Kommuners lovbrud i børnesager ligger i mørke - MX.dk\nAf Troels Gadegaard Frølich - 25/08-14 12:32\nKommuners lovbrud i børnesager ligger i mørke\nEfter flere sager om kommuner, der har svigtet udsatte børn, er det alligevel ikke muligt at få en opgørelse over, hvor ofte kommunerne bryder loven på området. DF er ikke tilfreds.\nNi børn blev udsat for vold, vanrøgt og seksuel misbrug hjemme i den såkaldte Brønderslevsag. To kommuner fik kritik for ikke at gribe ind i tide. (Billede: Polfoto/Arkivfoto)\nPå trods af en række historier om kommunale svigt i sager om udsatte børn de seneste år har Statsforvaltningen intet overblik over, hvor ofte kommunerne overtræder landets love på børneområdet.\nTøndersagen: En far fik i 2007 ti års fængsel for at have seksuelt misbrugt og lånt sine to døtre ud til andre mænd. Tønder Kommune valgte efterfølgende at udbetale en erstatning på i alt 1,2 mio. kr. til døtrene for svigt hos de sociale myndigheder.\nBrønderslevsagen: Et forældrepar fik i 2011 henholdsvis 11 og fire års fængsel for vanrøgt, vold og seksuel misbrug af deres ni børn. Både Brøndeslev og familiens tidligere hjemkommune, Lolland, modtog kritik for ikke at gribe ind tidligere.\nEsbjergsagen: Da en mor til to små børn flyttede til Esbjerg overså kommunen advarsler fra familiens tidligere hjemkommune. Yderligere 11 underretninger fra politi, skole og borgere førte ikke til initiativer, og først da et af børnene blev indlag med en promille på 2,5 blev de fjernet.\nI et svar til Dansk Folkepartis Karina Adsbøl fortæller Økonomi- og Indenrigsministeriet, at Statsforvaltningen ikke kan levere en statistik over sagerne.\nUdsatte børn blev svigtet af Esbjerg Kommune\nDet er nemlig ikke muligt at søge specifikt på sager om udsatte børn – eller på andre emner for den sags skyld – i Statsforvaltningens journaliseringssystem.\n- Statsforvaltningen har i øvrigt oplyst, at det ikke uden at foretage en manuel gennemgang af samtlige sager vil være muligt at oplyse, hvor mange af sagerne der omhandler spørgsmål om udsatte børn og unge, skriver Indenrigsministeriet.\nEsbjerg Kommune: Kritisabelt at svigt har fundet sted\nOg en manuel gennemgang vil være ”særdeles omfattende som følge af det store antal sager”, tilføjer ministeriet.\nDet svar er Karina Adsbøl dog langt fra tilfreds med.\n- Det er ikke i orden, at hverken politikere eller presse kan se, hvilke typer af sager, der er tale om. For politikere handler det om, at de skal kunne se, hvordan det står til og agere derefter. For pressen handler det om, at pressen skal have en ordentlig mulighed for at tjekke, om myndighederne nu også gør deres arbejde ordentligt. Især når det handler om børn og udsatte, siger hun til metroxpress.\nMand kørte forbi mindreårige piger fem gang mens han onanerede\nI stedet for specifikke tal for antallet af sager om udsatte børn har Statsforvaltningen i stedet leveret tal over, hvor mange gange Statsforvaltningen samlet set har rejst sager mod en kommune.\nTallene dækker således også over sager som den fra Viborg Kommune om ulovlig sponsorstøtte til den lokale fodboldklub, som har givet problemer for De Konservatives nye formand og tidligere borgmester i Viborg, Søren Pape Poulsen. Og dermed er de nytteløse, mener Karina Adsbøl:\n- Her får vi bare nogle tal, men det er ikke til at vide, hvad der ligger bag. Og så er det ikke til at gøre noget ved de problemer, der eventuelt er, siger hun.\nmetroxpress har henvendt sig til minister for Børn, Ligestilling, Integration og Social forhold Manu Sareen (S) for at spørge, om han er tilfreds med ikke at kunne få overblik over, om kommunerne overholder loven på børneområdet.\nDet har ikke været muligt at få en kommentar, da ministeriet henviser til, at Statsforvaltningen hører under Indenrigsministeriet.


PressReader - BT: 2016-01-26 - Nikita stjal reality - show\nNikita stjal reality - show\nHøjt hår, stramme kjoler og meget dybe udskæringer konkurrede om bedste brandert og bryster\nBT - 2016-01-26 - VOORZIJDE PAGINA - Kenan Seeberg | kse@ bt. dk Liv Røjgaard | bt@ bt. dk\nNår der er Reality Awards er der ingen fine fornemmelser. Og alle er med på en fest. Og festen fik en ekstra tand, da medlem af Liberal Alliance Nikita Klæstrup ankom på den røde løber med aftenens dybeste udskæring, hvilket siger ikke så lidt i det selskab.\nReality- tv er den virkelighed, der foregår på tv, sat i scene af en tvstation på ’ Paradise Hotel’, hos ’ Kongerne af Marielyst’ eller i ’ Big Brother’- huset, og indenfor i Cirkusbygningen var der varmt, og masser af spotlys, så man kunne se og blive set. Til Reality Awards er man nomineret til ’ De bedste realitybryster’, ’ Den bedste brandert’ eller ’ Det bedste konkurrence- drevne program’. Og i den stil. Og her er der få der lægger skjul på, at det handler om at være kendt mere end dte handler om noget som helst andet.\nDerfor var der heller ingen tvivl hos de fleste af de deltagere BT spurgte om hvem der er den største realitystjerne. Gustav er den største » Det er Gustav, der er den største, « sagde en af aftenens værter, Stine Kronborg, der selv hører til superligaen i den boldgade.\n» Han tør være ærlig, og han tør være sig selv, og så har han formået at udnytte sin succes. og hvis det er en rolle han spiller, så gør han det ret godt, « sagde Stine Kronborg, der var medvært i Cirkusbygningen, hvor mange af aftenens nominerede og deltagere var godt lakket til allerede da de ankom på den røde løber.\n» Swinger- Ole fra ’ Landmand søger kærlighed’ følte sig en anelse malplaceret, men nød alligevel at være i København som nonineret. Og i øvrigt vil han ikke kaldes ’ Swinger- Ole’.\n» Det er et overstået kapitel, jeg har valgt Gitte og hun er ikke til det der swinger- værk. Og det var altså en kæreste jeg søgte, da jeg meldte mig, « sagde Ole, der ellers brillerede i landmandsprogrammet, ved at invitere to dates i swingerklub.\nMen Ole hyggede sig med Gitte som var med til fest, og mængede sig ikke med de kortklædte fra diverse babe- programmer, der konkurrerede om at komme i så lidt tøj som muligt, eller drengerøvene fra ’ Kongerne’ eller ’ Paradise’, hvoraf flere var lakket godt til allerede kort efter de ankom på den røde løber, der var et inferno af spotlights, tv- kameraer, blitzlys, bare ben og meget dybe udskæringer. Ville give den ekstra gas Patrick fra ’ Paradise Hotel’ gjorde alt hvad han kunne for at leve op til sin nominering i kategorien ’ Bedste brandert’, og lovede, at han ville give den ekstra gas og at der ville komme mere sex i den kommende ’ Paradise’- sæson, hvor han er med igen.\nSidney Lee mente selv, at han var den største reality- stjerne.\n» Uden at lyde selvfed, så er det altså mig der er the original. Det er alle de andre der følger trop. det var mig, der først lavede en reklame og en bog. Hvis ikke jeg er den største, så er jeg i hvert fald den mest originale, « konkluderede Sidney Lee, der fejrede sin 37 års fødselsdag i Cirkusbygningen til award- showet.\nSkuespiller Margrethe Kyoto synes det var ret sjovt, at hun var nomineret til ’ Årets newcomer’, for din optræden i TV3s ’ Jeg er en celebrity - få mig væk herfra’: » Jeg kan godt se det sjove i den nominering. Jeg er 70 år gammel, « grinede Kyoto, der skal på teatertur med Folketeateret med ’ Varmestuen til foråret. » Selvom jeg officielt er pensionist, vil jeg stadig gerne lave både film og tv, sagde Kyoto, der stadig er kendt og genkendt fra rollen i Taxa, der snart er 20 år gammel.\n» Gustav er den største realitystjerne. han er jo nærmest blevet allemandseje. Selv er jeg ikke specielt kendt, selvom jeg er den femte mest googlede pige. men jeg vil gerne være kenbdt, fordi det er godt for min forretning, « sagde Nicole Brøggler har været med i ’ Bypiger søger bønder’ og ’ Live og liderlig’ på DR3. Til daglig arbejder Nicole som model i dkwebcam.\n» Jeg elsker reality- tv, fordi det er typer der tør skille sig ud. Jeg ser ikke mig selv som realitystjerne, men nogen gange føler jeg, at mit eget liv er et stort reality- program. OPg det er da ret godt gåpet at jeg er en af værterne i aften, ikke? « sagde Stine Kronborg, der er tidligere stripper i sin tid blev kendt fra Paradise Hotel.\nLinse Kesler var til reality awards med vennen fra Bryggen, Moster Niller.\n» Jeg skal overrække en pris, og da de ringede og spurgte, troede jeg, at de ville give mig den med ’ De bedste bryster’. Det blev så en anden pris, der er lidt mere fagligt relevant, « sagde Nikita Klæstrup, der brillerede med aftenens dybeste udskæring, som Oliver Bjerrehuus havde soloudsigt til hele aftenen. Først afviste Nikita Klæstrup, at de to var kærester, en time senere, stod de to og kyssede og holdt om hinanden:\n» Skal vi ikke lade det stå åbent, om vi er kærester, og bare konstatere, at jeg har det rigtigt godt med at få lov at baske lidt med vingerne igen, « smilede Oliver til BT.


