Instant Soja Fraiche - lækker, nem og fedtfattig\nForside > ● Dressing · sovs · dip mm > Soja fraiche – hjemmelavet vegansk creme fraiche\nSoja fraiche – hjemmelavet vegansk creme fraiche\nKommentarer (87) Udskriv Hop til opskrift\nDenne hjemmelavede veganske creme fraiche kan bruges som alternativ til almindelig creme fraiche til f.eks.: Dip, creme fraiche dressing, smøreost, froosting, ovenpå chili sin carne og æbletærte. Og hvor du nu ellers går og savner creme fraiche eller skyr eller lignende.\n“I gamle dage, før produkternes tid, måtte vi … “\nOpskriften her er udviklet før det var muligt at valse ind i det nærmeste supermarked og bytte lidt mønt for en bøtte lækker færdig-produceret vegansk creme fraiche. Dengang var mest udbredte metode til at lave en vegansk erstatning for creme fraiche: At købe soyayoghurt og stille det til at dræne i et kaffefilter natten over. Hvis du er blandt de mange som er tilfredse med den metode, og den opfylder alle dine behov for mælkefri creme fraiche, så behøver du ikke læse videre. Stop, luk siden ned og glem indlægget her. Tak for kigget, god dag 🙂\nHvis du leder efter en mere autentisk smag, færre tilsætningssstoffer og noget du selv kan lave helt fra bunden, så kig med her.\nHjemmelavet mælkefri creme fraiche er meget billigere.\nHvis du køber sojamælk på tilbud til omkring 12kr så bliver prisen for opskriften her omtrent 1/4 af hvad du ville give for vegansk creme fraiche i butikkerne. Det er ikke engang mere besværligt at lave end at smutte på shoppingtur.\nEn populær købe-udgave er Oatleys iMat fraiche som fås i velassorterede supermarkeder. Tjek også online hvor f.eks. Greenos.dk som regel har flere produkter.\nTeknikken bag hjemmelavet vegansk creme fraiche\nDa jeg arbejdede på min smøropskrift, fandt jeg på at lave creme fraiche fra soyamælk. Både i min smøropskrift og smøreost-opskrift skiller jeg nemlig noget soyamælk ved hjælp af en syre (citron eller eddike) og dræner væsken fra. Så får man en yoghurt-lignende masse som ser tyk og cremet ud. For at få den karakteristiske syrnede smag fra surmælksprodukter, kan du vælge at lave opskriften med æblesyre.\nHvor fed bliver den hjemmelavede soja fraiche?\nSelvom Soja Fraiche smager lækkert, fed og cremet, så er den relativt fedtfattig. For at få en idé om fedtindholdet kommerciel, soyabaseret creme fraiche som f.eks. fra Tofutti hvor der er tilsat en masse fedt googlede jeg næringsindholdet. Hold lige fast: Omkring 30 gram fedt pr. 100 gram, hvilket svarer til en fedtenergienprocent på ca 90%. I almindelig creme fraiche 18% er fedtenergiprocenten også op mod 90% (se selv her) og det er jo i høj grad med til at give den karakteristiske lækre smag.\nMin opskrift her nærmer sig mere Cheasy Fraiche 5% hvor fedtenergiprocenten er 50% (jeg har estimeret fedtindholdet ved at sammenligne med almindelig tofu som laves på præcis samme måde). Du kan tilsætte fedt i form af kokosolie til opskriften her, men jeg synes slet ikke det er nødvendigt. Du kan selv justere fedtindholdet lidt op eller ned alt efter hvor meget du går op i hhv. smag og sundhed – vi bruger altid vores uden tilsat fedt.\nDu kan også syrne den – det tager dog længere tid\nDu kan komme endnu tættere på den velkendte syrnede creme fraiche-smag ved at syrne din soja fraiche – det gør du sådan her. Men start gerne med den korte udgave her, som jeg har valgt at kalde instant, fordi det altså er den hurtige måde at gøre det på. Når du har prøvet det – og er kommet dig over, hvor simpelt det er – så synes jeg at du skal prøve den syrnede udgave aka Syrnet soja Fraiche.\nKan du ikke tåle soja?\nDu kan lave en lignende opskrift med usødet mandelmælk. Brug min opskrift på mandelyoghurt og pres den lidt mere end angivet i opskriften for at få en tykkere konsistens.\nEller lav creme fraiche helt fra scratch af enten mandler eller hasselnødder.\n5 - fra 21 stemmer\nSoja Fraiche - hjemmelavet vegansk creme fraiche\nDet her er vores go-to løsning når vi skal bruge vegansk creme fraiche hurtigt. Når først du har prøvet opskriften igennem, bliver det nemt rutine:\nProcessen i korte træk: 1) Skil sojamælken 2) Lad den dryppe af 3) Blend.\ncreme fraiche, mælkefri, vegansk, vegansk mejeri\n450 ml afhængigt af hvor meget væske du presser fra\n1 L neutral sojamælk (ryst den (kan ikke erstattes med anden plantemælk))\n1/2 tsk rørsukker ( eller agavesirup eller nogle dråber stevia)\nEventuelt: For en endnu mere autentisk smag, erstat citronsaften med:\n1/2 tsk æblesyre (rørt ud i 1/2 dl vand)\nREDSKABER Du skal også bruge:\nEn si eller et dørslag\nEt stykke tyndt stof, viskestykke, ostelærred stofble el. lign. minimum 25x25 cm.\n#1 Skil sojamælken\nSojamælken skal være LIDT varm - så skiller den nemmere. Så lun mælken forsigtigt i en gryde, til du med bagsiden af hånden vurderer den til at være nogenlunde samme temperatur som dig.\nBland vand, salt og citronsaft (eller æblesyre-blandingen) sammen i en skål og hæld så mælken forsigtigt ned i. Du skal fordele den mest muligt ved at hælde den ned forskellige steder – i stedet for at røre en masse i mælken! Rør så forsigtig rundt et par gange for at fordele citronsaften så der ikke er nogle hvide områder men kun klar valle som illustreret herunder. Lad det stå uberørt i 10 minutter.\n#2 Lad vallen dryppe af\nHæld den skilte soyamælk op i et viskestykke (eller stofble, mouselin el. lign.) lagt ovenpå en si eller en skål.\nSaml stoffets hjørner og hæng hele bylten op i en krog fx på håndtaget til et overskab (se billede herunder). Lad den hænge i omkring 20 minutter, eller til omkring 6,5 dl valle er dryppet fra. Det giver en perfekt konsistens som god tyk ‘creme fraiche’. Vil du have den endnu tykkere skal der dryppes mere fra. For en tyndere version f.eks. til brug direkte i en vegansk creme fraiche dressing kan du nøjes med at lade 5 dl dryppe fra.\nVil du have en meget fast Soja Fraiche f.eks. til kagefrosting, friskost eller tzatziki så læg noget vægt ovenpå i de 20 minutter der afdryppes som herunder. Eller pres forsigtigt på klumpen, så der ryger mere valle ud til sidst. Kommer der noget hvidt ud af viskestykket presser du for hårdt. Den afdryppede valle kan bruges til brødbagning hvor det tilføjer nogle lækre smagsnuancer samt ‘fugtighed’.\n#3 Blend til silkeblød vegansk creme fraiche\nNår de 20 minutter er gået pakker du den semi-faste og grynede masse ud. Herunder ses en Soja Fraiche der har stået i pres i 20 minutter og bliver meget fast (- og ikke så køn)\nKom sukkeret i. Nu skal den blendes i foodprocessor eller med stavblender. Efter 2-4 minutter bliver det ligeså glat som almindelig Creme Fraiche. Bliv ved indtil det er HELT blankt og fint.\nJustér eventuelt smagen med lidt mere salt og citron eller æblesyre.\nKom din veganske creme fraiche på køl og nyd når den er helt kølet ned.\nPS Soja Fraiche kan finde på at blive lidt grynet igen efter et døgns tid på køl. Så skal den bare lige kort blendes eller røres sammen med ske, så bliver den fin igen.\nÆblesyren giver den mest autentiske syrlighed, Jeg skrev første gang om æblesyre i forbindelse med min populære veganske koldskål - her kan du læse baggrunden for min begejstring.\nVil du have en endnu federe soja fraiche? Hvis du mangler den fuldfede creme fraiche oplevelse, kan du godt fede opskriften op. I servicemindet-hedens navn har jeg beregnet nogenlunde hvor meget fedt det kræve at få den op på hhv. 9 og 18%:\nDu tilføjer flydende kokosolie (lun det blidt hvis det er fast) ved at hælde det i en tynd stråle mens du alligevel pisker/stavblender creme fraichen glat.\n-Soja Fraiche 9% - tilføj 10 gr flydende kokosolie.\n-Soja Fraiche 18% - tilføj 25 gr flydende kokosolie\nKonsisstens: Laver du en Soja Fraiche 18% får den en meget fast konsistens, på grænsen ml. 'tykflydende' og skærefast ved køleskabstemperatur. Ved stuetemperatur bliver den dog lidt mere flydende. Så vil du have den endnu federe, må du nok ud og finde en koldpresset lys olie, som hverken giver en sjov smag eller endnu mere fasthed til creme fraichen.\nSukker: Når jeg bruger sukker/sirup/stevia her i opskriften, er det fordi komælks-creme-fraiche indeholder laktose og derfor har lidt sødme i sig. Du kan selvfølgelig undlade at bruge det.\nDu kan læse lidt mere om æblesyre i min populære opskrift på vegansk koldskål. Det er en super alsidig ingrediens der er guld værd. Det rummer en masse muligheder som jeg har fået øjnene op for under alt mit arbejde med kategorien ‘Mælkefri Mejeri‘ her på bloggen.\nUdgivet 26/11/2014 Filed Under: ● Dressing · sovs · dip mm, ● Oliefri eller HCLF, ● Vegansk smør · ost · yoghurt · koldskål mm, 🥦 Alle opskrifter Tagged With: Top 10 opskrifter\nPrevious Post: « Perfekt hjemmelavet Baileys – bedre end originalen (vegansk)\nNext Post: Soy milk sour cream – rich, smoooth and vegan! »\nTror du, at man kan bruge citronsyre, i stedet for æblesyre?\nJa det kan du godt. Jeg kender ikke helt mængden og smagen vil være meget citron-syrlig fremfor yoghurt-syrlig.\nJeg ved ikke om jeg svarer på en af dine kommentarer, eller laver et individuelt spørgsmål. Det er det sidste der er hensigten, men jeg kan ikke helt gennemskue hvordan 🙈\nHvis man bruger Soyamælk tilsat b12 og calcium, har du så nogen idé om vitaminindholdet forbliver intakt?\n– Og har du prøvet/ved du om man kan lave det af Havremælk?\nBedste hilsner (og tak for en rigtig god blog)\nHej 🤗 B12 er vandopløseligt. Det vil nok blive fordelt ligeligt i din soja fraiche og den valle der skilles fra. Det er meget muligt at det samme vil ske med calciumen.\nDet kan ikke laves med havremælk. Men med mandelmælk kan du lave noget lignende: https://plantepusherne.dk/hjemmelavet-mandelyoghurt/\nBh Nina 🌸\nHej jeg vil gerne lave en kold kartoffelsalat hvor jeg vil bruge soya Fraiche . Den kolde kartoffelsalat skal stå i køleskabet til næste dag. Kan Soja Fraichen tåle det eller vil skille ad . Venlig hilsen Hanne\nEt forsinket svar der måske kan bruges til den kommende sommer🤔🤭:\nJeg tror ikke at den vil skille efter et enkelt døgn på køl. Meld gerne tilbage hvis du har erfaret noget andet 🤗\nGENIAL opskrift! Tak 😁\n19/06/2020 at 15:55\nLouise Almgren Olsen\n18/09/2018 at 22:02\nTak for den mildes talt geniale opskrift 👌😊 Jeg ville spørge om du har prøvet at bage med soja fraichen? Ville nemlig hjertens gerne lave en blåbær lime sour cream pie, men er lidt i tvivl om fraichen her vil reagere sjovt. Mvh\n19/09/2018 at 10:06\nNej, jeg beklager men jeg ved det simpelthen ikke! Soja fraichen kunne måske finde på at skille pga varmen men det er jo ikke sikkert at det gør noget inde i en kage. Men jeg vil sætte kæmpe pris på at du prøvede og meldte tilbage <3\nJonas Christoffer Fordsmann\nTak for en god opskrift.. jeg ville virkeligt gerne kunne spise noget der minder om skyr i energi sammensætningen til morgen mad.. du har vurderet fedt indholdet. har du også et bud på carbs og protein indhold?. vil du sige at det er som tofu eller mere som cheasy fraiche?. Har du et bud på noget der kommer tætterer på skyr, der jo har en noget laverer fedt procent og masser af protein?\nHej Jonas 🙂 Jamen egentlig kan du jo kigge på en sojamælk og se næringsindholdet dér 🙂 Altså vi har jo primært fjernet vand, så mængden af fedt og protein i din portion soja fraiche nærmer sig nok ret meget mængderne i den mælk du startede med 🙂 Det er mit bedste bud. Håber at det kan bruges.\n25/01/2018 at 16:42\nFantastisk! Det er første gang, jeg har prøvet at lave fraiche på plantemælk (og i det hele taget 😀), og det fungede bare. Har brugt den til tzatziki og den var som skabt til formålet. Cadeau til dig, og tak for dejlig opskrift og skøn grøn inspiration 💚🙏\nFedt fedt! Ja den er nemlig skide god – jeg er også meget stolt af den 🙂\n22/01/2018 at 17:04\nKan man heller ikke erstatte soyamælken med soyamælk der er sødet – hvis man nu gerne vil have en sød skyr lign. smag?\nHvordan bruger du det resterende i bagning? Bruger du det i stedet for vand til eks. bolledej – eller hvordan?\nGlæder mig til at prøve det 😃🙌🏼\nJo det kan du godt – jeg ved ikke lige hvordan smagen fungerer, men det finder du ud af. Konsistensen burde i hvert fald blive den samme 🙂\n09/01/2018 at 23:00\nHvor længe vil den ca kunne holde sig i køleskab sådan en portion 🙂\n4-5 dage vil jeg gætte på. Tag med en ren ske når du bruger af den, så holder den længere 🙂\nHej Nina. Jeg har lige lavet den og den smager dejligt, men jeg er lidt nede over hvor meget soyamælk der går til spilde. Kan man evt gemme mælken og sie den igennem ostelærrede for anden gang?\n03/01/2018 at 10:49\nHEj Maria 🙂 Tænker du på den gennemsigtige valle, der bliver tilovers? Det er ligesom når man laver tofu, der bliver der endda lidt mere tilovers. Brug det meget gerne i bagning. Jeg har endda hørt om nogle der bruger det som en slags aquafaba der kan piskes 🙂 Men jeg tror ikke du får meget ud af at si det.\n23/09/2017 at 6:02\nHej Nina 🙂 Jeg vil gerne lave en marengskage og skal bruge både marengs, flødeskum og creme fraiche. Jeg har fundet alle opskrifter hver for sig som vegansk. Kan man stadig blande fx kokusmælks flødeskum og soja creme fraiche?\n17/10/2017 at 8:25\nHvis du vender det forsigtigt sammen så ja, men det bliver noget tungere med kokosflødeskum. Prøv evt sojapiskefløde, der minder mere om originalen?\nEr SÅ glad for denne opskrift! Bruger den alt for meget 😂😂\nEr fuldkommen vidunderlig som rygeost tilsat liquid smoke!!\n11/07/2017 at 17:40\nUh det lyder godt – kan sikkert også laves med røget paprika hvis nogen skulle få lyst til at prøve det 🙂\nPetra Johanne Ganderup\n17/05/2016 at 4:35\nSmagsmæssigt, hvad er så forskellen på om man smager til med mælkesyre, eller syrner rigtigt? Jeg er ude i at skulle lave tzatziki. Og hvad vil komme tættest på? Hassel-, mandel- eller sojafraiche?\n17/05/2016 at 9:38\nHej Petra 🙂 Den mælkesyre du kan købe dig til smager en smule syntetisk i forhold til den ægte vare (syrning) men tilgengæld kan du selv justere mængden, altså hvor syrlig den skal være. Jeg vil gætte på at soja fraichen er mest neutral, men det kan være fordi jeg har spist den så mange gange 😉 Tilgengæld smager de nødebaserede jo sindsygt godt med de undertoner de tilføjer. Så det er spørgsmålet om du vil have en hip, funky tzaziki med nøddearoma, eller én, der bedst narrer gæsterne 😉\n18/05/2016 at 9:12\n1000 tak! 🙂 Jeg plejer ikke at være fedtet med hvidløg, så jeg tænker at de syntetiske smagsnoter bliver skjult ret godt?\nJeg gik fra kødspiser til 100% veganer for et halvt år siden. Det er den bedste beslutning jeg har taget, og den her blog har bare gjort skiftet SÅ nemt! Så uendeligt mange tak! <3\nJa hvis du skal bruge hvidløg i den? 😀 Jeg gætter på du skal lave cream cheese? Så kan du nok sagtens slippe afsted med det 🙂\nAf <3'et tak for de rosende ord!\n27/03/2016 at 18:23\nHej Nina. Hvor er jeg bare glad for at du laver disse gennemførte beskrivelser af hvordan man an lave gode madprodukter fra bunden! Jeg og min familie er ikke 100% veganere men 75%. Jeg har det dog meget anstrengt med alle de tilsætningsstoffer og olier der tilføjes i mejeri substitutter som sojafløde og sukker i sojayoghurt (mere end hvad der er tilsvarende af naturligt forekommende mælkesukker i den animalske version) så det glæder mig utrolig meget at blive inspireret af dig til at lave nogle mere whole food baserede løsninger. Tak!\n29/03/2016 at 9:53\nHej Sabrina, det glæder mig rigtig meget, at du kan hente inspiration herindefra 🙂\n03/03/2016 at 14:17\nSom ny veganer har jeg stor glæde af din blog her. Virkelig brugbart, så 1000 tak for det 🙂\nJeg har netop lavet en omgang soya fraiche, og er ovenud begejstret. Så nemt, og så lækkert. Tak for opskriften 🙂\n08/03/2016 at 18:43\nSuper fedt! Velkommen til veganeriet 🙂\n17/01/2016 at 8:06\nHej Nina. Hvilken sojamælk bruger du? Jeg har prøvet opskriften med alpros sojamælk, men synes fraichen smager alt for gennemtrængende af soja.\nEllers tak for en god side og de mange gode opskrifter 🙂\n17/01/2016 at 14:10\nHej Natasja 🙂 Jeg bruger Naturlis grønne som er uden sukker. Har du smagt den efter tilsmagning og nedkølig? For det dæmper sojasmagen hvis man ikke er så pjattet med den 🙂 Og ellers er der ikke så meget at gøre, andet end at bruge den i sammenhænge fx som smøreost hvor der er andre ting, der smager igennem.\nHej Nina, åh jeg kæmper, men får ikke vallen til at skille. Hvad er det mon jeg gør forkert?\nJeg har været lidt doven og brugt autocitron, er det meget vigtigt at det er frisk citron?\nDet vil så også sige, at jeg står med en liter citron+soyamælk jeg ikke ved hvad jeg skal gøre med 🙁\n08/01/2016 at 22:25\nHvilken sojamælk har du brugt? Jeg har ikke prøvet med citron på flaske, men det kan sagtens være den, der er for svag i syren 🙂 Når jeg skriver friskpresset citronsaft, så er det fordi at det er jeg helt sikker på virker.\nNu er det lidt sent – men jeg mener, at autocitron ikke er 100% ren citronsaft, men ofte er fortyndet med vand. Så måske der procentvis bare ikke er nok faktisk citronsaft i? 🙂\n13/01/2017 at 19:40\nGodt tænkt! Det er sandsynligvis forklaringen 🙂 Jeg kender ikke produktet så godt.\n11/12/2015 at 0:23\nHej, tusind tak for opskriften…\nJeg er en ny vegan begynder, savner vildt meget Creme Fraiche.\nHar et lille spørgsmål, skal man bruge mælkesyre til at lave det?\nOg hvor kan man købe mælkesyre?\n11/12/2015 at 7:45\nNej, du skal bare gøre som der står i opskriften 🙂 Og jeg linker til hvor det kan købes alle de steder jeg nævner mælkesyren 🙂 Men den behøver du jo så IKKE at købe 😉\n06/11/2018 at 13:50\nHvis man vil smage den til med mælkesyre, hvornår tilføjer man det så, og skal man blande pulveret fra sådan en kapsel med vand eller noget?\n11/04/2021 at 13:43\nHej 🤗 det du finder i kapslerne er mælkesyre-BAKTERIER. Det, der smager af mælkesyre er … ja mælkesyre. Det er det mælkesyre bakterierne producerer.\nDu kan i stedet bruge æblesyre der købes i pulverform.\nHold op hvor jeg glæder mig til at prøve den. Mangler nemlig creme frachien. Til eks dip til chips eller til at prøve at lave en dressing. Så tak\n13/08/2015 at 18:42\nUh, som dip kan jeg klart anbefale at komme et bundt friskhakket dild i 🙂\nJeg har endelig fået taget mig sammen til at prøve opskriften!\nJeg er helt sikkert fan 🙂\nKan man mon bruge “vallen” der bliver tilbage efter afdrypning til noget?\nDet er jo synd at hælde det ud, hvis det kan “genbruges” 😉\nTak for super inspiration (og et par kilo extra på sidebenene, pga jordbærtærten).\n10/08/2015 at 17:19\nHa ha, sorry for de ekstra kilo 😉 Jeg må lave en disclaimer på siden hvir jeg frasiger mig ansvaret for eventuelle ekstra kilo folk måtte pådrage sig.\nDet er super godt i brædbagning og ellers har jeg hørt folk bruge det i supper 🙂\nHej Nina – wauw det ser spændende ud! Jeg glæder mig til at prøve opskriften 🙂 Kan du fortælle mig, hvor lang tid den kan holde sig på køl? Jeg vil nemlig lave den forud til et arrangement 🙂\nEndnu en gang tak for jeres skønne side!\n28/07/2015 at 12:48\nDen smager helt sikkert stadigt frisk efter to dage, så det kan du i hvert fald prøve. Hvis du nu er meget renlig med dine redskaber, så forlænger du også holdbarheden (skold glasbøtten og stavblenderen etc). Og så husk lige at drøne den igennem igen inden du skal bruge den, da den kan skille lidt efter lang tid på køl.\n12/06/2015 at 18:38\nHej! Denne her opskrift er formidabel! Har nævnt den i min seneste opskrift, håber der er i orden 🙂\nDet er altid OK når der linkes 🙂 Tak for henvisningen.\n25/04/2015 at 11:48\nHej, jeg tænkte om man ikke kunne bruge silketofu og røre den op og blende den, som ovenstående?\nJo i princippet 🙂 Jeg synes at den silkentofu man kan køb har en ret distinkt smag af tofu og det synes jeg ikke umiddelbart egner sig til creme fraiche f.eks. men jeg synes helt klart at du skal prøve hvis det passer dig bedre. Det ville jo være nemmere, men også en del dyrere 🙂\nJeg er interesseret i at vide, om jeg kan lave det på andet end sojamælk? Altså fx rismælk.\n06/02/2015 at 9:39\nNej, desværre. Jeg har nu tilføjet det til opskriften 🙂\n01/01/2015 at 18:33\nTak for en super-gennemarbejdet opskrift og en meget veludført blog i det hele taget. Virkelig flot arbejde – tak! 🙂\nTusind tak, Naja og velbekomme. Dejligt at du har glæde af den!\n🥦 Alle opskrifter (131)\n⭐NYT INDLÆG⭐Der er i dag 2 måneder til\nHer er ALT hvad jeg har at sige om veganske madpak\nCopyright © 2021 PlantePusherne - vegansk mad on the Foodie Pro Theme


