Illigers ara (blåvingede ara) som kæledyr\nAlt om Safe Kitten Play\nSådan udskiftes akvariumsunderlag\nStrømafbrydelser og saltvandskvarter\n15 gaver til hesteelskere\nHvor meget våd mad at fodre en kat hver dag\nAlmindelige parasitter af hunden\nLakeland Terrier: Hunderacsprofil\nKan en hestekiropraktor hjælpe din hest?\nBind en knap til en hurtig frigivelse til en hest\nSådan passer du på et kæledyr Chinchilla\nBoard for veterinæranmeldelse af graner\nBruxelles Griffon (Griffs): Hunderacsprofil\nDe 8 bedste beroligende hjælpemidler til katte i 2019\nDe sødeste hundeacer, der skal opbevares som kæledyr\nKittenudvikling fra nyfødt til en uge\nDe 7 bedste bøger til hundetræning i 2019\n10 måder at mindes dit afdøde kæledyr på


Kiosk systemer udviklet til Appels iPad\nEksempler på kiosk systemer udviklet til Appels iPad\nButiksindretning Butiksdesign Butiksinventar Butiksbelysning Instore radio Kiosk systemer\nKiosk løsninger til iPad\nApples iPad skaber nogle helt fantastiske muligheder for at etablere fleksible, effektive og appetitlige kiosk systemer ... endda uden at man hele tiden skal i banken efter flere penge.\nOverordnet bruges kiosk systemer til at distribuere og indsamle informationer. Men det kan gøres på rigtig mange måder. Nogle mere elegante end andre. GrapeDesign udvikler sine egne elegante iPad kiosk standere. På denne side har vi samlet lidt anbefalinger til indholdet.\nHvis jeres hjemmeside egner sig til at blive vist på en iPad, kan det være den nemme og billige løsning til at komme hurtigt i gang. Vi har leget lidt med\nKioskPro.com. En rigtig god app som kan vise jeres hjemmeside uden værktøjsliner. Løsningen er enkel, men kræver en stabil internetforbindelse.\nHvis I har planer om at bruge iPad kiosk standere til kundeanalyser, findes der nogle rigtig fine og enkle standardsystemer. Vi har leget med at par stykker af dem. Danske TabSurvey virker som en rigtig god og pålidelig løsning. Se mere på tabsurvey.com\nYooba.com - Standard CMS løsning\nYooba.com gør det enkelt at udvikle og distribuere fuldt professionelle præsentationer. Fordelen er at de afvikles som native iPad apps og ikke er afhængige af stabile internetforbindelser. Systemet kan endda håndtere tabel indsamling af informationer om jeres kunder, samt sende automatiske svarmail. Så nu kan alle lave en virksomheds app!\nDer findes også løsninger til at registrere gæster i virksomhedens reception. De giver naturligvis samtidigt automatisk besked til værten. Ét system kan både bruges til registrering og håndtering af mødelokaler ... endda med integration til Outlook. Professionelt og effektivt.\niReception - den lille letteløsning\nEr standardløsningen ikke perfekt, behøver det ikke at koste hele markedsføringsbudgettet af få udviklet jeres helt egen iPad app. F.eks. med integration til jeres ERP eller CRM systemer. Vi leger en gang imellem med at par dygtige og visionære udviklere. Dem henviser vi jer også gerne til.


Llorente skifter til Juventus - Fodbold Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideCyklingAl fodboldSuperligaenWozniackiResultaterLiveBettingAnden sportWebtvDanske Spil Foto: RAFA RIVAS\nLlorente skifter til Juventus\n14:08Brighton undskylder for lort på gulvet13:43Franske storklubber jagter Makienok13:37Ekspert: Her er keeperen Brøndby bør jagte12:17Ny træner på plads i Silkeborg11:40Brøndbys svingdør: Spillere på vej ud\tPNN.dk\n13:27Gus all in preflop mod esser, dobbeltsuitede konger med Q-2-3-4…?12:38Anders Jensen: Min største pot nogensinde12:11WPT Championship: Heldige Emil tæt på skillingerne10:26Mikael Viuff et mulehår fra SCOOP-sejr09:54Dansk Morrison megacasher i SCOOP: $88.064\tAf Ronni Vester, tipsbladet.dkTorsdag den 24. januar 2013, 13:29\nHan er Juves nye bomberJuventus har fundet Bendtner-afløserBilbao: Juve forhandler med Llorente annonce\nSå gik handlen i orden. Fernando Llorente skifter fra Athletic Bilbao til Juventus\nRygterne har været mange, men nu er det altså officielt. Athletic Bilbaos bomber Fernando Llorente skifter til de italienske mestre Juventus på en fire-årig kontrakt, men den store angriber starter først sin nye karriere i Torino-klubben den 1. juli. Det skriver klubben på sin hjemmeside. Dermed har Juventus endelig fundet den topscorer-type, som klubben så længe har søgt efter. De nuværende angribere har således langt fra imponeret, eftersom holdets topscorere i denne sæson er Sebastian Giovinco og Fabio Quagliarella med hver seks mål i Serie A. Juventus råder også over danske Nicklas Bendtner, men med tilgangen af Llorente til sommer, synes danskerens fremtid i Torino-klubben endnu mere usandsynlig. 27-årige Llorente, der går under navnet "Løvernes konge" på grund af sin store, lyse hårpragt, har spillet 334 kampe for Athletic Bilbao og scoret 104 mål.