Stor dansk virksomhed overrasker: Forgylder medarbejderne\nNyheder Skrevet af Christian Granhøj Skouboe | 18.10.21 | 12:02\nNu får de ansatte også de gode tider at mærke\nMedarbejderne i JYSKs butikker har i snit fået udbetalt 14.500 kroner i bonus for deres indsats i det forgange finansår. På distributionscentret i Uldum er gennemsnittet på 8.600 kroner per medarbejder.\n"22 millioner kroner. Så meget har JYSK udbetalt i bonus til butiksmedarbejderne efter et godt regnskabsår. Det betyder, at en butiksmedarbejder i JYSK gennemsnitligt har fået udbetalt 14.500 kroner i bonus," sådan fortæller butikskæden i en pressemeddelelse, hvor de åbner op for, hvordan medarbejderne er blevet belønnet efter et godt regnskab\n"Belønningen er en tak for indsatsen i løbet af året, hvor der har været rigtig travlt i butikkerne, fordi kunderne i løbet af pandemien har brugt mange penge på boligindretning"\n”Jeg må bare sige, at jeg er fantastisk imponeret og stolt over alle mine JYSK-kollegers indsats. Derfor er det selvfølgelig også en stor fornøjelse, at vi igen i år kan give butiksmedarbejderne en velfortjent bonus som tak. Det er en vigtig værdi i vores virksomhed, at vi anerkender hinandens succeser, og det er bonusserne også udtryk for,” siger Bo V. Andersen, Country Manager for JYSK i Danmark.\nSystemet for, hvordan medarbejderne i JYSK-butikkerne får bonus, er enkelt strikket sammen: Bonussen er nemlig baseret på den omsætningsfremgang, butikken har haft i forhold til året før. Af samme grund er der forskel på størrelsen af bonussen fra butik til butik.\nBonus til disse medarbejdere\nOgså i Uldum, hvor JYSKs internationale distributionscenter ligger, har medarbejderne fået udbetalt bonus. I snit er beløbet 8.600 kroner, fortæller JYSK\nFor at opnå bonus bliver medarbejderne målt på flere forskellige parametre, der blandt andet omhandler sikkert arbejdsmiljø og effektivitet i forhold til at pakke paller og lastbiler så optimalt som muligt.\n”Med bonusordningen vil vi gerne motivere medarbejderne til at yde en ekstra indsats og dermed højne effektiviteten i vores arbejde. Det er vigtigt for os at forebygge arbejdsulykker og forbedre arbejdsmiljøet, og ved at pakke paller og lastbiler mere optimalt kan vi både spare penge og lastbilkilometer for miljøet,” siger Henrik Gromada, Logistics Manager for distributionscentret i Uldum.\nMedarbejderne i JYSKs butikker har i snit fået udbetalt 14.500 kroner i bonus.\nLogistikmedarbejderne får bonus efter forskellige parametre, herunder sikkert arbejdsmiljø og optimal pakning af paller.\nMedarbejderne på JYSKs distributionscenter, som leverer varer til en række lande, har i snit fået udbetalt 8.600 kroner i bonus\nDet er højtid for Roskildesyge: Sådan griber du julebuffeten an


Naturfredningsforening: Ros for mere grøn strøm – bekymring for naturbeskyttelsen | Danmarks Naturfredningsforening\nNaturfredningsforening: Ros for mere grøn strøm – bekymring for naturbeskyttelsen\n19.4.2022 11:52:21 CEST | Danmarks Naturfredningsforening\nDet er en rigtig glædelig nyhed, at regeringen vil sætte tempoet gevaldigt op for udbygningen af vedvarende energi, for at gøre Danmark uafhængig af russisk gas. Det mener Danmarks Naturfredningsforening, efter at regeringen i dag har præsenteret udspillet ”Danmark kan mere 2”.\n- Det er rigtig gode nyheder for klimaet, som vi i dag har fået fra regeringen. For det er bydende nødvendigt at få udfaset gassen i Danmark ved hjælp af et markant højere tempo i udbygningen af den vedvarende energi, og det ser nu ud til at for alvor at blive realistisk, selvom det naturligvis er på en trist baggrund, siger Lars Midtiby, direktør i Danmarks Naturfredningsforening.\nRegeringens plan lægger op til en fordobling af vind, og en tidobling af solenergi, på land. På havet vil regeringen øge kapaciteten med 1-4 Gigawatt frem imod 2030, og desuden lægge sporene til at udnytte det fulde potentiale for havvind i Nordsøen på over 35 GW, hvilket vil være en 15-dobling i forhold til i dag. Det er en stor udbygning, som stiller krav til god planlægning, understreger direktøren:\n- Der er heldigvis masser af arealer, hvor der kan opsættes solceller og vindmøller op, men vi vil gerne opfordre til, at staten går ind og påtager sig en større rolle, når det gælder planlægningen af de her projekter. Planlægning er nøglen til at den her udbygning kan ske med hensyn til både natur og klima, som vi mener er meget vigtigt, siger Lars Midtiby:\nI regeringens udspil og pressemøde blev der lagt vægt på at fjerne benspænd for at godkende VE-projekter, ligesom klageret og miljøhensyn blev nævnt som barriere.\n- Jeg køber ikke præmissen om, at det er naturen, der står i vejen for den grønne omstilling. Det er vores klare vurdering, at vi har rigeligt med plads til at løse både klima- og naturkrisen på en og samme tid. Det er simpelthen unødvendigt at slække på beskyttelsen af vores meget pressede natur. De to kriser er uløseligt forbundet og skal løses sammen. Derfor vil jeg gerne advare mod at udbygge den vedvarende energi på bekostning af naturbeskyttelsen - vi skal ikke forværre den ene krise, mens vi løser den anden, siger Lars Midtiby.\nHan understreger, at Danmarks Naturfredningsforening klart vurderer, at udbygningen kan ske udenfor de områder, som i dag er EU-beskyttet natur (Natura 2000).\nFakta: DN’s 6 konkrete forslag til hurtigere omstilling til VE\nStyrket statslig planlægning: Staten bør tage ansvaret for at udpege de arealer på land og hav som bedst egner sig til VE-anlæg, hvor konflikterne er færrest, potentialet størst og hvor der er den nødvendige sammenhæng med energiinfrastrukturen, og i den forbindelse bør der fastsættes nationale mål for VE-udbygningen\nBedre sagsbehandling og styrket vejledning: Styrket vejledningsindsats skal sikre en hurtigere og mere smidig sagsbehandling og realisering af projekterne fx: vejledninger i bedst practice/forventninger til kvaliteten af miljøundersøgelser, læring fra klagenævnenes afgørelser, vejledning i god, reel og rettidig/tidlig borgerinddragelse, genindførelse af et statsligt rejsehold til støtte for realisering af projekterne i kommunerne.\nLoft på 6 måneder for klagesagsbehandling: Der indføres et loft på behandling af VE klager i klagenævnene på 6 måneder (+ 2 måneder ved inddragelse af sagkyndige i vurderingerne)\nStyrket indsats for energieffektivisering: AAU har i notatet Fast track væk fra naturgas i Danmark og Europa Forsyningssikkerhed, energipolitik og energiplanlægning i et sikkerhedspolitisk lys peget på hvordan der opnås hurtig uafhængighed af russisk gas - herunder peges på den korte bane særligt på energibesparelser og energieffektivisering.\nForbedrede rammevilkår: Der er brug for afklaring af hvilke rammevilkår VE på land i fremtiden skal opføres under. Særligt den manglende afklaring af kommende regler for nettilslutning, udgør i dag en barriere for nye investeringer i VE på land.\nSkrotningsordning skal sikre modernisering af vindmøller: Gammel og udtjent VE blokerer for ny og moderne VE på land. Fx vil de ca. 200 ældre vindmøller på Lolland kunne erstattes af ca. 15 nye vindmøller og stadig producere den samme mængde energi\nEksperternes bud på uafhængighed af Russisk gas\nAalborg Universitet har udarbejdet en analyse af hvad der skal til for at sikre en hurtigere uafhængighed af Russisk gas. Heri peges på kort sigt fx på, at der igangsættes borgerrettede informationskampagner om energibesparelser, nedsættes en hurtigarbejdende national taskforce fokuseret på omstilling til fjernvarme, sker en omstilling af industri og individuelle varmepumper og tages initiativ til at skabe et bredt nationalt samarbejde om kriseberedskab i energiforsyningen. På mellemlangt sigt (5-8 år) vil vi kunne nedbringe forbruget og via andre kilder sikre autonomi, fx via biogasproduktion og import fra resten af verden. Ingen af de mange konkrete forslag peger på behovet for at ændre i naturbeskyttelsen eller i balancen mellem hensynet til natur og hensynet til fremtidens energiforsyning. Det kan desuden tage op til 5-10 år at realisere nye VE-anlæg - fra idé til funktion. Dermed er det ikke nyopstilling af VE-anlæg, som på den korte bane gør Danmark og Nordeuropa uafhængige af Russisk gas.\nDer er arealer til både vedvarende energi og natur\nEnergistyrelsen har lavet en model som beregner potentialet for vindmøller på land. Den viser potentielle vindmølleområder, estimerede områdeudgifter og antal møller pr. område - fraregnet arealer med diverse naturinteresser, infrastrukturanlæg, forsvarets områder m.v. Modellen estimerer, at der teoretiske er potentiale for opstilling af landvindmøller der kan producere op til 14,4 GW. Det er næsten en tredobling i forhold til de 5 GW Ingeniørforeningen IDA har i 2021 vurderet, at vi har behov for på land i 2045.\nIngeniørforeningens beregninger viser tilsvarende, at der, når vi regner de seneste planer for energiøer i Nordsøen og Østersøen med, også på havet allerede er reserveret arealer til vindenergi som dækker det forventede beregnede behov på 14 GW - frem til 2045. Samlet set er der derfor god plads til de møller vi skal bruge for at opfylde vores klimamål på land og på hav - uden for områder med naturbeskyttelsesinteresser, og desuden er der i havplanen reserveret rigeligt med plads derudover til at udvide, hvis vi vil producere til mere end Danmarks eget behov.\nNår det drejer sig om solceller på land, er der etableret 1,3 GW - og der er allerede planlagt for meget mere. Det forventede behov frem mod 2045 er på 10 GW. Mankoen er altså på lidt over 9 GW ift IDA’s beregninger. Aalborg Universitet har beregnet, at der alene på tagene er potentiale for opsætning af 4-5 GW solceller. Og der er desuden masser af arealer i landzone uden naturbeskyttelsesinteresser, hvor solcelleanlæg potentielt kan opstilles. Selv hvis tallet bliver mange gange større end hvad vi forventer i dag. Naturen er dermed ikke en barriere for at opfylde målene på solcelleområdet. Branchen peger i stedet på, at det er den manglende afklaring af rammevilkår for VE på land, der udgør den primære barriere for investeringer i VE, herunder særligt uklarhed om kommende regler for nettilslutning og langsom sagsbehandling. Desuden oplever kommunerne problemer med nabokonflikter og borgerprotester. Derfor er løsningerne en snarlig afklaring af rammevilkårene for branchen og bedre vejledning til virksomheder og kommuner om god, reel og tidligere borgerinddragelse.\nFå eksempler på “naturkonflikter” - det handler om miljøvurderinger og myndighedsarbejde\nEn del kritiske røster har peget på, at også allerede planlagte projekter kan have vanskeligheder med at blive realiserede, fordi naturen ”står i vejen”. Et af de mest omtalte projekter er Baltic Pipe, hvor hensynet til truede arter angiveligt skulle have stoppet projektet. Men problemet handler om miljøundersøgelsernes kvalitet og lange sagsbehandlingstid ved klager: Havde konsekvensvurderingerne været gennemført kvalificeret, kunne problemerne formodentlig være undgået. I høringssvar fra blandt andre DN blev der nemlig advaret om konsekvenserne for de truede arter. Miljøstyrelsen godkendte først projektet, hvorefter klagenævnet underkendte tilladelsen. Sagsbehandlingstiden for indgivne klager kan dog siges at indebære urimelige forsinkelser. Tilsvarende i sagen om planerne for havvindmøllerne ved Omø, hvor hensynet til flere arter af dykænder angiveligt skulle forhindre et ellers godt projekt. Imidlertid blev myndighederne allerede tidligt i processen advaret om, at placeringen var helt uegnet og opfordret til at gå videre med planerne for andre bedre placerede projekter. Advarslerne blev dog overhørt og førte til en langvarig og mangelfuld sagsbehandling, som undlod i tide at koordinere med øvrige myndigheder i sagen. Problemerne kunne være undgået, hvis der var sket en god planlægning fra start og en rettidig koordinering mellem myndighederne.