Shopping via nettet sker på telefonen - Bærbare / Laptops\nEn lang række internet shops udlover i dag diverse leveringsmidler. En der er meget populær er for nærværende udleveringssteder, så du selv har mulighed for at hente pakken på et selvvalgt tidspunkt. Muligheden er altså super hensigtsmæssig, samt oftest endda den mindst kostelige form for levering.\nDu burde alternativt beslutte dig for at bestille pakken til levering til din privatbolig eller til dit arbejdes adresse. Løsningen bliver ofte en kende mindre prisbillig, men desuden i høj grad fleksibel. Den mest prisbevidste fragttype vil dog utvivlsomt være at hente varerne selv, som jo er betinget af at du opholder dig i nærheden af internet firmaets lager.\nFlere internet firmaer udlover levering efter en enkelt hverdag på de fleste varenumre, men husk at det afhænger af at ordren gennemføres før et fast tidspunkt, med det formål at de garanteret kan nå at få ordren fikset forinden personalet får fri.\nFlere internet firmaer sikrer fragt uden gebyr, men oftest er det under forudsætning af at der shoppes for en bestemt sum. Derudover kunne man snuppe den mindst kostelige leveringsudgave, som oftest – uden hensyn til om man er ved Aalborg, Vordingborg eller Vejen – vil være at få dem til at levere dine varer til en pakkeshop.\nDet er meget overkommeligt for almindelige mennesker at analysere priser i blandt diverse internet shops på https://www.good-stuff.dk og derfor har langt de fleste internet webshops ikke kunne slippe for at sænke priserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn og babyer, og ligeledes også til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange yde levering uden beregning.\nDerfor kan det ikke desto mindre være smart at undersøge nogle få forhandlere på nettet efter rabatkoder forinden du køber, sådan at du er sikret at antage den bedste pris.\nVi går generelt ind for shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du drage nytte af et afbetalingstilbud som fx ViaBill, for så vidt du hellere vil betale beløbet senere.\nEt signal om at e-handlen accepterer den officielle danske lovgivning\nFør nogen shopper i en forhandler på nettet bør man altid gennemlæse netshoppens betingelser, dog er det normalt ikke særlig spændende.\nEn anden mulighed kunne måske være at kigge hvorvidt e-butikken er støttet af e-mærket, som ofte er en antydning af at e-forhandleren anerkender de gældende danske regler, og at internet shoppen en gang i mellem tilses af sagkyndige som er inde i bestemmelserne på området. Desuden får du anledning til at få hjælp, når du skulle få udfordringer i forbindelse med dit indkøb.\nDertil er det smart at køber er på vagt for de mest vitale vedtægter der er gældende for ordren, som eksempelvis hvilken byttepolitik netshoppen garanterer. Derfor er det desuden vigtigt, at man stadigvæk opbevarer ens købsbekræftelse, således man en anden gang kan bekræfte sin shopping, om du søger et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot tilbyder ret så fine genveje til at undersøge flere andre konsumenters meninger og derved er det prisværdigt, at du tager et kig på online forretningens ratings inden du shopper.\nFacebook yder også en række fremragende chancer for at få en idé om netbutikkens pålidelighed. Her ses faktisk forretninger på nettet hvor man kan sammensætte en kritik af virksomhedens service, som ydermere må anvendes til at danne dig et indtryk af kundetilfredsheden.\nVores hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med diverse online butikker hvor vi introducerer firmaernes tilbud, og modtager betaling under forudsætning af at vores brugere laver en ordre.\nAnvisninger omkring varer og internet selskaber værnes om hele tiden, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for rettelser der er foretaget siden vi sidste gang opdaterede de anvendte data.


