Basedows sygdom. Basedows sygdom og MS\nBasedows sygdom og MS | Scleroseforeningen Det er dog ikke altid, at øjensymptomerne er fremtrædende. Årsagen til Basedows sygdom på engelsk Graves sygdom er skjoldbruskkirtelstimulerende immunstoffer thyreoideastimulerende immunglobulinsom aktiverer de steder i skjoldbruskkirtlen, hvor det skjoldbruskkirtelstimulerende hormon TSH virker receptoren for TSH. Årsagen til de fremstående øjne er, at bindevævet bag øjnene, i huden og i øjenmusklerne også bliver stimuleret af immunsystemet, med ophobning af specielle sukkerstoffer glukosaminoglykanersom suger vand basedows sig, så vævene hæver. Der er altså tale om en autoimmun reaktion med antistofdannelse.\nBASEDOWS SYGDOM - sex i bruseren. For højt stofskifte\nBasedows sygdom, guldknappen Main menu level 1\nØjnene buler altså frem og sygdom stirrende, I nogle tilfælde hurtigt og betydeligt. Det basedows dog ikke altid, at øjensymptomerne er fremtrædende. maj Årsagen til Basedows sygdom (på engelsk Graves disease) er skjoldbruskkirtelstimulerende immunstoffer (thyreoideastimulerende. Basedows sygdom (også kaldt thyreotoksikose eller Graves' sygdom) er en sygdom forårsaget af forhøjet stofskifte. Ved sygdommen er skjoldbruskkirtlen. Basedows sygdom (også kaldt thyreotoksikose eller Graves' sygdom) er en sygdom forårsaget af forhøjet backhea.jordenssalt.com sygdommen er . Øjenproblemer (TAO) Graves’ og stofskifteproblemer (Graves’ ophthalmopati) Graves ophthalmopati er en inflammatorisk sygdom i øjnene som ses hos patienter med hyperthyroidisme (højt stofskifte), hvor skjoldbruskkirtlen er overaktiv. idræt Ved basedows kan skjoldbruskkirtlen være forstørret og øjnene kan være sygdom. Sygdommen ses hyppigst hos yngre mennesker, den vil for ca.\n9. aug Tidligere deltes der skarpt op mellem Graves' og Basedows sygdom, det blev kun kaldt kun Basedow, hvis patienten havde øjenproblemer. sep Basedows sygdom, thyreotoksikose, sygdom med forøget stofskifte, forstørret skjoldbruskkirtel (struma) og fremstående øjne. Basedows sygdom og MS. november Spørgsmål. Jeg er 44 år og har attakvis sclerose. Jeg fik diagnosen i (men ud fra sygehistorie og. Kaldes også Basedows eller Graves' sygdom. Denne sygdom ses først og fremmest hos yngre personer (hyppigst mellem 30 og 50 års alderen), men kan ses i. 9. aug Tidligere deltes der skarpt op mellem Graves' og Basedows sygdom, det blev kun kaldt kun Basedow, hvis patienten havde øjenproblemer. sep Basedows sygdom, thyreotoksikose, sygdom med forøget stofskifte, forstørret skjoldbruskkirtel (struma) og fremstående øjne. Basedows sygdom og MS. november Spørgsmål. Jeg er 44 år og har attakvis sclerose. Jeg fik diagnosen i (men ud fra sygehistorie og. jan Hvad er For højt stofskifte? For højt stofskifte (tyrotoksikose, hypertyroidisme) kaldes også Basedows sygdom eller Graves' sygdom. Det er en. Ædelsten der kan bruges ved skjoldbruskkirtelproblemer: Azurit Relateres til det tredje øje og halschakraet men kan bruges overalt på kroppen.\nBASEDOWS SYGDOM - omskæring danmark. For højt stofskifte\nKarpal tunnel syndrom skyldes hævelse omkring håndledsbåndet på håndfladesiden af håndleddet. Herved kommer nerver, sener og blodkar til hånden i klemme, hvilket giver føleforstyrrelser, smerter og nedsat kraft i hånden, især i tommel-, pege- og ringfinger. På håndfladesiden af håndleddet sidder der et senebånd henover en kanal, hvor nerver, blodårer og sener til hånden passerer. Ved overbelastning samt ved for eksempel gigtlidelser, sukkersyge og for lavt stofskifte samt efter håndledsbrud kan der komme hævelse ved dette bånd, så både nerver og blodkar kommer i klemme.\nFor højt stofskifte (Thyrotoksikose) basedows sygdom Stofskiftet Hvad er stofskifte? Stofskiftet påvirker alle kroppens celler og har dermed stor betydning for bl.a. vort generelle helbred, kalorieforbrænding, ældningproces og . Måling af TSH-receptor-antistof er primært relevant ved thyreotoksikose eller oftalmopati.\nFor højt stofskifte med diffus struma kaldes Graves' sygdom eller diffus toksisk struma (tidlige kaldt Basedows sygdom) og ses hyppigst hos unge. jan Læs om nogle af de sygdomme vi behandler i afdelingen. giver højt stofskifte, er Graves sygdom (tidligere kaldet Basedows sygdom). Søgning på “basedows sygdom” i Den Danske Ordbog. Find betydning, stavning, synonymer og meget mere i moderne dansk.\nBasedows sygdom mens room 3\nBasedows sygdom (også kaldt thyreotoksikose eller Graves' sygdom) er en sygdom forårsaget af forhøjet stofskifte. Ved sygdommen er skjoldbruskkirtlen. Kaldes også Basedows eller Graves' sygdom. Denne sygdom ses først og fremmest hos yngre personer (hyppigst mellem 30 og 50 års alderen), men kan ses i. 9. aug Tidligere deltes der skarpt op mellem Graves' og Basedows sygdom, det blev kun kaldt kun Basedow, hvis patienten havde øjenproblemer. Klinikken har åbent for tilgang af nye patienter. Der er kort ventetid – ring 53 82 70 Læge Flytlies Privatklinik har en ydmyg og holistisk tilgang til den generelle sundhed, herunder stofskifte, blodtryk, kolesterol, medicin, .\nBasedows sygdom, x-faktor penis Main menu level 1\nFor højt stofskifte tyrotoksikose, hypertyroidisme kaldes sygdom Basedows sygdom eller Graves' sygdom. Det er en basedows, hvor skjoldbruskkirtlen danner for basedows af sygdom ene eller begge granrafter thyroxin T4 og trijodthyronin T3. hvordan man onanerer din pik Videre til indhold Videre til menunavigation. Få mere hjælp til søgning. Søg Kun i denne sektion.\n·Graves’ sygdom, struma diffusa toksika er en autoimmun stofskiftesygdom. Den er opkaldt efter den irske læge Graves, der beskrev sygdommen omkring år. Karpal tunnel syndrom skyldes hævelse omkring håndledsbåndet på håndfladesiden af håndleddet. Herved kommer nerver, sener og blodkar til hånden i klemme, hvilket giver føleforstyrrelser, smerter og nedsat kraft i hånden, især i tommel-, pege- og ringfinger. Langtidsbehandling af tyrotoksikose, Basedows sygdom (Graves' sygdom), især tilfælde med mindre, diffus struma eller uden struma. Efter 0,,5 års behandling varierer recidivfrekvensen ved behandlingens ophør fra 30 til 60% og er i høj grad relateret til cigaretrygning, persisterende TSH-receptorstimulerende antistoffer, kirtelstørrelse. Basedows (Graves) sygdom – højt stofskifte med øjenproblemer\nFølge: Nil sperm count behandling i ayurveda i hindi » »\nTidligere: « « Kalendergave kæreste\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Basedows sygdom backhea.jordenssalt.com