Hannover Airport on lockdown, flights suspended after car-ramming attack – eTurboNews | Tendenser | Rejsenyheder online\nHannover lufthavn ved nedlukning, flyvninger suspenderet efter bilstødangreb\nTysklands Hannover lufthavn er blevet lukket af tysk politi, der fejede sikkerhedsområder, efter at en mand ramte gennem en port i et køretøj og kørte på asfalten, inden han blev stoppet og tilbageholdt der.\n”En mand brød igennem en port og kørte til asfalten. Politibetjente formåede at stoppe køretøjet og overmande manden, ”skrev Hannover-politiet på deres Twitter-side.\nDe tweetede senere, at sikkerhedsområderne er blevet ryddet, og alle flyoperationer er blevet suspenderet i lufthavnen, mens hændelsen undersøges.\nDen tilbageholdte mistænktes bil blev registreret i Polen, rapporterede den tyske NDR-tv-station.\nChaufføren kunne have været på stoffer, da hændelsen udfoldede sig, sagde NDR og tilføjede, at den hurtige narkotikatest på stedet var ”positiv”. Politi kilder sagde, at et terroristmotiv kunne "grundlæggende udelukkes."\nLockdown vil angiveligt vare til mindst kl. 9 lokal tid, hvilket betyder, at den niende travleste lufthavn i Tyskland vil være ude af drift i over fem timer.


Politiet kørte 72-årig spøgelsesbilist til toget - var til fare for andre trafikanter - Politi og retsvæsen - Indland\nPoliti og retsvæsen 03.10.2017 kl. 12:23\nPolitiet kørte 72-årig spøgelsesbilist til toget - var til fare for andre trafikanter\nManden blev i løbet af natten til tirsdag stoppet to gange af politiet.\n17.01 Ung mand tog kvælertag på politibetjent\n17.01 Stor ildkugle lyste op på himlen over USA og Canada\n17.01 Danske Beredskaber advarer: Dine nye møbler kan være store brandfælder\n17.01 DMI advarer om sneglatte og frysende våde veje - især i Jylland\nNatten til tirsdag modtog Sydsjællands- og Lolland-Falsters Politi flere anmeldelser fra bilister, der havde set en bil, der kørte mod kørselsretningen på Sydmotorvejen ved Tappernøje.\nEn politipatrulje fandt hurtigt frem til spøgelsesbilisten, som blev standset ved afkørslen til Rønnede klokken 00.17.\nDet viste sig, at spøgelsesbilisten var en 72-årig mand fra Rødovre. Han blev sigtet efter færdselsloven og gelejdet væk fra motorvejen af betjentene.\nOmkring tre timer senere - klokken 03.05 - var den imidlertid gal igen. Den 72-årige mand var nu nået til Maribo, oplyser politiet.\nHer var han til fare for ikke bare sig selv, men også andre trafikanter. Politipatruljen vurderede, at han ikke kunne fortsætte sin kørsel på betryggende vis.\nBetjentene valgte derfor at følge manden til den nærmeste togstation med beskeden om, at han kan få en anden til at hente bilen senere.