Regulering af måger - Vesthimmerlands Kommune\nDu er her: Forside / Borger / Bolig og Byggeri / Min bolig / Gener fra dyr / Regulering af måger\nVesthimmerlands Kommune udfører regulering af måger og råger på kommunale arealer, hvor fuglene skønnes at være til væsentlig gene for omgivelserne.\nMåger og råger har vænnet sig til at leve nær mennesker, de danner kolonier og der kan dermed blive et stort antal fugle i bymæssig bebyggelse hvis forholdene er gode for fuglene. Det kan være et problem at være nabo til både måger og råger, for fuglene larmer og sviner en del.\nI Vesthimmerlands Kommune udgør mågerne særligt et problem i Løgstør.\nVesthimmerlands Kommune, Løgstør Turistforening, Løgstør Handelsstandsforening og Løgstør Erhvervsråd er i 2011 gået sammen i en "mågegruppe", for at skabe et grundlag for en koordineret indsats i forhold til måger i Løgstør.\nMåger hører naturligt hjemme i havnebyer, derfor er måger også en charmerende og velkommen del af livet i Løgstør. Mågegruppens formål er at bidrage til at mågebestanden i Løgstør holder sig på et niveau hvor mågerne ikke er til væsentlig gene for borgere og turister, formålet er altså ikke at bekæmpe eller udrydde måger i byen. Mågegruppens arbejde har resulteret i en "mågekampagne".\nMågekampagnen består i en folder til byens borgere, og forsøg med kunstige mågeæg som reguleringsmetode og kunstige ugler som skræmme-metode samt information om reguleringsmetoder til byens virksomheder. Mågegruppen evaluerer ved årets udløb effekten af tiltagene, og om gruppens arbejde skal forsætte.\nDu kan downloade folderen her: Måger i Vesthimmerlands Kommune\nEller afhente den på biblioteket og turistinformationen i Løgstør, samt på Limfjordsmuseet.\nVesthimmerlands Kommune regulerer måger på egne bygninger i Løgstør, ved at skifte mågeæg med dummyæg.\nKommunen bidrager med hjælp til private grundejere til fjernelse af æg i reder på tage, hvor ejeren ikke selv har mulighed for at nå reden, og hvor ejeren har søgt og fået tilladelse til regulering hos Naturstyrelsen. Æg udskiftes med dummyæg.\nKommunen udlåner dummyæg til private.\nKommunen tømmer alle offentlige affaldspandende langs havnen, i bymidten og eksisterende grønne områder regelmæssigt.\nKommunen vejleder og informerer borgere og virksomheder i forhold til regulering af måger.\nInformation og vejledning i forhold til om regulering:\nLeif Vasegaard Nielsen, lvn@vesthimmerland.dk, telefon: 99 66 73 56\nGør din ejendom uanvendelig som yngleplads\nFlade tage, og tage med svag hældning er det bedste sted til redebygning, derfor kan man undgå at skabe nye egnede redeloklaliteter ved at bygge tage med stor hældning ved nybyggeri.\nFindes der hjørner og kroge op af skorsten og lign. der er egnet til at bygge rede ved, kan du forebygge redebygning ved at montere fuglepigge, så fuglene ikke kan lande eller sidde der. Fuglepiggene skal monteres korrekt, ellers har de ingen effekt.\nDer findes også et væld af afværgeforanstaltninger der kan monteres på bygninger: wirer til montering langs tagryggen, og net der kan spændes ud over taget – begge dele med og uden strøm. Fælles for disse løsninger er at de er svære, og dermed også dyre at montere på eksisterende bygninger.\nForsøg at skræmme fuglene væk\nAt skræmme fugle, der i forvejen er tilpasset at leve tæt på mennesker, er en svær opgave. Fuglene vil hurtigt vende sig til modeller af rovfugle og lign, og effekten vil ofte være minimal.\nAnvendelsen af skræmmelyde kan være mere effektiv, men har også sine begrænsninger. Hvis lyden optræder regelmæssigt vænner fuglene sig til den, og det vil ikke have nogen effekt. Derimod vil skræmmelydende – regelmæssige eller ej – virke lige så generende på de andre dyr og mennesker i nærheden som mågernes egne lyde. Og så er man lige vidt. Skræmmelyde må for øvrigt ikke anvendes i fuglenes yngleperiode, da det strider imod EU's fuglebeskyttelsesdirektiv at skræmme fugle på ynglepladsen.\nHvis du ikke ønsker måger ved din ejendom, er den mest effektive metode til at undgå det på, at fjerne redemateriale løbende mens mågerne bygger reden. Det kan man gøre på egen ejendom uden forudgående tilladelse, så længe der ikke er æg i reden. Man skal begynde at fjerne redemateriale allerede i februar-marts måned – længe før mågernes adfærd er et problem – ellers bliver det for sent, og man skal fortsætte med det så længe mågerne forsøger at bygge rede samme sted. Da mågerne og deres unger vender tilbage til samme sted i en årrække, skal du hvert år holde øje med om der bliver bygget rede på dit tag hvert år og reagere på det tidligt på året.\nEr æggene først lagt er sagen en anden, for så er der tale om direkte bekæmpelse og det kræver tilladelse til regulering.\nDet kræver både tilladelse at fjerne æg og/eller unger fra reden og at nedskyde måger. Denne tilladelse kan den enkelte grundejer søge hos Naturstyrelsen.\nMan kan finde ansøgningsskemaer og mere information om regulering på Naturstyrelsens hjemmeside.\nHvis man fjerner æg fra reden, vil mågerne hurtigt lægge et nyt hold æg. Fjernelse af æg, er derfor en vedvarende opgave. Hvis man kun fjerner det første hold æg udskyder man egentligt blot udrugningen i en måned. Men en vedvarende fjernelse af æg kan selvfølgelig udskyde udrugningen så langt hen på året, at den ikke lykkedes.\nI stedet for blot at fjerne æg, kan man også oliere æggene med parafinolie, så ægget forsegles og bliver sterilt (og lægge æggene tilbage i reden). Det snyder de voksne fugle til at ruge 4-6 uger på æggene indtil de bliver fordærvede og mågen smider æggene ud af reden. Herefter vil fuglene lægge et nyt hold æg, og man må starte forfra.\nMan kan også anvende dummy æg, der lægges i reden i stedet for de oprindelige. Det er der meget gode erfaringer med, særligt i udlandet. Dummy æggene bliver ikke fordærvede, og mågen opdager dermed ikke at den er blevet snydt. Når udrugningen ikke lykkedes vil mågeparret med høj sandsynlighed gå fra hinanden, for at finde en mage med større ynglesucces. Desuden vil mågerne undgå at vende tilbage til den samme yngleplads i årene der følger, fordi de kan tro at det var lokaliteten der var skyld i den manglende ynglesucces.\nBortskydning af enkelte fugle\nRegulering ved bortskydning af enkelte fugle har en begrænset effekt på den samlede population, da det kun er enkelte individer der bliver bekæmpet. Bortskydning har dermed først og fremmest psykologisk effekt på de mennesker der lever nær mågerne. Bortskydning i bymæssig bebyggelse må kun foretages af personer med jagttegn, der har tilladelse fra politiet til at skyde i bymæssig bebyggelse. Det lokale Vildtreguleringskorps kan være behjælpelig med at regulere måger.\nNaturstyrelsen Aalborg, Møldrupvej 26, 9520 Skørping\nAnsøgning og information om regulering på siden\nVildtreguleringskorpset: De lokale medlemmer og information om korpset kan ses på:\nLinks til litteratur om måger og regulering:


LoneGrove.dk: februar 2016\nMargits trøje skrider lige så stille frem og jeg er midt på det sidste ærme, så der er jo rigtig godt.\nMen indimellem er jeg nødt til at strikke på noget andet for ellers kan jeg ikke holde koncentrationen.\nMen der har jeg bare ikke været så heldig og jeg har måtte travle op mange mange gange. Det er en af de ting der ikke er så sjove når man laver sine egne modeller. Men på den anden side man har altid en chance til , til at lave det rigtigt.\nDen trøje jeg forsøgte at lave med rundt bærestykke er travlet op, da den blev for lille, men som I kan se så er jeg begyndt på en ny efter en ny udregning og den skal nok blive god.\nEr vil bare advare det er et stort stykke arbejde at regne det ud med rundt bærestykke, men jeg fik god hjælp af denne bog\nNå men herunder kan i se hvor langt jeg er nået.\nDet skal lige siges at jeg er begyndt oppefra, så derfor er det kun halshullet I ser.\nIndsendt af Lone Hansen Grove kl. 07.44 Ingen kommentarer:\nEtiketter: forfra ige., margits trøje, Travle op\nMan kan godt blive lidt træt af at skrive man er ked af man ikke passer sin blog fordi man er syg, men det er det jeg er nødt til at skrive igen. Denne gang var det en kombi af at være fysisk og psykisk syg, der skal ikke så meget til at man ryger ned psykisk hvis man går i lang tid og er fysisk syg og sådan har jeg haft det. Nu er jeg så meget ovenpå at jeg kan skrive igen.\nJeg har kunnet strikke nogen mens jeg var syg, men en dag hvor jeg var psykisk nede måtte jeg lige igang med strikke maskinen igen og det kom der en trøje ud af som kan ses herunder.\nDen er strikket på maskinene men kanten er strikket i hånden. Garnet er noget jeg har fået gratis og jeg tror der er noge angora i det og trøjen er rigtig varm.\nJeg er godt igang med Margits trøje og mangler kun lidt af det ene ærme. Ud over dette er jeg begyndt på en trøje strikket oppefra og ned som jeg selv har regnet ud så den er jeg også spændt på.\nI morgen skal jeg sætte turbo på trøjen til Margit og den skulle gerne være færdig i næste uge, så det håber jeg den bliver.\nIndsendt af Lone Hansen Grove kl. 08.03 4 kommentarer:\nEtiketter: oppe fra og ned, strikkemaskine


Derfor skal du passe på med at give ris til små børn\nNyheder Skrevet af Ninna Andreasen | 27.04.16 | 12:16\n27.04.16 / 09:39\nSmå børn risikerer forhøjede niveauer af arsenik i kroppen jo flere ris-produkter de spiser.\nEt nyt forskningsstudium, der er offentliggjort i det medicinske tidsskrift American Medical Association Pediatrics, viser, at arsenik-niveauet drastisk forøges, hvis børn spiser mad, der indeholder ris. Det skriver ABC News.\nForskerne undersøgte 759 småbørns diæt. De fandt ud af, at 80 procent af børnene fik morgenmadsprodukter med ris i løbet af deres første leveår. De undersøgte derefter børnenes urin og fandt ud af, at der var tre gange mere arsenik i urinen hos spædbørn, der spiste ris i forhold til dem, som ikke gjode.\nArsenik forekommer naturligt i jord og vand. Derfor har man også et naturligt niveau af det i kroppen. Ris er dog exceptionelt “gode” til at optage arsenik.\nDet betyder, at mad såsom morgenmadsprodukter med ris og riskiks fører til, at spædbørn optager mere arsenik end normalt. Ris-snacks er ofte noget af den første, faste føde, små børn får. Blandt andet fordi det er meget sjældent, at børn er allergiske over for ris, og snackene hjælper dem med at lære at spise.\n- Grunden til, at de fleste af os begynder med ris-produkter, er, at det er meget, meget sjældent at finde et barn, som ikke kan tåle ris. Men man behøver ikke give dem risprodukter. Man kan bare give dem frugt og grønt, lyder det fra børnelægen Lolita McDavid.\nLæs også: Drengen har fået en ‘solskoldning’ - men så indser moderen, hvad der er sket på skolens toilet\nI USA har det amerikanske svar på Fødevarestyrelsen annonceret, at den senere på måneden vil foreslå en grænse for ikke-organisk arsenik i risprodukter til børn, fordi man frygter langtidsvirkningerne ved at blive udsat for stoffet.\nHerhjemme advarede Fødevarestyrelsen i 2013 mod at give børn riskiks, og sidste år var de svenske myndigheder også ude at advare.\nDet skyldes, at arsenik kan øge risikoen for at få kræft.\n- Kræft skyldes mange forskellige faktorer, og vi kan se, at arsen i riskiks er en lille bæk i den store flod, der fører til kræft. Nu hvor vi ved det, er der grund til at informere og rådgive, hvordan forbrugerne kan reducere risikoen for forskellige kræftformer, sagde den svenske toksikolog Rickard Bjerselius.