jordenssalt.com For Sundhed Hvordan man kan øge seksuel lyst efter overgangsalderen\nMin overgangsalder fjernede min sexlyst totalt Når mange kvinder går gennem overgangsalderenderes køn drev overgangsalderen faldende. Menopausale kvinder ofte går hvordan humørsvingningersom seksuel forhindre dem i at blive interesseret øge at have seksuelt samkvem. Hertil kommer man, mindske kroppens østrogenniveau meget i denne tidsom også efter forårsage libido at falde: Lyst er muligt, at en af den medicindu i øjeblikket tager kunne få dig til at opleve lav libido. At øge din sexlyster det vigtigt at finde ud af, om du ikke kan på et af disse lægemidler. feb Kvindens problemer i overgangsalderen kan opdeles i en Samtidig lever vi i en tid, hvor medierne har fokus på ungdom og den evige søgen efter Om hormonpræparater forøger den seksuelle lyst er man lidt uenig om. Læs om de vigtigste årsager til, at du mister din sexlyst i overgangsalderen. Og få 5 effektive råd til, hvordan du kan få din sexlyst tilbage.\nHVORDAN MAN KAN ØGE SEKSUEL LYST EFTER OVERGANGSALDEREN hvordan man kan øge libido efter overgangsalderen\nKLIMAKTERIET OG SEXLIVET Hvordan man kan øge seksuel lyst efter overgangsalderen Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nDe fleste kvinder lider af en lav libido på mange forskellige punkter af deres liv. En lav libido er ikke et medicinsk problem, og derfor skal afhjælpes, hvis det er et problem for kvinden og hendes partner. Dog kan et medicinsk problem forårsage en sænket sexlyst, så det er klogt at fastslå årsagen til en lav eller ikke-eksisterende libido. Trin 1 Indkredse problemet. Der er utallige grunde til, at en kvinde kan have en lav libido. Det er jeg sådan set også men når jeg har så svært ved at finde lysten er det svært. Jeg kan ikke byde min dejlige mand dette og har meget svært ved at og hvordan hormonerne driller både op til, under og efter overgangsalderen, og jeg. aug Hos kvinder i overgangsalderen kan seksuallivet blive påvirket af Hvor hyppig er seksuel dysfunktion? 20 % i alle aldersgrupper med en tendens til øget forekomst blandt de Selvom man ser en større forekomst af seksuelle problemer i kan det medføre, at lysten hører op efter overgangsalderen. kan man sige, at sexlyst i bund og hvor I har lige meget lyst hele tiden. Det handler mere om, hvordan man håndterer forskellighederne, Søg efter: Mest. Disse problemer stammer fra nedgangen i hormoner og kan dræbe din lyst kan man øge Libido efter overgangsalderen Hvordan kan man øge fleksion efter. Et ødelæggende problem med hormonal ubalance er manglende seksuel energi før og efter overgangsalderen at øge implantation af et hvordan man kan spise. Hvordan kan man øge kvindelige seksuel lyst? planlægger at gå i seng efter deres partner har eller der har været gennem overgangsalderen. Hvordan kan man øge en kvindes libido Hvordan kan man øge en der udløser seksuel lyst) niveauer er for lavt, kan du kan man øge libido efter overgangsalderen. Måske ligger jeg udenfor din målgruppe, eftersom jeg er 54 og gået i overgangsalderen. Men hvad stiller man op, når sexlysten fuldstændig fordampede med sidste menstruation som årig?\nOvergangsalderen påvirker mange kvinder i en eller anden grad. Disse forandringer vil ofte præge kvindens seksualitet — både som single og i det seksuelle samliv i parforholdet. aug Hos kvinder i overgangsalderen kan seksuallivet blive påvirket af Hvor hyppig er seksuel dysfunktion? 20 % i alle aldersgrupper med en tendens til øget forekomst blandt de Selvom man ser en større forekomst af seksuelle problemer i kan det medføre, at lysten hører op efter overgangsalderen. Man kan også vælge hormonerne helt fra og i stedet bruge rigeligt med glidecreme, Det er meget individuelt fra kvinde til kvinde, hvor meget symptomerne påvirker Sex, bækkenbundsøvelser, onani og orgasme øger blodtilførslen til at en del kvinder føler, at deres sexlyst aftager i forbindelse med overgangsalderen. okt Se her, hvad du kan gøre for at få sexlysten igen. Der er således en række ting, du kan gøre for at mindske tørheden i skeden og øge som kan opstå med overgangsalderen - herunder også manglende sexlyst. man oplever problemer med inkontinens, som flere kvinder efter overgangsalderen gør. Er det normalt, at sexlivet og lysten til det bare forsvinder? Sådan spørger en buger sexologen, og det opløftende svar er, at der er der er noget at gøre. Det kan hurtigt blive en stor belastning for et parforhold, hvis den ene part mister lysten til sex. Man kan også vælge hormonerne helt fra og i stedet bruge rigeligt med glidecreme, Det er meget individuelt fra kvinde til kvinde, hvor meget symptomerne påvirker Sex, bækkenbundsøvelser, onani og orgasme øger blodtilførslen til at en del kvinder føler, at deres sexlyst aftager i forbindelse med overgangsalderen. okt Se her, hvad du kan gøre for at få sexlysten igen. Der er således en række ting, du kan gøre for at mindske tørheden i skeden og øge som kan opstå med overgangsalderen - herunder også manglende sexlyst. man oplever problemer med inkontinens, som flere kvinder efter overgangsalderen gør.\naug Overgangsalderen kom, og sexlysten forsvandt. Kan hormoner eller andet afhjælpe problemet? Få lægens svar her!. sep Overgangsalderen gør at Kvinder oplever nedsat eller mangel på sexlyst - vi giver dig råd til dig. Men også de fysiske forandringer, som sker med vores krop, hud og hår, kan få Læs også: Kys kan kurere mangel på sexlyst vil din mand meget bedre forstå og acceptere, hvordan du føler og reagerer. jan hvordan man kan øge libido efter overgangsalderen At øge din sexlyst, er det vigtigt at finde ud af, om du ikke er på et af disse lægemidler. 10 måder man kan øge og du vil have tendens til at vågne hurtigt efter, at du er faldet i søvn. Man kan hvordan man vil svinge i overgangsalderen. Sildenafil forbedrer kvindelig ophidselse. Læs mere om effekten af Sildenafil på kvinder. Indikationer, kommentarer og instruktioner. Hvordan tilbereder man dem? kan du øge din dosis til Fødevarer med rød farve har evnen til at øge den seksuelle lyst, ud over at forbedre blodomløb og.\nMin overgangsalder fjernede min sexlyst totalt hvordan man kan øge seksuel lyst efter overgangsalderen Lær hvordan du kan håndtere overgangsalderen. Ubehag under sex og nedsat seksuel lyst; Efter overgangsalderen er der en øget risiko for knogleafkalkning. Du kan næsten ikke nævne I forhold til at forebygge gener i overgangsalderen er det næsten lige så virkningsfuldt kan du øge træningspulsen til 75% af.\n6. mar Er det normalt, at sexlivet og lysten til det bare forsvinder? Men der er forskellige ting,man selv kan gøre for at finde den igen. mindre seksuel lystfølelse med alderen, specielt efter overgangsalderen. Moderat træning øger det genitale respons, herunder fugtningen af skeden, ved erotisk stimulation. Vodroff Tværgade 5B 1. Overgangsalderen eller klimakteriet indfinder sig som regel i 45 — 55 års alderen.\nEr du på vej mod 50, og er din cyklus ustabil? Mange kvinder oplever nedsat eller manglende lyst til sex i forbindelse med overgangsalderen. Hormonelle forandringer, træthed og søvnforstyrrelser kan påvirke sexlysten. Men også de fysiske forandringer, som sker med vores krop, hud og hår, kan få os til at føle os mindre attraktive og mindre seksuelt tiltrækkende. Sex i overgangsalderen\nHvordan man kan øge seksuel lyst efter overgangsalderen vivre køkken\nNår sexlysten forsvinder hvordan man kan øge seksuel lyst efter overgangsalderen\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Kære brevkasse, Siden jeg gik i overgangsalder sidste år jeg er 53 , har jeg ikke haft lyst til sex. Kan hormoner hjælpe, eller er der andet, I kan anbefale?\nLæs om de vigtigste årsager til, at du mister din sexlyst i overgangsalderen. Og få 5 effektive råd til, hvordan du kan få din sexlyst tilbage. Det er jeg sådan set også men når jeg har så svært ved at finde lysten er det svært. Jeg kan ikke byde min dejlige mand dette og har meget svært ved at og hvordan hormonerne driller både op til, under og efter overgangsalderen, og jeg.\nHvordan man kan øge seksuel lyst efter overgangsalderen Menopausale kvinder ofte går gennem humørsvingninger , som kan forhindre dem i at blive interesseret i at have seksuelt samkvem. Hertil kommer , mindske kroppens østrogenniveau meget i denne tid , som også kan forårsage libido at falde: Få min Gratis E-bog "Når seksualiteten driller"\nOvervind overgangsalderen og mangel på sexlyst hvordan man kan bruge naturlige hormon terapi for en hysterektomi\nEt ødelæggende problem med hormonal ubalance er manglende seksuel energi før og efter overgangsalderen at øge implantation af et hvordan man kan spise. Hvordan kan man øge kvindelige seksuel lyst? planlægger at gå i seng efter deres partner har eller der har været gennem overgangsalderen. Mange kvinder mister sexlysten, når de rammer overgangsalderen. Men sådan behøver det ikke at være.\nTidligere: « « Bedste ssri til for tidlig sædafgang


Kikkasser Galleri - www.kikkasser.dk\nFigurer i FIMO\nSalg kager og brød\nSlagter pålæg ost\nFimomad salg fisk\nFimomad salg jul\nHer har jeg skabt en gammel skolestue. Kakkelovnen i hjørnet, rod på bordene, en papirsflyver på gulvet og tegnestiften på lærerens stol.\nEn vinkælder i en vinkasse. Gulvet og murstensvæggen har jeg lavet i terracotta ler. Det er nemt at have med at gøre og lufttørrer.\nHer er vine på fade. Om nogle år er de færdige til at blive drukket. Tønderne er lavet af træpinde man kan købe færdige. Tøndebåndet har jeg klippet ud af metallet fra et fyrfadslys.\nGammel skolestue. Det er sparsomt med bøger. De gamle pulte var ikke særlig gode at sidde ved, dem har jeg selv lavet tegning til og prøvet at få dem til at være så naturtro, som det kunne lade sig gøre.\nJeg har prøvet at efterligne de skoletasker man havde da jeg var barn. På skabet kan man se tre glas med hugorme og andre slanger i. Oppe under loftet hænger alfabetet, med store og små bogstaver.\nAlt hvad der hører til i en skolestue. Kakkelovnen og det røde og nypudsede æble. På lærerens stol den obligatoriske tegnestift og så selvfølgelig en slangebøsse i papirkurven.\nEn gammel købmandshandel, med et lille udvalg af hvad man kunne købe. Jeg har lavet det meste i fimoler og cernit. Det blå køkkentøj er også lavet i cernit.\nJeg har prøvet at ramme den farve til interiøret, som man så i mange af de gamle forretninger. Vaskepulver, dåser, tobak, og alle andre etiketter har jeg scannet ned fra billeder fra nogle gamle ugeblade, jeg har fundet på loppemarked. Der hænger sutsko i loftet, de små trækøkkenting har jeg skåret ud af æblekassetræ, det er nemt at have med at gøre.\nEn vægt mest lavet af staniolen omkring fyrfadslys. En gammeldags telefon har jeg skåret ud af en træklods. I rummene foran på disken, er der sikkerhedsnåle, knapper elastik og mange andre sjove ting og sager. I ølkassen er der flasker, jeg har lavet i cernit.\nKaffemøllen er af træ og tønden med spegesild i hjørnet har jeg lavet af træpinde. Det blå køkkentøj hænger oppe under loftet, det er lavet af cernit, det gamle kasseapperat har jeg også lavet af træ, og så malet det med metalfarve bagefter.\nHer har jeg lavet et keramikværksted. Oppe på loftet er der udstilling af de færdiglavede lervarer. I rummet til venstre står ovnen med færdigbrændte varer. Det meste er formet i cernit men også i terracotta ler.\nHer bliver der drejet og formet lerfade og krukker. Jeg har lavet flere rum i keramikværkstedet, og en dør har jeg også prøvet at lave.\nDenne mekanisme er en ting man brugte når man skulle valse leret. Den er bare lavetaf pap og træ. I forgrunden ses nogle krukker der er glasserede, de venter på at komme i ovnen og blive brændt.\nHer er drejeskiven, man kan køre den rundt med foden. I forgrunden nogle nydrejede lerting. Jeg har formet det meste i fimo og cernit, og så malet bagefter, så ligner det næsten lertøj.\nEt slagterriudsalg. Her har jeg tegnet fliserne på fotopapir. Foran på kassen har jeg lavet en markise med navn på.\nEt udvalg af forskelligt kød og pålæg. Til køledisken har jeg brugt en ferreorocher chokoladeæske. Den passer lige i størrelsen. Alle metalbakkerne til kød og pålæg har jeg formet af metallet fra fyrfadslys.\nJeg har lavet et lille kasseapperat af cernit. Vægten er også formet af cernit. Skiven på vægten er en 25 øre.\nDenne smedje har jeg set på et museum og prøvet at efterligne. På første sal er der smidt nogle ting op, som smeden ikke lige har brug for.\nStigen op til loftet er meget slidt.\nHer ser man blæsebælgen med mursten på for at give noget vægt. Ambolten har jeg lavet i fimoler. Så er der et arbejdsbord og en værktøjskasse af træ.\nEt kar med vand til at køle de nysmedede hestesko i. Smeden har sat sine træsko inden han gik til frokost. Der trænger da godt nok til at blive kalket rundt om essen.\nHer har jeg lavet et konditori.\nI den ene side af forretningen kan man købe kaffe og kager.\nKøledisken her er også lavet af en chokoladeæske, den passer i størrelsen og har næsten den rigtige form.\nJeg har set sådan en stue på et museum. Alkoven er ikke ret lang, det var folk ikke i gamle dage. Servantesættet har jeg lavet i fimoler.\nBænken, bordet og stolen er en kopi af et sæt jeg selv har herhjemme. Den lille barneseng har jeg savet ud på min dekopørsav.\nDer er redt op i den gamle alkove.\nI tallerkenrækken har jeg små tallerkner det er skjorteknapper jeg har malet mønster på, det kan man vist kun fordi de ikke skal bruges, men bare hænge til pynt.\nEt køkken med en dyster grøn farve. Den farve sidder i min erindring fra jeg var barn, der havde vi de farver derhjemme.\nEt bord midt i køkkenet til både at spise ved og arbejde ved. Alle de blå køkkenting har jeg lavet i cernit.\nDet sorte komfur ovre i hjørnet har jeg lavet i tykt pap. Fliserne er klippet ud af en plastikbakke, man får kød i. Så har jeg malet fliserne i et mønster jeg har set.\nJeg har sat et forhæng foran på køkkenbordet. Og hygget lidt med krukker og andet køkkentøj.\nEn grønthandler i en port. Til brostenene har jeg brugt leganødder.\nJeg samler altid brugte raketter op efter nytår. Der er meget godt træ i dem. Her har jeg anvendt nogle som bindingsværk, væggene er bygget op af mursten og gips.\nEt udvalg af frugt og grøntsager.\nFor at gøre det helt færdigt så det ligner en port til et byhus, har jeg lavet en hoveddør. Farverne på væggen er skagensgul, og den grønne farve på døren ved jeg ikke hvad hedder, men den ses mange steder i porte.\nEt konditori, med et udvalg af kager og kræs.\nDejlige flødeskumskager og tørkager.\nHer har jeg lavet en lille kaffesalon. Tapetet er fra en gammel tapetbog, ikke 1:12. Stolene har jeg bøjet i ståltråd og så har jeg limet en træknap på som sæde, og sprøjtemalet det hele.\nIgen et billede af det færdige konditori.\nDelikatessen. En dejlig slagter forretning med alskens dejlige slagtervarer, pølser og smørrebrød.\nKikkasse med et køkken, hvor det blå køkkentøj og mad er lavet i fimo modellervoks.\n10 af de gamle kikkasser kan ses på Samlermuseet Thorsvang i Stege.\nVelkommen til min hjemmeside med kikkasser og Fimomad.\nJeg laver ikke kikkasser til salg.\nDe er kun vist som inspiration til, hvis andre får lyst til selv at forsøge sig.\nDe fleste af mine kikkasser er lavet i gamle vinkasser.\nJeg holder meget af at genskabe små gamle miljøer.\nJeg kigger efter gamle foto eller besøger museer for at få inspiration.