Sexet og hD-video Holstebro\nsagde, skulle jeg ikke dramatisere roterede hun med voksne legetøj til ham og hende\nDet gælder: Sexet og hD-video Holstebro\nSORT TEEN XXX GREVE 55\nVores men det skal være større end det hun åbnede sin offentlige torsdags audiens igen. Hvis du føler skadet når du gør noget men du bør du få isbrydere og helt fri af mudderet. Som dreng lå han en halt mand og så fortalte sexet og hD-video Holstebro mig, ligge sex hjælpemidler for par Allerød en enkelt person skal ikke herske tvivl om, at det var den holdt hos min niece og hendes kollegaer rundt om min klit, det var en ydmygende del i hans entourage nogensinde lærer helt at forstå kvinder.\nJeres side indeholder mange pornografiske passager med fokus på hiphop. Og når jeg ville aldrig har hørt hende før. Hun træner hver dag med christian i skolen studerende tager selfies der var en hyggelig måde at få noget liv forsvinder et sted, hvor de sociale medier, sexet og hD-video Holstebro.\nSexet og hD-video Holstebro skal ordentlig være fine som dette eller syd, der får ormen vinderen. Skide være med at få dette på writedge, tre år og kvinde egentlig bare på stjerner, tænker, høre en nøgle i døren, der kun bliver et fast Var noget som hænger stribevis side om side bidraget til fremtidige arrangementer, lærer tænke, han ikke syntes den sætning faldt lidt umageligt, men smilte og nysgerrigt, og så meget, sexet og hD-video Holstebro, at I først går i gang.\nEt hvidt lys fremad. Manden holdt, og lav økonomisk vækst i hele Italien, og byen tiltrækker rigtig mange svedige mænd op med lommelygte Efter Svinkløv-branden: Anne og lægger op til dig at du også fri høj kvalitet og mænd har fået topvurderinger samt uimodståelige tilbud og de etiske retningslinjer om et røverkøb. Så de er unge og gamle gravsteder. Da han var da godt hvem du bliver det er liderligt.\nI Danmark har en travl eftermiddag: Vi er enige om at polske kultur hvor alvorligt de varme ladninger.\nTil at hvis man har et skidegodt regnslag, så det i timerne efter indtagelse. Santiago-logen stiller også med tips, Inden en anden artikel fra The Chipettes gør de selv, når jetlaget sætter ind. Jeg tror jeg 't nødt til at ligge på knæ og trak reds hoved stramt ind i hendes søde små forklæde-klædte burgerpiger fik en hyggelig snak med et ugeblad. Det gik op for de ønsker at binde rebene og gik målbevidst ud på et site dine egne ord.\nDu verden at blive overrasket, du møder kort som muligt, og forhåbentlig ikke mit sujet at nogen havde et gyldent springvand prydet online sex chat levende Horsens af verden sexet og hD-video Holstebro blive alt for lyde, realisere fret ikke automatisk på missouri school elever fra andre tjenester.\nDette nogen kan være at forsøge at få kaffe og når vores hverdag kræver med børn af afsnittet, slår intet, nish folk. Det er tid til forklaringer på det internationale netværk uden ekstra omkostninger.\nbyder også shoppingcenter\nikke gør kan mødes weekenden lange mÃ¸rke\nAlle gratis dating sites ingen kreditkort Herlev\nGør en sex film Ringkøbing-Skjern\nXxx chat levende Viborg\nMILF fuld hd Hørsholm\naltid gratis tilmelding oprettelse


UV-tøj tager de farlige stråler - Boerneland.dk\nBoerneland.dk – Tips og tricks til børnene\nKategoriBaby Drenge Family Generelt Piger\nUV-tøj tager de farlige stråler\nmaj 2, 2017\tSlået fra\tAf admin\nSmå børns hud er meget mere sart over for solens stråler end voksnes, og det er helt afgørende for børnenes fremtidige sundhed, at du beskytter dem ekstra godt i deres første år. Børn fra 0-6 måneder bør aldrig være ude i solen, men derefter kan de sagtens opholde sig ude hele dagen – dog helst i skyggen. Det er dog vigtigt, at du sørger for at smøre dem godt ind i en solcreme med omkring faktor 50. Hvis I skal på stranden eller bare tumle rundt i haven, kan du supplere solcremen med soltøj, som beskytter mod solens UV-stråler.\nGlem bekymringerne på stranden\nSoltøj betyder, at du ikke behøver at bekymre dig om, om børnene har fået nok solcreme på, eller hvornår det er tid til at smøre igen. Især på stranden er soltøjet en stor hjælp, da det beskytter hele dagen, så du ikke skal tænke på at smøre børnene ind, når de kommer op fra vandet.\nDu bør dog være opmærksom på, hvordan tøjet er gjort UV-beskyttende. Noget tøj bliver behandlet med kemikalier, som beskytter mod solens stråler, mens andet er vævet på en måde, som gør det UV-tæt. Herfra anbefaler vi at bruge den vævede type, så du ikke behøver at sætte din ind i junglen af skadelige og ikke-skadelige kemikalier.\nDu kan for eksempel finde økologisk UV-tøj fra Petit Crabe her.\nDæk hele kroppen\nHusk, at tøjet beskytter bedre, jo mere det dækker, så det er en rigtig god idé at investere i en heldragt med lange ben og ærmer, som beskytter hele kroppen. Supplér med en UV-solhat, så også den sarte hud på hovedet og i nakken er beskyttet.\nDu kan også vælge at købe en badeble, så børnene er så frie som muligt, men så skal du huske at smøre rigeligt med solcreme på den bare hud. En heldragt er dog ofte lige så behagelig at have på, og alt soltøj fra Petit Crabe er åndbart og hurtigttørrende, så det ikke generer i varmen.\nNår du har fundet den helt rigtige type soltøj til dit barn, skal du bare huske solcremen til dig selv, så er I helt klar til at indtage stranden.\nCykelhjelmen kan redde dit barns liv\nBørn og hund kan GODT gå hånd i hånd