» Billige Peak Performance Skibukser online [Se bedste tilbud]\nFriluftsland.dk er pt. imellem de mest populære online varehuse der sælger outdoor-udstyr. Firmaets udvalg rummer flere end 10000 varer fra diverse mærker. Forretningens Trustpilot-evaluering på 9,5 ud af 10 er et udtryk for utrolig tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 2053 anmeldelser, hvoraf 1716 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 59555 mennesker fans af Friluftsland.dk, og herpå har netbutikken modtaget 410 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,75 ud af 5, som ligeså er usædvanligt beundringsværdig.\nGrejFreak.dk er i dag iblandt de bedste e-shops inden for outdoor-udstyr. Deres udvalg udgøres af opimod 15000 produkter fra forskellige brands. Butikkens Trustpilot-score på 9,7 af 10 bevidner god kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 6290 ratings, hvoraf 5657 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 45588 mennesker tilhængere af GrejFreak.dk, og her har netbutikken modtaget 475 bedømmelser med en middel score på 4,4 ud af 5, hvilket ligeså er super imponerende.\n55Nord.dk er i dag imellem de mest benyttede online virksomheder der sælger outdoor-udstyr. Webbutikkens sortiment rummer over 1000 produkter fra diverse producenter. Butikkens Trustpilot-rating på 9,5 ud af 10 røber en høj grad af kundetilfredshed. Scoren er baseret på 287 vurderinger, hvoraf 189 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 7052 mennesker tilhængere af 55Nord.dk, og her har netbutikken modtaget 57 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,75 af 5, som også er ualmindeligt beundringsværdig.\nOutdoorPro.dk er i dag imellem de mest populære online forhandlere med outdoor-udstyr. Webshoppens sortiment rummer flere end 6000 produkter fra diverse mærker. Forretningens Trustpilot-score på 8,6 ud af 10 viser enorm kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 109 vurderinger, hvoraf 89 af dem giver topkarakter. På Facebook er 2529 brugere fans af OutdoorPro.dk, og her har de modtaget 46 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 5 af 5, som ligeså er temmelig beundringsværdig.\nEventyrsport.dk er pt. iblandt de mest populære internet varehuse med outdoor-udstyr. Firmaets sortiment udgøres af opimod 15000 varer fra flere mærker. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,8 af 10 demonstrerer enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 19084 ratings, hvoraf 17228 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17375 brugere fans af Eventyrsport.dk, og her har butikken modtaget 83 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,4 ud af 5, som tillige er aldeles imponerende.\nPeak Performance Skibukser efterspørges over nettet\nEn lang række internet handler tilbyder efterhånden alverdens metoder til levering. En af de mest anvendte er i vore dage at få leveret til en pakkeshop, og så kan du blot hente din nyindkøbte vare på et valgfrit tidspunkt. Fragtløsningen er jo usædvanlig fleksibel, samt desuden endda den mest letkøbte leveringsmanér.\nDu burde alternativt tænke over at få pakken sendt hjem til dig selv eller ud på din arbejdsplads. Fragttypen viser sig for det meste en anelse dyrere, men omvendt virkelig smart. Den mest letkøbte mulighed for fragt af peak performance skibukser vil dog utvivlsomt være selv at hente pakken, hvilket dog kræver at du bor nærved peak performance skibukser e-firmaets hjemsted.\nFragttiden kan vise sig at være særligt bestemmende forudsat vi skal bruge varen lige om lidt, og i det øjemed er det ganske klogt at man ser det forventede leveringstidspunkt for det vedkommende produkt.\nDe fleste peak performance skibukser online virksomheder reklamerer med levering efter en enkelt hverdag på deres bedst sælgende produkter, men glem ikke at det afhænger af at ordren lægges før et angivent tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få peak performance skibukser sendt afsted inden logistikmedarbejderne holder fyraften.\nEnkelte e-forhandlere lover fragt uden gebyr, men i reglen kun ifald der handles for et konkret beløb. Ellers kunne du foretrække den mest betalelige leveringsudgave, som oftest – ligegyldigt om man bor i Esbjerg, Thisted eller Faaborg – vil være at få dem til at køre dine produkter til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ualmindeligt bekvemt for almindelige mennesker at vurdere prisniveauet på peak performance skibukser på flere forhandlere på nettet, og for det har massevis af internet butikker fundet det uundgåeligt at nedbringe priserne på produkterne – til drenge og piger, og ligeledes til kvinder og mænd – en hel del, og endda nogle gange tilbyde portofri fragt.\nDerfor kan det imidlertid vise sig gavnligt at eftergå diverse internet foretagender efter peak performance skibukser rabat forud for at du shopper, så man er garanteret at få den mindst kostelige pris.\nMan bør blot være omhyggelig med, at i tilfælde af at en online webshop afhænder peak performance skibukser til en salgspris der virker urealistisk favorabel, så er det tit være et bevis på en uærlig online webshop. Shopping med kort er trods alt omfavnet af en forordning, hvilket assisterer køber imod fup internet varehuse.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du overveje en afbetalingsløsning som for eksempel ViaBill, såfremt du tilstræber at betale pengene over en periode.\nForinden nogen shopper peak performance skibukser hos en online forretning bør man for at være sikker overveje netbutikkens regler, dog er det typisk en omfattende opgave.\nEt nemmere alternativ kunne derfor være at kontrollere hvorvidt online firmaet er medlem af e-mærket, eftersom det generelt er et billede på at internet webshoppen forstår gældende dansk lovgivning, tillige med at e-butikken fra tid til anden revurderes af eksperter der har ekspertise inden for de gældende vilkår. Det giver dig anledning til hjælpende service, ifald du oplever vanskeligheder i forbindelse med din handel.\nI øvrigt er det klogt at man er på vagt for de mest betydningsfulde vilkår der gælder for bestillingen, til eksempel den returneringsret på peak performance skibukser online butikken bruger. Derfor er det ydermere vigtigt, at man når som helst sikrer sin kvitteringsmail, så man en anden gang kan eftervise ordren, uafhængig om man søger en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot giver dig ultra troværdige løsninger til at efterse ganske mange eksisterende forbrugeres opfattelser og derved er det at foretrække, at du undersøger online virksomhedens peak performance skibukser ratings før du bestiller.\nFacebook medfører ligeledes de facto gavnlige genveje til at få en idé om e-handlens troværdighed. I øvrigt ses endda online butikker hvor kunder kan give en omtale af deres købsoplevelse, hvilket også bør udnyttes til at fornemme kundernes tilfredshed.\nDette website er reklamefinansieret. Vi arbejder tæt sammen med massevis af firmaer på nettet når vi markedsfører firmaernes tilbud, og tager imod honorar under forudsætning af at en bruger fra vores hjemmeside fuldfører et indkøb.\nOrientering omkring peak performance skibukser og outlets på nettet værnes om nu og da, men der tages forbehold for reguleringer der muligvis er foretaget siden sidste opdatering af vores data.


Guide til soft funding og traditionel investering - MEGA.AS\nSoft funding og traditionel investering\nBåde iværksættervirksomheder og etablerede selskaber kan med fordel søge om soft funding for at få tilstrækkelig likviditet til nye innovationsprojekter og ideer. Heldigvis er der inden for visse rammer gode muligheder for at få bevilget midler. Det har stor betydning for små vækstvirksomheder, for det kan være den døråbner, de har brug for på vejen til den videre traditionelle finansiering.\nAf Søren Rytoft, CSO MEGATREND INVEST\nHvad er soft funding?\nSoft funding er en betegnelse for midler, der gives som tilskud til at igangsætte en start-up eller til nye projekter i en etableret vækstvirksomhed. Uanset hvilken type der bevilges, er der naturligvis en række krav til den virksomhed, der ansøger og som regel er et af kravene direkte relateret til størrelsen af egenkapitalen. At søge om soft funding ses ofte som det første step i finansieringsprocessen, og følges herefter op af en mere traditionel investering.\nMulighederne er mange og når der søges om soft funding, er det ofte en kombination af f.eks. statslige tilskud, fonde, crowdfunding og EU-midler.\nFælles for dem alle er, at midlerne ikke skal betales tilbage, men det betyder også at der stilles krav om, at pengene anvendes efter en godkendt plan for det, der søges midler til. Det kan f.eks. være, at formålet er at bruge dem til udviklingsaktiviteter. Det kan også være test af prototyper eller innovative løsninger på kendte problemer. Mulighederne er mange.\nFordele ved soft funding\nFordelen for en tidlig vækstvirksomhed er, at soft funding kan være med til at skaffe en form for proof of concept af deres ide eller service, uden at virksomheden behøver at afgive aktier i selskabet eller at stifte gæld. Det betyder, at den institution, der bevilger en soft funding til et givet projekt, ikke forventer noget økonomisk til gengæld – ingen krav om return on investment. Ydermere bevirker en tildeling af soft funding, at ens virksomhed får et vigtigt kvalitetsstempel, der kan anvendes i senere finansieringsrunder overfor business angels og venture selskaber. Soft funding bevillingen fungerer ganske enkelt som en blåstempling af virksomheden i forhold til yderligere investering, fordi den er med til at give en accept af, at produktet eller servicen har en fremtid.\nVejen til soft funding\nI Danmark er der et bredt felt af statslige institutioner og private fonde, hvor man kan ansøge om midler. Normalt er processen meget struktureret, og derfor er der, som tidligere nævnt en række krav om, at man som minimum skal beskrive det innovative i servicen eller produktet, opstille et budget med passende milestones samt beskrive virksomheden og teamet nøje.\nNogle af de mest toneangivende danske soft funding formidlere er:\nLundbeck og Novo Nordisk fonden\nListen er langt fra udtømmende. Mulighederne er nemlig mange, og der findes programmer, som går meget specifikt på ideens beskaffenhed. Som eksempel kan nævnes innovationsfonde, der medfinansierer investeringer i netop innovative nye produkter. Her kigger man af indlysende grunde særligt på projekter, der omhandler vedvarende energi, energibesparelser og ressourceeffektivitet. Det gode ved en sådan specialisering er, at man som virksomhed kan fokusere på nogle få programmer, der ligger indenfor lige netop det, man udvikler.\nEU har også en lang række programmer, hvor man som virksomhed kan søge om støtte til udvikling af forskellige projekter. Igen er programmerne specifikke med hensyn til, hvad pengene skal anvendes til.\nDet overordnede støtteprogram for innovationsvirksomheder hedder Horizon Europe. Programmet har et budget på EUR 85 milliarder for perioden 2021 – 2027. Der er dog mange underprogrammer under Horizon Europe, og de oftest anvendte er:\nEIC Accelerator for meget tidlige ideer og projekter\nEUDP – Energiteknologi (Dansk baseret afdeling)\nDer er som tidligere nævnt mange fordele ved soft funding for innovationsvirksomheder – ikke mindst fordi midlerne ikke skal tilbagebetales, men også fordi man ikke er forpligtet til at afgive nogen aktier som modydelse. Det kan være vigtigt på dette tidspunkt i virksomheden udvikling. Det kan nemlig være vanskeligt for en iværksættervirksomhed at gå i banken og bede om en kredit, når man endnu ikke har et historisk materiale eller endda et produkt eller service. Det vigtigste på det tidspunkt er teamet og en kort periode til skalering.\nSoft funding kan være døråbneren og blåstemplingen til yderligere finansiering, som stort set alle brug for. Det er her den traditionelle investering f.eks. venture kapital kommer i spil, uanset hvilken form man nu vælger.\nHos MEGATREND INVEST hjælper vi dig med denne yderligere investering, men vi bidrager også gerne med professionel hjælp og facilitering i forbindelse med ansøgning om soft funding, hvis man ikke selv har erfaringen. Ræk ud til os her.\nEksempler på vores investeringer.


