Rettidig omhu | Version2\nAf Poul-Henning Kamp@bsdphk Onsdag, 24. januar 2007 - 10:14 2\nDer har været meget snak om Krak's underlige forretningsmodel i de senere dage og det får mig igen til at tænke på den kortsynethed som Krak og vi andre danskere plages af.\nManden der stort set er ansvarlig for vores nuværende velstand sagde engang: "Intet tab skal os ramme, som ved rettidig omhu kunne afværges". Det elsker vi at citere, men jeg synes egentlig ikke vi er ret gode til at følge det.\nEPJ systemerne skal pinedød hamres igennem nu fordi nogen tror der er en kortsigtet besparelse, men hvad er det langsigtede perspektiv ' Kan vi bruge data til forskning senere '\nData indsamlet for skattepenge hos kort og matrikelstyrelsen og DMI skal vi som borgere betale penge for at få adgang til, selvom vi allerede har betalt en gang før, alene fordi disse statsinstitutioner skal drive "indtægtsgivende virksomhed".\nUniversiteterne skal mikrostyres, så ministeren kan sove roligt i forvisning om at der ikke opstår et "utilsigtet råderum".\nForskere på danske universiteter må ikke skrive open source software, for vi skal "fra forskning til faktura" så hurtigt som muligt.\nPt er der så meget mangel på kvalificeret IT personale at vi står med en god forhandlingsposition. I stedet for mere RAM til PDA'en og større skærm på laptop'en, så synes jeg vi skal slå et slag for fremtiden, næste gang vi skal forhandle.\noffentlige IT projekter skal have en levetidsvurdering: 10 år for programmer, 50 år for data og de skal igennem en offentlig høringsfase, ligesom lokalplaner og andre indgreb i folks liv.\nAlle projektbudgetter skal have 5% slup til "rettidig omhu" som kun kan allokeres ved demokratisk afstemning og sætningen "hvis vi er heldige..." medfører dummebøde og udstødelse fra hele IT branchen.\nPowerpoint og andre slideshow programmer må ikke bruges som beslutningsværktøj. Der skal foreligge en skriftlig redegørelse skrevet på et læseligt sprog.\nIt personale skal holde fingrene fra computeren mindst en sammenhængende time hver arbejdsdag, hvor de i enerum eller fri natur skal tænke grundigt over tingene, istedet for bare at "kaste noget sammen lidt hurtigt".\nAl kode der har noget med personsikkerhed eller datasikkerhed at skaffe skal igennem et kompetent projektuafhængigt code-review og kildeteksten skal være tilgængelig for offentlighedens gennemsyn, men må gerne være beskyttet af copyright.\nDet største problem ved min plan er nok hvad vi skal gøre med alle de penge vi sparer.\nJeg foreslår at vi fordeler dem således:\n25% til den del af personalet der lever op til ovenstående.\n25% til organisationen.\n25% til uddannelse af IT folk\n25% til undervisning af beslutningstagere i IT's begrænsninger.\n#1 Deleted User 24. januar 2007 - 16:51\nDagens Oxymoron: Rettidig Omhu :-)\nDine betragtninger ser fornuftige ud.\nMen jeg har flere gange i de senere år påtaget mig rollen som Rasmus Modsat når det drejer sig om begrebet "Rettidig Omhu" (herefter kaldet RO).\nDer er tale om noget nær en selvmodsigelse, der kan bruges til at slå stort set alt og alle i hovedet - efter min mening.\nDet er blevet berømt via en skibsreders brug af det, men hvis man kigger lidt nærmere på begrebet og brugen af det vil man se, at det bruges til undertrykkende virksomhed - thi man kan ALTID anklage en medarbejder eller kollega for enten ikke at have været rettidig (et gummi-begreb if ever there was one) og/eller omhyggelig (endnu mere gummi).\nGiv mig et hvilket som helst eksempel og jeg vil - med RO som værktøj - kunne kritisere eller rose efter forgodtbefindende.\nSå jeg vil foreslå, at vi danskere - hurtigst muligt - uden unødigt ophold - A.S.A.P. - afskaffer noget, der truer med at blive et traume for alting vi prøver at lave...\nDet synes jeg er det eneste du har glemt efter min første, hurtige gennemlæsning :-).\n#2 Poul-Henning Kamp 24. januar 2007 - 22:29 Blogger\nDet du beskriver der har intet med rettidig omhu at gøre, det er simpelt kværulanteri.\nHvis du ikke kan se forskellen, så tænk på Snorri i (næsten-)python filmen "Eric The Viking": "Nu sidder alle dem med fuldskæg i den ene side og alle dem med overskæg i den anden!"\nDen store fejl ledere begår med kværulanter, er at forlange en løsning eller et alternativ fra dem.\nDet er de ikke nødvendigvis de bedste til, eller for den sags skyld i stand til, at levere, men derfor kan deres kritik godt være berettiget.


PORT-teknologi - Personlig transithåndtering | Schindler Danmark\nPORT-teknologi Personlig transithåndtering\nSchindlers PORT-teknologi revolutionerer den videnskab, det er at optimere trafikstrømme gennem en bygning, og giver samtidigt personlig service og adgangsstyring.\nPerfektion er selvfølgelig lidt af en udfordring i en moderne ejendom, hvor hver tur kan involvere at tage et eller flere lodrette transportmidler, få adgang til sikre områder, navigere til ukendte kontorer og så videre – alt imens du bare ønsker at være på din destination og komme videre med jobbet, som du er i gang med.\nMed PORT Technology by Schindler, der er vores personlige system til transithåndtering, skal passageren blot oplyse sin identitet og ønskede destination ved en PORT Terminal. Resten tager PORT-teknologien sig af ved at planlægge og udføre en problemfri tur ad en optimal rute, der er designet til at tage den kortest mulige tid at gennemføre.\nNogle af standardfunktionerne i PORT-teknologien er en række avancerede muligheder for yderligere at skræddersy systemet til dine behov.\nPORT-teknologien blev designet til at gøre ankomsten til en bygning, hvor man sædvanligvis henvises til en skranke i receptionen, til en helt anden oplevelse. Med PORT kan gæsten, allerede ved skranken, ikke blot verificeres som godkendt, men der kan bestilles en elevator til den foretrukne destinationsetage, og vedkommendes identitet meddeles videre. Og fordi der er tale om en PORT-styring, kan vi garantere, at elevatoren giver den bedst mulige tur, der kan fås med den øjeblikkelige trafiksituation i bygningen.\nHver PORT er udstyret med en læser, der kan kommunikere med alle kompatible radiofrekvensenheder lige fra et simpelt kort til en smartphone. Dette kan bruges til at levere specielle funktioner under normal elevatordrift eller - hvis PORTEN er indbygget i en skranke - til at give et adgangsstyringssystem, der er fuldt integreret med elevatorerne.\nParkering af elevatoren kan konfigureres således, at systemet med statistiske data i realtid kan finde de etager, hvor der er mest sandsynlighed for behov på det givne tidspunkt, og parkerer elevatorerne i overensstemmelse hermed. Eventuelt kan kunden i stedet foruddefinere etager for parkering.\nHindring af dobbelt kortbenyttelse (passback)\nNår PORT bruges sammen med en skranke, forhindrer denne funktion en bruger i at sende sit kort tilbage gennem skranken for at lette adgangen for en anden person ved at annullere den anden transaktion ved den pågældende skranke eller andre i nærheden.\nVideregivelse af ID\nDenne tilvalgsfunktion bruges til at minde passagerer om ikke at gå ind i en kabine, for eksempel sammen med en kollega, uden at bruge deres ID-kort. Hvis en passager går ind i en elevator uden at bruge sit badge, pålægges en sanktion, næste gang dette ID-kort bruges. Dette kan være i form af en advarselsmeddelelse på PORT-skærmen til et krav om at nulstille badgen ved sikkerhedsskranken i lobbyen.\nI mange høje bygninger er det ønskværdigt at maksimere udnyttelsen af elevatorskakte ved at installere dobbeltdækselevatorer. Med konventionelle systemer kan disse vise sig at være meget frustrerende for brugeren, hvis f.eks. det nederste kabinedæk hele tiden stopper på grund af servicebehov på det øverste dæk, eller der er forvirring om, hvilken kabine man skal gå ind i nede i lobbyen. Med PORT-teknologien er dette problem stort set fjernet. Da vi kender alle passagerer og deres destinationer på forhånd, stopper dobbeltdækselevatorerne ikke oftere end enkeltdækselevatorer. Derudover eliminerer den avancerede vejvisning fra PORT-skærmen enhver grund til forvirring hos passagererne.\nShuttle-service mellem to etager kan virke som den enkleste form for elevatordrift. Men, hvis den ikke er optimeret, er der faktisk risiko for at transportere langt færre mennesker end den teoretiske kapacitet, hvilket kan forårsage lange ventetider. PORT-teknologiens Shuttle-styring bruger værktøjer til vurdering af passagervolumen til at opsætte et avanceret kørselsmønster, der hele tiden maksimerer flowet gennem systemet og minimerer ventetider.\nForebyggelse af trængsel\nI sky-lobbyen, hvor passagererne afsættes af elevatorer, der kommer fra hovedlobbyen, for derefter at fortsætte med elevatorer til højereliggende etager, er der altid en vis frygt for, at der kan forekomme trængsel. Ved at sammenligne antallet af mennesker afsat i sky-lobbyen med antallet, der forlader systemet, kan systemet forudse denne risiko og forsinke antallet af afsatte personer, indtil der er skabt plads.\nDa PORT-teknologien ved, hvem der er steget ud på hver etage, kan den danne sig et billede af passagerfordelingen på hver etage. I tilfælde af behov for evakuering kan systemet afgøre, hvilke etager der kan evakueres via trappeopgangene uden trængsel, og via disse beboeres skærme råde dem til at bruge trappen. På andre etager kan den tilbyde elevatorevakuering og, da den kender antallet, kan den sende elevatorer nok til at rumme alle på en bestemt etage på én gang og dermed undgå panik.\nUnder normale omstændigheder er en elevators konfiguration designet til at yde fremragende service til passagererne. Der kan dog være tidspunkter - på grund af usædvanligt mange besøgende eller et stort antal uvirksomme elevatorkabiner (f.eks. på grund af byggeri) - hvor dette ikke længere er tilfældet. Ved at bruge den avancerede kommunikationsevne indbygget i PORT-teknologien kan passagererne instrueres i enten at tage trappen ned til næste etage og tage elevatoren derfra eller blive sat af en etage højere end den, de skulle til. Dette gøres for at kombinere nødvendige stop og derfor - ved at gøre elevatorerne hurtigere disponible - opnå en større håndteringskapacitet for den enkelte elevator.\nTilvalg af energistyring (ECO-tilstand)\nI perioder med lidt trafik vil et typisk elevatorsystem - i et forsøg på at minimere ventetider - give hver enkelt person sin egen kabine. Da en elevator afbalanceres ved halv belastning, resulterer det i mange ture med ret ubalancerede belastninger og deraf følgende højt energiforbrug. I ECO-tilstand planlægges "lavtrafikture" for at give rimelige snarere end minimale ventetider. Det betyder, at ikke alle elevatorer er nødvendige, hvilket giver betydelige energibesparelser, som øges ved at rykke lidt rundt på antallet af passagerer pr. kabine, så man kommer så tæt på den balancerede last som muligt.\nKunder, der har behov for detaljerede oplysninger om driften af deres system, har mulighed for en omfattende rapporteringspakke.\nPORT, der er særligt velegnet til store elevatorgrupper eller lineære opbygninger i tungt trafikerede erhvervsbygninger, kan øge håndteringskapaciteten og reducere køretiderne – hver op til 35 %.\nPORT mindsker trængsel både i forhallen og inde i kabinen ved at sætte passagerer, der rejser til de samme etager, sammen i grupper. PORT kan give fuldt integreret bygningsadgang, og myPORT – elevatorstyring og sikret adgang til bygninger fra din smartphone.\nPORT-ECO-teknologien overvåger trafikforholdene kontinuerligt og holder gennemsnitlige ventetider under eller på det specificerede niveau, samtidig med at den sparer den maksimale energi.\nMed Schindlers PORT-teknologi har du potentialet til at fjerne mange af de eksisterende begrænsninger på udformningen af interiører, og det giver dig større frihed, når du designer den næste generation af bygninger.\nPORT-teknologien tilbyder forskellige måder at komme gennem bygninger uden overhovedet at røre en elevator eller endda en dør.\nBranchens bedste til styring af trafikken\nPORT-transithåndtering repræsenterer en større udvidelse af systemkapaciteten i basisserien af PORT. Der fås en virkelig integreret løsning, der muliggør sikker og bekvem rejse helt fra ankomsten til bygningen til den videre tur, og til passageren forlader den igen. Det omfatter en række terminaler med specialiserede anvendelser for besøgende, parkering, døre, kontorer og boliger.