\nDe små ting i kasserne er lavet af dimser og dingenoter fra skramlekasser og andre genbrugsting.\nAlle mine gamle kikkasser er udstillet på samlermuseet Thorsvang i Stege på Møn.\nHar du lyst til at kontakte mig så skriv på min mail:\nJeg låner mine kikkasser ud til plejehjem, ældrecentre og andre der kan have interesse i at kikke.\nJeg byder dig velkommen til et kik i mit lille miniunivers.\nJeg ser efter gamle foto eller besøger museer for at få inspiration.\nDe små ting i kasserne laver jeg af dimser og digenoter fra skramlekasser og andre genbrugsting. Der er også mange der samler små dimser til mig, dem er jeg meget glad for. Klik på billedet.\nHer har jeg skabt en gammel skolestue. Kakkelovnen i hjørnet, rod på bordene, en papirsflyver på gulvet og tegnestiften på lærerens stol. 2 1 1\nEn vinkælder i en vinkasse. Gulvet og murstensvæggen har jeg lavet i terracotta ler. Det er nemt at have med at gøre og lufttørrer. 2 1\nHer er vine på fade. Om nogle år er de færdige til at blive drukket. Tønderne er lavet af træpinde man kan købe færdige. Tøndebåndet har jeg klippet ud af metallet fra et fyrfadslys. 1 1\nGammel skolestue. Det er sparsomt med bøger. De gamle pulte var ikke særlig gode at sidde ved, dem har jeg selv lavet tegning til og prøvet at få dem til at være så naturtro, som det kunne lade sig gøre. 1 1\nJeg har prøvet at efterligne de skoletasker man havde da jeg var barn. På skabet kan man se tre glas med hugorme og andre slanger i. Oppe under loftet hænger alfabetet, med store og små bogstaver. 1\nAlt hvad der hører til i en skolestue. Kakkelovnen og det røde og nypudsede æble. På lærerens stol den obligatoriske tegnestift og så selvfølgelig en slangebøsse i papirkurven. 1\nEn gammel købmandshandel, med et lille udvalg af hvad man kunne købe. Jeg har lavet det meste i fimoler og cernit. Det blå køkkentøj er også lavet i cernit. 1 1\nJeg har prøvet at ramme den farve til interiøret, som man så i mange af de gamle forretninger. Vaskepulver, dåser, tobak, og alle andre etiketter har jeg scannet ned fra billeder fra nogle gamle ugeblade, jeg har fundet på loppemarked. Der hænger sutsko i loftet, de små trækøkkenting har jeg skåret ud af æblekassetræ, det er nemt at have med at gøre. 3 2 1\nEn vægt mest lavet af staniolen omkring fyrfadslys. En gammeldags telefon har jeg skåret ud af en træklods. I rummene foran på disken, er der sikkerhedsnåle, knapper elastik og mange andre sjove ting og sager. I ølkassen er der flasker, jeg har lavet i cernit. 1\nKaffemøllen er af træ og tønden med spegesild i hjørnet har jeg lavet af træpinde. Det blå køkkentøj hænger oppe under loftet, det er lavet af cernit, det gamle kasseapperat har jeg også lavet af træ, og så malet det med metalfarve bagefter. 1\nHer har jeg lavet et keramikværksted. Oppe på loftet er der udstilling af de færdiglavede lervarer. I rummet til venstre står ovnen med færdigbrændte varer. Det meste er formet i cernit men også i terracotta ler. 2 1\nHer bliver der drejet og formet lerfade og krukker. Jeg har lavet flere rum i keramikværkstedet, og en dør har jeg også prøvet at lave. 1 1\nDenne mekanisme er en ting man brugte når man skulle valse leret. Den er bare lavetaf pap og træ. I forgrunden ses nogle krukker der er glasserede, de venter på at komme i ovnen og blive brændt. 1\nHer er drejeskiven, man kan køre den rundt med foden. I forgrunden nogle nydrejede lerting. Jeg har formet det meste i fimo og cernit, og så malet bagefter, så ligner det næsten lertøj. 2 1\nEt slagterriudsalg. Her har jeg tegnet fliserne på fotopapir. Foran på kassen har jeg lavet en markise med navn på. 1 1\nEt udvalg af forskelligt kød og pålæg. Til køledisken har jeg brugt en ferreorocher chokoladeæske. Den passer lige i størrelsen. Alle metalbakkerne til kød og pålæg har jeg formet af metallet fra fyrfadslys. 2 2 1\nJeg har lavet et lille kasseapperat af cernit. Vægten er også formet af cernit. Skiven på vægten er en 25 øre. 1 1\nDenne smedje har jeg set på et museum og prøvet at efterligne. På første sal er der smidt nogle ting op, som smeden ikke lige har brug for. 2 2 1\nStigen op til loftet er meget slidt. 1\nHer ser man blæsebælgen med mursten på for at give noget vægt. Ambolten har jeg lavet i fimoler. Så er der et arbejdsbord og en værktøjskasse af træ. 1\nEt kar med vand til at køle de nysmedede hestesko i. Smeden har sat sine træsko inden han gik til frokost. Der trænger da godt nok til at blive kalket rundt om essen. 1\nHer har jeg lavet et konditori. 2 1\nI den ene side af forretningen kan man købe kaffe og kager. 1\nKøledisken her er også lavet af en chokoladeæske, den passer i størrelsen og har næsten den rigtige form. 1\nJeg har set sådan en stue på et museum. Alkoven er ikke ret lang, det var folk ikke i gamle dage. Servantesættet har jeg lavet i fimoler. 2 1\nBænken, bordet og stolen er en kopi af et sæt jeg selv har herhjemme. Den lille barneseng har jeg savet ud på min dekopørsav. 1 1\nDer er redt op i den gamle alkove. 1\nI tallerkenrækken har jeg små tallerkner det er skjorteknapper jeg har malet mønster på, det kan man vist kun fordi de ikke skal bruges, men bare hænge til pynt. 1 1\nEt køkken med en dyster grøn farve. Den farve sidder i min erindring fra jeg var barn, der havde vi de farver derhjemme. 2 1\nEt bord midt i køkkenet til både at spise ved og arbejde ved. Alle de blå køkkenting har jeg lavet i cernit. 1\nDet sorte komfur ovre i hjørnet har jeg lavet i tykt pap. Fliserne er klippet ud af en plastikbakke, man får kød i. Så har jeg malet fliserne i et mønster jeg har set. 3 1\nJeg har sat et forhæng foran på køkkenbordet. Og hygget lidt med krukker og andet køkkentøj. 1\nEn grønthandler i en port. Til brostenene har jeg brugt leganødder. 5 1\nJeg samler altid brugte raketter op efter nytår. Der er meget godt træ i dem. Her har jeg anvendt nogle som bindingsværk, væggene er bygget op af mursten og gips. 1 1\nEt udvalg af frugt og grøntsager. 1\nFor at gøre det helt færdigt så det ligner en port til et byhus, har jeg lavet en hoveddør. Farverne på væggen er skagensgul, og den grønne farve på døren ved jeg ikke hvad hedder, men den ses mange steder i porte. 1 1\nEt konditori, med et udvalg af kager og kræs. 2 1\nDejlige flødeskumskager og tørkager. 1\nHer har jeg lavet en lille kaffesalon. Tapetet er fra en gammel tapetbog, ikke 1:12. Stolene har jeg bøjet i ståltråd og så har jeg limet en træknap på som sæde, og sprøjtemalet det hele. 1 1\nIgen et billede af det færdige konditori. 1\nDelikatessen. En dejlig slagter forretning med alskens dejlige slagtervarer, pølser og smørrebrød. 1 1\nKikkasse med et køkken, hvor det blå køkkentøj og mad er lavet i fimo modellervoks. 1\nGammelt køkkenmiljø. 1\n10 af de gamle kikkasser kan ses på Samlermuseet Thorsvang i Stege. 1\nSlagter udvalg. 1\nJeg kan lide denne side Du kan lide denne side • 91 personer kan lide denne side\nGurli Sørensen | Svar 06.12.2021 10:56\nJeg har ikke tal på hvor mange gange jeg hars et på dine ting Inge, du er som altid omhyggelig og dygtig.\nLISBETH ELVSTRØM | Svar 22.09.2021 11:19\nMeget imponerende håndværk og kreativitet.\nHvor køber du dine kasser? Leder efter nogle til mit barnebarn som vi kan lave overraskelser i når hun kommer\nInge Jakobsen 22.09.2021 16:40\nTil Lisbeth Elvstrøm. Tak for din ros af mine kikkasser. God ide at involvere børnebørnene. Mine kasser har jeg fået forærende fra vinforretning og supermarked.\nGurli Sørensen | Svar 17.05.2021 11:18\nDu er så dygtig med dine hænder Inge man kan kun syntes det er fantastisk det du laver, du har en kreativitet man sjælden ser. Jeg nyder at se dine ting.\nTanja Skogset | Svar 14.02.2021 14:00\nHej, kan man bestille julemad som bliver lavet på tallerkener? (jeg selv tallerkener) vh Tanja\nInge Jakobsen 15.02.2021 12:46\nHeh Tanja. Jeg vil gerne lave mad til dig på tallerkner.\nSkriv til min mail adresse fimomad@hotmail.com hvad du ønsker.\nVH Inge Jakobsen\nInge Jakobsen | Svar 10.09.2012 15:06\nOkay, ja det vil jeg da meget gerne. Kontakt mig på min mailadresse fimomad@hotmail.com der skriver jeg min adresse\nHelga | Svar 10.09.2012 14:51\nTak for din Email.Har du lyst til at se mine ting, vil jeg sende billeder til dig, da jeg ikke er en ørn til komputer.Vil du sende mig din adr.\nChristinna Gylling | Svar 13.03.2012 14:07\nHold nu helt op, hvor er du bare kreativ og dygtig - jeg er blown away over dine fine ting. Hilsen Christinna\nLINDA LARSEN | Svar 13.02.2012 13:08\nKÆRE INGE . VI ER MEGET IMPONEREDE OVER DE FLOTTE KIKKASSER DU LAVER.\nDET ER OGSÅ FLOT SAT OP PÅ DIN HJEMMESIDE.\nHILSEN TIL HELE FAMILIEN FRA LINDA OG AKSEL.\nHej Karina, det kommer an på om der skal være tilbehør til, men en and uden noget 35 kr skriv på min mail fimomad@hotmail.com\n07.02 | 17:56\nHvad koster en stegt and\n06.12 | 10:56\n22.09 | 16:40


281L Testamente til enlig uden børn - med legatbestemmelser\nDu kan tillige træffe bestemmelser om at bestemte personer eller institutioner skal arve bestemte pengebeløb eller bestemte genstande. Hvis du ikke ønsker at træffe sådanne bestemmelser, skal du vælge formular nr. 281.\nFormularen indeholder bestemmelser om , at arven til personer bliver arvingens såkaldte kombinationssæreje, dvs. at arven ikke skal deles med arvingens ægtefælle i tilfælde af separation eller skilsmisse. Arven skal heller ikke indgå i boet, hvis arvingens ægtefælle dør først. Arven bliver fælleseje, hvis arvingen dør før sin ægtefælle. Du kan selv bestemme om dine arvinger skal have mulighed for at ændre særejebestemmelsen til en anden type særeje eller til fælleseje. Det er også muligt at bestemme, at arven skal tilhøre arvingerne som fuldstændigt særeje, dvs. særeje både ved separation, skilsmisse og død.


1 ud af 6 voksne oplever\nen grad af høretab.\nForestil dig at spise middag i en travl restaurant. I baggrunden høres klirrende tallerkner, skrabende stoleben, folk der taler og ler, og tjenere, der farer omkring. Du anstrenger dig for at følge med i, hvad der sker ved dit bord – og denne anstrengelse gør dig mere og mere træt.\nTil sidst begynder du at lade som om, at du kan høre. Du nikker, ser interesseret ud og ler med de andre, selvom du ikke fangede vittigheden. Du begynder at føle dig udenfor. Når I forlader restauranten, har du en dundrende hovedpine, føler dig skuffet og har ingen planer om at gentage oplevelsen fremover.\nHøretab er forskelligt fra synstab\nLigesom øjet vil ørets ydeevne berøres af, at man bliver ældre. Men hvor dårligt syn gør, at det bliver sværere at læse, når skriften bliver mindre, så viser tab af hørelse sig anderledes.\nHøretab kan gøre visse stavelser og lyde svære at høre. For eksempel vil konsonanter med et højt toneleje, som f, s og t, nemt blive overdøvet af de højere vokaler med et lavere toneleje, som a, o og u. Derfor kan personer med høretab somme tider beklage sig over, at de kan høre, der bliver talt, men ikke, hvad der bliver sagt.\nHvis du kan svare "ja" til ét eller flere af disse spørgsmål, har du muligvis et høretab.\nTag vores online høretest.\n1. Synes du, at folk omkring dig mumler eller taler blødt?\n2. Synes du, det er vanskeligt at føre en samtale i restauranter eller overfyldte steder?\n3. Er du ofte nødt til at skrue op for lyden på tv'et, radioen eller telefonen?\n4. Klager venner eller familiemedlemmer over, at de er nødt til at gentage, hvad de siger til dig?\n5. Er du nødt til at kigge på folks ansigter for at kunne forstå, hvad de siger?\n6. Har du bemærket, at hverdagslyde som fuglekvidder, fodtrin eller et ur, der tikker, er forsvundet?\nHvad er årsagerne til høretab?\nHøretab forbindes ofte med en fremskreden alder, men dette er ikke altid tilfældet. Et høretab kan ramme folk i alle aldre, men indtræder ganske vist oftest efter, at man er fyldt 65. Men høretab kan også skyldes infektion, hoved- eller fosterskader.\nEfterhånden som vi bliver ældre, kan vi miste evnen til at høre de højfrekvente lyde. Det er forholdsvist let at leve uden fuglesang, men når man begynder at miste grebet om nogle af grundstenene i det talte ord, kan det være en noget større udfordring.\nAldersrelateret høretab skyldes den daglige livslange slitage af høresystemet, og de mest almindelige symptomer er problemer med at høre sagte stemmer og/eller tale, når der er baggrundsstøj til stede. Ofte vil familiemedlemmer bemærke aldersrelateret høretab, før den pågældende person bliver virkelig generet af det.\nDette skyldes ofte overeksponering af for kraftig støj, som udgør en risiko for ansatte i militæret, politibetjente, bygningsarbejdere, fabriksarbejdere, landmænd, tandlæger og pædagoger – og mange andre. Rockkoncerter og MP3-afspillere kan også beskadige hørelsen. Regelmæssig udsættelse for kraftig støj forværrer høretabet. Derfor er det vigtigt altid at bære høreværn, hvis du udsættes for overdreven støj.\nDe mest almindelige årsager til høretab er alder eller overeksponering for kraftig støj. Men høretab kan også skyldes infektion, hovedkvæstelser, kræftbehandling eller indtag af visse lægemidler.\nHøretab kan skyldes problemer i det ydre øre og mellemøret eller beskadigede celler eller fibre i det indre øre. Det kan også være en kombination af begge dele.\nHøretab i det ydre øre og mellemøret (konduktivt)\nKonduktivt høretab skyldes problemer i det ydre øre og mellemøret, der kan forhindre lyde i at trænge igennem til det indre øre. Den mest almindelige årsag kan være ophobning af ørevoks i ørekanalen, huller i trommehinden, væske i mellemøret eller beskadigede eller ødelagte knogler i mellemøret (ossiculum).\nHøretab i det indre øre (sensorineuralt)\nDenne form for høretab opstår, når de delikate nervefibre i det indre øre bliver beskadigede. Dette forhindrer dem i at transmittere lyden ordentligt. Det kan skyldes overeksponering af støj, men den mest almindelige årsag til sensorineuralt høretab er den naturlige aldringsproces. For nogle er de sensoriske celler allerede nedslidt i en alder af 50, mens andre kan have et ubetydeligt høretab selv i en alder af 80. Denne tilstand er i de fleste tilfælde permanent.\nHøretab kan påvirke dit sociale liv\nEt ubehandlet høretab kan få dig til at trække dig tilbage fra sociale lejligheder, da samtale kræver store mængder mental energi. Hvis det ikke behandles, kan høretabet medføre en følelse af isolation og depression.\nMåske er nogle af følgende høretabsrelaterede bekymringer gældende for dig eller en person i din omgangskreds:\n•\tJeg er ofte usikker, når jeg er ude, da jeg ikke ved, hvor lydene kommer fra\n•\tJeg føler mig ofte deprimeret og alene\n•\tJeg bliver ofte træt og har brug for at hvile efter arbejde\n•\tJeg har problemer med at huske\n•\tJeg har problemer med at genkende tale - især i forsamlinger med andre mennesker\n•\tMit høretab har forringet min livskvalitet\n•\tMit høretab påvirker ikke kun mig, det påvirker også min familie\nDet er vigtigt at opsøge hjælp, hvis du oplever tegn på høretab hos dig selv eller én, du holder af.\nLæs mere i vores hjælp til familiemedlemmer\nModerne høreapparater kan løse mange af de problemer, en medarbejder med høretab kan risikere at opleve på arbejdspladsen. Alligevel kan der være behov for nogle enkelte tilpasninger og forholdsregler, så arbejdslivet kan blive så gnidningsfrit som muligt.\nFå vores tips