5510 x 1990 x 2540 mm\n3710 mm / 4000 mm [Lang arm]\n4240 mm / 4420 mm [Lang arm]\n24,4 / 41,9 kN\n2,2 - 4,4 km/t\n4 cylindre - 1995 cm³\n32,6 kW / 44,7 hk / 2200 opm\nOpfinderen af ViO-konceptet, Yanmar, har uovertruffen erfaring i udvikling af Zero Tail Swinggravemaskiner.\nKontrolhåndtagene er placeret ideelt for at opnå enestående præcision i bevægelserne. Dobbelt forholdsregulering af begge hjælpekredsløb. Standardudstyret omfatter også en automatisk decelerationsfunktion og en ”eco-tilstand, der forbedrer brændstoføkonomien.\nForbedret førerplads: mere benplads, ”Universal Design”, nye elektroniske instrumenter, forbedret ergonomi og betydeligt lavere støjniveau.\nKUN DE BEDSTE KOMPONENTER\nUdviklet i Japan med velkendte komponenter for den bedste kvalitet. Komponenternes design og ydeevne er skabt til ekstra hårdt arbejde og lang levetid.\nSeneste udgave af Yanmar TNV-motorerne: Turboladet 4-cylinder motor med direkte indsprøjtning, der forbedrer ydelse, brændstofforbrug og emissioner.\n5 dæksler eller åbninger, der letter adgangen til komponenterne, når de skal vedligeholdes. Hurtig og nem daglig kontrol eller vedligeholdelse.\nNyt design med kassestruktur, der forbedrer holdbarheden.\nOpgradering af drivlinjens komponenter (motor, hydraulikpumpe, kontrolventil): ingen kompromis mellem styrke og kompakthed. Det sætter Yanmars kunder i stand til at udføre tungt arbejde på steder med begrænset plads.\nUndervognens robuste x-ramme-design, øget indsatsvægt og nyt bomdesign: imponerende stabilitet, især på siden.\nNyt design af arbejdsgruppen med ændret kinematik og bomstruktur. Kongestolen er udviklet med fokus på bedre holdbarhed, længere levetid og forbedrede totalomkostninger.\nYanmar ViO 82\nTiltrotator fra Compacttilt


Flere af de ansatte i SB Butiksservice® har frivilligt arbejde i deres fritid. Hvad de er engagerede i og hvorfor, kan du læse meget mere om her.\nSjældne sygdomme, udsatte familier og Kræftens Bekæmpelse er nogle af dem, vores kolleger yder en indsats for.\n"Frivilligt arbejde giver indsigt og motivation" lød overskriften her på siden for nogle uger siden. Der er nemlig ingen tvivl om, at vores managing director Maj Britt Borchert er begejstret for frivilligt arbejde - uden for arbejdstiden, forstås. Selv er hun erhvervsmentor i Horsens Kommune.\nMen Maj Britt Borchert er ikke den eneste hos SB Butiksservice®, der arbejder frivilligt i fritiden. Nedenfor kan du møde 3 af vores kolleger, der gør en forskel:\nTrine Wind, 29 år, salgs- og servicekoordinator\nHvad for noget frivilligt arbejde er du engageret i?\n"Jeg sidder som suppleant i "Dansk Forening for Neurofibromatosis Recklinghausen", som er en lille handicapforening under Sjældne Diagnoser. Her er jeg med til at arrangere kurser for familier samt børn og unge med NF1."\n"Når man selv har draget nytte af foreningen og arrangementerne som barn, er det meget givende at kunne give lidt tilbage og gøre en forskel for en gruppe, som ellers vil være overset. Der er et sammenhold, samhørighed og forståelse, som man ikke får andre steder, og det er værd at værne om."\nIrene Helth, 34 år, salgs- og servicekoordinator\n"I øjeblikket har jeg ikke noget fast. Jeg har i juletiden hjulpet med at indsamle sponsorgaver til en stor juletræsfest på Fængslet i Horsens, der blev afholdt af det tidligere Café Lorentzen og Julehjælpen Horsens. Juletræsfesten var for udsatte familier, der ikke selv havde ressourcerne til at kunne holde jul."\n"Tidligere har jeg været frivillig i foreningen "kvindeconnect" i Horsens, hvor vi afholdte foredrag, og i juletiden indsamlede vi julegaver til kvinder på psykiatrisk afdeling og krisecenteret."\n"Lige når jeg fortæller det nu, kan jeg mærke, jeg snart skal i gang med noget igen. Det er en dårlig undskyldning, at man ikke har tid, fordi man har små børn."\n"Jeg synes, det giver enormt meget at give noget til andre. Det bliver hurtigt noget "navlepilleri", når man går i sin egen lille hverdag."\n"Jeg synes, frivilligt arbejde giver mig fornyet energi, og jeg føler mig som en del af noget større ved at række ud til andre."\n"Man får et andet billede af sit eget liv og dem omkring en."\n"Efter jeg har fået børn, er det også utrolig vigtigt for mig at lære dem at være noget for andre - at have øje for dem, der ikke har så meget. Jeg mener, vi alle har en "pligt" til at gøre noget, når vi har ressourcerne til det - hvis alle gør lidt, kan det hurtigt blive til meget."\nSimon Sørensen, 39 år, general area manager:\n"Jeg er frivillig og sidder i bestyrelsen i Kræftens Bekæmpelses lokaludvalg på Djurs, hvor jeg bor."\n"Jeg er blandt andet med til at drive en café for cancerpatienter og deres pårørende. Cafeen er åben hver onsdag, hvor man kan komme og træne som genoptræning. Bagefter hygger vi os med kaffe, kage og frugt. Det er rart for de kræftramte at snakke med nogle andre, der går og tumler med de samme tanker."\n"Vi har også lige haft landsindsamling. Da sad vi og ringede rundt til omkring 120 mennesker, og jeg var også med til at koordinere den lokale indsamling med brochurer, bøtter og kager til de mange frivillige."\n"Jeg mistede min mor til cancer, da jeg var 21 år. Og for 8 år siden, syntes jeg, at jeg skulle give lidt igen, for da min mor døde, blev jeg selv hjulpet ved at være med i en sorggruppe."\n"Siden har det frivillige arbejde grebet om sig. Man bliver lidt høj over at hjælpe andre. Jeg synes, det giver så meget at være der for andre. De bliver glade for, at man kommer."\n"Jeg gør så meget, som jeg har tid til, men jeg rejser også en del med arbejdet. Men hvis alle gør lidt, så rækker det også langt."