Vinderforslag: Glasmuseet skal udvides med glas | Syddjurs | amtsavisen.dk\nVinderforslag: Glasmuseet skal udvides med glas\nPubliceret 06. september 2017 kl. 15:13\nVinderforslaget til en udvidelse af Glasmuseet Ebeltoft, udarbejdet af AART architects.\nUdvidelse af Glasmuseet Ebeltoft er kommet et skridt nærmere. Vinderprojekt er udpeget.\nEbeltoft: Blandt tre forslag til en udvidelse af Glasmuseet Ebeltoft er valget faldet på forslaget udarbejdet af AART architects. Der er tale om et udadvendt byggeri, der åbner sig mod omgivelserne og styrker kontakten til vandet. Forslaget giver nye muligheder for at formidle glaskunstens og håndværkets mange facetter.\n- Museet har behov for mere plads - til vores formidling, til vores udstillinger og til at servicere vore mange gæster. Den nye tilbygning giver os alt dette og i tilgift en bygning, der rummer overraskelsen og pirrer nysgerrigheden, fremhæver museumsdirektør Dan Mølgaard.\nSiden 1986 har Glasmuseet Ebeltoft præsenteret moderne glaskunst i verdensklasse. Først i den gamle og statelige Toldbod og fra 2006 tillige i den moderne fløj. Med den foreslåede udvidelse forbedres de eksisterende museumsbygninger. Det bærende element er tagskiven, der er udformet som en cirkel og beklædt med glas.\nVia museumshaven er der adgang til taget, hvorfra såvel Kampmanns smukke Toldbod som udsigten over vigen til Mols Bjerge kan nydes. /EXP


Normann Copenhagen Herit stol - spisebordsstol i røget eg / læder\nHerit stol i et klassisk og enkelt design fra Normann Copenhagen. Den enkelte stol har klassiske detaljer og moderne med referencer til dansk møbelhistorie.\nStolen er lavet i plastik og solid træ med polstret lædersæde. Stolens plastik dele er støbt med en kerne af skum. Denne innovative teknik gør det muligt at lave stor variation i tykkelsen, der skaber den bedste siddekomfort og konstruerer designes kurvede linjer..\nHerit stol anbefales som spisebordsstol i køkkenet eller stuen. Herit stolen fås i røget eg med sæde og ryg i følgende farver: Grå, hvid, sand og sort, samt grøn.\nVedligeholdelse og rengøring: Rengøres med en fugtig klud. Brug varmt vand med sæbespåner.


Catfish Rebound: Er det for tidligt for Kailani at være i et andet forhold? - Mtv Viser\nCatfish Rebound: Er det for tidligt for Kailani at være i et andet forhold?\nSom Selena Gomez engang sang, hjertet vil have hvad det vil have . Men ønsker hjertet nogle gange, hvad det vil lidt for tidligt?\nDet er det spørgsmål, vi stiller efter aftenens afsnit af Havkat , som fremhævede en kvinde ved navn Kailani. Den 23-årige var stadig ved at helbrede fra en nylig skilsmisse-hendes mand i kun seks måneder havde snydt hende-da hun blev 'reddet' af Sam. Som Kailani fortalte, gav den 19-årige, hun mødte online, den trøst og støtte, hun havde brug for, og de to blev hurtigt forelskede. Men fishy adfærd dukkede op: Sam nægtede at møde Kailani personligt, og da Nev og Max lavede en baggrundsundersøgelse, fandt de, at de fotos, han havde sendt, tilhørte en kærlighed ved navn Dom.\nKailanis reaktion, da han fortalte Sam, var ikke fyren på billederne: 'Jeg vil vide, hvem fanden jeg har talt med hele tiden.'\nHun fandt hurtigt ud af det: Sam dukkede uventet op i Kailanis hus og forklarede, hvorfor han havde valgt at stille sig som den stødige Dom.\n'I gymnasiet fik jeg gjort grin med meget, fordi jeg har feminine træk,' sagde han. 'Så jeg ville vide: Hvis jeg var anderledes, mere mandligt udseende og alting, ville folk acceptere mig anderledes?'\nMen Sams historie var ikke hele sandheden og intet andet end sandheden: Næste dag mødtes han med bare Nev og Max for at dele sin komplette historie.\n'Jeg hedder Sam, men mit fødselsnavn er Samantha,' sagde han. 'Jeg gennemgår processen med at blive til en han ... jeg oprettede profilen for at teste farvande. Jeg ville vide, om det virkelig var noget, jeg virkelig ville - at være en mand. Og så kom Kailani rundt, og hun fik mig til at føle mig accepteret ... jeg havde egentlig aldrig tænkt mig at såre hende. '\nhvad blev den første film udgivet med en pg-13 rating?\nMen på trods af hans hensigter, Sam gjorde gjorde hende ondt - som det fremgik af, da han endelig fortalte hende hele sandheden.\n'Du løj - lige så meget som min mand gjorde,' sagde Kailani. 'Vi kunne have været venner. Du skulle bare have været dig selv, fordi jeg ville have accepteret dig for dig. '\nTil sidst så det imidlertid ud til at Kailani tog imod Sam.\n'Jeg er ikke sur på dig,' sagde hun til ham efter nogle øjeblikke af fordybelse. 'Jeg vil ikke have dig ikke i mit liv, men jeg har brug for lidt plads. Men jeg vil gerne have, at du er min ven. '\nTo måneder senere var der dog ikke noget venskab at finde: Da Nev og Max videochatte med Kailani, afslørede hun, at hun ikke havde været i kontakt med Sam. Faktisk havde hun allerede en helt ny kæreste og sagde, at hun lykkeligt gik fremad.\nMen er det lidt for tidligt for Kailani at hoppe tilbage i datingverdenen? Synes du, hun skal tage nogle for at helbrede fra sit brudte ægteskab og Havkat forhold til Sam? Fortæl os, hvis du synes, at Kailani er på vej tilbage - eller hvis du mener, at hun har ret til at tage fat og komme videre - og fange endnu en episode onsdag kl. 8/7.\nhvordan man bruger rosmarinolie\nbrendon urie og ryan ross\nmikayla fra er du den ene\nretin a for rynker før og efter


XQ28, Hånd i hånd med frygten\nChristine Gjerulff og Mikkel Reenberg giver flere bud på frygt i den sjove og tankevækkende T-error på Teater Får302., Foto Thomas Cato\nHånd i hånd med frygten\nPå Teater Får302 tager de frygten under kærlig og skarp behandling. Det er der blevet en rammende og sjov forestilling ud af.\nVi er til et forældremøde på Teater Får302s lille scene. Kaffe og kage er på bordet, men fra det øjeblik de to skuespillere Christine Gjerulff og Mikkel Reenberg træder ind på scenen, har de frygten lige i hånden.\nDet begynder med et opråb om en sort frakke i garderoben på vej ind, der ser mistænkelig ud – ligner et mennske der hænger der.\nDerfra går det hånd i hånd med den ene historie efter den anden om frygt og terror. Ikke kun terror på den ydre politiske bane – også terror tæt på livet i form af mobning i skolen.\nDet hele serveres med et frækt glimt i øjnene – især er historien om børneorm ubetaleligt morsomt leveret – men der er også hårde slag og skarpe stik til den danske fremmedfrygt og til det faktum at mange frygter terror og tager alskens forholdsregler, og dermed har terroristerne i en eller anden forstand opnået hvad de ville.\nBåde Christine Gjerulff og Mikkel Reenberg giver præcise portrætter af de mange karakterer de fremstiller, og det er stramt og effektivt sat i scene af Kamila Bach Mortensen, og godt skruet sammen af dramatikerne Line Mørkeby og Andreas Garfield.\nEnkelte steder virker scenerne lidt påklistrede, og vi er meget rundt i samme emnekasse, men især forældre til børn i skolealderen vil nikke genkendene til mange af scenarierne.\nDet er en rap lille sag på 75 minutter der både morer og sætter tanker igang.


Scope > Forum > Filmanmeldelser > Yesterday, Today, Tomorrow\nOverblik Indlæg Brugere Samlinger Du er her: Scope > Forum > Filmanmeldelser > Yesterday, Today, Tomorrow\nLa La Land: Yesterday, Today, Tomorrow\n25/03-17Yesterday, Today, Tomorrow\nDer er elementer af stor elegance, ægte filmmagi og mesterlig begavet filmkunst i instruktørs Damien Chazelle musikalske kærlighedserklæring til blandt andet Hollywood. Som helstøbt værk fungerer ”La La Land” så desværre ikke helt så fantastisk, som den gør i enkeltdele.\nHistorien føles aldrig helt fyldestgørende på mig. Uden at efterlade mig kold, så har den ikke nok følelsesmæssigt pondus, til at gøre et dybere indtryk og deraf kommer også en følelse af, at filmen er mere overfladisk end nødvendigt, selv for musicalgenren.\nDer bydes ellers på en både sød og ikke uvæsentlig fortælling om kærlighed og drømme, tilsat en vedkommende underliggende tematik, der både peger bagud (som de slidte vægmalerier og andet f.eks. er et fint symbol på) og fremad med gode pointer om både mennesker og kunst, om at skabe og glemme, at miste det gode hvis vi ikke dyrker det, men samtidig at intet nyt skabes ved kun at rette blikket bagud. På den måde er der meget at elske i ”La La Land”.\nMusikken fungerer fint, selv om jeg savner det helt store nummer der rykker, hittet man virkelig husker og lyster at høre igen og igen. Dansen blæses man heller ikke bagud over. Den er tam og skuffende. Heldigvis kompenserer filmens tekniske aspekt ret godt for dette i store dele af filmen. Der er lækre farve- og billede kompositioner med mere.\nI hovedrollerne er Emma Stone og Ryan Gosling et godt match på papiret. Stone er også helt vildt charmerende. Gosling er normalt også en fantastisk dygtig skuespiller, men hans forsøg på en laid back charme a la de store forbilleder fra fortiden i tilsvarende film, kan sine steder godt fremstå som om han er uinspireret og lad.\nMen altså, der er meget, rigtigt meget faktisk at elske i ”La La Land” og jeg ville så gerne knuselske den, for der er vitterligt meget der tiltaler mig og taler til mit filmhjerte. Havde den pokkers historie dog bare fungeret bedre.\n26/03-17Yesterday, Today, Tomorrow\ngodt indlæg, hr., og jeg er ganske enig med dig\n30/03-17Yesterday, Today, Tomorrow\nHmm tænkte dog på den da jeg læste denne artikel ...\nKan dog godt følge dig ... Chazelles fortællestil er finurlig. Og er man 40+ er filmens lektie jo bare en af livets mange imperfections. Men hustuen der tændte af på Hail Caesar sagde at filmen sad i hendes krop flere dage efter.\nArtiklen rammer nok meget godt et strejf af at alle drømme også har en pris, på samme måde som filmen. Jeg ved ikke helt hvor du vel hen med det sidste du skriver. Måske blot en konstatering?


biskopper Arkiv - Kirkepartner\nBiskopper drøfter skolereform\n21. september 2016 Carsten Dybkjær 0\nPåskeprojekt, klimatopmøde og skolereformen blev diskuteret, da biskopperne havde møde i Aalborg – Nyheder\nLovforslag om biskopper udskydes\n22. november 2013 Carsten Dybkjær 0\nLigestillings- og kirkeminister Manu Sareen har besluttet at udskyde den videre behandling af et lovforslag om tidsbegrænset ansættelse af biskopper. Lovforslaget betyder, at fremtidige biskopper kun må sidde i 10 år. I dag kan de […]\n30. oktober 2013 Carsten Dybkjær 1\nBiskopperne vil nu tælle hvor mange, der går i kirke. Tidligere har de været modstandere af kirketælling. Men den megen snak om kirkelukninger har medvirket til at biskopperne nu vil skaffe dokumentation som skal bruges […]\n3. oktober 2013 Carsten Dybkjær 0\nDet skriver biskopperne på foranledning af spørgsmål fra Kristeligt Dagblad. I det følgende bringer vi biskoppernes svar:Er du generelt for eller imod, at kirker eventuelt lukkes/tages ud af brug?Det er folkekirkens første og vigtigste opgave […]\nBiskopper: Send penge og bed for ofrene i Syrien\n23. september 2013 Carsten Dybkjær 0\nBiskopper opfordrer danskerne til at sende penge og bønner til Syrien. Vi bringer her brevet i fuld længde. Åbent brev fra folkekirkens biskopper til den danske befolkning og folkekirkens menigheder: En af den nyere tids […]