En del shops på nettet tildeler i vore dage et bredt udvalg af billige leveringsmåder til milwaukee skruemaskine. En af dem der er mest populær er nu om dage at få leveret til et udleveringssted, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente din pakke lige når det passer dig. Fragtmetoden er nemlig vældig let, og i mange tilfælde tillige den mindst kostelige fragttype.\nDu kan på samme måde beslutte dig for at bestille ordren til levering til din lejlighed eller til når du er på job. Fragtløsningen viser sig undertiden en tand mere bekostelig, men tillige vældig bekvem med milwaukee skruemaskine online. Den mest billige leveringsudgave vil dog altid vise sig at være at hente varerne selv, som dog er betinget af at du opholder dig tæt på online firmaets butikker, eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringstidspunktet på milwaukee skruemaskine kan være temmelig vital ifald du har behov for produktet øjeblikkeligt, så herved er det faktisk klogt at man studerer leveringstidspunktet ved milwaukee skruemaskine. De fleste e-shops – herunder Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan – byder på billig dag-til-dag fragt på en lang række af deres varer online, hvilket er forudsat at ordren aflægges inden et bestemt klokkeslæt, så de har udsigt til at kunne nå at få bestillingen hen til fragtfirmaet forinden pakkepersonalet drager hjemad.\nEnkelte e-butikker præsterer levering uden omkostninger på milwaukee skruemaskine online, men oftest forudsætter det at du bestiller for en bestemt pris. I øvrigt skulle man vælge den mest letkøbte leveringsform, hvilket tit er at få fragtmanden til at køre dine varer til et udleveringssted.\nEn masse netshops foreslår klik-og-hent hvor du køber billig milwaukee skruemaskine derhjemme og selv henter i byggemarkedet. Eksempelvis Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, Stark, Bygma og 10-4. Byggekæderne yder fx klik-og-hent på milwaukee skruemaskine i disse områder:\nNæstved, Tilst, Vejle, Horsens, Holstebro, København, Taastrup, Viborg, Brønderslev, Glostrup, Nørresundby, Tårnby, Lystrup, Skive, Ishøj, Værløse, Nærum, Randers, Rudersdal, Rødovre, Lyngby, Esbjerg, Virum, Farum, Nykøbing Falster, Dragør, Herlev, Hillerød, Varde, Nyborg, Slagelse, Brønshøj, Holbæk, Roskilde, Søborg, Ikast, Aarhus, Aalborg, Hedensted, Svendborg, Thisted, Allerød, Køge, Rønne, Haderslev, Kolding, Birkerød, Hørsholm, Valby, Jyllinge, Korsør, Grenaa, Nakskov, Odder, Hjørring, Hvidovre, Kokkedal, Gentofte, Ølstykke, Gladsaxe, Frederikshavn, Fredericia, Ringsted, Vanløse, Aabenraa, Lillerød, Vallensbæk, Helsingør, Hobro, Vordingborg, Albertslund, Haslev, Charlottenlund, Skanderborg, Stenløse, Frederikssund, Risskov, Højbjerg, Herning, Ballerup, Odense, Åbyhøj, Silkeborg, Frederiksværk, Greve, Middelfart, Frederiksberg, Kalundborg, Brøndby, Brabrand, Hedehusene, Sønderborg, Solrød Strand, og Struer, .\nClick-and-collect for milwaukee skruemaskine er muligt i samtlige dele af landet: Jylland (Sydjylland, Vestjylland, Midtjylland, Østjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sønderjylland), Sjælland (Lolland, Sydsjælland, Falster, Amager, Midtsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Østsjælland, Nordsjælland, Hovedstaden) og Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Østfyn, Sydfyn).\nSes der på tallene står det klart, at internet shoppere ofte efterspørger blandt andet milwaukee skruemaskine priser og milwaukee skruemaskine tilbud. Derudover oplever vi jævnligt internet shoppere søge efter for eksempel milwaukee skruemaskine online, køb milwaukee skruemaskine samt billig milwaukee skruemaskine, plus de kendte byggecentre som Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Stark, 10-4, XL-Byg og Jem og Fix.\nFå den bedste pris på milwaukee skruemaskine\nDet har vist sig at være ultra ukompliceret for folk at vurdere prisniveauet på billige milwaukee skruemaskine online på tværs af internet outlets, og herved har flere netshops været nødt til at nedskære udsalgspriserne på milwaukee skruemaskine betydeligt, og ovenikøbet sikre fragtfri levering.