6 bøger, der får dig til julestemning | mandskabens kunst"\n6 bøger, der får dig til julestemning\nDer er mange måder at komme i julestemning på. For dem, der nyder at læse, er utvivlsomt en af de mest underholdende at hente en bog med juletema! Men hvor skal man starte? Denne tid på året er boghandlernes hylder fyldt med osteagtige ferieromaner og chintzy gave- / gag-bøger, der blot drager fordel af shoppingsæsonen.\nTil virkelig få dig i humør til jul, hent en (eller flere!) af disse 6 bøger i løbet af de næste par uger.\nEn julesang af Charles Dickens\nDen typiske julefortælling er berømt af en grund. Dickens 'novelle har været enormt populær lige siden udgivelsen i 1843, og den er måske tilpasset i populærkulturen måske mere end nogen andet fiktion.\nHistorien er kendt: Cranky og elendigt Ebenezer Scrooge besøges af hans tidligere forretningspartners, Jacob Marleys spøgelse. Det fører ham til møder med 3 spøgelser mere: de fra julegave, julegave og julen, der endnu kommer. Joakim indser fejlene i hans tidligere opførsel og er forvandlet til en ny mand.\nSelvom det er en fortælling, som du utvivlsomt kender, har du nogensinde faktisk læst de originale Dickens, hvorfra den kom? Hvis ikke, gør denne jul - novellens 175-års jubilæum - til året, der ændres. Det er overraskende læsbart, til tider skærende satirisk og selvfølgelig yderst hjertevarmende.\nHvis du er ivrig efter flere ferie-tema Dickens efter læsning En julesang, han skrev faktisk adskillige julefortællinger, ofte indsamlet sammen med En julesang. Cricket på ilden, Holly-Tree, The Chimes, og meget mere er alle også fremragende.\nManden der opfandt jul af Les Standiford\nHvis du læser En julesang og virkelig nød det, den næste bog at læse er Manden der opfandt jul - historien bag historien. (Og hvis du ikke har læst den, vil denne bog helt sikkert få dig til at ønske det!)\nI 1843 kæmpede Dickens i sin karriere. Han havde haft en vis succes, men blev aftappet kreativt, hvilket hæmmede hans indkomst. I en 6-ugers pasform af inspiration, der startede i slutningen af oktober, gik Dickens ud En julesang med nary en pause, der tager hver 15 mil lange gåture gennem Londons gader for at finde ud af tingene i hans hoved. Det genoplivet ikke kun Dickens 'karriere, men også, som Standiford med overbevisning hævder, selve juleferien.\nHistorien om den berømte historie er virkelig ganske medrivende. Det er meget muligt, at vores kulturelle besættelse af jul i det mindste blev startet af Dickens 'øjeblikkelige bestseller, og et par af vores traditioner i dag kommer lige fra det 175 år gamle arbejde.\nJul: En biografi af Judith Flanders\nSelv mytiske fortællinger og tilsyneladende uforklarlige traditioner har oprindelseshistorier. I denne bog satte historikeren Judith Flanders sig for at afdække julens virkelige historie som en fejret ferie.\nStartede det med Jesu fødsel (og blev Jesus endda født i december)? Eller tidligere end det? Hvor kommer alle vores traditioner virkelig fra?\nDet viser sig, at vores moderne fejring af julen (og alle de underlige ting, vi gør - fra at sætte træer og julelys til madlavning en gang om året til åbning af gaver) er lidt af en mish-mash af praksis og skikke fra hele historiens gang og fra næsten alle hjørner af verden.\nDenne bog er ganske vist bare hårtørret, men hvis du er historienerd - som mange mænd er - vil dette være en fornøjelig læsning, der følger dig gennem feriesæsonen.\nBrev fra julemanden af J.R.R. Tolkien\nHvis du tænker over det, bør det være indlysende, at J.R.R. Tolkien - mesterskaber af fantasyverdener - var en stor fan af jul og julemanden. Og så hvert år fra 1920 til 1942 ankom en konvolut fra julemanden til Tolkien-børnene, komplet med et stempel fra Nordpolen. Indvendigt afslører ikke kun et brev fra den sjove gamle mand selv, men også en række tegninger, der skildrer den sæsonens uheldige uheld og eventyr. Dette blev naturligvis alt udtænkt og henrettet af Tolkien selv.\nBogstaverne har tendens til at være korte (nogle gange er julemanden meget travlt), men de vil hver gang imellem køre flere sider, der beskriver isbjørns hijinks, run-ins med nisser, der prøver at gøre et rod af ferien og meget mere.\nDette er en bog, der helt sikkert kommer i tryk, og jeg anbefaler denne udgave især da det ikke kun inkluderer bogstaverne, der er skrevet, men også scanninger af bogstaverne og tegningerne i høj kvalitet, så du kan se den virkelige lunefuldhed Tolkien lægge i dem.\nDenne samling er sjov for både voksne og børn og er sikker på at få dig i den magiske julestemning. (Især hvis du lige har læst Jul: En biografi.) Hvis fantasy-genren er din ting, spiller julemanden også en ret mindeværdig optræden i C.S. Lewis ' Løven, heksen og klædeskabet fra Narnia-serien.\nRocket Men af Robert Kurson\nHvad er det ved historien om NASAs Apollo 8-mission, der får dig til julestemning? Hvis du levede tilbage i 1968 (og i en alder til at huske det), ved du helt sikkert svaret.\nHistorien om Apollo 8 og de modige mænd, der styrede den historiske mission, begyndte i sommeren 1968 med hastige forberedelser til at tage en fuld bane af månen. Forud for denne mission havde intet rumfartøj forladt jordens bane. At sige, at det var en big deal, er en underdrivelse.\nAl den strenge og stressende planlægning blev til virkelighed på lanceringsdagen: 21. december 1968. Alt startede godt, og i løbet af ca. 3 dage rejste 3 af Amerikas modigste mænd til månen.\nHistoriens kulmination og Robert Kursons fantastiske bog om missionen kommer den 24. december, da astronauterne sendte en levende juleaften til verdens stuer. Ingen på jorden vidste, hvad astronauterne ville sige eller dele. Så da de gik live og læste de første 10 vers fra Første Mosebog, er det sikkert at sige, at der ikke var et tørt øje i landet. En katastrofal mission kunne have ødelagt juletiden i de kommende år; i stedet var det en sejr af den amerikanske ånd.\nJeg læste denne bog midt på sommeren, men jeg bliver forbandet, hvis den ikke fylder mig med mere julestemning - sammen med god gammeldags patriotisme! - end jeg næsten nogensinde har oplevet.\n(Sørg også for at lytte til Brett's podcast med Robert!)\nDenne klassiker i mellemskolen skaber masser af meninger og læses ofte som en deprimerende, dystopisk fortælling. Det er dog muligt at se historien gennem en mere optimistisk linse, og den kan endda skabe noget julestemning! (Advarsel: små spoilere foran.)\nIndstillingen er et tilsyneladende utopisk samfund, hvor alt er meget kontrolleret og også farveløst - det er bogstaveligt talt et sort / hvidt samfund. Der er så lidt vanskeligheder som muligt (enhver iota af fysisk smerte medicineres øjeblikkeligt), hvilket også betyder, at der næsten ikke er nogen fornøjelse. Maden er kedelig, forholdet er lavt, selv libidoer hæmmes af en pille.\nUnge Jonas nærmer sig 12 år, på hvilket tidspunkt børn tildeles samfundsroller - Vagter af det gamle, gartner, justitsofficer osv. Jonas vælges dog til at være den næste modtager af hukommelse - en rolle der kommer, men en gang i generationen.\nModtageren af hukommelse er den ene person i samfundet med minder om den gamle verden - og alle dens smerter og fornøjelser. Knækkede knogler og krig, men på bagsiden, glider ned ad en bakke med frisk sne og varmen fra en julebrand.\nDet er en hård historie at fuldstændigt indkapsle, men i sidste ende er den lykkeligste hukommelse - hvad der bringer mest glæde af alle de glade minder fra verden - faktisk en af en familie, der fejrer jul sammen. Det er en god påmindelse midt i, hvad der kan være en stressende feriesæson og tumultagtige tider, at de minder, der oprettes lige nu, er nogle af de bedste, du nogensinde har haft.\nHold øje med al min læsning af tilmelding til mit ugentlige nyhedsbrev.\nFor endnu flere tip til at komme i ferieånden, lyt til vores podcast med Meik Wiking:\nbegynde med slutningen i tankerne


Otterup Museum | 5450otterup.dk\nOm 5450 Otterup\nEn mand med en drøm.\nl al sin tid var malermester Andersen fra Otterup levende interesseret i egnens fortid, og hvor han kom, ransagede han gårdenes lofter og samlede gamle brugsting, som kunne fortælle om forfædrenes liv. Men der skulle gå 30 år, før han endelig fik den smukkeste ramme om sin samling.\nHans drøm om et museum gik i opfyldelse i 1958, da man kunne indvie et hjemstavnsmuseum i det godt 200 år gamle "Frelserens Hospital" som ligger ved\nsiden af Otterup kirke.\nDen perfekte bygning.\nBygningen blev opført som hospital (fattiggård) i 1722 af amtmand Christian Sehestedt, som ejede Ravnholt gods og Nislevgård. Det blev bygget for fattiglemmer i sognet og fungerede som sådan i et par hundrede år. Så overtog kommunen det. og før museet blev indrettet, havde Otterup Bibliotek til huse her. Men da der blev ledige lokaler på den tekniske skole, flyttede biblioteket derhen, og så blev der plads til malermester Andersens drøm. De sidste 50 år har bygningen huset Otterup Museum, som nok er et af de absolut mindste museer i Danmark.\nNordfynsk hjem for 100 år siden.\nOtterup Museum var i begyndelsen kun indrettet midlertidigt, og der var meget arbejde, der skulle gøres. Man ønskede at indrette museet med udelukkende nordfynske ting og sager, så man en dag havde et komplet hjem, som det så ud for hundrede år siden.\nProviser Moltke fra Otterup, som var repræsentant for Nationalmuseet. og som hjalp med at konservere de gamle genstande, talte ved indvielsen, og han var glad for den store tilslutning, som tydede på stor interesse for museet.\nl 1983 blev museet endnu en effekt rigere. da Otterup Museumsforening fik foræret fundatsen til Otterup Hospital. Den er håndskrevet og underskrevet af ingen ringere end Kong Frederik den fjerde i 1722.\nDer er tale om et lille hefte, som er i rimelig god stand. Fundatsen blev sendt til konservering og siden udstillet.\nSe museets hjemmeside her\nUgeavisen Nordfyn fyens.dk\nBerlingske Tidende Børsen


Ture, oplevelser, aktiviteter og seværdigheder i Panama City 2022 - Viator\nTure og billetter til Panama Canal\nTure og billetter til Miraflores Locks\nTure og billetter til Gatún Lake (Lago Gatún)\nTure og billetter til Monkey Island\nTure og billetter til Casco Viejo\nTure og billetter til Amador Causeway (Calzada de Amador)\nTure og billetter til Soberanía National Park\nTing at gøre i Panama\nTing at gøre i Panama City\nTure, billetter og aktiviteter i Panama City\nDagstur i San Blas-øerne - alt inklusive - Besøg 4 øer på en dag\nKør mod Panamas caribiske kyst på en dagstur fra Panama City til San Blas-øerne. Rejser med båd tjek et forlis og den naturlige swimmingpool og nyd den tropiske natur og atmosfære. Din tur inkluderer morgenmad, frokost, aktiviteter og tur-retur-transport med afhentning og aflevering af hotel.\nRejse mellem Atlanterhavet og Stillehavet under denne heldagstur på Panamakanalen. Udforsk kanalen til søs og til fods med din lokale guide og se skibene, der passerer gennem sluserne og forskellige plante- og dyreliv på kanalens bredder. Udforsk Gatun-søen og Apeø, hjem til hylere, capuchiner og tamariner. Stop ved Agua Clara Locks besøgende Center for at få et overblik over kanalens historie gennem informative udstillinger og udstillinger. Udforsk San Lorenzo Nationalpark og Fort San Lorenzo, et UNESCOs verdensarvsliste, og nyd en picnic frokost. Alle aktiviteter, adgangsgebyrer, frokost og tur-retur-transport fra Panama City-hoteller er inkluderet.\nMonkey Island-tur fra Panama City\nOverhold aberne på Monkey Island under denne tur fra Panama City. Round-trip transport fra Panama City hoteller inkluderet. Morgen eller eftermiddagstur tider tilgængelige.\nAlt inklusive Full-Day Taboga Island Catamaran Tour fra Panama City, Panama\nEscape Panama City på en af de største katamaraner i marinaen for en dag med sejlsport, svømning, soling, spisning og dans. Sejle bag på Taboga Island, hvor du kan svømme, solbade på stranden og besøge øens landsby. Ombord på katamaranen kan man nyde solterrasse, skyggefulde områder, højttalere, snacks, frokost og en åben bar.