Fu Manchu-interview – diskant.dk\nIkke-kategoriseret juni 26, 2007 april 2, 2009\nFu Manchu – Et godt riff husker man.\nDet amerikanske stoner-band Fu Manchu udgav tidligere på året deres 10. studiealbum We Must Obey. Diskant.dk har mødt guitarist Bob Balch og bassist Brad Davis til en snak om pladen og bandet generelt.\nDiskant: Hvilke forskelle er der på det nyeste album We Must Obey og de tidligere Fu Manchu albums?\nBob: Vi indspillede stort set det hele live, og det er jo også sådan det burde være. Og så var det på et nyt label. Century Media har gjort et stort stykke arbejde.\nDiskant: Hvad har de gjort anderledes?\nBob: De har fået pladen ud i butikkerne i Europa.\nBrad: Pladen er rent faktisk udkommet i Europa.\nBob: Ja, den sidste plade blev en såkaldt ”soft”-udgivelse, hvilket betyder at den ikke udkom så mange steder. Men den nye plade kan man få over alt.\nDiskant: Century Media er jo også noget større end DRT, der udgav sidste plade.\nBob: Mammoth (selskabet før DRT, red.) var cool, men ja, Century Media er klart større end DRT.\nDiskant: Når man køber We Must Obey på vinyl følger der en cd med. Det er sgu’ da en ret god idé.\nBob: Det var vores labels idé.\nBrad: Ja, det var en helt fantastisk idé.\nBob: Og vinyl-versionen er jo faktisk billigere end cd-versionen. Og så får man alligevel begge.\nDiskant: Så i sværmer specielt for vinyl?\nBrad: Ja, vi forsøger at sikre os at alle vores plader udkommer på vinyl.\nBob: Det lyder bare så meget bedre.\n“HVAD, HANDLER DET OM SEX?”\nDiskant: Titlen på den nye plade, We Must Obey, hvad refererer den til? Hvem adlyder I?\nBrad: Det ved jeg faktisk ikke. Det var jo Scott, der fandt på titlen, men det er sikkert et eller andet han var sur over. Det handler vel om det klassiske med at gøre hvad man gør, og ikke blindt følge andre. I går spurgte en journalist om den handlede om sex – ”hvad?”, ”Ja titlen er klart sexuel!” – Ha ha . Den kan åbenbart referere til alt muligt.\nDiskant: Så temaet for pladen er altså ”tro på dig selv”. Kan i fortælle lidt om de andre temaer i har behandlet i løbet af årene?\nBob: På det seneste har vi gjort et forsøg på at komme væk fra bil-temaet, som vi har dyrket meget tidligere. Og det er sådan set det eneste gennemgående tema vi har haft gennem tiden. Men ellers er det Scotts område.\nDiskant: Den nye plade er mere aggressiv end de foregående plader. Skyldes det, at I netop har optaget pladen live?\nBob: Det ved jeg ikke rigtigt. Vi har siddet på sangene i lang tid, og vi sad bare derhjemme og ventede på at komme i gang og ud og spille. Så det er nok en udløber af den her lyst til at trykke den af.\nDiskant: Så selskabsskiftet påvirkede jer også musikalsk.\nBob: Ja, og på en måde var det jo ret godt, for vi fik et hårdt rockende album ud af det.\nKUN TO LAG\nDiskant: Hvad er det vigtigste I lært af at indspille så mange plader gennem årene?\nBob: At være godt forberedt.\nBrad: Bands laver de bedste takes, hvis de kender sangene godt, men man kan aldrig forberede sig fuldstændigt. Når man indspiller en plade er der så mange elementer, man ikke har kontrol over.\nDiskant: Men I indspiller altid live?\nBrad: Ja, sådan har det næsten altid været. På The Action Is Go er der lidt flere overdubs, og den plade var også lidt mere orkestreret. Jay Yuenger (White Zombie, red.), der var produceren på den plade, elsker at smide en masse sjov og ekstra ting ind i numrene.\nDiskant: Hvor mange guitar-lag har I i jeres numre?\nBob: Det er som regel bare mig og Scott, der spiller rytme, og så måske en lead. Hvis vi lige vil give den en ekstra tand, kan vi finde på at smide en guitar mere på.\nBrad: Ja, men som regel er det kun to rytmeguitarer. Og det lyder jo stadig fedt sådan.\nDiskant: Hvor meget tid brugte I på at indspille We Must Obey ?\nBob: Jeg tror det var tre uger.\nBrad: Ja, så lidt tid som overhovedet muligt.\nBob: Det er en fast regel hos os: Bare at gå ind og få det overstået.\nSAMME BUKSESPONSOR SOM ET BLACKMETALBAND?\nDiskant: Hvis I skulle komprimere essensen af Fu Manchu, hvad er det så, der adskiller jer fra Slagmålsklubben eller Dimmu Borgir (Bob og Brad sidder og bladrer i et musikblad med artikler om de nævnte bands, red.)?\nBob: Det må være læderbukserne…ha ha. Vi har forsøgt at få den samme buksesponsor, men det gik ikke rigtigt. Nej, jeg ved det faktisk ikke. Jeg er ikke så opmærksom på, hvad der sker musikalsk derude. Jeg lytter til det, der er på min IPod. Hvis jeg falder over noget, og jeg synes om det, så lytter jeg til det. Vi lever nok lidt i vores egen verden, hvad det angår.\nBrad: Ja, vi skriver bare sange vi kan lide at spille, og jeg tror ikke vi bruger ret meget tid på at gå efter et specielt image eller noget i den stil. Jeg ved ikke om de her Dimmu Borgir fyre er gode eller dårlige, men måske vi skulle overveje at få nogle nittebukser.\nDiskant: Hvilke bands insprerer jer?\nBob: Alt muligt. 70’er rock, hardcore, punk, og det er nok et mix af alt det der, som Fu Manchu er gjort af.\nDiskant: Var jeres specielle lyd et bevidst valg fra starten?\nBob: Jeg kunne li’ Fu Manchus lyd inden jeg kom med i bandet. Den her meget fuzzede lyd. Da jeg blev en del af bandet, prøvede jeg bare at udfylde en andens sko, men selvfølge skal Fu Manchu have høj fuzzet lyd. Det er jo et meget riff-orienteret band.\nDiskant: Hvad er et godt riff?\nBob: Noget man husker.\nDiskant: Jeres musik er jo ret meget baseret på powerchords. Er det en begrænsning? I har jo trods alt spillet den her musik i 20 år, så nogen udvikling er der vel?\nBob: Ja, det er underligt. Jeg ved ikke helt hvordan vi gør det. Vi skriver bare en masse riffs, og er de gode, så beholder vi dem.\nIKKE ANDERLEDES NOK, ELLER…\nDiskant: Tænker I over at der skal være en udvikling i musikken ifht det I har lavet tidligere?\nBob: Ja, det er vi faktisk opmærksomme på. Hvis vi laver et nyt riff, og det minder om noget andet vi har lavet, så bruger vi det ikke.\nBrad: Vi får jo mange kommentarer når vi laver nye plader. For nogle lyder den nye plade for tæt på de gamle, og for andre lyder den ikke anderledes nok. Man kan ikke tilfredsstille alle, så vi går bare efter at stille os selv tilfreds. Hvis folk kan lide det, kommer de jo til koncerterne.\nDiskant: Hvordan skriver I numrene indbyrdes i bandet.\nBob: En af os kommer med et riff og spiller det for de andre. Synes de så det er fedt, er det et puslespil at få de forskellige dele sat sammen. Og så er det Scott, der laver teksterne.\nDiskant: Bliver sangene lavet som instrumental-numre?\nBob: Ja, vi hører faktisk ikke teksten, før der er et par dage til vi skal i studiet. Sangene er helt færdige før der kommer tekst på.\nDiskant: Så I er stadig et rockband, der jammer sangene frem.\nBob: Nej, vi jammer ikke som sådan. Vi spiller de riffs vi har, og så eksperimenterer vi med at sætte det sammen.\nBrad: Efter vi har lavet så mange plader, kan vi ret hurtigt fornemme hvor lange stykkerne skal være, så vi agerer faktisk selv producere. Vi kan godt lide at gøre et stort forarbejde inden vi går i studiet, så vi ikke bruger så meget tid der. Når vi først er klar til at gå i studiet, så er numrene også helt gennemarbejdede.\nDiskant: Indspiller I også i øvelokalet, tager musikken med hjem og arbejder videre med det derhjemme?\nBrad: Ja, præcis.\nMASSER AF NOSSER\nDiskant: Kan I give os noget info om jeres gear ifht jeres meget specielle lyd.\nBob: Nej…. Ha ha! Nej, det er jo bare et par pedaler, et par guitarer og så nogle forstærkere. Vi kan lide at bruge forskellige ting. Der er den her fyr i New York, som laver nogle pedaler under mærket Vintage Tone Project, og de lyder fedt. Og Scott bruger en gammel Crown fuzz, som vi også har brugt på en række tidligere plader. Den blander vi med den klassiske Marshall lyd.\nBrad: Jeg har brugt den samme G&L-bas og ampeg-forstærker på alle plader.\nDiskant: Bruger du nogen former for distorition på bassen?\nBrad: Nej. En distortion-pedal fjerner bunden fra bassen, selvom jeg egentlig godt kan lide den forvrængede lyd. Men hvis du bare skruer forstærkeren højt nok op, bliver den distorted, men vil stadig have… nosser. NOSSER!\nDiskant: For mange er I en form for Stonerrock-legender. Hvad mener I selv om betegnelsen?\nBob: Det ved jeg ikke. Det er jo ikke fordi vi skriver sange om pot eller sådan noget, men hvis folk er til den genre, og de hører om os derigennem, er det fint for mig. Vores crew ryger mere pot end os.\nDiskant: Så I opfatter ikke jer selv som et stonerband?\nBrad: Det er jo ikke rigtig noget vi går og tænker over. Jeg plejer bare at kalde det rock. Jeg fjerner stoner-delen.\nSTØRRE I EUROPA\nDiskant: Sidst i spillede i Danmark var det på landets største scene…\nDiskant: Ja, og denne gang er det på en af landets mindste spillesteder. Det er vel to helt forskellige oplevelser?\nBob: Jeg tror der er tale om en booking-ting. Vi kunne nok have spillet et andet sted end Loppen, men det var faktisk et ret fedt sted. Det er jo altid fedt at spille en udsolgt koncert, men Roskilde var også virkelig fedt. Det var en god dag, hvor de bl.a. lavede steaks bag scenen. Det er det eneste jeg husker…ha ha! Helt fantastisk at komme ned fra scenen, og så står der en steak og venter på dig.\nDiskant: Hvor er i størst? I Europa eller USA?\nBrad: Jeg tror vi er større her.\nBob: Ja, men den amerikanske tour vi lige har overstået var også ret god. De fleste koncerter var udsolgte og også større end de nogensinde har været i USA. Men, vi klarer os vist bedre i Europa.\nDiskant: Så I sælger også flere plader her?\nBob: Ja, men i USA går det også ok.\nDiskant: Hvorfor tror I, det hænger sådan sammen?\nBob: Europæerne er nok bare mere til den her type musik. Jeg ved ikke helt hvordan scenen ser ud herovre, men min opfattelse er, at I er mere opsøgende. Der er en større tendens til at gå ud og finde ny musik, og det er jo fedt.\nDiskant: Hvordan vil I sammenligne det at spille en festival under åben himmel i modsætning til en lille tilrøget klub?\nBob: Jeg kan godt lide festivaler, fordi du får muligheden for at spiller for en stor gruppe mennesker, der aldrig har hørt om dig før, men de er der for at høre andre bands. Jeg tror dog at jeg er mere til mindre spillesteder, for det lyder bare bedre.\nDiskant: Har i nogle favorit Fu Manchu-numre?\nBob: Jeg er ret vild med at spille ”We Must Obey”.\nVI SPILLER HVAD I VIL HØRE\nDiskant: Når I spiller live, råber folk på numre, og I spiller nogle af de numre folk ville have. Det virker som om I har en ret løs setliste?\nBob: Hvis der virkelig er et massivt krav fra publikum om specielle numre, så spiller vi dem sandsynligvis. Men kun hvis det er piger der skriger på numrene…ha ha!\nDiskant: Men I kan vel ikke øve det hele op?\nBob: Nej, vi mødes måske fire-fem gange inden touren og spiller settet igennem, og så er det af sted.\nBrad: Vi plejer at tænke på den seneste tour, og på hvilke sange vi ikke fik spillet der. For vi har jo faktisk ret mange numre – ca 130 sange. Så der er jo ingen chance for at vi spiller bare en tredjedel af numrene. Vi spiller nok nærmere 10%, og derfor har vi en rotationsordning blandt numrene. På denne tour har vi f.eks. spillet ”Grendel, Snowman”. Det nummer har vi aldrig spillet live før, så det var ret fedt at få det på banen.\nDiskant: laver I en ny setliste hver aften, eller hvordan fungerer det?\nBob: Vi skifter lidt ud I den, men overordnet set er der ikke de store forskelle. Der er vel omkring fire sange vi skifter imellem.\nBrad: Det kan være det er en ”Boogie Van”-aften eller en ”Weird Beard”-aften.\nSCOTT ER POSTBUDET\nDiskant: Det virker som om I er i meget tæt kontakt med jeres fans. I styrer selv jeres merchandise-salg på nettet og skriver man til jer svarer I. Hvad betyder jeres fans for jer?\nBob: Den eneste grund til vi har mulighed for at turnére er pga. publikum. Jeg har aldrig forstået hvorfor nogen bands opfører sig som fjolser overfor deres fans.\nBrad: De forskellige forums er et godt, venligt miljø, hvor vi kan kommunikere med vores fans, så dem tjekker vi da ud. Og er der nogen der stiller et spørgsmål, så svarer jeg da.\nDiskant: Det virker også som det er jer selv, som går på posthuset og sender bestillingerne fra jeres garage-shop på nettet. Er det sådan det fungerer?\nBrad: Det er Scott, der tager sig af alt det.\nBob: Ja, Scott er postbudet.\nDiskant: Hvornår kan vi forvente et nyt Fu Manchu-album?\nBob: Nu er det her jo lige udkommet, så forhåbentligt går der et par måneder endnu med at turnére for det.\nBrad: Som regel når vi er på et godt label, så udgiver vi en plade om året. Men pga. alle problemerne med den sidste plade, har det ikke været muligt for os at udgive en plade før nu.\nDiskant: Så pladerne vil flyde i en lind strøm fra nu af?\nBob: Ja, for jo længere tid vi er hjemme, jo flere penge bruger vi.\nDiskant: Skriver I mens I er på tour?\nBob: En lille smule. Der kommer et riff hist og pist, og så tager vi dem med hjem og gør numrene færdige.\nBrad: Vi kan ikke lide at bruge så meget tid på soundchecks, så der bliver ikke jammet så meget.\nDiskant: Jeg kunne godt tænke mig at spørge jer om jeres supportbands på denne tour…\nBob: …sådan nogle bøsserøve! (Forsangeren fra Truckfighters er i rummet, red.)! Nej, de er helt kanon.\nDiskant: Har I selv udvalgt dem, eller var det jeres label?\nBob: Vi fik tilbudt et par bands, men ud fra dem har vi selv valgt. Vi synes om dem.\nBrad: Vi har netop overstået en 6 ugers tour med Valent Thorr, så når denne tour er slut har vi været sammen i 3 måneder. Men begge bands er super fede.\nDiskant: I har turnéret i godt og vel 15 år. Hvad har holdt jer kørende i al den tid?\nBob: Ingen anelse. Jeg kører knapt nok lige nu…ha ha. Nej, jeg elsker bare at komme ud og spille. Jeg kan godt lide at være hjemme ved min kone, men efter noget tid kommer den der kløen, og så ved man det er tid til at komme ud på tour igen.\nRapport fra Rock Hard Power Spray lyttesession