\nTil gengæld kan det trods alt være fordelagtigt at granske diverse internet varehuse i Danmark efter tilbud og rabatter på milwaukee skruemaskine online forud for at du bestiller, sådan at du er usvigeligt sikker på at opnå den mest betalelige pris. Se ikke kun på de gængse byggecentre som Bauhaus, XL-Byg, Stark, Bygma, Jem og Fix, 10-4, Silvan og Harald Nyborg.\nDu bør lige meget hvad være klar over, at ifald en internet butik annoncerer billige milwaukee skruemaskine online for en salgspris der kan ses som utrolig billig, burde det for det meste være et bevis på en uoprigtig e-forretning. Bestillinger med kort er imidlertid omfattet af en ordning, der assisterer en overfor svindlende online shops.\nGenerelt foreslår vi køb med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du benytte en løsning på afbetaling som for eksempel ViaBill, ifald du tilstræber at afdrage regningen på milwaukee skruemaskine af flere omgange. Dette fås ofte i nichefokuserede webshops, men dog sjældent de velkendte byggemarkeder som for eksempel Jem og Fix, Stark, Bygma, Silvan, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg og Harald Nyborg.\nVed kig i tendenserne står det tydeligt, at folk ofte søger efter eksempelvis milwaukee skruemaskine online og milwaukee skruemaskine tilbud. Vi ser derudover tit netshoppere lede efter eksempelvis billig milwaukee skruemaskine, milwaukee skruemaskine priser og køb milwaukee skruemaskine.\nTrustpilot yder immervæk strålende genveje til at blive klogere på en række forhenværende brugeres domme og derfor er det smart, at du undersøger internet forhandlerens anmeldelser forinden du lægger din bestilling på billige milwaukee skruemaskine online.\nFacebook bringer dig ligeledes evigt fine metoder til at få indtryk af internet selskabets pålidelighed. Foruden det er der endda e-firmaer hvor folk kan nedfælde en omtale af deres køb, som tillige burde drages fordel af til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nForinden nogen shopper billige milwaukee skruemaskine online hos en e-shop bør de utvivlsomt studere forhandlerens betingelser, det er dog naturligvis ikke særlig morsomt, særligt på de velkendte byggecentre som Davidsen, XL-Byg, Stark, Silvan, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, 10-4 og Bauhaus.\nEt nemt alternativ kunne være at bemærke hvorvidt online virksomheden er godkendt af e-mærket, eftersom det almindeligvis er et bevis på at online virksomheden følger de danske love, tillige med at internet firmaet af og til kontrolleres af eksperter der er indført i reglementet på området.\nDerudover giver det dig mulighed for at blive hjulpet, ifald du bliver udsat for problemstillinger med dit køb af milwaukee skruemaskine. Desuden rekommanderer vi at køberen er opmærksom på de fundamentale vilkår der kan have indvirkning på bestillingen af milwaukee skruemaskine online, for eksempel hvilken returrettighed butikken bruger.\nI den sammenhæng er det desuden relevant, at man altid beholder ens kvitteringsmail, så man i fremtiden vil kunne bekræfte købet af milwaukee skruemaskine, uagtet om man har bestilt ved Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, Bygma, Bauhaus, 10-4 eller Silvan.


Town & Country Motel Kelowna, hotel Canada. Tidsbegrænset tilbud!\n> Nordamerika > Canada > British Columbia British Columbia hoteller info vedr. British Columbia > Kelowna > Town & Country Motel >\n2629 Highway 97 North, V1X 4J6 Kelowna, [British Columbia] Canada\nCheck priser og tilgængelighed for Town & Country Motel:\nTown & Country Motel - Beskrivelse\nHotellet ligger 13Læs resten minutter med bil fra centrum på 2629 Highway 97 North i øst Kelowna, hvilket gør det nemt at besøge både indre by og omegn.Town & Country Motel i kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Der er 32 værelser på Town & Country Motel i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 671 Danske kroner.Dette hotel hører med til hotelkæden VE.Ekstra plus: tilgængeligt for kørestole.Slap af i hotellets swimmingpool.\nTown & Country Motel type(r): familie ,budget\nTown & Country Motel faciliteter og service\nThe room was clean, og som en bonusit havde en mikroovn og mini køleskab også. Jeg vil defineltly bo på By og Land næste gang im i Kelowna. Der var også en nyligt rennovated pulje, som vi har haft så godt.Læs resten The room was clean, og som en bonusit havde en mikroovn og mini køleskab også.Skjul\nBoede på by og land for 3 nætter. Stor værdi, very nice indendørs pool og hjælpsomme personale.