\nØko-krydstogt i Panama-kanalen og Gatun-søen\nTur til Panama-kanalen – sydgående retning\nRejs sydpå gennem Panamakanalen under denne 6-timers tur fra Panama City. Med din lokale guide, bord en bus til en 45-minutters rejse til Gamboa, hjemsted for Panama Canal Dredging Division. Mød dit skib, Stillehavsdrønningen, for en tur gennem Gailard-skåret, Pedro Miguel Locks og Miraflores Locks. Du kan beundre den naturskønne udsigt over Centennial Bridge, Chagres River og The Americas Bridge. Spis en gratis frokost ombord under rejsen. Tag afsted på Flamenco Marina i Panama City.\nTour i Panamakanalen og Monkey Islands\nUdforsk Panamakanalen og lær om driften på denne guidede tur. Efter at have stoppet for at tjekke Miraflores Locks, skal du besøge Miraflores Lake, Pedro Miguel Locks og derefter køre gennem Soberania National Park til byen Gamboa. Der, hop ombord på en båd i Gatun Lake, hvor du vil være blandt skibe, der rejser til kanalen. Derudover inkluderer turen et stop på Monkey Island, der er hjemsted for de hvide ansigtscrittere.\nKryds i hele Panamá-kanalen, fra Stillehavet til Atlanterhavet, under denne heldags-tur i Panamá City. Ombord på et lille fartøj for at rejse gennem alle de tre sæt låse, der udgør kanalen. Rejse ved Gatun-søen og Chagres-floden. Lær om kanalens historie og konstruktion fra din guide, mens du rejser. Kør af i Colón og kør ombord på en shuttle til returrejsen til Panamá City. Morgenmad, frokost, snacks og drikkevarer tilbydes om bord.\nTour Embera Indian Village og Chagres Rainforest Hike\nAt møde traditionelle Embera-samfund i Chagres National Park er en mindeværdig del af at udforske Panama, men at besøge parken med en stor gruppe kan føle upersonlig. Vælg en privat tur for at sætte dit eget tempo, mens du krydser en jungleflod, vandre til et vandfald og se en forestilling af traditionel sang og dans, med rundturstransport fra Panama City til komfort for et privat køretøj.\nPanamakanalen Miraflores Locks og City Tour\nKombiner en højdepunkter tur til Panama City med et besøg på Miraflores Locks på denne guidede udflugt. Med en guide i spidsen for at give transport og indgående kommentarer, stopper man ved Casco Viejo, Miraflores Locks, Amador Causeway og Bridge of the Americas. Vores varevogn går med højst 9 personer.\nBådtur gennem Panama-kanalen med delvis transport\nRejser gennem Pedro Miguel og Miraflores låser af Panamakanalen på denne 5- til 6-timers bådtur fra Panama City. Oplev hvordan låsene virker omgående på en båd; Turen omfatter forfriskninger og en frokostbuffet.\nHeldagstur til Monkey Island og indianerlandsby fra Panama City, Panama\nUdforsk den panamanske regnskov og tag en bådrejse gennem Panamakanalens vandveje på dette øko-eventyr fra Panama City. Med din naturalistguide kan du gå ombord på en antenne-sporvogn, der er afgrænset til en 85-fods (85 meter) top omgivet af løvrig jungel. Hør opkaldene fra skrigende aber, og se farverige fugle flyve rundt omkring dig. Derefter ombord på en båd for en tur gennem Panamakanalen, hvor man observerer livet i havet som kaimaner, krokodiller og skildpadder. Afslut din tur med frokost med udsigt over Chagres-floden.\nBLISS i San Blas Islands Panama !!! - Inkluderer Tour & Transport fra Panama City\nOplev Gatun Lake's spektakulære dyreliv og rige kultur på denne halvdagsudflugt. Efter en bekvem hotel afhentning, rejs med båd til en økæde midt i Panamakanalen, at Howlers og andre abearter ringer hjem. Lær om disse fascinerende primater fra en informativ vejledning, før du fortsætter til en indiansk landsby i Embera, hvor du vil nyde en lækker traditionel frokost og se en levende musik og danseventyr.\nFlere ture i Panama City\nTure og billetter til Chorro el Macho Waterfall\nTure og billetter til Piedra Pintada\nTure og billetter til Punta Culebra Nature Center\nTure og billetter til San Jose Church (Iglesia San Jose)\nTure og billetter til Ancon Hill (Cerro Ancon)\nTure og billetter til Bridge of the Americas (Puente de las Americas)\nTure og billetter til Plaza de Francia\nTure og billetter til Biomuseo\nTure og billetter til Mi Pueblito\nTure og billetter til El Nispero Zoo and Botanical Garden\nTure og billetter til Metropolitan Cathedral\nAktiviteter i nærheden af Panama City\nAktiviteter i San José\nAktiviteter i Jacó\nAktiviteter i Puntarenas


- Ann Bates, Loyalist Spy | Ansaldo Fuel\n– Ann Bates, Loyalist Spy\nnavnet Ann Bates var lidt kendt selv blandt historikere forud for AMCs hit amerikanske uafhængighedskrig TV-serie, Turn. Selv bagefter er det næppe det, der kunne kaldes et husstandsnavn, og blegner i sammenligning med revolutionære krigshelte fra begge sider. Blandt pantheon af kvinder, der er involveret i otte års kamp, imidlertid, det fortjener i det mindste lidt mere anerkendelse, for fru Bates, en Philadelphia skolelærer om dagen, var sandsynligvis også den mest effektive amerikanske loyalistiske spion for revolutionen.\nfor at supplere sin indkomst som skolelærer holdt Ann også bier, opdrættede får og drev en lille butik. Hun var gift med Joseph Bates, som var en soldat og artilleri reparatør for den britiske hær. Joseph Bates blev ansat under General Clinton af den britiske hær under britisk evakuering fra Philadelphia i 1778. Hæren marcherede derefter til Ny York City, hvor Bates modtog sin spionuddannelse. Selvom loyalister ofte blev straffet gennem forfølgelse, slag, tjæring, ødelæggelse af ejendom eller endda henrettelse, Bates led aldrig nogen af disse tab. Dette skyldtes sandsynligvis hendes lave profil og den respekt, hun opretholdt blandt sine naboer uanset det ustabile politiske klima i Philadelphia på det tidspunkt.\nfordi kvinder generelt blev forstået at være uuddannede om krigstidens strategi og våben under revolutionen, var hun i stand til at blive bemærket i små lejre. Mens hun gemte sig, forklædte hun sig som en peddler og rejste frit blandt Patriotsoldaterne. Hun er mest kendt for sine spionekspeditioner i George ‘ s lejr i hvide sletter.Ann Bates blev først opdaget af en civil spion, John Craig, eller “Craiggie”. De to mødtes engang under den britiske besættelse i Philadelphia. Craig var et aktivt medlem i Clintons spionagenetværk og tildelte Bates små hemmelige opgaver, mens de stadig var i Philadelphia. Craig bemærkede hurtigt hendes intelligens og henviste hende til at mødes med sin general, Major Duncan Drummond, i Ny York City. Hun fortsatte derefter med at flygte fra Philadelphia den 18. juni 1778, da den britiske kommandør General Clinton evakuerede sine styrker fra hovedstaden. Dette var som svar på nyheden om en alliance mellem Frankrig og USA. Da det politiske klima ændrede sig, Bates var en af mange loyalister, der forlod Philadelphia med den britiske hær. Hun forlod hurtigt hovedstaden efter at have overbevist generalen på det tidspunkt, Benedict Arnold, at hun rejste for at sælge sine varer i Ny York City. Efter at hendes mand sluttede sig til Clintons hær den 18.juni 1778, fulgte Bates briterne til deres hovedkvarter. Efter at hun ankom til hovedkvarteret for at mødes med Craig, blev hun overrasket over at mødes med en af Clintons vigtigste spionhandlere, Duncan Drummond, i stedet. De to overtalte Bates til at slutte sig til det britiske spionnetværk. Han blev optaget, der beskrev deres møde; ” en kvinde, som Craig har tillid til, kom ofte til byen i går aftes. Hun er godt bekendt med mange af R. A. (Royal Army) … det foreslås at sende hende ud under ideen om at sælge små sager”.den 29. juni 1778 forlod Bates sin første mission efter kun en træningsdag. Hun rejste derefter til Lejren i hvide sletter under navnet “Fru Barnes”. Fordi hun var bekendt med det artilleri, der blev brugt under revolutionen, var hun i stand til at videresende værdifuld information om amerikanernes materialer og strategi. Oprindeligt var Bates ‘ mission at finde en illoyal soldat i lejren, der kunne give den britiske efterretningstjeneste nogle potentielle efterretninger, men hun mislykkedes i denne mission. Hun ændrede derefter sin mission, mens hun var i lejren, og lyttede til mange samtaler og tællede artilleristykker på lejren. I de hvide sletter planlagde amerikanske tropper Rhode Island-kampagnen. Hun indspillede værdifuld intelligens om amerikansk bevægelse ind i Rhode Island.på vej tilbage til Ny York City efter sin første mission blev hun stoppet ved et amerikansk patruljestop fire miles fra hvide sletter af ukendte årsager og arresteret ved kontrolpunktet på grund af mistanke. Bates forblev i indespærring natten over, men blev løsladt næste morgen. Da hun endelig vendte tilbage til byen, videreformidlede hun de enorme oplysninger, hun var i stand til at indsamle, til Major Drummond. Hun rapporterede, at Patriotvåben var langt mere knappe, end briterne oprindeligt havde troet, at de var. General Drummond var imponeret over hendes arbejde, hendes hukommelse og hendes evner. Selvom Bates netop havde gennemgået en stressende mission, var hun ivrig efter at vende tilbage til hvide sletter igen. Hun samlede tre ture til lejren og videreformidlede oplysninger, der var nødvendige for de britiske tropper for at bekæmpe Amerikansk militærindsats i Slaget ved Rhode Island. I sin tredje mission bemærkede hun, at 600 både var forberedt på at angribe Long Island. Bates var i stand til at give specifikke og vigtige efterretninger om mængden af tropper, der var på vej til at angribe britiske styrker stationeret i Long Island.i September 1778, da hun var på en anden mission, der infiltrerede den amerikanske hær, anerkendte en desertør fra Det Britiske syvogtyvende Regiment hende, men hun var i stand til at undgå erobring. Hun fortsatte derefter med at rejse gennem en række sikre huse, der var designet til kvindelige spioner på det tidspunkt. Hun skrev senere:”jeg havde mulighed for at gennemgå hele deres Hær og bemærkede samtidig styrken & situationen for hver Brigade, & antallet af kanoner med deres Situation og vægt af bolden, som hver kanon blev anklaget for”.under sin sidste mission i hvide sletter stødte Ann Bates på en tidligere britisk soldat, en afhopper, som hun mistænkte ville rapportere hende efter at have set hende. Hun havde genkendt ham fra en tidligere mission og forlod straks den amerikanske lejr. Hun flygtede direkte tilbage til USA, og mens hun gjorde det, skar hun lige igennem Jersey. Mens du rejser i hele denne stat, Bates opholdt sig i Tory sikre huse i hele staten. Hun skrev om de sikre huse, ” hvor jeg kunne blive indkvarteret gennem trøjerne.”Det ekspansive netværk af loyalistiske sikre huse i hele Mid Atlantic viste sig at være effektivt. Mange britiske fanger var i stand til at undslippe Amerikanske lejre fra Virginia, op østkysten på grund af effektiviteten af de sikre huse.\nBates ønskede at komme tilbage til Britiske linjer så hurtigt som muligt af frygt for, at hendes dækning ville blive sprængt. Lørdag den 26.September 1778 blev hun opdaget i et amerikansk hovedkvarter. Den amerikanske enhed havde over 5.000 tropper og var under kommando af General Charles Scott. General Scott var USA ‘ s efterretningschef og var på udkig efter Britisk mod-efterretning. Bates blev tilbageholdt og ført til Scott, der afhørte hende. Bates fortalte Scott, at hun “var en soldats kone i Centerdivisionen & havde glemt noget omkring fem eller seks Miles under sletterne.”Bates blev til sidst sluppet løs, men hun blev raslet af begivenhederne og mistanke om, at hun begyndte at samle. Efter at hun vendte tilbage til byen og leverede information til Major Drummond, tog Drummond hende med til Long Island af frygt for, at hun igen skulle løbe ind i amerikanske styrker. Et par dage senere vendte de tilbage til Manhattan, og Drummond bad hende om at mødes med en ven af Benedict Arnold inden for en radius på 47 kilometer fra Philadelphia. Dette viser Benedict Arnolds tidlige engagement i Tory intelligence-netværket.mellem oktober 1778 og August 1779 havde Bates ingen deltagelse i Clintons spionspionagenetværk. Dette skyldtes, at Clinton sendte Drummond tilbage til England på grund af en uenighed mellem de to. Major John Andr Krut fortsatte med at tage Drummonds plads. Andr Kris var mest kendt for sit samarbejde med den kendte amerikanske forræder, Benedict Arnold. I April 1780 blev hendes mand, Joseph Bates, sendt til Charleston, South Carolina for at belejre Byen. Bates rejste med ham der, men afstod fra at deltage i yderligere spionnetværk, mens han var i Charleston. En gammel ven, Britisk oberst Nisbet Balfour opfordrede Bates ‘ hjælp til at drive en spionring ud af Charleston. Mens der var planer om, at hun skulle hjælpe General Cornallis’ mission til belejring af Charleston, blev begge missioner afbrudt.den 6. Marts 1781 sejlede Ann Bates og hendes mand til England.\nhun huskes som en godt forbundet, intelligent og integreret spion for den loyalistiske hær under den amerikanske Revolution. Hendes travle karriere og familiens økonomiske nød belastede hendes ægteskab, og Joseph forlod hende kort efter, at de ankom til England. Uanset hvad var Bates stolt af sin rolle, efter at krigen var forbi, og skrev en andragende om pension i 1785. Andragendet sagde:”Min rettidige information som det velsignede middel til at redde Rhode Island-garnisonen med alle tropper og butikker, der ellers må være faldet et bytte for deres fjender”. Hun kontaktede Major Duncan Drummond for at hjælpe hende med at sikre en pension fra den britiske regering for hendes tjenester under den amerikanske Revolution.Major Drummonds personlige papirer, officielle regeringsdokumenter og hendes hukommelse sikrede hende en pension. Bates ‘ dødsdato blev ikke registreret, men det mistænkes for, at hun døde i England.\ntilbage børnebidrag kan begrænses til 5 år: ny lov i 2017\nHvor Velhavende Er Meek Mill?