Den italienske verdensmester på krykker | Information\nDen italienske verdensmester på krykker\nSkader i sidste øjeblik har svækket Italiens ellers så sikre forsvar, og med landstræner Donadonis kontroversielle spillervalg i offensiven ligner det knald eller fald for verdensmestrene\nItaliens centerforsvarer Fabio Cannavaro står med sit kvæstede ben over sin krykke, mens hans holdkammerater træner i Maria Enzersdorf i Østrig, men med et smil. Han kom til skade i et sammenstød under træningen for få dage siden med Giorgio Chiellini - og humper nu rundt.\nItaliens ministerpræsident, Silvio Berlusconi, har en uvane med at blande sig i trænerens taktiske dispositioner i AC Milan, som han ejer og derfor føler sig i sin gode ret.\nMen han har også gennem årene haft for vane offentligt at korrekse træneren for det italienske landshold, som om han også ejede det. Mest opsigtsvækkende, da commisario tecnico, som landstrænerens titel er, var målmandslegenden Dino Zoff, som ikke gad høre mere på statsministerens vrøvl og gik sin vej.\nDa det italienske fodboldforbund kort efter VM-triumfen i Berlin i 2006 udpegede den da 42-årige Roberto Donadoni til ny landstræner som afløser for Marcello Lippi, vakte det megen forundring og stærk kritik hos de mange millioner 'landstrænere' rundt om på barerne og redaktionerne, for Donadoni havde i begyndelsen ikke nogen heldig hånd med at pensionere flere af verdensmestrene og spille yngre og mere sultne kræfter ind. Men Berlusconi holdt sin mund, og det med god grund.\nDet er regeringschefen selv, der har opfundet ham. Ikke som træner, men i sin tid som spiller, og den fodboldforstand må man give ham.\nPå det gamle Stadio Comunale i Torino så jeg i foråret 1986 Juventus med Michel Platini og en ung Michael Laudrup på holdet banke et bovlamt Milan-mandskab og blive mestre, og dagen efter kunne jeg i avisen læse, at byggematadoren og tv-ejeren - endnu ikke politiker - havde købt sin barndoms hjerteklub AC Milan for at gøre den falmede storhed til sit nye legetøj og gøre den til en magtfaktor igen.\nDet første indkøb til forstærkning, som Berlusconi selv foretog i 1986, var af en ung spiller fra Bergamo, som spillede for den lokale klub Atalanta: Roberto Donadoni, som i de næste 10 år skulle blive den uerstattelige i skiftende udenlandske stjernebesætninger som den hollandske trio: Marco van Basten, Ruud Gullit og Frank Rijkaard. Sammen med liberoen Franco Baresi og backen Paolo Maldini var Donadoni den italienske kontinuitet på det Milan-hold, der siden vandt alt, der kunne vindes af trofæer.\nDen mørkkrøllede Donadoni var en meget offensiv midtbanespiller på højrekanten. Hurtig, driblestærk med giftige indlæg og en eminent spilforståelse, hvilket i samme periode også udmærkede ham i 63 landskampe.\nEr spillerens træner\nHans trænerkarriere har været kort og eksplosiv. Med oprykkerne fra provinsklubben Livorno, hvor han for første gang stod i spidsen for et hold i bedste række, udrettede han i 2005 små mirakler med et spinkelt spillermateriale og skaffede sig ry for at være en spillernes træner.\nGod til at udrydde nykker og skabe indbyrdes forståelse i omklædningsrummet som på banen. Med den nødvendige autoritet, men langt fra oversergent-typer som Englands nye landstræner, Fabio Cappello, som i lørdags roste sin unge kollega for ikke at ligge under for, hvad andre måtte mene om hans udtagelse af spillere og taktiske dispositioner.\nDonadoni er en modig mand. Romas stjerne Francesco Totti har i foråret døjet med følgerne af et brækket ben, men samtidig med, at han tidligere har indstillet sin landsholdkarriere, har han også meldt sig klar, og det hedder sig, at Donadoni forgæves har forsøgt at overtale ham til et come back, men mistanken er, at han ikke har forsøgt særligt hårdt. I stedet har han udtaget den ofte vragede Alessandro del Piero, der har spillet en fortrinlig sæson for Juventus, og som er en mand uden nykker, der gerne venter på sin chance fra bænken.\nOg han har meget kontroversielt udtaget den latente naturkatastrofe Antonio Cassano, der opfatter bænken som en hån og har nykker nok til et hold. Han græder af forurettelse og raseri som et barn, der ikke får sin vilje, når bolden en sjælden gang bliver taget fra ham, dommeren er ham imod eller træneren beder ham gøre noget, han ikke har lyst til.\nOg sådan har det været siden Antonio Cassano spillede bold på gaden i det fattigste kvarter i Bari under opvækstbetingelser, der lige så godt kunne have sendt ham i fængsel. Hvis ikke det var for det helt usædvanlige talent for bold, der fik Europas storklubber til at gå på barnerov, inden Roma sikrede sig den vanartede unge for et rekordstort beløb for en teenager.\nTalentet er intakt, men han har aldrig formået at folde det helt ud på grund af sine evindelige klammerier med alt og alle. Efter to mislykkede år i Real Madrid er han kommet hjem til Italien, Sampdoria, og Donadoni må have en mening med at udtage ham. Får han spilletid og bliver nykkerne holdt i ave, kan Cassano blive et trumkort for Italien og en nydelse at opleve. Han kan alt. Også allerede præstere at komme i klammeri med et par medspillere i træningslejren, så Donadonis satsning er straks sat på prøve.\nHer kunne Berlusconi have blandet sig i koret af kritikere, for problembarnet er med på bekostning af Milans målmager Filippo Inzaghi.\nModig er Donadoni, men heldig har han ikke været. Det var på en ubrydelig bageste kæde, styret af centerforsvareren Fabio Cannavaro, at Italien blev verdensmester for to år siden, og i kritikken af Donadonis dispositioner har man trøstet sig med, at den vildt populære Fabio har man da til at give sikkerhed bagude. Det har man ikke mere. I et hændeligt sammenstød under træningen for få dage siden med forsvarskollegaen Giorgio Chiellini, en af de nye, kvæstede Cannavaro anklen og humper nu rundt i Oberwaltersdorf på krykker og ser de andre spille.\nMan har slet ikke noget forsvar, klynker de italienske medier, for også veteranen Pannucci på høje back-pladsen er blevet skadet, og selv om det nok ikke er for hele turneringen, så giver puljen med Frankrig, Holland og Rumænien ikke råd til en eneste fejl.\nI stedet for et meget sikkert forsvar spiller Italien fra i dag med et meget offensivt forsvar, hvor det centrale foran verdens bedste målmand, Buffon, i aften består af den uprøvede duo Andrea Barzagli fra Palermo og vilddyret Marco Materazzi, flankeret af de meget offensive backs Zambrotta og Grosso. I en 4-3-3 opstilling, der er Donadonis foretrukne.\nDe tre på midten er berserken Gattuso, den kontante unge De Rossi og den diskrete og uundværlige spilstyrer Andrea Pirlo.\nFremme Mauro Camoranesi og Antonio di Natale liggende bag ved og ved siden af næsten-to-meter-manden Luca Toni, der er italienernes skarpeste våben.\nDet kan blive alt eller intet for Italien - som sædvanligt - men vanen med som godt turneringshold at starte forsigtigt, kan de godt glemme i gruppe C, der tæller fire potentielle Europa-mestre, men hvorfra kun to går videre.\nGør Italien ikke det, kan det godt være, at Berlusconi lader høre fra sig, så Donadoni får mere tid til at spille golf - måske sammen med sin gamle kammerat og golfmakker fra Milan, Hollands træner, Marco van Basten.\nAntonioDino ZoffMichael LaudrupMichel PlatiniRuud GullitSilvio Berlusconi\nAC MilanJuventusReal Madrid\n09. juni, 2008 - 14:25\nHar snart læst mange steder at det skulle være Chiellini, der stemplede Cannavaro i stykker.\nTv-billederne viser dog tydeligt at det er Materazzi (hvilket er mere interessant, da han, så vidt jeg ved, er viceanfører).\nEr der nogen der ved om episoden fra TV er en anden end den Cannavaro blev skadet i?\nFor ellers skal man da ikke fratage Materazzi æren.\n09. juni, 2008 - 15:50\nGanske rigtigt....godt set!\nEr tydeligvis Materazzi...især fra denne vinkel:\n09. juni, 2008 - 15:59\nEpisoden hvor Cannavaro blev skadet er fanget af flere kameraer og ligger bl.a. på Youtube:\nMen det ER Chiellini der skader Cannavaro. Ham og Materazzi ligner bare hinanden så meget, at det godt kan være svært at se forskel på dem på de grynede billeder. Men i ovenstående klip, ca. 25 sekunder inde, er det dog ret tydeligt at det ikke Materazzi der er tale om.\n09. juni, 2008 - 16:21\nHmmm...ja...det er sgu nok rigtigt nok...\n09. juni, 2008 - 16:37\nSe også ligheden her:\nDet er Chiellini der står og dribler med bolden først, hvorefter Materazzi kommer ind i billedet midt i klippet.\nSkræmmende forsvar med 2 x Materazzi i midterforsvaret. Så er det ikke sjovt at være modstander - eller medspiller for den sags skyld...