\nJeg vil ikke vende tilbage til dette motel. Jeg vil ikke vende tilbage til dette motel. Selv om ledelsen var venlige og gav os 20% rabat til de problemer (vi var nødt til at bede om rabat), renholdelseLæs resten af vores værelse var uacceptabelt, især med en baby kravle på gulvet. Den separate stue var vel at have en sovesofa sengen, men den blev brudt, og ikke brugbart. Det havde en fuld badeværelse, men at forsøge at fylde badekarret ville have taget meget lang tid. Der var et bord og to stole. Selv om ledelsen var venlige og gav os 20% rabat til de problemer (vi var nødt til at bede om rabat), renholdelse af vores værelse var uacceptabelt, især med en baby kravle på gulvet.Skjul\nDa vi kom til Kelowna, var der ikke meget til rådighed for værelser. Tællerne havde en hvid film over dem, beskidt fingeraftryk på køkkenet døre, hår / snavs på gulvet (ikke vasket eller fejes). Da vi kom til Kelowna, var der ikke meget til rådighed for værelser. Hun syntes at pleje nok, undskyldte og vi fik en rabat. Tællerne havde en hvid film over dem, beskidt fingeraftryk på køkkenet døre, hår / snavs på gulvet (ikke vasket eller fejes).\nV.tap 's lækket, og når du har brugt brusebad i karret fyldt op, fordi den skal i blevet tilstoppet.\nVi har registreret følgende problems1) Lyser ikke working.2) Køkken retter blev erstattet i skabe klæbrig - mikroovn havde mad sprøjt i den og lugtede. Da vi trak plader ned, der natten til at gå i sengLæs resten sengen var vrimler med Væggelus (stort kryds i mellemstore fejl samt mindre gennemskinnelige bugs, øre paryk søger ting osv.). Vi har registreret følgende problems1) Lyser ikke i orden. Når vi meddelte dem, at vi havde kaldt sundhed afdeling, de havde den frækhed at sige, at vi havde nok angrebne sted selv. Når vi trak puder ud af pudebetræk vi også fundet fejl i det. Senge, at vi hadnt endnu sov på (bortset fra vores lille barn der blev bidt, var fejl i hans pjs.We boede på "Town and Country Motel" den 6. oktober 2004.Skjul\nDen seneste revision kan eller ikke kan være korrekt, men Town and Country Hotel er blevet overtaget med nye administratorer hvem der er venlige og meget genorous i at hjælpe folk, hvis de behov, hvertLæs resten rum i bygningen er blevet re-gjort eller renoveret. Jeg kan forsikre Dem om, at der ikke er fejl skal ses i en seng!Skjul\nVinduer åbne det var meget højt med mennesker, trafik, osv., men den A / C enhed var for støjende til at bruge Vi havde ingen plader, eller pudebetræk for hide-a-seng, så min mand og søn gik til kontoretLæs resten for at få nogle og havde en samtale med den fulde maintence man.The værelse, vi fik, havde et ikke-ryger skiltet på døren, men da vi kom derind lugten af gammel røg var ulækkert! Med en sovende baby og ønsker ikke at løse eventuelle problemer, som sent, besluttede vi at stille op med den stank.Skjul\nComfort Suites Kelowna i kategorien familie har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet, der ligger 11 minutter med bil øst for bycentrum på 2656 Highway 97 North, er et ideelt startpunkt til at besøge\nHotellet ligger på 2649 Highway 97 North i øst Kelowna kun 11 minutter med bil fra centrum.Days Inn Kelowna er et trestjernet hotel i kategorien budget med følgende faciliteter: Restaurant, 24-timers


Mini-hakkeren: juli 2015\nDen med fyld\nEtiketter: - Karbonetter\nMarmelade, gelé og sirup\nBlomme og chili\nEtiketter: - Marmelade/gelé og sirup\nSkøn kage med stikkelsbær\nJeg fik plynet min lille opstammede stikkelsbærbusk i går... 850 gram røde stikkelsbær blev det til :-D Normalt ville de nok alle have endt i fryseren, for så at blive til grød på et eller andet tidspunkt, men heldigvis havde Frk. Kræsen været i det kreative hjørne og bagt en stikkelsbærkage... så lidt af bærrene undgik "fryse-døden" :-D\nHer kommer min version.\n1,75 dl mel\n0,5 dl akaciehonning1\n150 g stikkelsbær (gerne røde)\nStart med stikkelsbærrene... skyl og nip dem\nSkær dem over på langs med en skarp kniv\nLad dem trække i akaciehonning i 30, mens kagen forberedes\n(Jeg starter altid med at finde alle ingredienserne frem... og dobbelt-tjekke. Det var da også her, jeg måtte have gang i hasselnødderne, for der var for lidt mandler... så halvt af hver.)