Bloggen Arkiv - Side 2 af 2 - Jesper Normann\nGulvafslibning på Frederiksberg – et helt nyt hjem\nAf Redaktøren\tjuni 13, 2017\t0\nVi har netop fået lavet en gulvafslibning i vores hjem på Frederiksberg. Det har givet os et helt nyt hjem… Læs mere\nEr du i tvivl, eller savner du inspiration til måder at rejse på, er der flere ting, som du skal… Læs mere\nJeg er begyndt at tænke en held del over, hvad det egentligt er jeg fylder i min krop. Ikke fordi… Læs mere\nPlanlægning af en langtidsferie kan være en skræmmende opgave. Det at vælge placering eller rejsedestination, samt at vælge ferietype, altså… Læs mere\nUndersøgelser viser, at vi danskere rejser meget. Ikke kun rejser vi meget, men der er at helt specielt land, som… Læs mere\nOMGÅ REGIONSBLOKERING PÅ ALLE WEBSITES\nEr du også træt af at mange services er fast bundet til en specifik region? Et efterhånden klassisk eksempel er… Læs mere


Gratis, Rabatter, Sko og tøj, Tips og Tricks\nVi introducerer herreskjorter fra OLYMP. Det fejre vi med et fantastisk åbningstilbud.\nKøb 4 skjorter – betal for 3\nTilbuddet gælder alle skjorter til 499 pr. stk.fra OLYMP\nOLYMP skjorter er skjorter fra Tysklands største skjorteproducent. Her finder du klassiske herreskjorter i strygefri bomuld. Skjorterne findes i 2 modeller – OLYMP slim line – der er slim fit skjorter, der er moderat slanke og OLYMP Luxor der er helt traditionelle skjortemodeller. Begge skjortemodeller findes endvidere med ekstra ærmelængde\nSå her er skjorter for enhver smag, kropsbygning også er der penge at spare lige nu.\nLæs mere her: http://www.mensbasic.dk/shop/olymp-skjorter-30s.html\nTags: Billigt modetøj online Herreskjorter herretøj Køb tøj via nettet Mærketøj skjorter skjorter til mænd Smart tøj Tøj på nettet Tøj til herre\n← Billig Campingvogns Udlejning\nDanmarks billigste pc-support →


Gymnasieskolernes Lærerforening | Nordicwork Danmark\nGymnasieskolernes Lærerforening er fagforening for lærere ved de gymnasiale uddannelser. Gymnasieskolernes Lærerforening varetager medlemmernes faglige og økonomiske interesser og arbejder for at udvikle og styrke de gymnasiale uddannelser.\nGymnasieskolernes Lærerforening er ikke afhængige af partipolitiske interesser.\n+45 3329 0900\nMedlemskab koster omkring 346 pr. måned\nMere om GL fagforening\nDe godt 14.500 medlemmer har det til fælles, at de underviser eller har som mål at undervise ved en af de gymnasiale uddannelser.\nPå samtlige skoler og kurser udpeges en tillidsrepræsentant af medlemmerne til at varetage deres interesser i forhold til ledelsen. Tillidsrepræsentanterne organiseres i geografisk inddelte områder i netværk og agerer bindeled til Gymnasieskolernes Lærerforenings hovedbestyrelse.\nSom medlem støtter du deres arbejde, der går ud på at sikre dig og dine fagfæller de bedst mulige vilkår. Yderligere er du med til at fremtidssikre området. Gymnasieskolernes Lærerforening er dedikerede til at udvikle de gymnasiale uddannelser, så vi i Danmark fortsætter med at uddanne skarpe studenter og HF’ere i et miljø, hvor både lærere og elever trives.\nI Gymnasieskolernes Lærerforening er du medlem af et stærkt fagligt fællesskab, hvilket giver dig adgang til en række konkrete fordele.\nCoaching - Deres coaches er klar til at sparre med dig og tager sig tid til at vurdere netop din situation.\nDM Efteruddannelser - Du får rabat på deltagelse i Dansk Magisterforenings kurser. Arbejdsløse og ikke fastansatte kan desuden få tilskud til efteruddannelse fra Gymnasieskolernes Lærerforening.\nHvis du mister jobbet - kan du få vejledning og støtte såvel som adgang til en kollektiv støtteordning, der sikrer dig kr. 5.000 per måned.\nKontante fordele - på forsikringer, pension og bank såvel som butikker gennem indkøbsforeningen.\nVil du anbefale Gymnasieskolernes Lærerforening?\nBliv medlem af Gymnasieskolernes Lærerforening\nKontingent: 346 pr. måned


Den største aftale om forskningsbaseret rådgivning af myndigheder har DTU Aqua med Miljø- og Fødevareministeriet. Denne aftale omfatter monitering af fiskerier og fiske- og skaldyrsbestande, rådgivning af myndigheder, fiskerierhverv og brancheorganisationer og forskning til understøttelse af rådgivningen og moniteringen. Herudover har DTU Aqua en omfattende moniterings- og rådgivningsaftale med Europa-Kommissionen.\nDTU Aqua er de seneste år gået aktivt ind i rådgivningsarbejde på miljøområdet og rådgiver Miljø- og Fødevareministeriet, f.eks. i forbindelse med implementering af EU’s havstrategidirektiv. Denne rådgivning er mere ad hoc-baseret med enkeltstående kontrakter.\nOpdateret af Karin Stubgaard den 26. juli 2019\nFormålet med EU’s havstrategidirektiv er, at de europæiske farvande skal have en god miljøstatus. Fiskeri er en af de aktiviteter, der har indflydelse på havmiljøet. DTU Aqua bidrager til udarbejdelsen af den danske havstrategi med sin ekspertviden indenfor fiskebestande og effekten af fiskeri på havmiljøet. Desuden rådgiver vi om konsekvenser af plastikaffald i havet, herunder om de levende organismer indtager mikroplastik. Miljø- og Fødevareministeriet er ansvarlig for implementeringen af havstrategidirektivet i Danmark.\nDTU Aqua har kontrakter med Udenrigsministeriet, herunder Fiskeristyrelsen om forsknings- og udviklingsarbejde inden for de områder, som er vigtige for det rekreative fiskeri.


skrotpræmie – Skrot Din Bil Nu Skrotbil Hentes Gratis. Ring Nu 52 666 309 Skrotpræmie bil\nMange fordele ved at vælge Skrotdinbil.net – Skrot din bil Få den bedste skrotpræmie i København og på hele Sjælland hos os! Der er mange fordele ved at vælge os, når bilen skal sendes til skrot. Vi tilbyder eksempelvis gratis afhentning i hele København, ligesom vi også tager os af alt det praktiske såsom afregistrering… Læs videre skrot bil\n28. april 2020 28. april 2020 skrotbil\nSKROTDINBIL.NET DANMARKS HØJESTE SKROTPRÆMIE Skrotbil HVIS DET HASTER TRYK DISSE TASTER: +45 52 66 63 09 FORSIDE SKROTNING AF BIL HØJ SKROTPRÆMIE SKROTPRISER SKROTBIL – KØBENHAVN SÆLG DIN BIL KONTAKT OS SKROT DIN BIL – HURTIG OG KONTANT BETALING Står din bil og samler støv i garagen? Eller har din bil kørt de allersidste kilometer?… Læs videre Højeste skrotpræmie for skrotbiler\nMange fordele ved at vælge Skrotbilpriser.dk – Skrot din bil Få den bedste skrotpræmie i København og på hele Sjælland hos os! Der er mange fordele ved at vælge os, når bilen skal sendes til skrot. Vi tilbyder eksempelvis gratis afhentning i hele København, ligesom vi også tager os af alt det praktiske såsom afregistrering… Læs videre Højeste skrotpræmie\n5. september 2019 5. september 2019 skrotbil\nSkrot Din Bil Nu Skrotbil Hentes Gratis Skrotbilpriser.com Vi tilbyder dig den bedste service i Region Hovedstaden – og Sjælland, med gratis afhentning i København. Vi fuldfører vores arbejde med flere års erfaring. Vi modtager alle skrotbiler og med et smil og tilbyder dig den højeste skrotpræmie,Tænk ikke længe over hvad du skal foretage dig med… Læs videre Skrotpræmie bil 2019\n11. maj 2019 skrotbil\nSkrotpræmie bil 2019 – Højeste skrotpræmie på skrotbil Skrotpraemie.netTlf. 52 66 63 09 Vi Har Danmarks Højeste Skrotpræmie Telefontid: 24/7 (Døgntelefon) Hvis det haster tryk disse taster Sælg ikke før du har talt med os Skrotpræmie Skrotbil Skrotbiler Skrotpriser Kontakt Danmarks Højeste Skrotpræmie Få Op Til 100.000.Kr Skrotpræmie København Højeste Skrotpræmie Vi Opkøber Alle… Læs videre Skrotbil pris\n22. april 2019 22. april 2019 skrotbil\nKom af med din skrotbil , Nye regler: Såden får du 5000kr i skrotpræmie for en gammel bil.\nHøjeste Skrotpræmie Vi Har danmarks Højeste Skrotpræmie på alle slags biler ring til os nu 52666309 Bedste Skrotpræmie Skrot din bil hos os vi giver danmarks bedste skrotpræmie på din gamle bil og brugtbil 52666398 Sælg din bil Skrot din bil nu og få den bedste skrotpræmie på din skrotbil … Læs videre Kom af med din skrotbil , Nye regler: Såden får du 5000kr i skrotpræmie for en gammel bil.\n25. marts 2019 skrotbil\nSkrotpræmie2016 Din skrotbil har en Store Skrotpræmie Københavns autoophugger er klar til at købe skrotbiler og brugte biler. Få op til 100.000kr – Ring Nu 52666309 Hvis du har en skrotbil eller en brugt bil, så skal du ringe til os og få din bedste skrotpræmie. Vi har altid den højeste og bedste skrotpræmie på din bil. Skrot… Læs videre Skrotbil priser\n9. juli 2017 9. juli 2017 skrotbilSkriv en kommentar\nwww.skrotbiler.org Skrotbil priser // Skrotbil pris på alle slags biler Vi udbetaler altid høj skrotpris for din skrotbiler.Vi betaler altid Kontant for Skrot bil og dækker hele landet. Afmelding af nummer plader og forsikring er med i vores bil Du kan få afhentet din skrotbil på hele sjælland. Leverer du selv skrotbilen kan du forvente… Læs videre www.saelgdinbil.net\n9. juli 2017 skrotbilSkriv en kommentar\nDin skrotbil kan enten indleveres i tåstrup eller vi kan også afhente din skrotbil på stort set hele København og Sjælland fyn og odense. Er du i tvivl om hvordan det foregår når du skal skrotte din bil, er du meget velkommen til at kontakte os. Vi har mange års erfaring med skrotbiler og vurderer… Læs videre Bilskrotning\nSkrotbil Din udtjente bil * Din reservedelsbil du har stående i garagen som du delvis har afmonteret dele fra. * Din defekte bil som ikke kan starte pga. motoren er brændt af * Din bil som er blevet kasseret til syn * Din bil som er blevet trafikskadet. Derfor skal du vælge www.skrotdinbil.net Vi giver… Læs videre Bilskrot