BOGANMELDELSE: Vildheks: Fjendeblod af Lene Kaaberbøl | Bogrummet\naf Michelle H. Lindberg d. 8. marts 2015\nAnden sidste bog om Clara og hendes vildhekseliv begynder lige hvor den forrige sluttede, og det giver handlingen et rigtig godt afsæt. For med den slutning i forrige bog er der en hel del spørgsmål som stadig venter på at blive afklaret, og det var også hvad jeg håbede på ville ske med denne bog. Desværre var det ikke helt hvad jeg fik. Nogle spørgsmål blev besvaret i begrænset omfang, mens nye problemer opstod.\nClara er stadig på jagt efter svar der kan vække hendes moster Isa fra hendes dødlignende søvn, sammen med de andre der ligger ved siden af Isa. Hjemme venter hendes mor på en hel del svar alt i mens Claras far stadig er på hospitalet og det lader til at Oscar bare aldrig får lov til at komme hjem. Det er vel også meget heldigt for han er ret godt modspil til Claras lettere tilbageholdenhed sommetider, så på den måde er han et godt friskt pust.\nHistorien i den her bog skal ligne at handle mest om hvordan de skal genoprette diverse ting som er kørt af sporet, og så langt så godt. Pludselig tager historien dog en anden drejning og vi bliver præsenteret for Kahlas mor, som vi hele tiden troede var død, og nu handler historien meget om hende. Det havde jeg som sådan ikke noget i mod, mit problem var bare at der manglede forklaringer på Kahlas mor – hvorfor var hun ikke død alligevel, og hvorfor kommer hun først ind i billedet nu, og hvorfor er hun spæret inde? Der var så mange spørgsmål med denne inklusion af en sådan karakter, som bare blev skubbet til side uden overhovedet at blive behandlet på grund af den måde historien om Kahlas mor sluttede, hvilket jeg ikke brød mig om.\nMen i det store hele syntes jeg alligevel bogen var ret god. Enkelte ting stak mig i øjnene som for eksempel det med Kahlas mor – og hvad var lige begrundelsen for den minotaur der dukkede op i historien og så bare forsvandt igen som intet var hændt?! – , det er primært når jeg sidder tilbage og ikke kan finde hoved og hale i historien på den måde, at jeg mangler lukkede døre så at sige for de spørgsmål der opstår. Set i det store hele med hvad der skete i forrige bog og hvad jeg forventer der sker i næste og sidste bog, så er ”Fjendeblod” en ganske udmærket overgangsbog til sidste og afgørende historie for Clara og hendes venner.


Koch-udvalget kan spænde ben for ny overenskomst\nNyheder Skrevet af Administrator | 02.03.14 | 23:01\nEksperter under ledelse af Carsten Koch er mandag klar med et forslag om, at ledige på dagpenge for fremtiden skal gå arbejdsløse i mindst et halvt år, før de kan komme på kursus.\nOg det er i direkte modstrid med nye overenskomster, skriver Ugebrevet A4.\nDet er kun få uger siden, at de forhandlende parter indenfor industrien blev enige om en ny overenskomst gældende for 240.000 ansatte.\nHeri indgik det blandt andet, at de ansatte har ret til at tage på kursus i op til fem uger, hvis de skulle blive sagt op.\nMen med den nye anbefaling fra udvalget af eksperter under den tidligere skatteminister risikerer fyrede medarbejdere at begynde på et kursus, som de må afbryde, når de melder sig ledige på jobcentret.\nDet er helt uholdbart, mener formanden for LO, Harald Børsting.\n- Hvis man skal have mere uddannelse end det, man kan nå i opsigelsesperioden, skal man selvfølgelig kunne fortsætte sin uddannelse ovre i det offentlige regi. Det vil være åndssvagt at blokere for det, siger Harald Børsting\nI Dansk Metal ryster lederen af a-kassen, Torben Poulsen, også på hovedet af, at arbejdsløse risikerer at få ødelagt kursusforløb.\n- Vi har kæmpet hårdt for at få uddannelse i opsigelsesperioden ind i den nye overenskomst. Så vil det være ærgerligt og helt forkert, hvis opsagte bliver nødt til at afbryde deres kurser i samme øjeblik, de bliver arbejdsløse, siger Torben Poulsen.\nI Folketinget er Socialdemokraternes arbejdsmarkedsordfører, Leif Lahn Jensen, opmærksom på, at der med Koch-udvalgets udspil kan opstå et problem for dem, der er på kursus og går fra at være opsagt til at være ledig.\nMen indtil regeringen har fremlagt sit udspil til en ny beskæftigelsespolitik, kan Leif Lahn Jensen ikke svare konkret på, hvad regeringen vil gøre.\nCarsten Koch er formand for det ekspertudvalg, regeringen har nedsat. Han er opmærksom på, at der kan være et problem for opsagte lønmodtagere under uddannelse.\n- Det er ikke et tema, som vi har berørt i udvalget, men jeg vil gøre ministeren opmærksom på, at der bør findes en måde at undgå, at folk må stoppe et ellers relevant uddannelsesforløb.\n- Den præcise model for en fornuftig løsning må regeringen komme op med, siger Carsten Koch til A4.


Spise Med Mormor: juli 2015\nEn nem gammeldags middag til familien er denne herreret, bestående af kogte kartofler, hakket skinke, kogte løgringe og mælkesovs.\nRetten arrangeres i et gratinfad of gøres færdig i ovnen på 20-40 minutter.\n1 del kogt, hakket skinke\n2-3 dele kogte, skivede kartofler\nkogte løgringe efter skøn\n1 - 1 1/2 dl hvid mælkesovs\nKartofler, skinke og løg lægges lagvis i et gratinfad og hældes over med sovsen, som først er tilsat salt og peber efter smag.\nPå toppen drysses rasp og smørklatter lægges på.\nBages i ovnen 20-40 minutter, eftersom sovsen har været varm eller kold.\nIndsendt af redaktør kl. torsdag, juli 30, 2015\nEn god kraftig solbærmarmelade som denne solbærgelé-marmelade, smager vidunderligt på et stykke brød, men den er også formidabel til den varme mad, - især oksestegen.\nDer er ikke mange ingredienser i marmeladen, men rigelige mængder sukker og 1 liter vand pr. kg bær.\nBær og vand koges sagte under låg ca. 20 minutter. Sukkeret tilsættes og kogningen fortsætter endnu i ca. 10 minutter.\nSyltetøjet hældes straks på glas og bindes til.\nFørst efter 2 måneder er det stift og kan anvendes som marmelade.\nIndsendt af redaktør kl. tirsdag, juli 28, 2015\nEn rigtig C-vitamin bombe til forårsmånederne, hvor vi længes efter solskin og sommer, er denne gammeldags hybensaft.\nVi er i hybensæson, tag familien med i naturen og pluk vilde hyben til gemmerne. Der er ikke så meget arbejde med rensningen, idet kun blomst og stilk fjernes.\n10 g citronsyre pr. liter koldt, kogt vand\nVilde hyben renses for blomst og stilk, skylles, fyldes på små glas eller flasker og overhældes med en lage af 1 spsk. konserveringsvæske og 10 g citronsyre pr. liter koldt, kogt vand.\nBør af hensyn til hybens store C-vitaminindhold så vidt muligt opbevares under lufttæt lukke, f.eks. i sylteglas eller vidhalsede flasker, lukket med paraffinlåg eller i henkogningsglas lukket med damp eller vinsprit.\nEfter nogle måneders henstand kan den overordentlig C-vitaminrige saft bruges til drikkebrug som C-vitaminkilde i forårsmånederne.\nIndsendt af redaktør kl. mandag, juli 27, 2015\nHer en nem og god opskrift på små, grønne agurker, syltet klar til at spise efter 14 dage.\nJægermesterens agurker opbevares i sylteglas eller i krukker.\nsmå grønne agurker\nstærk, kold saltlage\nlidt pillede løg\nDe små grønne agurker lægges i en krukke og overhældes med kogende vand, hvormed de står i 10 minutter. Derpå hældes vandet fra og en stærk, kold saltlage hældes på. Med denne saltlage står nu agurkerne i 3 døgn, hvorpå lagen hældes fra.\nEn lage koges af 1 liter eddike, 150 g sukker, lidt pillede løg, hel peber og 1 stk. peberrod. Når lagen er kold, hældes den over agurkerne.\nEfter ca. 14 dage er agurkerne klar til at spises.\nIndsendt af redaktør kl. søndag, juli 26, 2015\nSommersalat er jo et vidt begreb, da den findes i adskillige varianter. Her én med asparges og kartofler, jeg ikke mindes at have stiftet bekendtskab med før.\n2 spsk. ymer eller kærnemælk\nAbsolut frisk flødeost røres op med tyk fløde, evt. sur ymer eller kærnemælk. Smages til med salt og sukker.\nSom fyld anvendes rå asparges, rå agurk, kogte nye kartofler, - alt sammen skåret i små firkanter.\nIndsendt af redaktør kl. torsdag, juli 23, 2015\nSom man siger, - intet bord uden rødbeder.\nMange unge mennesker af i dag, har den opfattelse, at syltede rødbeder er noget, man køber på glas i supermarkedet og det er da heller ikke forkert.\nDe, der levede for 50 år eller mere siden, ved godt, at dengang var det såre almindeligt, at husmødrene syltede selv. Da de imidlertid efterhånden kom ud på arbejdsmarkedet, var det at sylte tidskrævende, og hvorfor ikke forfalde til den nemme metode, at lade konservesfabrikkerne om syltningen.\nMen, men, men, sammenligner man rødbeder fra industriende med de hjemmesyltede, for der er altså de, der sylter selv, er der en verden til forskel.\nTidskrævende eller ej, jeg sylter selv og har altid gjort. Her i huset har industrirødbeder ingen gang på jord.\nHer en rigtig gammel bornholmsk opskrift på hjemmesyltede rødbeder med kommen i eddike, sødet med farin.\nKan man absolut ikke lide kommen, så udelad det.\nRØDBEDER MED KOMMEN\nRødbederne koges i 45 minutter i vand der dækker. Vandet hældes af, rødbederne flås og skæres i ikke for tynde skiver.\nLægges i en krukke sammen med kommen og evt. skiver af peberrod, som er med til at konservere rødbederne. Overhældes med den sammenkogte sukker/eddike blanding og tilbindes.\nIndsendt af redaktør kl. onsdag, juli 22, 2015\nBornholmsk sommerrøræg med kørvel, persille og purløg, tilberedt i gryde, er en dejlig let sommerspise, evt. serveret med røgede sild.\nDet er vigtigt, at gryden er emailleret, så æggemassen ikke brænder fast.\nOpskrift : Hansine Hansen 1943\nÆg og mælk piskes godt sammen og kommes i en emailleret gryde, hvori smørret er smeltet. Stivnes ved svag varme. Når æggemassen er stivnet, røres kørvel, persille og purløg i.\nAnrettes og pyntes med salatblade.\nIndsendt af redaktør kl. tirsdag, juli 21, 2015\nMan er næsten fristet til at sige, danskerne levede helt moderne først i 30erne. Makaroni (pasta) med ost i skøn forening i et ovnfast fad.\nNogle vil jo nok hævde, at en sådan ret er kommet ind, efter vi er begyndt at rejse ud, men den var her altså længe før. Måske fru Spies havde været udenlandsk eller havde forbindelse hertil.\nOpskrift : Ugebladet Hjemmet 1931 / Ida Spies\n2 kopper knækket makaroni\n1 1/3 kop revet ost\nMakaronien koges 20 minutter i letsaltet kogende vand. Den lægges på dørsalget, til den er afløbet. Så overhældes den med en hvid sovs, lavet af smør, mel og krydderier. Den spædes med mælk og koger sagte 5 minutter. En kop af den revne ost røres i.\nDet hele kommes i et smurt bagefad. Resten af osten drysses over.\nBages i ovnen ved middelvarme 15-20 minutter.\nIndsendt af redaktør kl. mandag, juli 20, 2015\nEn yndet beskæftigelse er det for mange, at plukke hyben i hybensæsonen. De velsmagende frugter eller bær er da også værd at gøre en indsats for, så de i syltet form kan gemmes hen til vinteren og Smækfyldt med C-vitaminer er de.\nHybenmarmelade er en stor delikatesse, her en gammel opskrift, hvor hyben og æble er forenet i et dejligt syltetøj. De to klæder jo hinanden så nydeligt.\n1 kg rensede havehyben\nTil hvert kg mos\nDe rensede hyben koges møre i vandet, hakkes gennem kødmaskinen, blandes med æblemos, - kogt af skrællede æbler med lidt vand, sukker og citronsyre. Det hele koges godt igennem.\nTil sidst tilsættes konserveringsvæske.