\nBlend hasselnødder og mandler fint\nPisk smør og sukker skummende hvidt\nTilsæt æggene et af gangen og pisk grundigt\nVend akaciehonningen i sukker-smørret\nTilsæt mel og bagepulver, (der er grundigt blandet) og vend det i\nSlut af med hasselnød/mandel-blandingen, som selvfølgelig også vendes grundigt med de øvrige ingredienser\nHæld dejen i en smurt 26 cm springform... det er en fordel at lægge bagepapir i bunden\nFordel stikkelsbærrene med "væde" over kagen\nBag kagen ved 175 grader i 30 minutter... mærk evt. efter med en strikkepind. Der må ikke sidde dej på strikkepinden\nAfkøl og server. Cremefraiche rørt med lække vanilje, er et rigtig godt tilbehør til den overraskende kage :-D\nFor overraskende god var den. Umiddelbart tror man kagen er sød... som kager jo oftest er, men de syrlige stikkelsbær gav et skønt pift :-D\nNote: Hvordan i alverden Frk. Kræsen har fået hendes bær til at blive på toppen af kagen, ved jeg ikke... mine styrtede ialtfald til bunds og toppen fik en lettere karameliseret overflade, hvor kun enkelte stikkelsbær kunne ses, men jeg syntes nu, min blev både pæn og smagfuld :-D\nEtiketter: Blogs jeg læser, Kager, Mandler, Stikkelsbær\nOk... skal vi så ikke bare lige konkludere, at nye kartofler ikke egner sig til ovnretter, man ønsker skal tætne sig. Når det så er sagt, gør det dog ikke smagsoplevelsen mindre :-D\n1 tsk. friske timian blade\n1-1½ dl cremefraiche\nSkyl kartofler og gulerødder og skær dem i tynde skiver\nLæg grønsagerne taglag i et smurt ovnfast fad... start og slut med kartofler\nHak hvidløget groft\nGiv vand (bouillon) og mælk et kort opkog... tilsæt hvidløg, timian og krydr kraftigt med salt og peber\nHæld blandingen over\nLæg osteskiver på og klatter af cremefraiche\nSæt fadet i en 180 grader varm ovn i en lille time\nDæk evt. med stanniol, hvis osten bliver for mørk... eller vent evt. med at lægge ost på, til halvdelen af bagetiden er gået\nServer kartoffelfadet med cremefraiche kun krydret med salt... og drys med den krydderurt, du har stående.\nEtiketter: gulerødder, Kartofler, Ost, Tilbehør\nFrokost i Hobro\nDet er snart ved at være 3 år siden, vi første gang var på Bie's Bryghus... så vi besluttede, at det skulle prøves igen. I mellemtiden er der dog kommet nye kræfter til, men det gjorde sandelig ikke oplevelsen ringere :-D\nNår nu man er på et bryghus, skal man selvfølgelig have øl til og jeg havde glædet mig til den skønne Pale ale, jeg forelskede mig i sidst og blev ikke skuffet. B er mere til de tunge mørke, men så meget hår på brystet har jeg ikke. Serveret med en lille skål salte mandler... så var stilen ligesom lagt :-D\nMenukortet er hverken stort eller prangende, men lige nøjagtigt stort nok til, at der er lidt for enhver smag. Men hvad skal man vælge??\nB valgte Superliga-burgeren... og hold da op et monster :-D Jeg fik allernådigst lov at smage. Magen til lækker bøf har jeg sjældent smagt.\nJeg valgte tappas'en... 5 forskellige pølser, skinke, rejer, 3 slags ost, knasende sprøde grønsags chips, chokolade kiks, bær og en lækker kold rabarber suppe.\nServeret med dampende varmt brød, smør og forskelligt dyppelse.\nPssst... og så ikke et ord om, at jeg faktisk ikke fik, det fantastiske rugbrød, jeg ved, de laver :-D Jeg var ovenud tilfreds... det smagte så skønt.\nKommer du forbi Hobro, må du endelig ikke snyde dig selv for den oplevelse. Fine omgivelser, venlig betjening, skøn øl og lækker mad... så er lykken gjort.\nNote: Indlægget er ikke sponsoreret.\nVarm kartoffelsalat med med snackpeber og timian\nVarm kartoffelsalat var lige hvad, jeg havde lyst til... og da jeg havde glemt at tage kød op af fryseren... det kunne have været fars til deller, koteletter eller kylling, måtte jeg ty til det nemmeste i hele verden... cocktailpølser. Sådan endte mit tilbehør som hovedret :-D Vi spiste rub og stub, selvom der meget.