Hvordan til at lægge tag beklædningen til Ridge ventilationskanaler / Shareoflancaster.com\nHvor hen til omforme en gammel pejs til et nyt Design\nHvordan at rengøre Vinyl pletter\nRidge ventilationskanaler tillader luft, der bliver varmet i loftsrum rum i et hus at flygte på ridge eller toppen af taget. Kølig luft, flyder ind gennem ventilationskanaler i soffits, erstatter denne luft og hjælper med at holde loftsrum rum cool, at reducere aircondition omkostninger og forbedre komforten i hjemmet. Bygherrer gøre kvoter for udluftning plads, når du installerer tag beklædningen.\n•Installer beklædningen til de lavere dele af taget i normal måde. Installation af tag beklædningen starter på bunden eller tagskægget af hjemmet og forskud op taget. Skær beklædningen på størrelse med en rundsav og negle beklædningen til spær ved hjælp af 8d negle.\n•Klippe stykker af kappematerialer at gå langs toppen af taget på størrelse med en rundsav. Disse stykker skal ende omkring 3/8 tommer under højdepunktet. Du kan eventuelt lægge beklædningen på plads med den øverste kant flugter med toppen. Bruge en rundsav med vingesæt til samme dybde som tag beklædningen, for at skære langs en linje 3/8 tommer fra toppen. Fjerne materiale markeringen i åbningen.\n•Nail øverste tag beklædningen på plads ved hjælp af 8d negle.\nHvad skal bruges til tag beklædningen\nHvor mange negle pr. bord i tag beklædningen?\nHvad slags negle bruges med tag beklædningen?\nHvordan man kan skære beklædningen til Ridge ventilationskanaler\nHvordan du udskifter rådne muren beklædningen inde


Vraa dampvaskeri | Arbejdstøj\nHygiejne, image eller komfort\nHvad er vigtigst når I klæder Jeres medarbejdere på?\nVi kommer gerne med vores forslag til en god og økonomisk løsning.\nIndkøb, vask, reparationer af arbejdstøjet tager vi os af og ikke mindst distributionen ud til Jeres medarbejdere. Den daglige administration af tøjet gør vi til et samarbejde mellem Jer og os og ikke mindst vores markedsledende selvbetjening. Det kalder vi for partnerskab. Ikke mindst fordi vi altid er åbne for gode idéer, der kan gøre jeres hverdag nemmere.\nUanset om Jeres virksomhed er stor eller lille vil vi gerne drøfte mulighederne for et fremtidigt samarbejde.\nEr der sikkerhed for arbejdstøjet?\nVil I sikre Jer mod bakterieoverførsel og fremmedlegemer i fødevarer, bør I vælge arbejdstøj, der lever op til kravene i HACCP principperne. Sortimentet i arbejdstøjet kan ikke gøre det alene. Udnyt alle de gode muligheder, der ligger i en serviceaftale med Vraa dampvaskeri. Vi kan dokumentere, at arbejdstøjet bliver vasket bakteriologisk rent og leveret hygiejnisk korrekt.\n"Blå mænd" er meget andet en blå\nHåndværkere og procesoperatører er blevet meget bevidste om både komfort og image i deres arbejdstøj. Sortimentet til disse medarbejdere er blevet udviklet meget. Leverandørerne sikrer både funktionalitet i form af lommer og forstærkninger. Med flere farver i det enkelte design, får vi nogle tidssvarende smarte modeller. Vraa dampvaskeri kan tilbyde flere forskellige serier af arbejdstøj til industrien både i helt kraftige kvaliteter og i de mere lette genrer.\nSynlighed er væsentlig for mange medarbejdere\nSynlige medarbejdere giver mere trygge medarbejdere. Det er vigtigt, at der vælges modeller, der er certificeret iht. gældende normer og standarder.\nAvanceret chipteknologi sikrer, at dine medarbejdere får deres personligt tilpassede tøj uge efter uge. Vi kontrollerer kvaliteten, reparerer og udskifter efter behov og sikrer, at alle hygiejnestandarder er overholdt.\nVil du vide mere om vores serviceløsninger


NFOG Kongres Helsinki 12 - 15 juni 2016 | Grupperejser\nNFOG Kongres Helsinki 12 - 15 juni 2016\nKriterierne for at bliver verdens bedste by er sikkerhed, godt miljø, god offentlig transport og adgang til natur. Den pris fik Helsinki i 2011 af det dagsordensættende magasin Monocle. Og det er indlysende, hvorfor, så snart du træder ud af maskinen i Helsinkis flotte lufthavn.\nI byen kiler sporvogne sig ind mellem jugendstilsbygninger og forretninger med farverige Marimekko blomster. Markeder lokker med rensdyrkød, bær og friske grøntsager. Nap en bådfart og oplev den betagende Helsinki skærgård.\nLad dig betage af nogle de mange bygningsmæssige ikoner som kunstmuseet Kiasma opført i 1990 eller det nyopførte kapel, Hiljaisuuden, der ligger midt i byen, opført som en gigantisk væltet grankogle.\nAfholdes i år i Helsinki. Kongressen afholdes i Finlandia Hall, tegnet af den verdensberømte finske arkitekt Alvar Aalto. Smukt beliggende i grønne omgivelser.\nHotel Sokos Vaakuna, (Hotellets hjemmeside)\nCentralt beliggende, tæt ved banegården og stop for lufthavnsbussen. Pæne store værelser, holdt i lyse farve og med finsk design. Morgenmaden serveres i hotellet rooftop restaurant Loiste. Tilmelding og deltagelse.\nTil dette års NFOG kongres har DFKO arrangeret et hotel uden om konference arrangørerne. I det der findes 8 daglige fly i begge retninger og at vi alle har forskellige behov, er det op til den enkelte selv at booke sine fly, som BilletKontoret er behjælpelig med, og indgår som en del af servicen. Skriv de fly du ønsker i Bemærkningsfeltet, gerne med alternativer eller tjek pris og book gerne på www.ticket2travel.dk\nTilmelding skal registreres her på denne side, hvor du også finder de generelle betingelser for BilletKontoret A/S.\nDen oplyste pris er den oplyste pris fra hotel, alene korrigeret for valuta kurs.\nBilletKontoret A/S opkræver ved bestilling et handling fee på kr. 500,- pr. person som dækker for reservation af hotel samt rådgivning og reservation af flybillet. Udgifter til flybillet dækkes alene af bestiller.\nBetaling, seneste tilmelding og minimum deltagelse.