\nIndsendt af redaktør kl. søndag, juli 19, 2015\nEn skøn gammeldags bornholmerdessert af sommerens dejlige bær og frugter er denne Søndregaardsdessert. Består i al sin velsmagende enkelthed af en ægge- flødeblanding, iblandet årstidens bær og frugter.\nDesserten er bedst, serveret iskold.\npærer, æbler, blommer, ribs og vindruer\nÆggeblommerne røres med citronsaft eller lidt æblemost og honning. Æggehvider og fløde piskes stift (endelig hver for sig i rene skåle), blandes i de rørte æggeblommer.\nÆbler og pærer skal lige have et opkog i en sukkeropløsning og skæres ud i små stykker.\nRibs drysses ned med sukker og står til de safter.\nBlommerne befries for sten og skæres i småstykker.\nAl frugten blandes sammen og lægges i en glasskål. Flødemassen hældes over og frugten blandes forsigtig rundt i denne.\nVed servering pyntes med vindruer.\nIndsendt af redaktør kl. lørdag, juli 18, 2015\nLad os se på hvordan oldemor, først i 1916 valgte at servere en rest leverpostej for familien. Hun kunne dygtigt forvandle en sådan rest til en lille varm ret, der slet ikke var til at kimse af.\nEn rest leverpostej, franskbrødsskiver, æg og stødt brød (rasp). Palmin til stegning.\nPalmin kan erstattes med margarine.\nOpskriften stod at læse i ugebladet Hjemmet den 13. Januar 1916.\nEN LILLE VARM RET\nEn rest hjemmelavet leverpostej\nFranskbrød, skåret i skiver, ikke for tynde\nKraftig brun skysauce, jævnet med sagomel og krydret med paprika, ituskårne pickles og lidt madeira\nFranskbrød, udskåret i skiver, ikke for tynde, smøres på den ene side med leverpostej. Denne side dyppes i et pisket æg og derefter i stødt brød. Lægges med leverpostejsiden ned imod stegepandens bund og steges i palmin, indtil det stødte brød er smukt gyldenbrunt. Da vendes det og steges et øjeblik på den modsatte side og anrettes på et varmt fad.\nHertil kan spises en tilsmagt brun sauce.\nVed servering pyntes med agurkeskiver, tomat eller små champignons.\nIndsendt af redaktør kl. fredag, juli 17, 2015\nLige nu nyder vi den danske sommer i fulde drag, og med sommeren alle de dejlige bær og frugter, der hører årstiden til.\nImidlertid, skulle man være så heldig, at bo på Bornholm eller have forbindelse hertil, kan man begynde at glæde sig til morbærrene, der vokser så mange af på klippeøen. De modner fint i eftersommeren og er aldeles dejlige, at sylte og fylde på glas.\nOpskrift : Bornholmernes mad / Frøken Jensens Kogebog\n1/2 kg morbær\nMorbærrene nedstrøes lagvis med sukkeret og står til næste dag.\nSættes på ilden og koger 5 minutter.\nHældes på et dørslag så saften kan løbe af. Saften koges op igen, skummes og koger ca. 10 minutter. Hældes derefter over bærrene.\nFrøken Jensens version af syltede morbær\n1 kg morbær\nDe modne morbær drysses med sukkeret og hensættes til næste dag. Det hele hældes i gryden og koges ca. 5 minutter.\nBærrene tages op med en hulske og lægges i skoldede glas. Saften koges igennem i mindst 10 minutter og skummes. Saften hældes kogende over bærrene og glassene bindes straks til.\nEfter nogle dage må syltetøjet tilses. Er saften for tynd, hældes den fra, gives et opkog og hældes straks over bærrene igen.\nIndsendt af redaktør kl. torsdag, juli 16, 2015\nSvundne tiders husmødre forstod at anvende resterne og få alting brugt. De var dygtige til at creere nye retter til familien, ud fra de rester, der var tilovers fra dagen før.\nSådan en kreativ ret er denne skinkepie, der ud over en rest kogt skinke, blot kræver, en pakke makaroni i huset. - og så smager den godt.\nen levning kogt skinke\nmakaroni, kogt efter anvisning på pakken, i mælk\nEn levning kogt skinke hakkes gennem maskinen og lægges i bunden af et gratinfad. Herover lægges et lag makaroni, kogt i mælk, tilsat smeltet smør, rørt op med et par æg og smagt til med salt og peber.\nBages i ovnen ca. 3/4 time ved ikke for stærk varme.\nSkinkepie serveres med skarp brun sovs eller smeltet smør og reven ost.\nIndsendt af redaktør kl. onsdag, juli 15, 2015\nSprængt svinenakke med blomkål er rigtig mormormad og så er det rigtig sommermad. Hertil rørt smør.\nNu nytter det ikke at koge et stykke nakkekød, som det er. Det skal sprænges, så det opnår en lækker mørhed og får en smuk farve tillige.\nKøb en lille, ikke for fed svinenakke uden spæk, læg den i saltlage så stærk, at den kan bære et æg, i et døgn.\nKog den mør, køb to blomkålshoveder, kog dem forsigtigt i letsaltet vand.\nServer server det kogte, saltede svinekød, skåret i ikke for tynde skiver, på fadet. Læg blomkålen ved siden af og drys med lidt frisk persille. Byd rørt smør til.\nIndsendt af redaktør kl. mandag, juli 13, 2015\nEn ualmindelig lækker sommerdessert, er denne frugtgele af solbær, hindbær og ribs, serveret med tyk fløde på.\nAndre frugtkombinationer kan anvendes, men sørg for, at saften virkelig smager af noget.\nDesserten serveres iskold og har man først smagt den, vil det nok ikke være sidste gang, man sætter den på bordet.\n13 blade husblas pr. liter\nBærrene koges til en kraftig saft, der smages til med sukker og vanilje.\nLad massen løbe gennem et klæde og sæt 13 blade opblødt husblas på pr. Liter. Hæld saften i en skål.\nNår geléen er iskold, serveres den med fløde.\nIndsendt af redaktør kl. søndag, juli 12, 2015\nEn fin gammeldags melonmarmelade med ingefær og rom er dejlig til eftermiddagsteen eller til morgenbordet en søndag morgen.\nVælg en melon med god smag i. Ikke alle melontyper smager af lige meget.\nIngefær kan udelades, hvis man ikke bryder sig om smagen.\nFine meloner skrælles, deles og kernerne tages ud, hvorpå melonen skæres i små stykker.\nMelonstykkerne sættes over at koge med 250 g melis pr. kg melonkød. Det koges helt ud, hvorpå der tilsættes 600 g melis ekstra pr. Kg rå melon. Kog i 10 minutter med lidt stødt ingefær samt et glas rom.\nDen færdige masse kommes på skoldede glas, der lukkes til.\nIndsendt af redaktør kl. lørdag, juli 11, 2015\nNår man som jeg i øjeblikket kører rundt på Bornholm, er der et specielt træ, der falder i øjnene overalt på øen, figentræet.\nHer midt i juli står figentræerne her ovre med store grønne figner, der venter på, at solen skal modne dem til skønne saftige figner.\nMorsomt er det, at kunne sylte de dejlige figner og sætte på hylde til den lange, mørke vinter, som bornholmske husmødre til alle tider har gjort.\nSmager pragtfuldt til steg og lignende.\nOpskriften her er en original bornholmsk opskrift på syltede figner.\n1 kg modne figner\n1/2 kg lys farin\nFignerne halveres, eddike, sukker og saft koges sammen. Fignerne lægges i og det hele koger ca. 5 minutter.\nFigner og lage lægges i en skoldet krukke.\nNæste dag koges saften op igen, skummes og krydderierne tilsættes. Det hele koges ca. 5 minutter. Hældes over fignerne og krukken tilbindes.\nIndsendt af redaktør kl. fredag, juli 10, 2015\nHjemmelavet tomatpuré af solmodne tomater, er vidunderligt at have på hylden til den mørke årstid. - Så er der ingen sammenligning i smagen, hvor den hjemmelavede sender klare tanker til sommeren og den dejlige smag af sommer.\nFærdigkøbt tomatpuré er ingen garanti for, at puréen indeholder tomater eller måske meget få så. Den helt billige er ofte lavet på bl.a. æbler.\nPuréen her er fra først i 70erne og lavet som kogt tomatpuré.\nOpskrift : Kaja Pedersen 1971\ntomaterne vaskes, skæres i stykker og koges med det hakkede løg og krydderierne til det er fuldstændig mørt.\nMosen gnides gennem en sigte og koges godt ind, før den vejes.\nTil 1 kg puré beregnes 1 1/4 g Benzoesyre, der røres i, medens puréen endnu er varm.\nIndsendt af redaktør kl. onsdag, juli 08, 2015\nEn gammeldags amagermad forbinder mange, der var børn i 50erne og 60erne, med en skive smurt franskbrød og en skive smurt rugbrød, lagt sammen med farin.\nHigen og søgen, i en knap 45 årig kogebog, har lært mig, at amagermad skam også er andet.\nHer står at læse, at amagermad er en skive rugbrød og en skive franskbrød, begge smurt med smør og lagt sammen. Brødet skæres over og spises med ostestænger med aluminiumsfolie om i den ene ende.\nOpkrift : Marianne Stürup 1971\n500 g emmentalerost\nOsten skæres i stænger, aluminiumsfolie svøbes om den ene ende, det er til at holde på.\nFranskbrød smøres, 1/2 skive rugbrød lægges ovenpå og amagermaden skæres over.\nIndsendt af redaktør kl. mandag, juli 06, 2015\nGammeldags og nem dessert er denne hofdessert af marengs og sherry med chokoladesovs, mandler og flødeskum.\nMarengs kan erstattes med makroner, hvis man syntes bedre om det.\nOpskrift : Maianne Stürup 1971\nMarengs lækkes i bunden af en glaskål og sherry kommes på.\nChokoladen koges jævn med vand, afkøles og hældes over.\nMandlerne skoldes og smuttes og skæres i ganske fine skiber, der strøs over chokoladen.\nServer desserten pyntet med flødeskum.\nIndsendt af redaktør kl. søndag, juli 05, 2015\nDejlig nem og velsmagende er disse harmonikatomater af tomater og æg, overhældt med en fin lille dressing.\nLige sådan en lille frokostret, der ikke er de store dikkedarer ved, serveret med lidt brød til. Det er dejlig som en let sommerfrokost i haven og æg og tomat går vi jo aldrig fejl af.\nOpskrift : Maianne Sturup 1971\n4 sorte og 4 grønne oliven\nÆggene lægges i en gryde med vand så det dækker dem. De bringes i kog og koger i 8 minutter, tages op og skylles i koldt vand. Skallen tages af og æggene deles på den lange led en gang. Hver halvdel skæres i 6 skiver på tværs.\nTomaterne skæres hver især i 7 skiver, men de må ikke skæres helt igennem. Tomaten skal hænge sammen i bunden. I de 6 mellemrum, der nu er i tomaten, sættes de 6 æggeskiver.\nDe sorte og grønne oliven skæres i ganske små tern, stenen kastes bort.\nVineddike, salt og olie røres sammen og hældes over tomaterne, lige inden servering. De udskårne oliven drysses over.\nIndsendt af redaktør kl. lørdag, juli 04, 2015\nDen dejligste, klassiske sommerdessert er denne jordbær Romanoff, - jordbær anbragt i en skøn lage af appelsinsaft og likør.\nServeris iskolde i lagen med flødeskum og hakkede mandler over i portionsglas.\n500 g jordbær ( 1 bakke )\nJordbærrene pilles og skylles, de lægges i en lage af appelsinsaft og likør. Er jordbærrene eller appelsinerne meget sure, kan man drysse dem med lidt sukker og lade dem trække hermed 1 times tid, inden de kommes i lagen.\nServeres meget kolde med lagen i portionsglas med en skefuld flødeskum og hakkede mandler oveni.\nIndsendt af redaktør kl. fredag, juli 03, 2015\nSTEGTE KYLLINGELÅR MED KRYDRET CREME FRAICHE, CHIPS\nStegte kyllingelår med krydret creme fraiche, chips, simple og gammeldags til en eventyrlig sommerudflugt eller en lille tur på terrassen eller rundt i haven.\n1 tsk. hakket esdragon\n1 stor pose chips\nKyllingelårene tørres godt af. Salt, peber og rosmarin stødes i en morter og med denne krydderblanding gnides kyllingelårene.\nSmør og olie varmes op i en stegegryde, heri brunes kyllingelårene. Når de er brune, skrues ned for varmen. Læg låg på og lad lårene småstege under låg i ca. 40 minutter.\nCreme fraichen røres op med de finthakkede krydderurter og det knuste hvidløg. Smages til med salt og peber.\nServér de stegte kyllingelår med et stykke stanniol om hvert ben til den dejlige dipping og en pose chips.\nIndsendt af redaktør kl. torsdag, juli 02, 2015