De Bedste Foredragsholdere om Fremtidsforskning - Book Nemt Foredrag\nForedragsholdere om Fremtidsforskning\nVores foredragsholdere om fremtidsforskning giver jer en berigende indsigt i, hvad der kan forventes af de år, der ligger foran os.\nDet er svært at planlægge en strategi for fremtiden på arbejdet, men også privat, når vi ikke kender til den udvikling, som vi vil møde. Hvilken tendens vil vi se? Vil der være uoverkommelige udfordringer og forandringer?\nPå baggrund af videnskab og forskning vil vores spændende foredragsholdere om fremtidsforskning nedenfor oplyse publikum om, hvad vi kan forvente af fremtiden. Hvordan kan vi forberede os på den?\nBook den perfekte foredragsholder om fremtidsforskning\nUdfyld den uforpligtende forespørgsel, og så hjælper vi dig med at finde den bedste foredragsholder om fremtidsforskning til din virksomhed. Vi kontakter dig snarest.\nCarsten Beck foredrag baserer sig på fremtidsforskning og medarbejderudvikling på forarbejde med den enkelte kunde, og de bliver derfor vinklet netop i forhold til de muligheder og udfordringer, som I står overfor. Samtidig er han en af...\nFremtidsforsker, forfatter, konsulent, Ph.d. og foredragsholder med ekspertise i fremtidens arbejdsmarked og miljø.\nNår det kommer til fremtidens samfund er Jesper Bo Jensen en anerkendt og ofte benyttet foredragsholder. Han kombinerer viden med en fængslende og humoristisk fremstilling, hvilket har gjort ham populær som foredragsholder i mange kredse –...\nAlle foredragsholdere om fremtidsforskning (13)\nFremtidsforsker hos Fremforsk - Foredrag om bl.a. generation Y og Z, megatrends og fremtidens arbejdsmarked.\nEr du forundret og nysgerrig på fremtiden? Så er fremtidsforsker Marianne Levinsen den helt rette til at svare på dine spørgsmål. Marianne kan i sine foredrag gøre dig klogere på bl.a. fremtidens arbejdsmarked, forældre og børn, offentlige...\nProfessor og foredragsholder med ekspertise i blandt andet digital omstilling i uddannelser og teknologi i skoler.\nOle Sejer Iversen er professor i Child Computer Interaction ved Center of Advanced Visualization and Interaction (CAVI) på Aarhus Universitet og fokuserer i sin forskning på udvikling af digital teknologi med og til børn. Han er en af landets...\nSelvstændig erhvervsforsker og ekstern lektor på CBS - Foredrag om de såkaldt digitale indfødte og om vores hastigt voksende digitaliserede hverdag.\nHvordan skal vi opføre os i den digitale tidsalder, som vi befinder os i lige nu? Og hvordan sker der med de første digitale indfødte, når de nu bevæger sig ind i voksenlivet og ud på arbejdsmarkedet? Søren Schultz Hansen har de sidste 10 år...\nJournalist, forfatter og foredragsholder - Foredrag om blandt andet økonomi og det nye digitale arbejdsmarked.\nPeter Hesseldahl er den perfekte guide til en tur til fremtiden. Som journalist har han dækket fremtiden og teknologiens frontlinje - og som fremtidsforsker har han arbejdet med trends, scenarier og strategi for en stribe store danske og...\nUddannet boghandler, videnskilde, storinspirator og foredragsholder indenfor emner omhandlende teknologi.\nPreben Mejer er en af Danmarks absolut største kapaciteter, hvad angår den teknologiske udvikling og IT, og holder levende og engagerede foredrag om vores digitale fremtid, udfordringer og muligheder. De er fortalt med masser af underholdende...\nHvad har internationale mastodonter som Sony Ericsson, Samsung, Microsoft, HP, Audi og Mars – samt stolte nordiske virksomheder som Statoil, DNB, IKEA, Vestas, LEGO, B&O og A.P. Møller Maersk Group tilfælles? I løbet af de sidste 18 år er...\nForfatter, forsker og Ph.D. med speciale i sociale medier og nye teknologiers indvirkning på samfund, marked, ledelse, kommunikation og marketing.\nSom foredragsholder scorer Morten Bay altid højt på evalueringsskemaerne på grund af sin enorme indlevelsesevne, smittende energi og måden, hvorpå han altid skaber relevans ved at tilpasse sit budskab til det enkelte publikums interesser....\nOm emnet: Fremtidsforskning\nDe absolut mest vidensrige foredragsholdere om fremtidsforskning er klædt på til at give publikum et indblik i uvisheden.\nFremtiden er svær at spå om. Men vores foredragsholdere om fremtidsforksning kan via deres arbejde, videnskab og forskning give et meget kvalificeret bud på, hvad vi kan forvente os på forskellige områder i fremtiden. Det kan være om en trend og tendens, arbejdsmarkedet, organisationer, globalisering, miljø og meget mere. Det kan også være om fremtiden inden for forskellige brancher som eksempelvis den finansielle sektor og forsikringsbranchen.\nFind ud af, hvilken strategi I skal lægge i virksomheden. En strategi så I kan følge den udvikling og forandring, som vil ligge for døren om nogle år. Det kan være svært at sige noget konkret om. Men de vidensrige foredragsholdere om fremtidsforskning er solidt rustede til at forberede jer på det, der vil komme. Det kan være til stor hjælp at høre en forskers perspektiv på den kommende globalisering, da det overordnet er ude af vores hænder – og det kan derfor virke umuligt at planlægge noget som helst.\nGør jeres virksomhed klar til den udvikling, der kommer. En udvikling som I ikke ved meget om – endnu. Den viden, I får med jer fra foredraget, vil være guld værd i jeres videre plan for fremtiden. I er garanteret information og redskaber, som alle forstår, men som kun få kender til. Det bliver uden tvivl jeres egen store force i fremtiden.


Gardinbussen Vrå Næstved Sjælland - Bestil en gardinbus i dag! | Bestil Gratis Gardinbus\nGardinbussen Vrå Næstved Sjælland er blevet en vigtig design tendens over de sidste par årtier, men mange boligejere stadig bruge gardiner til at udsmykke deres hjem. Gardiner er stadig langt mere praktisk og meget lettere at vedligeholde end blinds. Samtidig, et velvalgt gardin er altid et stort stykke, der let kan gå godt med andre designelementer som møbler og område.\nEn meget stor fordel ved gardinbussen Vrå Næstved over blinds er vedligeholdelse: sidstnævnte er betydeligt sværere at vedligeholde. Det kan få vanskeligt at rense blinds, fordi du er nødt til at tørre ned hver lamel til at fjerne støv og snavs – en kedelig proces. I modsætning hertil er forholdsvis let at opretholde gardiner, fordi du bare kunne sende det ud for tør rengøring eller smide det i vaskemaskinen for en hurtig vask.\nEn anden kant, gardinbussen Vrå Næstved har over blinds er prisen: gardiner er så meget billigere i forhold til blinds. Brugerdefinerede blinds skal foretages af fagfolk, og det kunne nemt sætte dig tilbage en smuk øre. I mellemtiden, gardiner er forholdsvis billig og enkel at installere – så enkelt, i virkeligheden, at du kunne gøre det selv. Den nuværende tendens er på vej mod lysere tekstiler til gardiner, så du ikke behøver at bekymre sig om brugerdefinerede draperier med tykke og tunge stoffer. Du kan læse meget mere her.\nFor den ultimative økonomi, kan du endda oprette dine egne gardiner til at spare mere på omkostningerne. Alt du behøver er en smule tålmodighed og kreativitet, fordi gardiner involverer kun lige sting på en symaskine. Selv uden en symaskine, kan du stadig skabe store gardiner; en smuk no-sy gardin er muligt med anvendelse af rining tape stryges på stoffet for at skabe sømmene. Du kan slå dit hjem gardinbussen Vrå Næstved i en simpel DIY projekt at gøre i din fritid.\nGardinbussen Vrå Næstved – bestil en gardinbus allerede i dag!\nDer er grunde aplenty hvorfor du ønsker at bruge gardiner i stedet for persienner til dine vinduer. Bortset fra at være let at oprette og tilpasse selv for en nybegynder, kan gardiner giver samhørighed de visuelle elementer i ethvert rum. Uanset om det er en personlig no-sy gardin eller en store-købte færdiglavet en i slutningen af dagen, vil du stadig få alle et gardin s fordele. Desuden vil din opsparing fra at bestille gardinbussen Vrå Næstved i stedet for persienner forsikre dig, at du gjorde det rigtige valg. Yderligere læsning her.\nDette indlæg blev udgivet i Sjælland og tagget gardinbussen priser Vrå Næstved den februar 2, 2017 af monthypython21.