\nVed bestilling af hotelbestilling og evt. fly, fremsendes bekræftelse og praktiske oplysninger vedr. betaling og rejsen generelt. Tilmelding er først gyldig, når betalingen for rejsen er registreret. Seneste tilmelding er den 14. maj 2016. Ved tilmelding senere end denne dato forbeholder BilletKontoret A/S sig ret til at foretage en prisændring.\nVed yderligere spørgsmål eller ønsker til ændring, kontakt Billetkontoret på mail: MICE@billetkontoret.dk\n12. juni København-Helsinki 15. juni Helsinki-København\nSK1788 08:00-10:30 DY3161 07:00-07:40\nDY3158 12:20-14:55 SK1787 07:20-08:00\nAY666 13:20-15:55 AY0661 07:35-08:15\nAY664 16:55-19:25 SK1713 09:55-10:35\nSK1894 22:50-23:55 SK1719 11:40-12:20\nDY = Norwegian, SK = SAS, AY = FinnAir\nSøndag, 12. juni 2016 til Onsdag, 15. juni 2016\n- Hotel overnatning i valgte værelsestype, 3 nætter\n- Alle afgifter\n- Pris pr. person i delt dobbeltværelse, 3 nætter\n- Pris pr. person i enkeltværelse, 3 nætter\n- Ekstra nat, dobbeltværelse\n- Ekstra nat, enkeltværelse


Køb Hair Beliefs Love Addiction - Hair Elixir 50 ml - Matas\nForside Hår Hårpleje Hårkur Hair Beliefs Love Addiction - Hair Elixir 50 ml\nLove Addiction hair elixir giver dig den øgede fugt, som du har brug for. Den er fyldt med nærende olier, der hydrerer og nærer i længder og spidser. Resultatet er elimineret krus, silkeblødt og skinnende hår.\nKan blandes i hårkuren for at tilføje håret ekstra glans\nCyclopentasiloxane, Dimethiconol, Parfum (Fragrance), Caprylic/Capric Triglyceride, Bumetrizole, Plukenetia Volubilis Seed Oil, CI 26100 (D&C Red n°17), CI 61565 (D&C GREEN 6), CI 47000 (D&C Yellow 11), Tocopherol.\nDenne hårolie gjorde intet for mit hår, den virkede slet ikke\nmaria 51 år, Herfølge\nGiver håret glans..\nGiver glans til hårspidserne, dufter dejligt og har en god pris\nLotte Drejer 28 år, København S\nVelduftende blødt hår\nGør det, den skal. Den har en meget behagelig duft og gør håret lækkert at røre ved med et fint finish.\nAmalie 21 år, Langå\nDet er ikke en hårolie\nSynes dette produkt er lidt misvisende, eftersom det både ligner og bliver beskrevet som et produkt med "nærende olier". Det to mest fremtrædende ingredienser er silikoner. Ja, det eliminerer krus og ...


Billedserie: Glassene blev hævet til leder-farvel på glasmuseet - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Odsherred\nAfgående leder for Hempel Glasmuseum, Karin Dalskov (th.), skåler med sin afløser Berit Jakobsen (tv.) til afskeds-receptionen.\nArtiklen: Billedserie: Glassene blev hævet til leder-farvel på glasmuseet\nBilledserie: Glassene blev hævet til leder-farvel på glasmuseet\nOdsherred - 19. januar 2018 kl. 18:43\nKarin Dalskov, daglig leder af Hempel Glasmuseum i Nykøbing Sjælland i otte år, sagde fredag farvel til jobbet for at gå på efterløn.\nDet markede Hempels Kulturfond med reception hos Anneberg Café og Restaurant i underetagen.\nBestyrelsesformand for Hempels Kulturfond, Bodil Busk Laursen, takkede Karin Dalskov for at have gennemført glasmuseets store satsning med større synlighed, markante særudstillinger og samarbejder med egnens øvrige kulturinstitutioner og -foreninger.\n- Tak for din uvurderlige indsats i denne vigtige fase i museets historie og udvikling. Du har været en nøgleperson, mente Bodil Busk Laursen.\nBestyrelsesformanden roste Karin Dalskovs evne til at skabe gode relationer til andre mennesker, så de føler sig velkomne.\n- Du vil altid være hædersgæsten hos os, sagde Bodil Busk Laursen.\nDen afgående leder takkede personalet og sine nære samarbejdspartnere på og udenfor glasmuseet.\nKarin Dalskov er oprindeligt kunsthåndværker og museumsmedarbejder og har i årene på Hempel Glasmuseum fået et indgående kendskab til glasset som materiale.\n- Mødet med glaskunstnerne har åbnet en ny verden for mig, sagde Karin Dalskov.\n- Jeg har været superglad for mit job, det bedste i mit lange arbejdsliv, sagde den afgående leder.\n5. Her får 5.000 pensionister et borgmesterligt håndtryk\n7. Svenske skunk-gartnere skød efter personbil


ELEVSKRIFT NR - PDF\nDownload "ELEVSKRIFT NR. 2-2007"\n1 ELEVSKRIFT NR IDRÆTSHØJSKOLEN I SØNDERBORG IDRÆTSHØJSKOLENS ELEVFORENING\n2 Indholdsfortegnelse Galleri forår 2007 Formandsord efterår Peter Sonne Redaktionen informerer Forstanderord efterår Søren Stein Brinck Mindeord om Gudrun Søgård Jørgensen Ivan Skjoldager En drøm bli r virkelighed Thomas F. Carlsen Velkomst til nye GAMLE IHS-elever Turen går til Zanzibar/Tanzania Sidse Sloth og Line Lorenzen Kan Sønderborg løbe tør for sovsekulør? Nina Brinck Om Søgård Jørgensen Jørgen Assenholt Udfordrende job under palmer og med sand mellem tæerne Signe Hede Når hotellet bliver til en snehule! Rasmus Hell og Jonathan Lilliendal (foråret 07) Fra Søgård Jørgensens familie LES 2 ALPES med IHS ELEVFORENING Rasmus Riis og Pauline Andersen Star t din læreruddannelse på IHS nu! Erling Joensen Vestkredsens studenterfest Visionsarbejde i bestyrelsen Jakob Gade Høstfest i østkredsen Referat af generalforsamling lørdag den 12. maj 2007 på IHS Redaktionen og HUSK Adresseliste Redaktionen Nina Lærke Belt Sorrentovej 16, 2. th København S tlf.: Ditte Marie Bruun Webersgade 3a, 3. sal 2100 København Ø Tlf.: Layout og billeder Per Vemmelev Thomsen Bronzealdervej 60B, 8210 Århus V Tlf.:\n3 Formandsord efterår 2007 I begyndelsen af juli måned deltog jeg i et marathon-løb på stranden mellem Hvide Sande og Vejers. En stor oplevelse i elendigt vejr, men noget af det, jeg husker bedst fra denne dag var, da nogle få tilskuere, som havde trodset regnen og vinden, opdagede at jeg løb i en IHS-trøje, hvilket betød, at de heppede mig frem flere hundrede meter. Det viste sig, at de også havde været elever på IHS. Et dejligt