Demokratiet bliver mindre med større kommuner\nmed større kommuner\nDagbladet Politikens ledende artikel om større kommuner vil skrive politikerne noget bag øret i øjenhøjde, mens den nære stordrift er gennemsyret af decentralisering, og fru Jensen for enden af hulvejen kan godt opgive at komme op at køre\nDe fleste aviser har stadig såkaldte ledende artikler. Ordet ledende skal enten tydes som "den førende artikel" eller som den vejledende. Der skrives ord for at påvirke, støtte eller rise. Sådan var det i hvert fald. Nu skrives der ord, der undgår at tage stilling. Den ledende artikel vil nu oftest sige en artikel, skrevet af en redaktion, der leder og leder efter en mening, der ikke vil krænke for mange - eller nogen som helst.\nDen ledende artikel havde tilforn aldrig mærke eller navn under. Tanken var, at læserne skulle se den ledende artikel ikke som en enkelts mening, men som avisens. Nu er jo aviser lavet af enkelt-mennesker, og det gælder også de fleste ledende artikler - selvom nogle redaktioner har en gruppe, som i hvert fald drøfter indholdet.\nPå dagbladet Politiken har de fastholdt den gamle skik, at der ikke står mærke eller navn under den ledende artikel. Den skal fremstå som avisens mening - og det kan enten tydes som en fri redaktørs mening, en fri redaktions mening, eller avisen kan opfattes som den forretning, den er, sådan at den ledende artikel kan være skrevet under hensyn til bladets ejerkreds. Det er aldrig til at vide.\nGanske herligt er den ledende artikel i dagbladet Politiken alligevel underskrevet, nemlig med det sælsomme udtryk "Politiken.dk". Det er jo nærmest en internet-adresse, hvis da ikke meningen er at understrege "dk", nemlig at avisen er en dansk avis. Det må åbenbart være en overraskelse, hidtil skjult for læserne, siden det nu skal hamres fast på den ledende artikels plads hver dag.\nPolitiken er dog i dagens ledende artikel (7. januar 2004) mindre dansk end internationaliseret og globaliseret oven i hovedet. Bladets storhedstrang røber sig i en de særeste ledende artikler, der længe er set. Den går ind for nye store kommuner, men tør alligevel ikke sige ordene ligeud.\nArtiklen har titlen "Øjenhøjde", og en undertitel lyder "Store kommuner skal fastholde nærhed". Så har man allerede lugtet lunten. Den store tanke-virksomhed bag den ledende artikel er styret af den følgestrenge tænkning, at man kommer hinanden nærmere, når man er langt fra hinanden.\nDen ledende artikel indledes i det muntre revy-hjørne, for det hele skal jo ikke lyde som en kommissions-betænkning: "DET ER IKKE just en hædersbetegnelse, når refrænet i den gamle danske revyvise slår fast, at snart det ene, snart det andet er »splitterkommunalt«. Teksten må dog være blevet til ud fra princippet om, at man tugter den, man elsker, for det er i kommunen, at det folkekære danske velfærdssamfund har fundet sin vigtigste og mest borgernære form."\nMed et snuptag drejer Politikens ord hen imod det ene emne, forvaltningen af velfærds-samfundet, "det folkekære danske velfærdssamfund". Folkekær kunne man sige om Ib Schønberg og Marguerite Viby. Politiken holder sig på samme plan. Jeg husker ikke, at nogen før har talt om velfærds-samfundet som folkekært. Men jeg har hørt om, at det tog årtiers politisk kamp at nå frem til den indretning af landet. Og jeg har hørt om, at velfærds-samfundet er foretrukket, fordi det afspejler et fælles-sind, der netop kan virkeliggøres, fordi landet er lille, overskueligt og gennemskueligt.\nPolitiken siger, at "det er i kommunen, at det folkekære danske velfærdssamfund har fundet sin vigtigste og mest borgernære form". Men det gælder ikke bare velfærds-samfundet. Det gælder også alle de andre områder, som hører under kommunerne. Først og fremmest handler det om selve demokratiet. Folkestyret er nærmest på hver af os i kommunerne. Demokratiet blev langt ringere, da vi sidst lavede større kommuner for godt 30 år siden.\nIndtil sammensmækningen af kommunerne havde vi ikke bare styrings-enheder, der var overskuelige, og hvor folk havde mulighed for at vælge folk, de kendte og havde tillid til. Fra og med kommune-sammenlægningen blev politik og demokrati til de manges valg mellem folk, de ikke kendte til, men som stod på stemmesedlen, fordi partiernes lille flok af medlemmer ville det.\nEndnu vigtigere var det, at i den gamle kommune-form fik tusindvis af danskere gjort erfaringer med demokratiet. De blev valgt, de fik afprøvet deres og vælger-gruppens holdninger, og endnu vigtigere - de oplevede i praktisk politisk virke, at modstanderen ikke var en fjende, men et menneske, der kunne samtales med.\nDengang kunne der næppe holdes selv små møder i Danmark, uden at der var mindst een til stede, som havde været valgt til en demokratisk post. Vi havde i tusindvis af folk, som havde levet sig ind i demokratiet, prøvet det som praktisk redskab. Derfor var der også altid nogen, der kunne forsvare demokratiet, når de mest løbske påstande blev luftet. Folkestyret havde et selv-værn i de mange, der havde gjort erfaring med demokratiet i hverdagen.\nEnhver burde vide, hvordan den tilstand er aldeles forsvundet. Politikere til kommunale råd og til folketinget udpeges af meget, meget små forsamlinger i partiernes lukkede kredsløb. Når der er valg, er der mest kun parti-listerne at krydse af. Og der er så få folkevalgte tilbage, at demokratiet lider under det. Siden det tab for godt 30 år siden er vi endt i den tomgang, der kun fyldes ud af slagord, partidisciplin og kunstige modsætninger mellem partierne. Det folkelige grundlag for folkestyret er væk.\nPolitikens ledende artikel fortsætter med ord, der kun hæfter sig ved velfærds-samfundet, fordi det jo er så folkekært og kan bruges som murbrækker for storheds-vanviddet. Men ordet demokrati løber ikke leder-skribenten i tasterne: "Når politikere, eksperter og alle hånde organisations- og erhvervsfolk i denne tid forholder sig til, hvad de har lavet i den såkaldte Strukturkommission, lyder det unægtelig som bureaukratiske og verdensfjerne sysler, men det er det ikke. Det er intet mindre end organiseringen af det danske velfærdssamfund i resten af det 21. århundrede, der er på dagsordenen, og derfor er det ikke underligt, at Strukturkommissionens arbejde, som det ses af dagens avis, er genstand for stor interesse."\nOrdene holder ikke. Velfærds-samfundet er først og fremmest sikret af folkets vågenhed over de politiske partier, og rammerne skabes af folketinget gennem lovgivning. Kommunerne kan stort set ikke ændre ved enkelthederne i velfærds-samfundet. Det har længe været lovgivernes sag - og de tør ikke så vildt, som de gerne vil, fordi vælgerne ikke har brug for at råbe. De kan nøjes med at hviske "efterløn" eller "dagpenge", så løber politikerne i musehullerne.\nVelfærds-samfundet, som vi er fælles om, er velværnet af folket til trods for politikerne, men det kræver en stadig vågenhed, som da også synes at være til stede. Men dagbladet Politiken tale kun om det fælles velfærds-samfund for at undgå ord om det, som små styrings-enheder, kommunerne, kan bruges til - netop det, der ikke er fælles for landet som helhed, men fælles alene for en egn. Det er denne folkelige indflydelse, der bliver sat over styr ved at skabe stor-kommuner. Vi ved det fra sidst - fra alle de falske løfter om lykken i enden på storkommuner. Og vi ved det fra ord, der også nu bliver sagt - at nye store kommuner først og fremmest er redskaber til at nedlægge, hvad folk vil beholde - som skoler og sygehuse.\nI den fortsatte ledende artikel i Politiken får vi så at vide, at det her emne er "sprængfarligt" og "ekstremt vigtigt". Bladet siger: "REGERINGEN skal have ros for at have sat den sprængfarlige og ekstremt vigtige problematik på dagsordenen. 34 år efter den sidste kommunalreform er tiden for længst løbet fra de bittesmå kommuner. Der er brug for større, mere effektive kommuner, når opgaverne skal løses, hvad enten det drejer sig om at få folk i arbejde eller om skoler, ældrepleje, integration og meget andet."\nDa Politiken mangler grunde til sin manglende holdning, så er bladet nødt til at bruge kraftige ord, og det er så blevet til "sprængfarligt" og "ekstremt vigtigt". Læg mærke til, at den ledende artikel slet ikke siger, hvorfor det er sprængfarligt. Ordet bliver bare hængende i luften. Men det sprængfarlige er selvsagt, at danskerne er imod. Men det skriver Politiken ikke, for følgen kunne være, at endnu flere tager stilling imod storheds-dyrkelsen. I virkeligheden roser netop Politiken regeringen for at ville, hvad folket er imod. Det er ikke en ukendt tankegang på Politiken, der også hele tiden har ment, at det er danskerne, der er sene, når de ikke bare siger ja til EU og euro. At vi dog ikke kan se det!\nVi får så af Politiken at vide, at "34 år efter den sidste kommunalreform er tiden for længst løbet fra de bittesmå kommuner." Men der gives ikke så meget som een grund til at hævde, at tiden er løbet fra kommunerne. Og de kaldes under eet for "bittesmå", hvad de jo ikke er. De er sandelig med en tvangslov lagt sammen og er i årevis også i dagbladet Politiken blevet kaldt for "storkommuner", indtil det nu passer i krammet at kalde dem "bittesmå".\nBladet skriver, at "der er brug for større, mere effektive kommuner, når opgaverne skal løses, hvad enten det drejer sig om at få folk i arbejde eller om skoler, ældrepleje, integration og meget andet." Og den går vi da alle sammen på! Tænk, bare vi laver nogle større kommuner, så forsvinder arbejdsløsheden, så løses vanskeligheder med skolebørn og gamle, ja, selv integrationen klares med et snuptag.\nIntet af det har med kommune-størrelser at gøre. Arbejdsløsheden i 1970erne kom straks efter, at vi havde lagt kommunerne sammen til storkommuner. Arbejdsløsheden holdt sig helt frem 1990erne, så de større kommuner hjalp ikke en pind. I virkeligheden havde det ikke - og har det ikke - med kommune-størrelser at gøre, men dagbladet Politiken misbruger den almene frygt for ledighed lige nu til at indbilde sine læsere, at endnu større kommuner vil hjælpe folk i arbejde. Underligt er hele tanken, da meningen med større kommuner - og effektive, som Politiken kalder dem - vel er at spare folk på mange rådhuse og samle færre på større rådhuse. Den umiddelbare følge er øget arbejdsløshed.\nPolitiken bilder os dernæst ind, at der er brug for større, mere effektive kommuner, når opgaverne med skoler skal løses. Vi har jo mange kommuner endog større end det mål, Politiken sætter. De store kommuner har de selv samme skole-vanskeligheder som andre kommuner, oftest langt værre. Der er aldeles intet hold i påstande om, at skole-forholdene bliver bedret i større kommuner. Det eneste, vi kan sige med sikkerhed er, at i større kommuner bliver der færre skoler, flere børn i hver skole og længere for hvert barn til skole.\nOg i større kommuner mister skolerne det egnspræg, som forældrene kan sikre nu, men som går tabt på kæmpe-skoler med et væld af forældre-grupper, som politikerne kan spille ud mod hinanden. Vi har jo lige set det på Bornholm. Straks da de bornholmske kommuner blev smækket sammen til en region, blev der nedlagt tre skoler. Det var takken for, at bornholmerne stemte ja til politikernes storheds-drømme.\nPolitiken hævder så, at der er brug for større, såkaldt mere effektive kommuner på grund af ældreplejen, som bladet kalder omsorgen for de gamle. Igen er der ikke nogen som helst grunde til bladets påstand. Ordene i den ledende artikel får bare lov til at flagre. Stordrift af omsorgen for de gamle fører altid til forringelse. Som det er med sygehuse - og det griber jeg ikke ud af den blå luft. En undersøgelse viste, at de små sygehuse klarede sig lige så godt som de store og havde lige så gode helbredelses-følger. Men dem, der vil magten i det store, vælger altid en anden undersøgelse, og dem er der altid nok af, ellers kan man bare bestille den.\nHelt vilde er så Politikens ord om, at der er brug for større, såkaldt mere effektive kommuner på grund af integrationen. Alt taler imod de ord. Og Politiken må vide det. Det er ikke i de små kommuner, der oftest er vanskeligheder med fremmede - eller mellem danskere og fremmede. Det er i de store kommuner. Og netop i de store kommuner sker den ghetto-dannelse, som statsministeren talte imod i sin nytårstale. Politiken fylder os med tomme ord - besnærende, men i bund og grund uden noget som helst hold i virkeligheden.\nNu sker der noget nyt og mærkeligt i den ledende artikel. Dagbladet Politiken tager fat på at tale om kommune-størrelser, men læg mærke til, at det aldrig rigtig afsløres, om holdningen er Politikens - eller kommer fra dem, der har siddet i den kommission, der fik til opgave at kvæle det lokale selvstyre. Politiken siger: "En kommunestørrelse på minimum 30.000 vil reducere antallet fra de nuværende 271 kommuner til et sted mellem 100 og 120. Så mange kommuner i et så lille og homogent land som Danmark er ikke en trussel mod den nærhed, som nogen frygter vil gå fløjten, når kommunerne bliver større."\nForslaget om 30.000 indbyggere i hver kommune er ikke Politikens påfund, men kommer fra den kommission, der er i strid med sig selv. Politiken går på kattepoter. Bladet siger ikke rent ud, om det er tilhænger af kommuner på over 30.000 indbyggere. Bladet går ikke længere end til at sige, at kommuner af den størrelse ikke er en trussel mod nærheden.\nNu kan formentlig selv leder-skribenten på Politiken finde ud af, at der kan ikke være samme nærhed, hvis 271 kommuner bliver til 100. Det havde været i orden, hvis bladet lige ud havde skrevet, at nærheden til borgerne allerede nu er narreværk i de fleste kommuner, efter at de blev gjort til storkommuner sidste gang. Og i den forstand er det så sandt som skrevet, at når nærheden allerede er væk, så trues den ikke endnu større kommuner.\nMen nærhed er åbenbart noget, Politiken er optaget af - og jeg går selvfølgelig ud fra, at bladet er alvorligt optaget af den nærhed, siden allerede artiklens undertitel siger "Store kommuner skal fastholde nærhed". Bladet tænker vel på nærheden til borgeren. Man kan aldrig vide. Og det siger jeg af erfaring. Da vi sidst lagde kommunerne sammen, så tog socialdemokraterne fat på, lige da de små kommuner var taget fra os, at tale om "nærdemokrati". Og Venstre, selvsagt også efter, at kommunerne havde øget afstanden fra borgerne, talte straks om "det nære samfund". De to partier ville være sikre på ikke at bruge samme ord om samme sag, for så ville folk jo gennemskue, at de to partier var enige og ligefrem tage dem på ordet.\nVi ved fra mere end et halvt århundredes drøftelse, at ordet "nærhed" kun bruges af politikere og deres følgesvende i pressen, når de render fra os, skaber større afstand til os eller sælger vore folkestyre-rettigheder til andre lande. Her kan Politikens vendinger bruges. Hvis ordet "nærhed" lyder i politik, så er det "sprængfarligt" og "ekstremt vigtigt". Så står din frihed og dine demokratiske rettigheder på spil. Og når dagbladet Politiken allerede nu er ude med tåre-dryppende "nærhed", så er vi advaret.\nHvornår var det nu, at Anders Fogh Rasmussen tog fat på at mene, at EU skulle have have en liste over, hvad EU måtte tage sig af, og hvad hvert enkelt land selv kunne afgøre? Jo, det var, da vi havde nej. Til euroen. Så skulle det hele være så nært. De er frygteligt bange for os, når vi rykker nær. Så tillad ikke større kommuner. Politikere skal være - ikke i øjenhøjde, som Politiken mener, men i kravehøjde. De skal være lette at række ud efter. Det er nødvendigt for nærhedens skyld - eller som den franske digter Paul Valéry sagde engang: "Den politiske kunst er at hindre mennesker i at blande sig i, hvad der angår dem".\nVi kender også det af erfaring. Da EU først havde fået gennemtrumfet unionen - i Danmark ved at tvinge os til at stemme to gange, skønt vi havde sagt nej - så tog EU pludselig fat på at tale om subsidiaritetsprincippet. Det er den arbejdsform, der bliver brugt i den katolske kirke, der er forbilledet for EUs overvejende katolske flertal. I Danmark blev det straks af politikerne oversat til nærhedsprincippet, dels fordi det lød mere protestantisk, og fordi vælgerne så vidste, at det kun var varm luft mellem frygtsomme læber. Vi fik det forklaret sådan, at nærheden handlede om, at beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt. Det blev ved snakken.\nOg det gør det også for leder-skribenten på dagbladet Politiken. Nu står der: "Målet er stadig et velfærdssamfund i øjenhøjde, hvad angår de fleste af de opgaver, kommunerne hidtil har løst. Det påhviler fremtidens større kommuner at gøre alt, hvad de kan for, at nærheden ikke forsvinder i forstaden eller for enden af hulvejen, hvor fru Jensen stadig vil skulle kunne gå til sin kommune."\nHer dukker så fru Jensen op, og hun er jo noget af det mest næreste, næreste, som Politiken kender. Ikke Maren i kæret, men fru Jensen, der bor for enden af hulvejen! Det står ikke klart, om større kommuner bedre end de "bittesmå" vil fylde fru Jensens hulvej op, så hun får lettere ved at gå den lange vej til rådhuset.\nMen billed-sproget viser dog tænkningens gennembrud på Politiken, når bladet indser, at dem, der bor nærmest rådhuset, er mere nær end dem, der bor længere væk. Knap så følgestrengt er det vel, når bladet ikke vil have nærheden til at forsvinde i forstanden, der dog må forudsættes at ligge fjernere end bymidten. Men alt klares op til lys dag, når vi omsider får at vide, at "fru Jensen stadig vil skulle kunne gå til sin kommune". I større kommuner får hun åbenbart ikke køre-lejlighed, men skal gå alene gennem den uhyggelige hulvej, mens hun i sindet føler sig overtydet om, at hun aldrig har følt himlen så nær som nu.\nNu kommer vi så helt nær højdepunktet af dansk journalistiks modige evne til at tage klar stilling. Politikens ledende artikel siger: "Hvordan det amtslige niveau, hvor sundhedsvæsnet håndteres, skal organiseres, er en brandvarm kartoffel, men for kommunerne vil opgaverne fortsat gå ud på at få effektivitet og stordrift til at gå hånd i hånd med en tænkning, som på en lang række områder er gennemsyret af viljen til decentralisering. Fremskudte filialer, geografisk spredning af diverse former for service osv. er ikke i modsætning til effektivitet - tværtimod.\nOm vi skal have amter eller regioner, hvor store de skal være, og hvilke opgaver de skal have, det kryber Politiken aldeles uden om. Vi får bare at vide, at det er en brandvarm kartoffel. Ikke så sært, at de holder fingrene fra skrællen inde på Rådhuspladsen.\nOg så denne perlerad af holdnings-modige ord: Stordriften i kommunerne skal være gennemsyret af viljen til decentralisering. Så der skal skydes filialer frem - hvilke filialer, og skal hver hulvej have sin? "Diverse former for service osv" skal spredes geografisk. Der er ikke noget som udtrykket "geografisk", der gør den sætning spændende. Tænk, alle vi hulvejs-boere havde sandelig troet, de skulle stables oven på hinanden - så de rigtig kom hinanden nær.\nNu er vi i hvert fald igennem både det "sprængfarlige" og det "ekstremt vigtige". Politikens slut-ord lyder: "DET BØR DE politikere, der skal tage modige og fremsynede beslutninger, skrive sig bag øret. Debatten om strukturer er nødt til at være teknokratisk på et bestemt tidspunkt i forløbet, men det er virkelighedens verden, velfærdssamfundets grundpiller, der rokkes ved. Langtidsholdbarhed sikres kun, hvis de nye kommuner ikke svigter nærheden."\nMan må håbe politikerne ikke bliver fjerne i blikket i øjenhøjde, mens de skriver sig Politikens råd bag øret.\n© Poul Erik Søe 7.1.2004