\n6-7 mellemstore (nye) kartofler i mundrette stykker\nEn ½ rød snackpeber i strimler\n3 spsk. kogevand fra kartoflerne\nEvt. 200 g cocktailpølser\nKog kartoflerne i 5-6 minutter og hæld vandet fra... gem lidt til senere\nSvits løg og snackpeber i smør... de skal være bløde og klare\nTilsæt timian, eddike, sukker og kogevand... og lad det simre til det bliver en anelse tyk i konsistensen. Smag til med ekstra sukker eller eddike hvis nødvendigt\nHæld kartoflerne i gryden og vend jævnligt i dem, indtil de er gennemvarme. Kartoflerne skal selvfølgelig ikke stege\nSmag til med salt og peber... og server med ekstra frisk timian på toppen\nSkal salaten bruges som hovedret, kan du, som jeg bruge cocktailpølser... hvis du har glemt at tage andet op af fryseren :-D\nDel pølserne i to... og steg dem på en varm pande, inden de vendes i kartoffelsalaten. Mums!! Nem og lækker sommer-mad :-D\nEtiketter: Hovedretter, Kartofler, Pølser, Rødløg, Tilbehør\nOvngratinerede nye kartofler med ost\nVi har i overflod af nye kartofler i kolonihaven, hvilket tvinger os til at tænke ud af boksen, hvis vi ikke bare vil ende med de kogte, som så iøvrigt smager himmelsk :-D\n1 kg kartofler i skiver\n4 dl fløde eller mælk\nLæg kartofler lagvis med ost og løg i et smurt ovnfast fad. Krydr med salt og peber mellem lagene\nPisk æg og fløde... eller mælk sammen og hæld blandingen over kartoflerne\nDrys med lidt mere ost på toppen... og fordel smørklatter over kartoflerne\nDæk fadet med stanniol og sæt i en 200 grader forvarmet ovn i 45 minutter\nFjern stanniolen og bag videre indtil kartoflerne har fået en flot gylden overflade\nLad kartoflerne sætte sig, inden de serveres :-D\nDa jeg alligevel skulle have gang i ovnen, blev kartoflerne serveret til medister med overfrakke:-D\nNote: Bruger du "gamle og melede" kartofler, skal du tjekker efter 30 minutter, de skal sjældent have så lang tid, som de nye.\nEtiketter: Kartofler, Ost, Tilbehør\nDesserter med kompot eller grød\nKompot med basilikum\nEtiketter: - Kompot eller grød\nMed kompot og makroner\nEtiketter: - Is\nI sur/sød sauce\nI karry og kokos\nEtiketter: - Kylling\nOstesovs og spinat\nKød i skiver


Hotel Muttererhof - Lift pass included Mutters, hotel Østrig. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Hotel Muttererhof - Lift pass included\nHotel Muttererhof - Lift pass included - Beskrivelse\nMutters i sydvest Mutters kun 8 minutter til fods fra centrum.Dette trestjernet hotel i kategorien familie ligger i Mutters. Hotellet har flere faciliteter såsom n.a..Dette hotel hører med til hotelkæden SkiHorizon.\nHotel Muttererhof - Lift pass included faciliteter og service\nHotellet ligger på Nockhofweg 28 i sydvest Innsbruck kun 11 minutter med bil fra centrum.Dette trestjernet hotel i Innsbruck hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. 667 m -


Vær opmærksom, disse er symptomerne og farerne ved vind, der sidder hos kvinder\nJakarta - Har du nogensinde følt dig utilpas og ledsaget af smerter (som stikkende eller brændende) i brystet? Hvis denne tilstand ikke forbedres inden for et par minutter, bør du være angst. Fordi denne tilstand kunne signalere et meget mere alvorligt problem, nemlig vindsiddende.\nI den medicinske verden omtales vindsidning som angina (angina pectoris). Undervurder ikke denne tilstand, hvis den ikke håndteres korrekt og hurtigt, kan siddende vind være dødelig for helbredet.\nHvis det opleves af en kvinde, hvad er faren for siddende vind? Så hvad er symptomerne hos kvinder? Kom nu, se anmeldelsen nedenfor.\nGrundlæggende har hjertet helt sikkert brug for en tilstrækkelig forsyning af iltrigt blod for at fungere korrekt. Blod til dette organ vil strømme gennem to store kar. Det kaldes kranspulsårer. Nå, denne siddende vind opstår, når koronarkarrene er indsnævret eller blokeret\nDenne indsnævring og blokering kan være forårsaget af mange ting. Startende fra rygevaner, stress, overspisning, fedtaflejringer, kold luft, højt kolesteroltal, hypertension, diabetes, til blodpropper, der reducerer eller blokerer blodgennemstrømningen til hjertet.\nSelvom de begge bærer ordet "vind", er siddende vind ikke det samme som at blive forkølet. Kort sagt er siddende vind meget farligere end forkølelse. Desværre tror nogle mennesker, at vinden sidder ligner en forkølelse. Endnu værre, mange undervurderer også denne sundhedstilstand.\nHos både kvinder og mænd er angina pectoris karakteriseret ved smerter i brystet på grund af manglende blodtilførsel til hjertemusklerne. Denne mangel på blodforsyning er forårsaget af forsnævring eller hærdning af arterierne. Det, der skal understreges, denne siddende vind eller angina kan pludselig angribe nogen.