Sådan tilpasses kontrolcenterelementer i macOS Big Sur | GEAR-online.dk\nDet helt nye kontrolcenter har gjort det meget lettere at tage kontrol over almindeligt anvendte funktioner som AirDrop, AirPlay og endda tilgængelighedsgenveje i macOS Big Sur. Baseret på hvad der fungerer i tråd med din arbejdsgang, kan du tilpasse Control Center på din Mac til kun at beholde de nyttige ting og fjerne dem, der ikke er nødvendige. For større fleksibilitet kan du endda feste Control Center-emner til menulinjen i macOS Big Sur for hurtigt at få adgang til bestemte kontroller. Lad mig tage dig gennem den komplette proces!\nTilpas kontrolcenter og menulinje i macOS Big Sur\nSelvom jeg altid har fundet menulinjen meget brugervenlig til at få adgang til almindeligt anvendte genstande, synes jeg mange gange, at den mangler af et par hovedårsager. For det første har den ikke meget plads til at inkorporere mange genstande. Og den anden, det giver ikke meget plads til tilpasning. Det er grunden til, at jeg er glad for at se et iOS-stil Control Center på macOS.\nKontrolcentret kan indeholde flere kontroller. Du kan gøre ting som hurtigt at aktivere / deaktivere den mørke tilstand, tage kontrol over tilgængelighedsgenveje og endda skifte brugere direkte fra Kontrolcenter. Da der er mange aspekter af tilpasning, har vi opdelt denne artikel i sektioner. Du kan klikke på nedenstående links for at flytte mellem sektionerne.\nPin Control Center-emner til menulinjen\nTilpas kontrolcenter og menulinjeposter\nPin Control Center Elementer til menulinjen\n1. Klik på ikonet Control Center i øverste højre hjørne af skærmen.\n2. Nu åbner kontrolpanelet med flere elementer, herunder Bluetooth, Må ikke forstyrre , AirDrop, tastaturets lysstyrke, AirPlay-skærm, lyd og mere. Vælg et specifikt emne og slip det på det ønskede sted på menulinjen.\nBemærk: Du kan også bruge kommandotasten (⌘) til at justere menulinjeposter på din Mac. Mens du trykker på Kommando-tasten, skal du flytte menulinjeposterne\nMacOS Big Sur leveres endvidere med en indstillinger for Dock & menulinje, der lader du viser / skjuler kontroller. Så du kan vælge at vise eller skjule respektive genstande, der passer til dine behov bedre.\nÅben Systemindstillinger på din Mac (du kan også klikke på Apple-menu i øverste venstre hjørne -> Systemindstillinger )\n2. Klik nu på Dock & Menu Bar .\n3. Under afsnittet Kontrolcenter skal du se listen over alle de væsentligste kontrolcenterelementer som Wi-Fi, Bluetooth, AirDrop, Forstyrr ikke, Tastaturets lysstyrke, AirPlay, display, lyd og afspilning. Disse kontroller er altid til stede i kontrolcenteret.\nDu kan klikke på det respektive emne og derefter markere / fjerne markeringen i afkrydsningsfeltet til venstre for “Vis i menulinjen” for at tilføje eller fjerne det fra menulinjen.\nVis tilgængelighedsgenveje i Kontrolcenter og menulinje\nKlik på under afsnittet “Andet kontrolcenter Mod…”) Tilgængelighedsgenveje . Og markér derefter det respektive felt for at få vist tilgængelighedsgenveje i menulinjen eller kontrolcentret.\nVis batteri / procentdel i kontrolcenter og menulinje\nKlik på Batteri, der er placeret i afsnittet “Andet kontrolcenter Mod…”. Marker nu afkrydsningsfelterne for at vise batteri i menulinjen og kontrolcentret.\nDet er værd at bemærke, at batteriet viser ikke procentdelen som standard. Du kan dog vælge at få det til at vise procentdelen. For at gøre det, skal du sørge for at markere afkrydsningsfeltet for Vis procentdel.\nVis brugerskiftmulighed i kontrolcenter og menulinje\nHvis du ofte skal dykke ned i Systemindstillinger for at skifte brugere, vil du virkelig sætte pris på muligheden for hurtigt at skifte brugere direkte fra kontrollen center eller menulinje på din Mac.\nKlik på Hurtig bruger switching placeret i “Other Control Center Mod… ”-Afsnittet, og marker derefter afkrydsningsfelterne for at vise brugerens skiftindstilling i menulinjen og kontrolcentret.\nBemærk, at Spotlight og Siri kun er menulinjen kontroller. Så du kan ikke få dem til at vises i Kontrolcenter.\nSom nævnt ovenfor vil nogle vigtige kontroller som Wi-Fi og Bluetooth altid være til stede i kontrollen Centrum. Du kan kun fjerne visse kontroller, f.eks. Tilgængelighedsgenveje, skifte af bruger og batteriprocent fra kontrolcentret.\nTilpas perfekt kontrolcenter i tråd med dine behov\nDer går du! Så det er sådan, du kan finjustere Control Center efter dine behov i macOS Big Sur. For nylig har vi dækket mange bemærkelsesværdige emner relateret til den seneste iteration af macOS. Hvis du ikke har været i stand til at indhente dem, skal du tjekke dem ud.\nSådan bruges iMessage-effekter i macOS Big Sur\nTilpas Safari-startsiden i macOS Big Sur\nHvad tager du af Control Center til Mac? Er det en bedre implementering? Del dine tanker med os.\nSådan aktiveres indgående opkald på fuld skærm på iPhone i iOS 14