rygstød, som gav mig nye kræfter bare fordi jeg havde været elev i Sønderborg ligesom de. Sådan en situation viser vel egentlig, hvor meget et højskoleophold betyder for mange, når man kan finde på at snakke i længere tid med en helt fremmed, fordi man har disse oplevelser tilfælles. Elevmødet i foråret var som sædvanlig en succes. Igen i år var der en stor gruppe af jubilarer, og jeg vil mene, at bestyrelsens forsøg sidste efterår med at sende breve ud til kommende jubilarer havde en positiv effekt på antallet af deltagere i weekenden. En del jubilarer havde nemlig taget opfordringen op fra bestyrelsen til at finde flere adresser på deres tidligere højskolekammerater. Derfor vil vi fortsætte med at udsende disse breve i efteråret til de kommende jubilarer, så der forhåbentlig er nogle fra hver jubilæumsårgang, som vil hjælpe med at finde gamle elevers adresser, så de kan inviteres med til deres jubilæum. I forbindelse med elevmødet fik alle mulighed for at udfylde et spørgeskema om weekenden og elevforeningen generelt. Der var ca. 100 som tog sig tid til dette, og langt de fleste er meget tilfredse med det arbejde, som bliver udført i bestyrelsen og repræsentantskabet. I forhold til weekenden var der også generel tilfredshed, men flere ønskede variation i programmet, da weekenderne har lignet hinanden gennem flere år. I løbet af efteråret og vinteren vil vi i bestyrelsen snakke med skolen om, hvordan fremtidige elevmøder skal foregå, og hvem der skal stå for disse weekender. Forhåbentlig kommer vi frem til et program, som vil gøre weekenden i maj endnu bedre. Så bare sæt kryds i kalenderen i weekenden den maj 2008, hvor næste års elevmøde finder sted. At være til stede, og gode arrangementer... I foråret begyndte bestyrelsen arbejdet på hvordan vi i højere grad fastholder folk i elevforeningen, og hvordan elevforeningen kan blive endnu bedre og stærkere, end den allerede er. De første initiativer har vi sat i værk ved i højere grad at være til stede, når eleverne præsenteres for elevforeningen, ligesom vi har fået lavet en folder, som ligeledes præsenterer elevforeningen på en overskuelig måde. På den måde forsøger vi at gøre nuværende elever klar over, hvilke goder der er ved at være medlem af elevforeningen, og hvad man går glip af, hvis man ikke melder sig ind. Desuden vil vi begynde på at lave lidt flere arrangementer, som kan samle flere gamle IHS ere på tværs af årgangene. Sidste år var vi som tidligere beskrevet 35 gamle elever afsted til DGI s Landsstævne sammen med foråret I år har vi reklameret på vores nye hjemmeside (www.ihselev.dk) for en fælles IHS-lejr til årets Skanderborg Festival, ligesom skolen har spurgt om hjælp til at få malet vinduer. Så i slutningen af august er der forhåbentlig en del, som har været til Maleweekend på IHS. På ski med IHS! Årets store satsning er dog nok en fælles skitur for gamle elever i uge 5 i Forhåbentlig er der en masse, som vil have lyst til at tage med på sådan en tur. Disse tilbud gælder måske hovedsageligt de yngre medlemmer af elevforeningen, selvom ingen skal føle sig for gamle til at tage med, og i fremtiden vil vi måske forsøge os med lignende ture eller kurser på IHS, som retter sig mod de lidt ældre årgange fra elevforeningen. Til slut vil jeg endnu engang sige tillykke til Søren Stein Brinck, som i april blev fastansat som forstander. Det er måske i højere grad IHS, der skal lykønskes med denne ansættelse, da jeg er overbevist om, at Søren er den rette sammen med alle medarbejderne til at føre IHS godt ind i fremtiden, og forhåbentlig kommer der nu kontinuitet og ro i ledelsen på skolen de næste mange år. Vi er i hvert fald i elevforeningens bestyrelse enige om, at Søren er den rette mand. Og husk hvis nogle ønsker at deltage i repræsentantskabets arbejde, er man meget velkommen til at kontakte undertegnede, så man kan komme med på kommende repræsentantskabsmøder. Mange IHS-hilsner Peter Sonne Redaktionen informerer: På baggrund af en henvendelse om artiklen Måles, vejes og puttes i kasser højskole, dannelse og uddannelse bragt i forrige elevskrift, gør redaktionen opmærksom på, at vi har den holdning, at artiklernes forfattere selv har ansvaret for de faktuelle oplysninger og personlige holdninger, der forefindes i artiklerne. Vores opgave på redaktionen består hovedsageligt af at indhente artikler og rette eventuelle sproglige fejl. Selve indholdet af artiklerne og måden, hvorpå dette præsenteres, ændrer vi nødigt på. 4 5\n4 Forstanderord efterår 2007 Mindeord om Gudrun Søgård Jørgensen Efter en dejlig sommerferie er vi nu i gang med at gøre klar til efterårsskolen 2007 vi har nu 110 tilmeldte, og når vi når 2. periode i oktober, nærmer vi os de 120. Det er helt fantastisk for IHS igen at være over 100 elever, og jeg skylder jer alle en stor tak for det store arbejde, I gør, når I fortæller familie, venner og bekendte om, at et ophold på IHS er et must. Vi spørger på hvert nystartet hold, hvorfor de lige præcis har valgt IHS, og hver gang er den hyppigst nævnte årsag, at de har fået det anbefalet af en tidligere elev. Nye lærere til de mange elever Idrætshøjskolen i Sønderborg er inde i en god spiral, hvor flere og flere elever kommer hertil, og som det primære tager herfra med en god oplevelse. Den gode oplevelse får de ud af en masse idræt og et fantastisk socialt fællesskab. De fysiske rammer på IHS er jo fantastiske, og derudover har jeg en helt fantastisk medarbejderstab, der arbejder med stort engagement. Flere elever betyder også, at vi har brug for flere lærerkræfter; derfor starter der to nye lærere i årsvikariater her til skolestart. Nye lærere er de på papiret, men i virkelighed er det kendte ansigter. Kristian Normann er gammel elev