Henvendelse til Miljøminister Lea Vermelin - netavisnord\n12/06/2020 19/06/2020 - Natur og miljø\nForeningen Egholms Venner har lavet en henvendelse til miljøministeren med en række spørgsmål angående fuglebeskyttelsesområde 1, som man ønsker udvidet til at omfatte hele Egholm og flere områder af Limfjorden.\nNetavisnord bringer her henvendelsen samt de væsentligste dele af argumentationen bag.\nVi blev oprigtigt glade, da vi for nylig læste, at Miljøministeren ville forbyde al indfangning og jagt på sommerfugle i hele Danmark.\nDet er rigtigt godt, at ministeren er sit ansvar bevidst, viser sin handlekraft, og skærer hårdt i gennem for at beskytte vores unikke dyreliv.\nSamtidig undrer det os, at ministerens eget ansvarsområde, nemlig Miljøstyrelsen, kan slippe godt fra at undlade at udvide fuglebeskyttelsesområde nr. 1 (Nibe Bredning), på trods af, at der på hele Egholm, samt Limfjorden omkring øen, altså Nørredybet og Sønderdybet, igennem mange år er dokumenteret store og betydelige mængder af Danmarks ansvarsart nr. 1, Lysbuget knortegås. Man har set stort på 1 % reglen, og på at en ansvarsart gennem mange år, og i betydeligt antal, har benyttet et konkret beskrevet område i tilknytning til et eksisterende fuglebeskyttelsesområde (FBO), hvilket jo netop er kriterier for udvidelse af et område.\nDa der sidst var revision af området, burde Aalborg kommune selvfølgelig have trådt i karakter, og sammen med de foreninger og lokale lodsejere, som indsendte anmodning om udvidelse, også have indsendt en anmodning til Miljøstyrelsen, men det nægtede Aalborg kommune, skønt Kommunen i et brev har erkendt at man netop her kunne have benyttet sig af 1 % reglen, og have anbefalet området udvidet.\nNu er det jo ingen hemmelighed, at Byrådet i Aalborg arbejder på at få gennemført en motorvejsforbindelse over Egholm, og måske derfor har en anden dagsorden end at beskytte natur og dyreliv på Egholm, men Miljøministeren burde jo være objektiv, og ikke låst af en lokal dagsorden, så ministeren burde, i vores optik, også her træde frem på banen og sikre, at Fuglebeskyttelsesområdet blev udvidet til den grænse, som allerede er erklæret som IBA (importens bird area), og som er indtegnet på kortene i den Europæiske forening, Bird life, hvis anbefalinger, der os bekendt stort set altid følges af EU kommissionen.\nVi glæder os over at Miljøministeren for nylig har været ude og hjælpe med at sætte opdrættede Strandtudser ud i nogle vandhuller på Sjælland. Igen et rigtigt fint initiativ. Men hvor er hun i forhold til Egholm, hvor der er dokumenteret en meget stor population af Strandtudser?? Hvorfor sikrer hun ikke at hele Egholm indlemmes i Natura 2000 området? I dag er kun den vestlige del beskyttet. Der findes ud over de Lysbugede knortegæs en række strengt beskyttede arter på Egholm, så som Odder, Mosehornugle, Rød glente, Skestork, for blot at nævne et par stykker.\nMan kan jo sagtens gætte på, om der har været forskellige politiske dagsordner, som har spillet ind i de afgørelser, som Miljønævnet i tidligere Ministres regeringstid har truffet, men det skal jo ikke komme den nuværende Minister til ugunst, og vi ser frem til at der bliver rettet op på fortidens fejltagelser, og at hele Egholm, samt Limfjorden omkring øen, udlægges som Natura 2000 område.\nVi tillader os at fremsætte følgende spørgsmål:\n01 Anser ministeren det for vigtigere at forfølge en transportpolitisk dagsorden, end at sikre overholdelse af EU-direktiver og konventioner, som Danmark har tiltrådt?\n02 Anser Ministeren alle direktiver og konventioner fuldt overholdt ved etablering af en motorvej gennem de naturtyper, og de levesteder, som benyttes i betydeligt omfang af bilag 4 arter, bilag 2 arter, samt arter under fuglebeskyttelsesområdet?\n03 Anser Ministeren det som sagligt og velgennemført natur- og miljøarbejde, at Miljøstyrelsen, uden at have aflagt øen et besøg, nægter at udvide et FBO, selv om der gennem mange år er dokumenteret en væsentlig del af verdensbestanden af Danmarks ansvarsart nr. 1 – Lysbuget knortegås, og andre udpegningsarter?\n04 Eller anser Ministeren det for muligt, at der ligger en anden dagsorden til grund for at man nægtede at udpege IBA området som gældende FBO?\nVi står gerne til rådighed med yderligere oplysninger i sagen, og vi er til hver en tid klar til at modtage Ministeren på Egholm (Danmarks største økologiske ø), så hun ved selvsyn kan orientere sig om Egholms tilstand, og blive bekendtgjort med de initiativer, som øboerne selv har igangsat for at forbedre miljøet og naturkvaliteten på øen.\nEt fuglebeskyttelsesområde er, ifølge Aalborg Kommune et område, hvor yngelfugle, som er sjældne, truede eller følsomme overfor ændringer af levesteder, beskyttes – og områder, hvor fugle som regelmæssigt gæster Danmark for at fælde fjer, raste under trækket eller overvintre, skal beskyttes.\nHvilket område ønskes indlemmet i fuglebeskyttelsesområde nr. 1?!\nOmrådet som ønskes indlemmet i FBO nr. 1 ses her under (det er identisk med kortet i IBA-rapporten fra 2014).\nIBA 1, Ulvedybet & Nibe Bredning\nDen sorte streg tværs over Nørredybet, Egholm, og Sønderdybet udgør den nuværende grænse mod øst.\nØnsket er, at området øst for stregen indlemmes.\nHvorfor vil vi have området udvidet?!\nBaggrunden for vores anmodning er, at der gennem årene, siden udpegningen af området i 1977, er sket en markant forandring i mange af fuglenes adfærdsmønster på og omkring Egholm. Om det skyldes klimaforandringerne, eller det bare er et udslag af tidens tand, vides ikke, men et faktum er, at det område, som i daglig tale kaldes ”Mudderet”, gennem årene har ændret sig fra at være et ildelugtende gråt mudderområde, bestående af opgravet fjordbund, til det det er i dag, nemlig et enestående våd- og strandeng-område.\nOgså området fra ”Statsbroen” og ned mod sejlrenden i Sønderdybet har ændret sig radikalt. Det oppumpede mudder, blandet med sand, er med strømmen ført ned langs Egholms østkyst, og der er nu opstået et meget stort område med lav vandstand, og i de senere år har ålegræsset været i fremgang i området. Faktisk har vi kunnet se, inden for kun ca. 10 år, at der, i de områder vi kalder ”Kronborg bugten”, ”Skjoldet”, samt ”Egholm hage”, er begyndt at vokse mere ålegræs.\nDa man udlagde FBO nr. 1, var den nordøstlige og den sydøstlige del af Egholm ikke i overvejende grad kendt som ekstremt værdifuldt område for beskyttede fuglearter, men i dag er det mindst lige så værdifuldt som de områder, der blev udpeget i 1977.\nEn art som Lysbuget Knortegås, der jo som bekendt, af Danmarks Miljøundersøgelser (DMU), er udpeget som dansk ansvarsart nr. 1, ses hvert år i meget stort tal på og omkring Egholm, og især ”Mudderet”, Egholm-siden af Nørredybet, og Kronborgbugten, og nu også begge sider af sejlrenden i Sønderdybet (se luftfoto bilag 5), synes at være attraktive områder for fuglene. Men faktisk ser vi dem omkring hele øen, og i stor udstrækning også inde på markerne.\nNår Området omkring Egholm tiltrækker fuglene, hænger det jo sikkert nok sammen med, at der her stadig er en fornuftig mængde ålegræs og andre vandplanter, som kan tiltrække fuglene, men også på selve Egholm og på strandengene ved Mølholm, er gode fødemuligheder.\nFoto (c)Henfik Mørch\nBegge lokaliteter byder også på den uforstyrrethed, som er vigtig for fuglene\nEn betydende del (2000 – 3500 individer) af fly-away-bestanden samles hvert år, sidst i maj, på ”Mudderet”, inden turen går til Svalbard.\nLige når de ankommer til Danmark midt i september, er det ikke unormalt at se dem i endnu større antal.\nVi har dokumentation af Lysbugede knortegæs, hele vejen rundt om øen, samt på enge og marker med vinterhvede inde på øen.\nUd over Lysbugede knortegæs er ”Mudderet” og Nørredybet et enormt aktiv for adskillelige arter af svømme- og vadefugle, som f.eks. Pibeænder, Gravænder, Viber, Hjejler, Klyder, Strandskader, Terner etc. etc. Og nu også Skestork.\nVi ser mange rovfugle, som jager på de uforstyrrede og uopdyrkede områder, som der jo ikke er mange tilbage af i området. Derfor vil vi også henlede opmærksomheden på et andet storslået fugleområde, hvor f.eks. Mosehornuglen her et af sine favorit jagtområder. Nemlig området vest for Kronborgskoven Her ligger et af de få områder med helt uopdyrket eng, som stadig findes på Egholm. Området har gennem tiderne udelukkende været anvendt til græsning for kreaturer, og senest nogle heste, men ligger nu helt uberørt hen. Her er masser af markmus og andre gnavere, som er fødegrundlag for mange rovfugle. Vi ser ud over Mosehornugle, også Skovhornugle, Musvåge, Tårnflak, Duehøg, Rørhøg, Spurvehøg, Tårnfalk, Blå kærhøg, og, efter en 5-6 års pause, så vi igen i 2014 Slørugle på Egholm.\nHele Egholm bliver hvert år hjemsøgt af mange forskellige trækfugle, som f.eks. Viben og ikke mindst Hjejlen, som i stort tal er tiltrukket af øen hvert år. Vi antager at fuglenes kærlighed for Egholm hænger sammen med det udstrakte helt flade landskab, der kendetegner øen. Vi synes at det er meget vigtigt at Fuglebeskyttelsesområdet udvides, så de mange truede og sårbare arter får den ekstra beskyttelse, som er nødvendig for at gunstig bevaringsstatus kan sikres optimalt, og Danmark bliver lidt bedre til at overholde nogle af de internationale direktiver og konventioner, som landet jo vitterligt har skrevet under på at ville overholde.\nFuglene behøver beskyttelse:\nOmrådet påtænkes ikke nødvendigvis at skulle være ”jagt-frit”. Som det er i dag, drives der behersket og fornuftig jagt i store dele af fuglebeskyttelsesområdet, uden det kan dokumenteres at have negativ indvirkning på de beskyttede fugles trivsel. Dog er det bekymrende og ærgerligt, at der flere gange er observeret Lysbugede knortegæs, som har været anskudt (fotodokumentation haves).\nPå ”Mudderet” ses det største antal fugle i efteråret, hvilket givetvis skyldes, at der på denne tid af året er fiskeriforbud i Nørredybet.\nDer foregår et intensivt fiskeri efter havørred i foråret, hvilket givetvis er med til at forstyrre fuglene i området. Der ses næsten kun større flokke af bl.a. Lysbugede knortegæs, når der er hårdt vejr, hvor lystfiskerne ikke er i området.\nLufthavnens nærhed har en marginal negativ indvirkning, hvad angår helikopterflyvning, som mange arter bestemt ikke bryder sig om. Ellers ses der ikke de store problemer med hensyn til flytrafikken, så vi ser ikke Aalborg lufthavn som direkte skadelig for udpegningsarterne.\nDet nævnes jo ofte, at det ikke er formålstjenligt med for mange fugle i nærheden af en lufthavn, og det er sikkert også rigtigt, når man tænker på fugle, som flyver i højde med flyvemaskinerne, men f.eks. en art som Lysbuget knortegås flyver som regel i lav højde, når den flytter sig rundt i området, så den kan umuligt give problemer for flytrafikken.\nTopfoto: Miljøminister Lea Vermelin (S). Foto Miljøministeriet\nStøjbergsagen: Barnebrud – eller lovbrud?\nBare min fulde opbakning til at bevare Egholm uforstyrret af motorlarm og med disse beskrivelser er det da oplagt at få beskyttelse af det europæiske\n%200 områder ,hvoraf Danmark er bagud med antal 🍀