Center for Treatment of Psychological Trauma. - At skabe strukturer for liv og fremtid. B302e, 2. semester, Arkitektur & Design - PDF\nCenter for Treatment of Psychological Trauma. - At skabe strukturer for liv og fremtid. B302e, 2. semester, Arkitektur & Design\nDownload "Center for Treatment of Psychological Trauma. - At skabe strukturer for liv og fremtid. B302e, 2. semester, Arkitektur & Design"\n1 Center for Treatment of Psychological Trauma - At skabe strukturer for liv og fremtid B302e, 2. semester, Arkitektur & Design 1\n2 Center for Treatment of Psychological Trauma Hovedtema: At skabe strukturer for liv og fremtid Institution: Aalborg Universitet, Arkitektur & Design Projekt gruppe: B302e 2. semester Projektperiode: 8. februar maj 2011 Afleveringsdato: 26. maj 2011 Antal sider: 35 Bilag: 8 Oplag: 10 Hovedvejleder: Jakob Borrits Sabra Bivejleder: Helen Francis Carter Dan Holm Emil Jensen Andersen June Gina Heiselberg Lars Henriksen Louise Kragh Hjerrild Mads Djurhuus Niklas Vigan Knap Rapportens indhold er frit tilgængeligt, men offentliggørelse (med kildeangivelse) må kun ske efter aftale med forfatterne. 2\n3 Abstract In solving the theme; Structures for a future life, this report is based on UNICEF s needs for disaster relief shelters. The purpose of the report is to create a relief shelter where children can be treated for psychological trauma. The shelter has to be user friendly, durable and light weight. Through a thorough research and analysis, design criterias were formed. These criterias were used in developing the design of a shelter. The conclusion is a shelter which consists of a large canopy sheltering three smaller tents, suitable for treatment of three different age groups. The shelter is made of similar parts and is easy to assemble when following the attached user s manual. The shelter weighs less and has more square meters than the largest current shelter from UNICEF. Everybody wants the same thing, rich or poor.. not only a warm, dry room, but a shelter for the soul. Samuel Mockbee, arkitekt (Design Like You Give A Damn, 2006) Forord Denne rapport er udarbejdet af gruppe B302e på 2. semester, Arkitektur & Design, Aalborg Universitet. Rapporten har til formål at løse semesteropgaven; At skabe strukturer for liv og fremtid. I rapporten tages der udgangspunkt i projektbeskrivelsen, der er givet af studievejledningen. Dette forslag omhandler nødhjælpsorganisationen UNICEF og deres behov for forskellige nødhjælpssheltere. Udover et designbrief fra UNICEF, med krav og ønsker til sheltere, har repræsentanter fra UNICEF desuden besvaret spørgsmål under fælles Skypesessions, der er afholdt i løbet af projektforløbet. Læsevejledning Rapporten er opbygget kronologisk for at danne en rød tråd gennem afsnittene. Indledningen leder frem til analyseprocessen, hvor hver enkelt analyse er afledt af den forrige. Analyserne udmunder i en problemformulering, der indleder rapportens designproces. Læseren føres gennem gruppens overvejelser og beslutninger, der efterfølges af en detaljeringsproces, som ender i et færdigt design. Herefter følger en præsentation af designet med illustrationer og generel information. Rapporten afsluttes af en konklusion og en vurdering, der reflekterer over proces og design. Hver del af rapporten er markeret med hver sin farve, henholdsvis grøn for analysedelen, orange for designprocessen, og blå for præsentationen således læseren ikke er i tvivl om, hvor i rapporten denne befinder sig. Når der gennem rapporten nævnes traume menes psykisk traume. De anvendte kilder er angivet i henhold til Harvard-metoden således, at kilden nævnes med forkortelse i pågældende afsnit, mens den fulde kildeangivelse findes i kildelisten bagerst i rapporten. Til en række af analyserne bruges der statistikker som hjemmel for konklusionen, men for at gøre indholdet af rapporten koncentreret og relevant er disse henvist til bilag. 3\n4 Indholdsfortegnelse Indledning 5 Metode 5 Initierende problemformulering 5 Analyseproces Kundeanalyse 6 Katastrofeanalyse 7 Kontekstanalyse 8 Målgruppeanalyse 10 Behandlingsanalyse 11 Atmosfæreanalyse 13 Problemformulering 15 Designkriterier 16 Designproces Skitseringsfase 17 Zoning 18 Konceptudvælgelse 20 Rumforløb 21 Rumprogram 21 Materialevalg 22 Konstruktionsprincip 23 Detaljering 24 Præsentation Produktpræsentation 28 Produktion 28 Pakning 29 Reparation 30 Rengøring 30 Første dag i centeret 31 Konklusion 32 Vurdering 33 Perspektivering 33 Litteraturliste 34 Illustrationsliste 35 Appendix Bilag 1 36 Bilag 2 38 Bilag 3 39 Bilag 4 39 Bilag 5 40 Bilag 6 40 Bilag 7 41 Bilag 8 42 Bilag Ill. 1\n5 Indledning I en tid hvor flere og flere mennesker lider som følge af en naturkatastrofe, har UNICEF sat fokus på at revurdere og effektivisere designet af deres nødhjælpstelte. Under en katastrofe bliver de vante og trygge rammer i et samfund brudt, og især mange børn befinder sig i en usikker og udsat situation. Børn har hårdt brug for hjælp til at få skabt et tilstrækkeligt levegrundlag, så de kan genoptage en struktureret hverdag. Denne hjælp kan komme i form af ly, fødevarer, skolegang, behandling eller sikkerhed. Disse er alle faktorer, der tilsammen skaber det eksistensgrundlag, som mange kriseramte lige nu må leve uden. I samarbejde med UNICEF har Arkitektur og Design, 2. Semester på Aalborg Universitet, derfor koordineret et semester, med fokus på innovativ tænkning og udformningen af et shelterprojekt, hvor problematikken omkring de nuværende nødhjælpstelte tages op til revision. Projektet har temaet At skabe strukturer for liv og fremtid, og igennem projektperioden er der arbejdet på at modificere hjælpearbejdet igennem en ny type telt, hvor der er lagt fokus på at beskytte og skabe strukturer for nødstedte mennesker i kriseramte områder. (Design Like You Give A Damn, 2006) Metode Igennem projektet benyttes forskellige værktøjer i form af analysemetoder, modelarbejde, skitsering og 3D-modellering. I den tidlige fase arbejdes der med et videnskatalog, som er en samling af informationer og analyser af forskellige studier. Analyserne er udarbejdet med inspiration fra den hermeneutiske tilgang, der består i, at man går fra enkeltdele til en helhedsforståelse. Denne metode tager udgangspunkt i en forforståelse, der bearbejdes igennem analysen af en kilde, et studie, en dialog eller ud fra en forelæsning. Sådan skabes en ny forståelsesramme, der kan tages op til videre revurdering og via dette udvikles forståelsen for en given problemstilling. I designprocessen anvendes der metoder som brainstorming, skitsering og modellering. Desuden benyttes zoning, hvor forskellige funktioner og formål integreres på et plan, der derefter kan rejses til et rumligt design. Endvidere arbejdes der med udgangspunkt i Lise Becks fem aspekter (Rumanalyser, 1997). Harvard-metoden (University of Southern Qeensland, 2011) anvendes til at angive kilder. Projektprocessen har været iterativ, hvor der blandt andet anvendes designloops, men rapporten beskriver processen kronologisk. Initierende problemformulering Hvordan designes et traumeshelter, der fungerer i et katastrofeområde, hvor der både tages hensyn til klimatiske forhold, kultur og praktiske behov? Hvordan skabes et shelter der kan forsyne katastroferamte børn med faste rammer, og som tager udgangspunkt i UNICEFs designbrief, konteksten, målgruppen samt casestudier? 5\n6 ANALYSEPROCES Ill. Kundeanalyse 2 På baggrund af UNICEF s designbrief samt skypemødet (Skypesession, 2011) med forannævnte udvælges funktionen for nødhjælpsteltet. Formålet er, at bestemme krav der stilles til designet af et nødhjælpstelt. Derudover analyseres UNICEF med henblik på at tilnærme en afgrænsning af målgruppen. UNICEF er verdens største humanitære børneorganisation, som er politisk neutral. Den blev oprettet i 1946 af FN, med det formål at yde nødhjælp til syge og sultende børn (UNICEF Danmark, 2011). UNICEF har status som FN s børnefond, og er dermed fortaler for børns rettigheder. Organisationen arbejder frem mod at forbedre levevilkårene for børn verden over, indenfor områder som sanitet, skolegang samt beskyttelse mod vold, misbrug og sygdom (Udenrigsministeriet, 2010). Organisationens nødhjælpsarbejde udgør en tredjedel af den internationale samlede nødhjælp (UNICEF Danmark, 2011). UNICEF har udformet et designbrief (Bilag 1), hvori de lister forskellige ønsker til teltene, blandt andet hvad angår holdbarhed, materiale og størrelse. De nedenstående krav vælges, da disse fremstår som dem, UNICEF vægter højest og har markant indflydelse på designprocessen: Lave omkostninger Lav vægt Naturlig ventilation Brugervenlighed Disse krav skal betragtes i forhold til UNICEFs nuværende telte, som koster mellem kr., og vejer op til 500 kg. (Skypesession, 2011). Derudover vil der, når de førnævnte ønsker er forsøgt opfyldt, blive rettet fokus mod de resterende krav fra UNICEFs side. UNICEF beskriver i designbriefet hvilke funktioner teltene typisk har, når de bliver sendt ud. Blandt andet fungerer de som skoler og børnehaver. Det er en del af UNICEFs akutte nødhjælpsarbejde at skabe sikre rum for børn, hvor der passes på dem, og hvor de ikke risikerer overgreb fra voksne (UNICEF Danmark, 2011) UNICEF satser på en langsigtet indsats med fokus på, at skabe en bedre fremtid og forbedre levevilkårene for udsatte børn. Så snart sikkerhed og sundhed er genoprettet i et katastrofeområde, prioriteres de mest udsatte børn, som kræver ekstra følelsesmæssig omsorg. Hvis traumatiserede børn ikke modtager den rette behandling, vil de ikke være i stand til at gå i skole, og derved ikke kunne medvirke til genopbygning af samfundet (UNICEF Danmark, 2011). Derfor målrettes opgaven til at designe et shelter med henblik på behandling af traumer, hvor selve rummet skal anvendes som en del af behandlingen. Efter behandling vil børnene igen være i stand til at vende tilbage til en fremadrettet hverdag. 6\n7 Katastrofeanalyse Med henblik på at opstille specifikke krav til udvælgelse af et geografisk område og skabe et nuanceret billede af katastrofebegrebet er der, ud fra skemaer og diagrammer, dannet overblik over katastrofer, klimatiske ekstremer og konsekvenserne deraf. En katastrofe kan være svær at definere. Ordbogen beskriver det som en omvending eller omstyrtelse (Den store Danske, 2011). Omfanget af denne kan være vidt forskellig, alt efter hvilken skala man bevæger sig i. UNICEF s desingbrief lægger op til at produktet skal være let, fleksibelt og nemt at sætte op (Bilag 1), derfor egner det ønskede produkt sig særligt til pludselige opståede katastrofer, hvor hjælpen hurtigt skal frem. På baggrund heraf fokuseres der på naturkatastrofer. Naturkatastrofer kan inddeles i tre kategorier; klimatiske, geologiske og biologiske katastrofer. Klimatiske katastrofer dækker over mange kategorier, men da ønsket er at skabe overblik over de mest truende katastrofer ud fra tabellerne (Bilag 2), lægges der vægt på: tørke, oversvømmelse og cykloner. Under geologiske katastrofer fokuseres der på jordskælv og tsunamier, mens biologiske katastrofer dækker over epidemier (Bilag 2, ill. 39). Fælles for katastroferne er, at folk efterfølgende har svært ved at genetablere en hverdag. (Shelter Projects 2009, 2010). Organisationer som UNICEF er i disse situationer dedikerede til at hjælpe med 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Forekomst Dræbte penge, mad, medicin og midlertidige boliger. Når der laves en katastroferisikovurdering, er der en række forhold, man tager højde for, således at alle de relevante omstændigheder betragtes. Fattigdom og befolkningstæthed betyder meget for en naturkatastrofes omfang, og selvom u-landende kun rammes af 11 % af det samlede naturkatastrofeantal, står de for hele 53 % af det samlede dødstal som følge af naturkatastroferne (Natural Hazards and Earth System Sciences, 2009). I tiden efter en naturkatastrofe behøves penge til opbygning, teknologi til at begrænse skaderne og medicin for at undgå videre følger såsom sygdomsspredning og deraf hungersnød. Derfor er det ikke blot vigtigt, at hjælpen kommer frem hurtigst muligt, men også at hjælpen bliver orkestreret korrekt, således at de med størst behov får andel i hjælpen. Målet er at genoprette en hverdagslignende situation så hurtigt som muligt, hvor den lokale befolkning selvstændigt kan rejse nye boliger og samfund blot med hjælp fra UNICEF og verdenssamfundet. (Shelter Projects 2009, 2010) Ud fra nedenstående graf samt Bilag 2 konkluderes det, at Asien rammes af langt de fleste naturkatastrofer, især oversvømmelser, orkaner og jordskælv/ tsunamier. Idet områderne i Sydog Sydøstasien er præget af fattigdom, og har en høj befolkningstæthed, rettes projektets fokus her imod. (World resources institute, 2007). Total påvirkede Skade (US$1000) Afrika Amerika Asien Europa Oceanien Ill. 3 Diagrammet viser hyppighed samt følger af naturkatastrofer fordelt på kontinenterne i perioden\n8 Kontekstanalyse Formålet med dette afsnit er, at undersøge hvilke klimatiske og kulturelle forhold der gør sig gældende i Asien, samt at finde ud af hvordan dette påvirker udformningen af shelterets videre design. Ved at undersøge de involverede landes skolesystemer, religioner og kulturelle værdier er der opnået en helhedsforståelse af områdets samfundsmæssige og kulturelle ligheder og forskelle. Dette tages der højde for igennem designprocessen. Med udgangspunkt i det geografiske område skal der opstilles klimatiske generaliseringer, som senere kan anvendes til udvælgelse af materialer, og i udformningen af shelterets endelige design. Til bestemmelse af et specifikt geografisk område og dens klima anvendes Köppens klimaklassifikation. Systemet er udarbejdet af Wladimir Köppen og Rudolf Geiger og beskrives illustrativt som et diagram over hele verdens klimatiske forhold. Klassifikationen tager udgangspunkt i princippet om, at områdets oprindelige vegetation beskriver områdets klima. Derudover indgår nedbør, temperatur og klimatiske ekstremer. (Peel, M. C., 2007) Ud fra Köppen-Geiger diagrammet (Illustration 5) er der udarbejdet et skema, som beskriver og sammenfatter forskellige klimatiske informationer for hver klassifikation (Bilag 3). Det er med udgangspunkt i denne sammenfatning, at der opstilles følgende klimatiske generaliseringer for området: Temperatur: Nedbør: Vindforhold: 9-40 C 1325 mm. pr. måned Gennemsnitlig 1,6 7,7 m/s (DMI, 2011), (Hong Kong Observatory, 2001) 8 Ill. 4\n9 Köppen-Geiger klimaklassifikation over asien. Ill. 5 Ud fra skemaet i Bilag 3 ses det, at især nedbør er en væsentlig faktor, når man taler om klimatiske forhold i syd-sydøstasien. Det er derfor vitalt for shelterets holdbarhed, at der tages hensyn til store mængder nedbør på op imod 1325 mm. pr. måned. Dette påvirker først og fremmest materialevalget, idet shelterets dug skal være vandafvisende, og kunne holde til en vis belastning. Regnvandet skal også kunne ledes effektivt væk fra teltdugens overflade, da vandet ellers ville ophobe sig ovenpå teltdugen, hvilket både vil belaste konstruktion og materiale unødvendigt. Temperaturintervalet, der ligger mellem 9-40 C i syd-sydøstasien, medfører både fordele og ulemper til det videre design af shelteret. Ulemperne kommer til udtryk igennem luftfugtighed og til tider ekstrem varme. Det er derfor oplagt at vurdere behovet for naturlig ventilation og skygge i shelteret for at undgå drivhuseffekt. Fordelene ved temperaturintervalet er at materialer og personel ikke udsættes for hård kulde, der er derfor ikke behov for en isolerende teltdug. Derudover begrænses materialevalget ikke af holdbarhed i forhold til tempereaturer under frysepunktet. Vindforholdende er generelt middelmådige i det valgte område, dog kan der opstå ekstreme vindforhold og tropiske storme, der kan udgøre en risiko for stabiliteten af shelteret. Der forekommer cirka ti tropiske storme, herunder cykloner, orkaner og tornadoer om året i sydøstasien (Bilag 2, ill. 39). Det er derfor vigtigt, at shelteret kan sættes solidt fast til jorden, og at det er muligt at lukke shelteret af for vind og nedbør. Det ville her være oplagt at skabe en form, der kan modstå vindens kraftpåvirkning. 9\n10 Målgruppeanalyse Da fokus er rettet mod asiatiske børn, er formålet med dette afsnit, at undersøge hvad der sker, når deres hverdag og liv bliver omvæltet af en katastrofe. Med udgangspunkt i dette undersøges, hvilke indvirkninger denne har på deres udvikling. Et barn som midlertidigt er afskåret fra sine normale omgivelser eller familie, har ret til særlig beskyttelse. Traumeshelteret skal beskytte mod alle former for udnyttelse, som påfører barnet skade og sikrer, at den bedst mulige sundhedstilstand opnås med genoprettelse af helbredet i fokus. (Børnerådet, 2011) Der er stor forskel på traumatisering hos voksne og børn. Som voksen antages at identiteten er udviklet og derfor trues den ikke væsentligt af traume. Som ung, hvor identiteten er under dannelse, og som barn, hvor identiteten og adskil Ill. 6 lelsen mellem jeg og andre individer ikke er tydelig, kan traumatisering have voldsomme konsekvenser. Traumatiserede børn, der ikke får den nødvendige hjælp, har risiko for at udvikle egentlige psykiske lidelser. Derudover kan der opstå følger som humørsvingninger, vrede, manglende koncentration, opmærksomhed og hukommelse (Montgomery, 2000). Dette er alle faktorer, der har en negativ indvirkning på børns skolearbejde, og forhindrer integrering i samfundet. Der er forskel på belastningen af traumer. Hos nogle ses det tydeligt, og hos andre er det væsentligt at være opmærksom på symptomer. Det er derfor vigtigt, at børn bliver behandlet for eventuelle psykiske traumer, for at kunne vende tilbage til skolearbejdet, og derved sikre den fremtidige generation og genopbygningen af samfundet. 10\n11 Behandlingsanalyse Dette afsnit har til formål at undersøge hvilke forhold, der skal gøre sig gældende, for at behandlingen af de psykisk traumatiserede børn er optimal. Indenfor psykologien, opdeles børn i tre grupper. Dette skyldes, at måden de forskellige aldersgrupper bearbejder en traumatisk hændelse på, er meget forskellig. Derfor varierer behandlingsmetoderne fra gruppe til gruppe. (Montgomery, 2000). Reaktionen kan umiddelbart være svær at spotte hos små børn, men senere hen vil mange af børnene kunne genfortælle hændelsen i detaljer til voksne, de føler sig trygge ved. Den lidt ældre gruppe af børn bruger fantasien til at bearbejde deres følelser omkring oplevelsen. De bruger lang tid på at tænke over hændelsen og ændre den i fantasien. De kan føle skyld over ikke at kunne ændre hændelsen. Teenagere forstår mere om den verden, de lever i. Denne aldersgruppe kan ofte virke meget ældre, end de egentlig er. Selvom de opfører sig som små voksne, mangler de modenhed, og har brug for hjælp og støtte for, at bearbejde deres følelser. Fælles for dem alle er nødvendigheden af korrekt behandling: 2-5 år: Børn i denne alder gentager ofte de pågældende traumatiske situationer i leg. Ved at gøre dette bearbejder de deres følelser, for til sidst at acceptere hændelsen. Derfor er den væsentligste behandlingsmetode til denne gruppe leg. Behandleren opfordrer til leg om emnet år: Børnene i denne aldersgruppe leger stadig for at bearbejde hændelsen, men ikke nær så meget som den yngre gruppe. I stedet kan der med fordel bruges tegneredskaber. Børnene tegner før og efter tegninger af de ødelagte omgivelser, og gennem deres tegninger begynder børnene at konfrontere deres følelser, for derved at acceptere hændelsen. (UNICEF, 2009) Samtale er et andet anvendt redskab. Ill. 7 11\n12 Ill. 8 Ill. 9 Ill år: Behandlingsmetoden til teenagegruppen er primært samtale og gruppesessions. Teenagerne deler deres oplevelse af situationen med hinanden, og får derigennem en forståelse og accept af hændelsen. Udover de aldersbestemte behandlingsformer anvendes fælles behandling på tværs af aldre så som samtale, leg og historiefortælling. Det er væsentligt at aldersgrupperne opdeles, da børns reaktioner i en katastrofesituation er forskellige, og derfor er behandlingsmetoderne varierende. Derudover vil et fællesrum, hvor børnene kan mødes på tværs af aldre være en fordel. De unge og ældre børn føler ansvar, når de leger og hjælper de små, og samtidig Ill. 11 finder de små tryghed i de ældre. Her kan for eksempel historiefortælling og gruppesamtaler finde sted. Fællesrummet bør fungere som et slags frirum, hvor børnene kan mødes og lege uden at skulle tænke på katastrofesituationen. (Traume, 2009) En rolig og behagelig atmosfære vil styrke behandlingsmetoderne, børnene får mulighed for at slappe af og fokusere på helingsprocessen. Derfor er det væsentligt at mindske udsynet til det ødelagte område udenfor, da billeder, situationer eller omgivelser, der minder om katastrofen, kan føre til uro og ubehag hos de traumatiserede børn og unge. 12\n13 Atmosfæreanalyse Følgende afsnit har til formål at kortlægge, hvordan der skabes en rolig og behagelig atmosfære, samt hvilke virkemidler der kan drages nytte af, og effekten som disse giver. Atmosfære har stor betydning for oplevelsen af nye steder, det kan være stemningen på en stor og befolket plads eller ånden i et gammelt hus. Der tages udgangspunkt i Lise Beks rumanalyse (Rumanalyser, 1997). I stedet for at analysere et rum, analyseres de faktorer, der er behjælpelige i skabelsen af rummet. Lys Atmosfæren i et rum ændrer sig alt efter om lyset er kunstigt eller naturligt, diffust eller direkte. Sollys har en positiv effekt på helbredet (Biovita, 2011) hvilket er uddybet i faktaboksen på side 15. I shelteret er det ikke nødvendigt med kunstigt lys i dagtimerne, da det naturlige lys oftest vil skinne gennem shelterets vinduer fra vægge eller tagstrukturen. Fordelene ved naturligt lys som primær belysning er, at det ikke komplicerer designet, konstruktionen eller opsætningen af shelteret. Ved brug af denne belysningsmetode tages dog højde for, at store transperante flader kan medføre, at shelteret bliver ekstremt varmt. Vinduerne er desuden simple at skabe, og det er derudover den billigste måde at belyse shelteret på. I aften- og nattetimerne kan det dog være nødvendigt at bruge kunstigt lys. Farver Idet farver påvirker atmosfæren i et rum, påvirkes også den menneskelige opfattelse af rummet. En ændring i farvevalget, kan medvirke til en anderledes oplevelse af et rum. Farver har indflydelse på vores underbevidsthed, og påvirker derved vores følelser. Vores hud aflæser farvernes bølgelængde, og netop derfor virker rum koldere med farver som blå, hvorimod rum med røde eller orange farver virker modsat. Endvidere har farver en fysisk effekt på mennesker og ved at kende disse, kan man fremprovokere følelser hos mennesker, når de træder ind i et farvet rum. Adfærden kan ændres alt efter farvestemningen, og kan give sig til udtryk i kropssprog og tonefald. (Flowcreate, 2008). Det er værd at understrege betydningen for farver i forskellige lande og kulturer. Det er ikke kun følelsen af farven, men også associationer relateret til den enkelte farve der påvirker menneskets oplevelse. 13 Ill\n14 Derfor er det væsentligt at undgå anvendelse af farver med en stærk negativ symbolsk værdi. Det kan konkluderes ud fra faktaboksen på efterfølgende side, at orange, blå og grøn kan være farver, der med fordel kan implementeres i et behandlingsshelter. Zen For at bidrage til en rolig og behagelig atmosfære ønskes der, at tilføre en beroligende zeneffekt i shelteret. Formålet er at lede tanker væk fra det kaotiske område, man befinder sig i. Dette opnås gennem inspiration fra Homeboy Industries (Architecture for Humanity, 2006), der sørger for behandling af tidligere bandemedlemmer og andre sociale udsatte personer. Organisationen beskriver deres virksomhed som et beskyttende tilflugtsted, der blandt andet kommer til udtryk i et stykke hængende stof fra loftet, som anvendes til at skabe et beskyttende miljø. Denne rumlige detalje ønskes videreført som en inspirerende detalje til shelteret. Naturligt lys samt farver bruges som psykiske og fysiske virkemidler i shelterets design til at bidrage til behandlingen af traumeramte børn. Med inspiration fra Homeboy Industries kan skabelsen af et hængende stof i loftet, tilføre en rolig og behagelig atmosfære. 14 Ill. 13\n15 Farvers fysiske påvirkning: Orange: Giver energi og opmuntrer til frigørelse, samvær og social kontakt. Giver lyst til at skabe og nyde. Rød: Skærper opmærksomheden og øger blod cirkulationen. Virker ophidsende på mennesker. Grøn: Virker afslappende for øjnene og har en trøstende effekt. Opfordrer til leg og livlighed. Blå: Pulsdæmpende og virker derfor afslappende. Fordele ved naturlig belysning: Højere energiniveau og mental opmærksomhed. Bedre humør og nattesøvn. Styrket immunsystem. Øget indlærings-, arbejds- og koncentrationsevne. Forbedret evne til at se klart og opfatte farver. (Biovita, 2011) Gul: Klare gule farver fremkalder hurtige tanker, stimulerer nerverne og skærper hukommelsen. (Flowcreate, 2008), (Viden om - psykologisk set, 2011) Ill. 14 Problemformulering Hvordan skabes et telt til aldersbestemt behandling af psykisk- og følelsestraumatiserede børn mellem 2-18 år i asien, hvor atmosfæriske og rummæssige kvaliteter som form, lys og farver anvendes til at skabe et behageligt og roligt miljø? Hvordan kan teltets konstruktion og konstellation simplificeres så teltet er brugervenligt at opstille? 15\n16 Designkriterier Ud fra analysearbejdet er der opstillet kriterier til det endelige design. Designkriterierne er prioriteret med udgangspunkt i visionen samt problemformuleringen. Kravene fra UNICEF er prioriteret sidst, da disse har mindst indflydelse på designprocessen (Bilag 4). Primære designkriterier: Behandlingsanalyse Ruminddeling: Behandling af børn foregår i tre aldersgrupper. Derfor skal teltet inddeles i mindst tre rum, ét til hver aldersgruppe. Atmosfæreanalyse Atmosfære: Farver og lys er elementer, der kan skabe en form for stemning af ro, som psykisk traumatiserede børn har særligt brug for. Beskyttelse: Det er vigtigt, at der skabes et rum, hvor børnene kan komme katastrofen lidt på afstand både i behandlingssituationer og som en afstressende del af deres hverdag. Udsynet i børnehøjde fra teltet skal derfor begrænses mest muligt. Kontekstanalyse Ventilation: Ventilation er en nødvendighed i et tropisk-subtropisk klima for at undgå drivhuseffekt. Ventilationen skal kunne tilpasses årstiden, således indeklimaet er så behageligt som muligt under de givne vejrmæssige omstændigheder. Kundeanalyse Brugervenlighed: Konstruktionen gøres overskuelig og laves af flest mulige ens dele, for at rejse teltet let og hurtigt. Sekundære designkriterier: Behandlingsanalyse Fleksibilitet: Teltet skal have flere funktioner i løbet af dagen for, at imødese børns behov i et katastrofeområde. Endvidere ønskes der, at skabes fleksibilitet til individuel såvel som fælles behandling. Kontekstanalyse Materialer: Materialerne skal kunne holde til temperaturer, vindforhold og nødbør konkluderet i kontekstanalysen. Krav fra UNICEF: Kundeanalyse Pakning: Pakningen er vigtig, da det nedbringer transportudgifter, og gør shelteret nemmere at håndtere. Produktion: Katastrofer sker med kort varsel, derfor ønskes konstruktionen at bestå af flest mulige ens dele, som er udført af lettilgængelige materialer. Dette nedsætter produktionstiden. Holdbarhed: Der tages højde for slid fra vejret samt brugen af teltet, da UNICEF ønsker en holdbarhed på to år. Standardkrav: Et hvidt, neutralt eksteriør, brandsikre materialer, indgangshøjde på minimum to meter samt myggenet. Reparation: Der tages højde for, hvilke materialer der kan bruges til reparation, så lokale brugere selv kan reparere teltet med materialer, fra lokationen. Støj: Støjen fra hvert behandlingsrum skal være til mindst gene for de andre, da støj let spredes i en teltkonstruktion (Skype-session, 2011). 16\n17 DESIGNPROCES Skitseringsfase Analyserne viser at de funktionelle kriterier prioriteres højere end de æstetiske. Derfor vil designprocessen tage en funktionel tilgang, hvor der arbejdes indefra og ud. Ill. 15 Grundplansforslag til tre behandlingsrum og fællesrum. Former og sammensætning bestemmer fællesarealets form og funktion. Først virker fællesarealet blot som gang areal, men efterfølgende er der forsøgt at skabe et brugbart rum. Ill. 16 Fællesarealet kommer mere i fokus og behandlingsrum forsøges tilpasset fællesarealet. Der arbejdes med forskellige typer af ens modulformer til, at omkranse fællesarealet, både moduler der tilpasser sig formen på fællesarealet og en grundform der er den samme i både modul og fællesareal. Sidst er vist en måde at bruge moduler, hvis placering kan modeficeres i forhold til fællesarealet, hvor dette samtidig er afskærmet fra omgivelserne. Ill. 17 Her tages udgangspunkt i en overdækning hvor behandlingsteltenes placering og individuelle størrelse varierer. Sidst arbejdes der med moduler som enten monteres på overdækningen eller udgør individuelle telte. 17\n18 Behandlingsrum 2-5 år Behandlingsrum år Fællesrum Fællesrum Behandlingsrum 2-5 år Behandlingsrum år Behandlingsrum 6-12 år Behandlingsrum 6-12 år Zoning Behandlingsrum 2-5 år Ill. 18 Ill. 19 Som første led i designprocessen skal der udarbejdes en zoning som skal danne grundlag for den videre formgivning. Processen starter ud med en skiteseringsfase, hvor flere forskellige forslag til zoning skabes (Illustration 15, 16 og 17) som led i idegenerering. Disse forslag sammenlignes og gennem diskussion og vurdering opnås der enighed om to konkrete zoningsforslag. Grundplan 1 (Illustration 18) Denne grundplan centreres rundt om et fællesrum med integrerede behandlingsrum som danner ét samlet telt. Som udgangspunkt er der kun mulighed for én indgang til fællesrummet, som leder videre til de tre behandlingsrum, som ligger op af hinanden. Grundplan 2 (Illustration 19) I dette forslag er fællesrum og behandlingsrum adskilt og der er mulighed for op til tre indgange. Behandlingsrummene er ligeledes adskilt i forhold til hinanden, hvilket ender ud i en symmetrisk komposition. Mange af de ønskede funktioner opfyldes af begge forslag, men grundplan 2 har fordele på en række punkter. Der er symmetri og ligevægt mellem grupperne samt en større fleksibilitet i forbindelse med behandlingsrummenes placering. Grundplanen præges af ensformighed; ens behandlingsrum og mulighed for symmetrisk konstruktion, hvilket gør det billigere at producere, nemmere at pakke og lettere at slå op. I den samlede konstruktion er der både en inde og ude funktion, idet man i fællesrum met oplever et stort åbent rum med plads til ophold og leg, mens behandlingsrummene får en mere intim og privat atmosfære. Tre indgange gør det ligeledes nemt at navigere. Principperne fra zoning kan senere anvendes ved bestemmelse af rumprogram og forløb. 18\nCenter for Treatment of Psychological Trauma - At skabe strukturer for liv og fremtid B302e, 2. semester, Arkitektur & Design 1 Center for Treatment of Psychological Trauma Hovedtema: At skabe strukturer\nSCHOOL-IN-A-TENT AT SKABE STRUKTURER FOR LIV OG FREMTID. Arkitektur & Design, 2. Semester 2011, B302f, anslag 57.758\nSCHOOL-IN-A-TENT AT SKABE STRUKTURER FOR LIV OG FREMTID Arkitektur & Design, 2. Semester 2011, B302f, anslag 57.758 TITELBLAD TITEL TEMA School-in-a-tent At skabe strukturer for liv og fremtid Anna Van