\nVil du vide virkningerne af siddende vind, der efterlades ubehandlet? Hvis kranspulsårerne bliver smallere og helt blokerede, så kan et hjerteanfald hjemsøge. Vær forsigtig, et hjerteanfald er meget livstruende for den ramte.\nSymptomer, der kan være anderledes end mænd\nSymptomer på angina pectoris er generelt karakteriseret ved brystsmerter. Mennesker med angina kan opleve brystsmerter, der stråler ud til venstre arm, nakke, kæbe og ryg. Disse symptomer kan opleves af mænd eller kvinder. Derudover er der også andre symptomer, der kan ledsage, såsom:\nFølelse af smerte som et symptom på GERD;\nUd over ovenstående kan symptomerne på angina pectoris hos kvinder ledsages af andre klager, såsom:\nSmerter som stik i brystet.\nSå hvorfor symptomerne på vindsiddende hos kvinder og mænd kan være forskellige. Ifølge eksperter fra American Heart Association skyldes hjertesygdomme (årsagen til siddende vind) hos mænd oftere blokeringer i kranspulsårerne. Denne tilstand er kendt som obstruktiv koronararteriesygdom (CAD).\nI mellemtiden er historien anderledes for andre kvinder. Kvinder er mere tilbøjelige til at udvikle hjertesygdomme i de meget små arterier, der forgrener sig fra kranspulsårerne. Denne tilstand er kendt som mikrovaskulær sygdom (MVD) og forekommer hovedsageligt hos yngre kvinder. Op til 50 procent af kvinder med angina symptomer, som gennemgår hjertekateterisering, har ikke en obstruktiv type CAD.\nNå, hvis du oplever symptomerne ovenfor, skal du straks søge eller spørge en læge for at få den rigtige behandling.\nVil du vide mere om problemet ovenfor? Eller har andre helbredsproblemer? Du kan virkelig spørge lægen direkte gennem ansøgningen. Gennem chat- og tale-/videoopkaldsfunktionerne kan du chatte med ekspertlæger når som helst og hvor som helst uden at skulle forlade huset. Kom nu, download applikationen nu i App Store og Google Play!\nMayo Clinic. Tilgået 2020. Sygdomme og tilstande. angina.\nAmerican Heart Association. Hentet 2020. Angina Pectoris (Stabil Angina).\nAmerican Heart Association. Tilgået 2020. Angina hos kvinder kan være anderledes end mænd.


Pave Frans bliver fjernet fra Vatikanets euromønter | Berlingske Business\nLørdag d. 28. januar 2017, kl. 07.41\nPave Frans. Foto: TONY GENTILE\nEuromønter med paveportræt er stærkt eftertragtede af samlere. Men 1. marts ændrer Vatikanet sit møntdesign.\nFor møntsamlere er euromønter med pavens portræt i høj kurs.\nOg efterspørgslen må formodes at blive endnu større fremover.\nVatikanet ophører således snart med at fremstille de fælles europæiske mønter med et portræt af pave Frans på den ene side.\nDet skriver nyhedsbureauet I media ifølge AFP.\nPortrættet af paven bliver erstattet af Vatikanets våbenskjold og EU's stjernelogo på kronesiden. På bagsiden, også kaldet plat, ser mønterne ud som i alle andre eurolande.\nEU's officielle organ offentliggjorde i denne uge billeder af de i alt otte nye mønter - fra én-cent-mønt til en to-euro-mønt - fra Vatikanet. Og her er portrættet af pave Frans fjernet.\nPaven, der også er kendt som "de fattiges pave", har ofte udtalt sig i negative vendinger om penges negative magt.\nVatikanet begyndte i 2014 at slå mønter med hans portræt på.\nVatikanet må kun præge et mindre antal om året, og derfor er mønterne særdeles eftertragtede af samlere.\nI de år, hvor en pave dør, har Vatikanet lov til at sende cirka en tredjedel flere mønter i cirkulation end normalt. Dermed kan flere troende sikre sig et evigt minde om den afdøde pave.\nI lighed med mønter fra Vatikanet er mønter præget i det lille fyrstedømme Monaco tilsvarende efterspurgte.\nLÆS MERE : Hvad har paven og Kim Kardashian tilfælles?\nOg sådan har det været, siden de første euromønter med paveportrætter så dagens lys i marts 2002.\nDa Johannes Paul II gik bort i 2005 efter 27 år som pave, kunne en ordinær to-euro-mønt med hans portræt indbringe cirka 80 gange så meget som den nominelle værdi eller omkring 160 euro hos en samler, skrev medier dengang.\nMens pengesedlerne er ens i de 19 eurolande, så har mønterne kun et fælles symbol på den ene side. Den anden side bærer et nationalt symbol.\nVatikanet har sammen med andre "lilleputstater" som Monaco, Andorra og San Marino også indført euro som national valuta efter en særlig aftale med EU, fremgår det af EU-Kommissionens hjemmeside.