Lokal optiker inviterer på fredags-fashion - nyheder Skive og Omegn\nSundhed og velvære: 23-04-2019 09:00:00\nAlle lokale borgere inviteres hermed af chefoptiker Niels Burchardt og resten af teamet i Louis Nielsen Skive til at starte weekenden med et ekstra tryk på modetangenterne fredag den 26. april i butikkens åbningstid.\nForåret er for alvor over os og derfor er det også kun på sin plads at fejre forårsmoden med fashionable weekendhygge, en lille forfriskning og naturligvis masser af moderigtige brillestel, der kan være med til at gøre foråret endnu mere frisk for enhver brillebruger.\nSom et af mange spændende brands er Niels Burchardt og Louis Nielsen klar med en ny kollektion fra et af modeverdenens helt store mærker; nemlig amerikanske Marc Jacobs.\nVil give lokale brillebrugere nyeste mode\nNiels Burchardt i Louis Nielsen Skive arbejder hele tiden på at kunne give lokale brillebrugere adgang til brillestel fra såvel store internationale modebrands som Louis Nielsens egne stelkollektioner – noget, som den landsdækkende optikerkæde udelukkende viser opbakning til:\n”Alle vores butikker gør en meget stor indsats for at give lokale brillebrugere et bredt udvalg af moderigtige briller, og Louis Nielsen Skive er ingenlunde en undtagelse, tværtimod. Det er enormt vigtigt for vores kunder at kunne spejle deres identitet og personlige image i de stel, de jo bærer i de fleste af deres vågne timer, så det er helt klart noget, vi tager meget alvorligt,” fortæller Sara Winfeld, der er produktdirektør i Louis Nielsen-kæden.


En hurtig guide til køb af sminkebord - HOK - Hjælpemidler til ældre\nVil du rigtig gerne have fat i et smukt hvidt sminkebord til soveværelset eller din store garderobe? I så fald er dette den helt rette artikel for dig. I denne artikel vil du kunne en hurtig guide til hvordan du får fat i et rigtig godt sminkebord, som passer ind til din boligindretning.\nDu vil samtidig også få lov at se hvilke andre ting det kan være en god ide at anskaffe sig til sit nye sminkebord\nMasser af design at vælge imellem\nDer er heldigvis massevis af designs at vælge imellem, når det kommer til sminkeborde. Netop derfor er det også forholdsvis nemt at finde frem til et smukt bord, som passer netop ind i din boligindretning – selvom der naturligvis kan være ret store prisforskelle alt efter hvilke mærker og modeller du kigger på. Vi har alle meget forskellige stile i vores indretning i hjemmet. Det er derfor også vigtigt at vi får fat i et sminkebord, som passer godt ind med resten af møblerne og stilen i hjemmet.\nEllers kan det hurtigt give nogle ret uheldige signaler og det kan endda ende med at se ret billigt eller rodet ud – også selvom vi egentlig holder hygiejnen og møblerne har kostet en del.\nDet bedste sted at købe sit nye sminkebord er inde på nettet. Her vil du kunne finde langt det største udvalg og det vil derfor kun være nemmere at finde frem til det rette bord for dig\nHvilken prisklasse skal du købe bordet i?\nSom vi nævnte meget kortvarigt, så kan der være ret store prisklasser indenfor denne type borde.\nSådan forholder det sig med langt de fleste produkter. Og hvis du ikke har alverden penge at gøre godt med ved dette indkøb, så er det naturligvis noget du skal holde en smule øje med. Husk endelig at sammenligne priser mellem de forskellige onlinebutikker, når du har fundet en bestemt model som du rigtig godt kan lide. De forskellige onlinebutikker kan sagtens køre med forskellige priser, selvom det er samme model.\nTjek også gerne prisen på fragten før du går i gang med at sende din ordre. Den kan også svinge ret voldsomt mellem de forskellige butikker\nNogle sminkeborde kommer med flere muligheder for opbevaring end andre. Hvis du er faldet for et bord, som egentlig ikke har så meget opbevaringsplads, så skal du naturligvis finde andre muligheder. Du kan for eksempel vælge at installere nogle hylder ved siden af dit sminkebord.\nPå disse hylder kan du lægge dine børster eller samle dem i en lille krukke. Du kan også vælge at stille dine hårting på disse hylder.\nHvis du for eksempel benytter hårspray ret jævnligt, så er det meget rart at kunne stille denne på hylderne.\nPå den måde er det nemt at få fat i om morgenen, når du ikke har så meget tid at gøre godt med.\nAlternativt kan du også vælge at anskaffe nogle pæne kurve og lignende, som du kan have dine ting liggende i


Hulu’s live TV doesn’t work on T-Mobile home Internet - Sekjobs\nadmin Mar 07, 2020 0 Comments\nT-Mobile’s trådløse internet-service kunne blive mere udbredt senere på året, men potentielle kunder bør være opmærksomme på en begrænsning angivet i servicevilkårene: den er “ikke kompatibel med nogle live tv-streamingtjenester” ifølge T-Mobile .\nÅrsagen til denne grænse er ikke umiddelbart synlig, men klager i kundeforum viser, at problemet påvirker Hulus live tv-service. T-Mobile har piloteret sin Home Internet-plan i op til 50.000 hjem i det forløbne år, og nogle af de tidlige adoptører har ikke været i stand til at bruge Hulu + Live TV.\nT-Mobile’s internetinternet på $ 50 til hjemmet har ingen datakap, men masser af grænser\nProblemet ser ud til at være, at Hulu’s system til verifikation af en brugers hjemmeplacering fortolker T-Mobile-routeren som en mobil hotspot i stedet for en hjemme-internetenhed. Dette er ikke en urimelig antagelse, da enheden opretter forbindelse til T-Mobile’s LTE-netværk for at levere Wi-Fi i hjemmet, så det dybest set er et mobilt hotspot. Men andre live-tv-streamingtjenester fungerer tilsyneladende fint på T-Mobile Home Internet-planen.\nBrugere af Hulu + Live TV skal oprette et bredbåndsnetværk inden for 30 dage efter tilmelding, men en FAQ om Hulu + Live TV siger, at dette ikke er muligt med visse former for internettjenester:\nDu skal bruge en boligforbindelse, ikke-mobil internetforbindelse, når du indstiller dit hjemmenetværk. Bemærk, at mobile hotspots og delte Wi-Fi-netværk (som en sovesal, kontorbygning osv.) Ikke opfylder disse kriterier og derfor ikke kan bruges som dit hjemmenetværk.\nProblemet påvirker ikke de billigere Hulu-streamingplaner, der ikke inkluderer live-kanaler.\nPå mobile enheder er det kompliceret\nHulu lader kunderne se live-tv på mobile enheder, men kun hvis de også har aktiveret deres service på et hjemmebredbåndsnetværk. Opsætning af hjemmenetværket en gang er ikke nok til at sikre fortsat streaming uden for hjemmet, fordi Hulu kræver en ny indtjekning hver 30. dag:\nStueenheder skal være tilsluttet dit hjemmenetværk for at få adgang til Hulu, men du kan streame andre steder på dine mobile enheder – så længe du har checket ind hjemme inden for de sidste 30 dage. Hvis du ikke har checket ind for nylig, får du en fejlmeddelelse, når du prøver at bruge Hulu på mobil uden for dit hjemmenetværk.\nFor at rydde fejlmeddelelsen skal din mobile enhed være tilsluttet dit hjemmenetværk. Hvis du er væk hjemmefra eller ellers ikke er i stand til at løse problemet på egen hånd, skal du kontakte os, så får vi se, hvad vi kan gøre for at hjælpe.\nAlt dette er oplagt for T-Mobile Home Internet-kunder, fordi Hulu + Live TV ikke ser det som et potentielt “Home” -netværk.\nAndre online live-tv-tjenester som YouTube TV har tilsyneladende ikke haft det samme problem på T-Mobile Home Internet, hvilket antyder, at Hulu kunne foretage en ændring internt for at tillade streaming af live-tv på T-Mobile Home Internet. Det er ikke klart for os, om T-Mobile kunne løse problemet uden samarbejde fra Hulu.\nVi kontaktede Hulus PR-team to gange i løbet af den sidste uge og har ikke hørt tilbage. Hulus majoritetsejer er Disney, og Comcast’s NBCUniversal-division har en tredjedel af stævnet i streamingtjenesten.\nT-Mobile navngav ikke nogen specifikke videotjenester i sin erklæring til os, men fortalte os, at de fleste live-tv-planer skulle fungere fint, ligesom de gør på mere traditionelle hjemme-internettjenester. “De fleste Live TV-tjenester vil arbejde med T-Mobile Home Internet, men det er bedst, at kunderne tjekker med deres valgte live-tv-streamingudbyder for at sikre sig,” fortalte T-Mobile til Ars.\nT-Mobile Home endnu ikke bredt tilgængeligt\nT-Mobile begyndte at tilbyde det trådløse hjemmenetværk i marts 2019 og udpegede et mål om at tjene “op til 50.000 hjem i år i landdistrikter og underforsyede områder af landet.” T-Mobile har ikke sagt, hvor mange kunder tjenesten har nu.\nTilgængelighed er afhængig af kapacitet, da T-Mobile kun tilbyder tjenesten på steder, hvor den kan “levere hastigheder på omkring 50 Mbps gennem fast ubegrænset trådløs service over LTE.” T-Mobile planlægger at udvide til flere områder, efter at den har afsluttet sin verserende fusion med Sprint, hvilket kunne ske i april, men T-Mobile har ikke sagt, hvor langt tjenesten vil udvide i år.\nT-Mobile har sagt, at det vil tage et par år at opgradere tjenesten til 5G og ekspandere over store dele af USA. T-Mobile’s mål er “at dække mere end halvdelen af amerikanske husstande med 5G bredbåndstjeneste – over 100 Mbps – inden 2024.”\nT-Mobile-tjenesten var oprindeligt kun invitation, men du kan kontrollere tilgængeligheden på din adresse på denne side. Da vi prøvede det, bad webstedet os om at indtaste kontaktoplysninger og sagde: “Hvis du er berettiget, giver vi dig et opkald for at afslutte dit køb.”\nHulu-problemet har ramt en række kunder, der bruger T-Mobile-tjenesten på trods af dens begrænsede tilgængelighed. Kunder har diskuteret problemet på Hulu’s supportfora, T-Mobile supportfora og Reddit. En bruger på Reddit klagede over, at “enhver anden LiveTV-konkurrent kan [arbejde på T-Mobile home Internet] helt fint.” En bruger på et T-Mobile-forum klagede over dette