Etiketter og mærkning - Your Europe\nMange produkter skal være forsynet med CE-mærkning, før de kan sælges i EU, uanset hvor de er fremstillet. Tjek, hvornår CE-mærkningen er obligatorisk, om den gælder for dine produkter, og hvordan den kan anbringes på produktet.\nHvis du vil sælge elartikler, kan du finde ud af, hvad du har ansvar for, og hvad du skal gøre.\nDet meste fodtøj, der sælges i EU, skal være forsynet med et mærke, der oplyser køberen om, hvad de er fremstillet af.\nTøj og andre tekstilprodukter, der sælges i EU, skal være mærket med oplysninger om tekstilfibrenes sammensætning. Det gør det muligt for dine kunder at træffe en informeret beslutning, inden de køber.\nEU-miljømærket kan anbringes på forskellige miljøvenlige produkter, der overholder strenge økologikrav. Tjek, om det gælder for dit produkt.\nE-mærket betyder, at et produkt overholder EU-reglerne om angivelse af volumen eller vægt og de målemetoder, som skal bruges af de virksomheder, der sælger færdigpakkede produkter.


Datteren kræver mere tid: 15. ironman skal være Allan Konradsens sidste | ugeavisen.dk\nBillund: Han har sagt det før – at det er slut med at dyrke triatlon på den ultimative distance: Ironman. Nu siger Allan Konradsen det så igen, men belært af erfaring sørger han for at tage et lille forbehold.\nVia app'en "IRONMAN" er det muligt at følge med i, hvordan Allan Konradsen og de mange andre deltagere klarer sig på den lange distance\nAllan Konradsen har ved tidligere lejligheder været udtaget til landsholdet inden for sin aldersklasse, men han kom aldrig i kamp i nationalfarverne. Det gør han til gengæld i år – selvom han slet ikke er udtaget.\nI sin sidste ironman i Italien til september er det Allan Konradsens mål, at cykelturen skal gennemføres hurtigere end fem timer. Det betyder, at de 180 kilometre skal tilbagelægges med en gennemsnitsfart på 36 kilometer i timen.


Benzin-pirater huggede hul i tanken\nPolitiet tæt på at fange benzintyve\nTre mænd gik beslutsomt frem natten til lørdag, da de ville stjæle benzin. De huggede hul i benzintanken på en bil og lod benzinen strømme ned i en spand på jorden. Det skete på Klyngen i Greve, oplyser Midt- og Vestsjællands Politi.\nPolitiet blev tilkaldt kl. 00.23 og så rent faktisk de tre mænd på en p-plads. Men da de så politiet, løb de hurtigt derfra, og var ikke til at finde igen. Politiet efterforsker sagen videre.\nPubliceret 08 November 2010 10:02


Vej- og gadebelysning er med til at skabe fremkommelige og sikre omgivelser. Ved at oplyse et byområde kan der skabes tryghed for borgerne, og gøre byens områder mere attraktivt at færdes i, efter mørkets frembrud. Ligeledes er vejbelysning med til at skabe sikkerhed på kørebanen i de mørke aften og nattetimer.\nAnvendelsesområderne for vejbelysning og gadebelysning i LED kan være mange, og herunder kan bl.a. nævnes belysning til motortrafikveje, mindre gader, rundkørsler, byområder, parkeringspladser, cykelstier og mange flere.\nGadelamper designet til det nordiske klima\nSortimentet af gadebelysning er udarbejdet i robuste materialer, der er designet til det nordiske klima. Derudover er vej- og gadelampernes overflade malet med Akzo Nobel, for lang holdbarhed og sikre at malingen ikke skaller af i vind og vejr.\nAlle LITE’s gadelamper kommer med transient beskyttelse. Denne beskytter armaturerne mod overspændinger fra f.eks. lyn.\nMonteringsmuligheder for vej- og gadebelysning\nDen hyppigste installation af vejbelysning er på en mast, derfor kommer alle armaturerne i sortimentet med beslag til mastemontering. Dog kan en del af armaturerne bestilles med beslag til ophæng i bardun eller wire, til de områder der kræver et alternativ til gadebelysning på mast.\nMaster til vej- og gadebelysning\nSammen med vores sortiment af vejbelysning og gadebelysningsarmaturer, tilbyder vi master i forskellige højder og farver. Kontakt vores team for at høre mere om master til dit projekt.\nStyring, dæmp og SMART CITY\nVejbelysning fra LITE er alle med den nyeste teknologi indenfor dæmp. Herudover kan alle armaturerne indstilles til natsænkning, hvor armaturerne dæmper ned til 50% i tidsrummet kl. 22.00-06.00. Dette sikre besparelse på energiforbruget, såvel som en mindskelse af lysforureningen på tidspunkter og/eller i områder, hvor der ikke er behov for fuld belysning i nattetimerne.\nHerudover kan lamperne integreres med SMART CITY løsninger, som giver forskellige muligheder indenfor intelligente styring herunder: trådløs kontrol af lyspunkterne, bevægelsesdetektor, integrering af WIFI med mere.\nAlle integrationer af SMART CITY er tilvalg (ikke standard) i produktsortimentet.\nDesign by LITE\nI sortimentet af gadebelysning, finder du egenproducerede vej- og gadebelysningsarmaturer, som er udviklet i samarbejde med vores kunder. Fra start til slut har vi haft vores kunder med i designet af gadebelysningen, hvor ønskerne har været alt fra fleksibilitet, tidløs men praktisk/robust design, samt enkel montage/installation med kun en slags værktøj.\nMed produkter fra design by LITE, skaber vi dansk designede produkter i højkvalitetsmaterialer med afsæt i vores kunders ønsker og behov.\nEn lysberegning sikre lovkravene\nDer findes forskellige lovkrav til mængde af lux samt blænding inden for de forskellige vejklasser. Med en lysberegning, kan der beregnes hvor mange gadelamper det kræver for et givent område/vejklasse at overholde reglerne.\nVisualiseringer gennem lysberegninger\nForuden overholdelse af lovkrav, kan lysberegninger være med til at give et billede af hvordan den opsatte vejbelysning kommer til at se ud på vejstrækningen, i rundkørslen, på cykelstien eller hvor belysningen end måtte være opsat. Området, masterne og gadebelysningen tegnes ind i programmet, så man kan se det hele som et 3D-billede. Programmet viser desuden lampernes lys, og hvordan dette fordeler sig på det indtegnede område.\nLysberegning til dit projekt\nHos LITE tilbyder vi in house at beregne dine projekter. Dette sikre dig, at lovkravene overholdes til et givent projekt. Vores team står til rådighed med vejledning omkring valg af gadebelysning, antal, højde på master, den optimale linse ift. projektet med mere.\nHos LITE kender vi vigtigheden af at opleve belysningsprodukter i et miljø. Derfor har vi dedikeret et af vores 10 applikationsrum i showroomet til netop parkbelysning og gadebelysning. Armaturerne står på master, som de vil gøre i brug. Ligeledes har vi nogle armaturer stående, så du kan se og opleve dem på tæt hold.\nBook dit besøg, og få en rundvisning i vores 600m2 showroom i Nørresundby.\nOplev også vejbelysning og gadebelysning fra LITE hos DOLL Living Lab i Glostrup. DOLL danner ramme om et testcenter, mødefaciliteter såvel som et område dedikeret til gadebelysning fra forskellige leverandører. Her kan gadebelysning opleves, testes og ses i et ægte miljø.\nKontakt os for at høre mere om DOLL.\nBilleder, video og referencer\nFå inspiration til vej- og gadebelysning under fanen referencer. Vi har leveret belysning til mange af landets kommuner, og her kan du se billeder, video, produktløsninger med mere. Foruden gadebelysning til diverse vejklasser leverer vi også vej- og gadebelysning som en samlet del af landskabsudviklingen – her forenes gadebelysning, parkbelysning, pullerter, vægbelysning med mere, for at skabe et helhedsudtryk af det urbane miljø. Se bl.a. vores case Nordhavn i Aalborg Kommune.


Cirkelprogram 12 min 2\nDette er et let cirkeltræningsprogram. Du skal skiftevis være aktiv i 15 sekunder og holde pause i 15 sekunder. Brug pauserne til at blive klar til næste øvelse. I hver runde skal du lave 8 øvelser, og der er 3 runder i alt. Hele programmet tager 12 minutter.\nLiggende bensving med bøjede ben\nLig på ryggen med benene løftet til 90 grader i knæ og hofte og med armene på gulvet strakt væk fra kroppen. Hold benene bøjet og lad benene samlet falde ud til den ene side. Løft dem op til lodret igen, lad dem falde ud til den anden side og løft dem tilbage til lodret. Hold så vidt muligt skuldrene i gulvet under øvelsen.


Import og eksport af varer - det skal du have styr på | Billigselskab.dk google-site-verification: google2c0e6b3fb763a11e.html'\nGuides / Guide: Det skal du have styr på ved import og eksport af varer fra udlandet\nGuide: Det skal du have styr på ved import og eksport af varer fra udlandet\nNår du starter egen virksomhed, er der mange ting at holde styr på. Det er derfor vigtigt at sætte sig ind i de forskellige love og regler, der omgiver stiftelsen af en ny virksomhed. I dette indlæg vil vi gøre dig klogere på reglerne for import og eksport af varer til og fra udlandet.\nHvad dækker begreberne import og eksport over?\nNår din virksomhed vælger at købe varer eller ydelser fra udlandet, er der kort forklaret tale om import. I dette tilfælde importerer din virksomhed varer. Det land/virksomhed som leverer de ovennævnte varer eller ydelser står derimod for eksporten.\nDet er dog i denne sammenhæng vigtigt at pointere, at der kun er tale om import og eksport, når varen eller ydelserne bliver solgt eller købt fra et land uden for Tyrkiet, EØS eller EU. Såfremt din virksomhed blot sælger eller køber varer til og af et EU-land, er der blot tale om en levering eller udlevering. I dette tilfælde behøver din virksomhed ikke at være registrere sig som importør eller eksportør. Grundet til dette er, at der indenfor EU er såkaldt fri bevægelighed af varer. Såfremt du køber eller sælger varer fra et andet EU-land, skal du ikke betale told, men derimod kun eventuelle punktafgifter og moms.\nInden du begynder at importere varer til EU, skal du sikre dig, at de produkter du har i sinde at importere, opfylder EU’s krav om beskyttelse af dyrs og menneskers helbred, miljøet og forbrugeragtighederne. Der kan i denne forbindelse være tale om regler og specifikationer, der er harmoniseret inden for EU, eller som forvaltes af et EU- land, og som anerkendes af EU. Det kaldes også gensidig anerkendelse. Du kan læse mere om dette her.\nHvad skal jeg være særligt opmærksom på ved import og eksport?\nHvis du beslutter dig for at importere eller eksportere varer fra et land udenfor EU, skal du være registreret som importør og/eller eksportør hos Erhvervsstyrelsen. Dette gøres normalvis i forbindelse med selve selskabsregistreringen, som skal foretages for at du kan modtage dit CVR-nummer. Hos Billigselskab.dk kan du i vores formular blot markere, at du ønsker at blive registreret for import og/eller eksport, hvorefter vi sørger for at dette bliver godkendt af Erhvervsstyrelsen.\nNår du via vores formular er blevet registreret og godkendt til import og eksport af varer, er det efterfølgende vigtigt at være opmærksom på følgende aspekter:\nDu bør undersøge om de varer du skal importere eller eksportere kræver en særlig importlicens\nDu bør sætte dig ind i Toldstyrelsens regler om betaling af told\nDu skal sørge for at din virksomhed er registreret som eksportør, hvis du vil have mulighed for at kunne returnere de varer du importerer\nDu skal huske på, at det udelukkende er dit ansvar at det produkt du sælger eller køber lever op til de specifikke sikkerhedskrav.\nHvis du vil have mulighed for at returnere varer som du har importeret, skal du altså registrere din virksomhed for både import og eksport.\nDu kan indhente meget mere information omkring ovenstående på den Europæiske Unions hjemmeside.\nOpret dit selskab gennem Billigselskab.dk og registrer din virksomhed for import og eksport med det samme\nVed at gøre brug af vores formular når du stifter selskab, sikrer du dig, at registreringen af import og eksport overholder de gældende regler på området, samt de retningslinjer og vilkår, som er afgørende for, at registreringen er juridisk gyldig. Vi sparer dig for en masse tid, ressourcer og hovedpine.\nOpret dit nye selskab og foretag registrering af import og eksport her\n#anpartsselskab #aps #Billigselskab #business #eksport #eksportere #EU #forretning #import #importere #innovation #iværksætter #Iværksætteri #iværksætterselskab #markedsføring #selskab #selskaber #virksomhed #Virksomheder


Kaffefiltre, vatrondeller og bagepapir. Tre eksempler på hverdagsting, som du og jeg bruger jævnligt. Og tre eksempler på varer, vi ikke længere behøver smide ud efter brug. I dag findes alle tingene nemlig i genanvendelige varianter med lang levetid. De skubber blidt til en brug-og-smid-væk-kultur, som er usund for vores klima. Og så kan du købe dem lige ude i Virring, hvor Tina Ingerslev driver Den Grønne Shop.\nDet er halvandet år siden, Tina åbnede sin webshop med bæredygtige produkter til alle hjørner af hjemmet. I dag har hun faste kunder fra Bornholm og fra Nordjylland. Men sjovt nok er der endnu ikke mange lokale, der lægger varer fra ”Den Grønne” i indkøbskurven.\n- Jeg tror simpelthen bare, at mange ikke ved, der findes bæredygtige alternativer til helt almindelige hverdagsting. Eller måske tænker man, at det er noget, der hører storbyens butikker til. Men der er sket noget med online-salget under Corona, og flere og flere finder da også vej til Den Grønne, siger Tina, der dagligt pakker varer til levering eller afhentning. I øvrigt i papkasser nede fra den lokale købmand, som alligevel skulle smides ud.\nLet at vælge bæredygtigt\nAlt fra sæbebær til silikoneforme og shampoo i fast form, der holder længere og sparer plastikflasken væk, ryger afsted i pakkerne. Og selvom sortimentet er bredt, har alle varerne én ting til fælles: De vil gøre det lettere for forbrugeren at tage et klimavenligt valg.\n- Helt fra jeg var barn har jeg lært, at man skal passe godt på tingene og godt på naturen. Det er en naturlig del af mig. Og det er den vinkel, alle mine varer har. Jeg vil gerne vise, at klima også kan være nemt at gå til. Nemmere end de store dagsordener, som nogle gange kan være helt uoverskuelige, siger Tina, der har testet alle varerne i webshoppen selv.\nBagepapiret, der kan genbruges op til 2.000 gange. Kaffefilteret i rustfrit stål, der kan vaskes og bruges igen. Og serien af silikonelåg, der kan strækkes til alle tænkelige former og størrelser og sikre holdbarhed på middagsrester eller den halve melon.\n- De låg er fantastiske. Du kan ikke slide dem op, og sammen med bivokspapiret har de faktisk helt fjernet vores forbrug af stanniol og husholdningsfilm herhjemme, siger Tina.\nLevedygtighed er en afgørende faktor i Den Grønnes sortiment. Tingene skal virke og holde til daglig brug, men kvaliteten er ikke det eneste parameter, som Tina har for øje, når hun fylder hylderne i sin virtuelle købmandsforretning:\n- Bæredygtighed må også gerne være lækkert og æstetisk. Det behøver ikke være kedelige uldsokker det hele. Man kan få mange virkelig flotte ting, der er lavet af genbrugsmaterialer. Den her pude er for eksempel lavet af plastikflasker, som ellers bare var gået op i røg på forbrændingen, siger Tina og viser en fløjlsblød rosafarvet pude fra hendes eget sofahjørne frem.\nPuden er i øvrigt en af de varer, der forsvinder hurtigst fra de digitale hylder i Den Grønne Shop.\n61 millioner ton\nSå meget CO2 er Danmarks forbrugsbaserede klimaaftryk beregnet til at være om året. Det svarer til, at hver enkelt dansker udleder 11 ton CO2. Det forbrugsbaserede klimaaftryk er udtryk for den udledning, forbruget af varer og tjenesteydelser i Danmark medfører.\nLæs flere historier om forbrug og vaner