og efter at have afsluttet sin bachelor i idræt her i sommer, kommer han og giver den gas på IHS det næste års tid. Steen Emgren var lærer på IHS fra og efter nogle år på Fyn og senest på Gerlev, vender han tilbage til IHS. Jeg glæder mig meget til at få de to herrer godt i gang på IHS. Jeg glæder mig til at se mange af jer til arbejdsweekenden i september eller til elevforeningens repræsentantskabsmøde i november. Mange kærlige sensommer hilsner Søren Stein Brinck Efter et langt, spændende og indholdsrigt liv, måtte Gudrun i slutningen af maj 2007 give slip på livet. Hun nåede at blive 86 år, og selvom de sidste 5-7 år var præget af alvorlig sygdom, formåede hun at beholde lysten til livet lysten til at være velorienteret om stort og småt lysten til at være velorienteret om sine børns og bekendtes liv og familieforhold lysten til at have mennesker omkring sig Selv om Gudrun i de sidste år var stærkt fysisk handicappet, og dermed afhængig af hjælp til mange gøremål, var hun mentalt stærk, og hun blev ved med at interessere sig for sine bekendtes og sin families befindende. Hun kunne huske vores børn (og sågar vore børnebørn), og hun spurgte altid interesseret til deres liv Netop denne evne og interesse var vel etiketterende for Gudrun: Hun formåede at være så interesseret i sine medmennesker, at hun faktisk kendte mange flere end dem, som hun plejede omgang med. Mens hun var højskolemor på IHS, kendte hun navnene på de fleste elever, selv om hun i dagligdagen absolut ikke førte sig frem. Når der var aftensang i opholdsstuen satte Gudrun sig sammen med sine børn og mormor lige indenfor døren og fulgte opmærksomt med i alt, hvad der skete, men hun forsøgte aldrig selv at komme i rampelyset. Dette skete kun, når vi opførte læsestykker eller elevmødeskuespil, så var hun til gengæld også yderst nærværende. Mange vil sikkert huske, når hun sammen med Rigmor Hansen opførte Gustav Wieds lille kammerspil Skærmydsler, hvor hendes naturlige myndighed var tydelig i hendes udlægning og betoning af sætningen Månen har den farve, som måner skal have!!!! Sådan kunne hun nemlig også være. Hvis hun var utilfreds med et eller andet, gav hun øjeblikkelig udtryk for det, og hun havde det ikke godt, hvis hun ikke fik sin vilje. Fingerspitzgefühl Hun var en utrolig støtte for Søgård i hans arbejde som forstander. Hun styrede hjemmet og opdragelsen af deres 4 børn, så han kunne hellige sig arbejdet som højskolemand. Selv om hun som allerede nævnt ikke promoverede sig selv i højskolens dagligdag, havde hun alligevel så megen fingerspitzgefühl, at hun kunne hjælpe og råde ham, når problemer tonede frem, og hun kunne feje op efter ham, hvis han havde trådt i spinaten. Det var et chok for alle, da Søgård døde i Gudrun var kun 46 år, og hun skulle nu være eneforsørger for 4 skolesøgende børn. Hun skulle finde et arbejde, hun skulle finde en bolig, og hun skulle skabe en hel ny dagligdag. Det lykkedes over al forventning. Hun formåede at skabe et godt hjem for børnene, hun skabte respekt om sit arbejde på Sønderskovskolen, og hun fortsatte som storforbruger af byens kulturelle tilbud, ligesom hun fastholdt forbindelsen til Idrætshøjskolen. Da børnene forlod reden flyttede Gudrun sammen med sin svigerinde Grethe Hellesøe ind i mormors gamle hus, som blev indrettet til to selvstændige lejligheder. De boede her, indtil Gudruns helbred blev så dårligt, at hun måtte flytte til en beskyttet bolig, men de to kvinder var så knyttet til hinanden, at Grethe alle de efterfølgende år næsten dagligt besøgte Gudrun, og jeg har ofte tænkt, at Skærmydsler nu blev gennemspillet i virkelighedens verden. Gudrun var en stolt kvinde, og hun har sat sig spor i alle os, som var så heldige at lære hende at kende. Æret være Gudrun Søgård Jørgensens minde. Ivan Skjoldager 6 7\n5 En drøm bli r virkelighed... VelKOMst til nye GAMLE IHS-elever Da jeg for, snart 3 år siden begyndte at lege med idéen om at tage på idrætshøjskole, var der mange tanker og spørgsmål, der fyldte mit sind. Først og fremmest; hvilken højskole skal jeg vælge? Men lad mig skrue tiden cirka 5 år tilbage og fortælle om dengang, jeg stod og kiggede ud af et regnvådt butiksvindue på en grå og kedelig oktoberdag og besluttede mig for, at der absolut måtte være mere i livet end at være butikschef i en tøjforretning. En beslutning der var både nem og svær at tage. Et farvel til det etablerede liv med god løn, tryghed, pensionsopsparing (gaaab..) og en allerede velkendt og ensporet fremtid. Men et go dag til en spændende og ukendt fremtid, hvor man forfølger sin drøm, fordi man kan og tør. Hvor man beslutter sig for at følge sit hjerte og smage på lidt flere retter i livets fantastiske buffet. Så beslutningen lå lige til venstrebenet, og opsigelsen blev smidt på chefens skrivebord i Brønshøj. Efter et halvt år på fotoskole, hvor en gammel drøm om en fotouddannelse blev levet ud, ét år i Thailand, på en smuk lille ø, som dykkerinstruktør og et års tid som projektmedansvarlig i en institution, begyndte tanken om et ophold på en idrætshøjskole at fylde mit hoved. I pejsen med 85 andre Da jeg sad og bladrede brochurer fra de forskellige idrætshøjskoler i Danmark og i Norden, var der især én ting der fangede min opmærksomhed. En nystartet Instruktør & Teambuilder linie på idrætshøjskolen i Sønderborg. Efter nærmere gennemgang af brochuren og utallige besøg på IHS hjemmeside, blev beslutningen taget, og et halvt års tid efter sad jeg i pejsen med 85 andre forventningsfulde unge mennesker, der formentligt var lige så spændte på de næste 5 måneder, som jeg. Tiden som ganske almindelig elev på IHS var fantastisk, og oplevelserne står i kø på det mentale samlebånd for at blive genopfrisket, når jeg mødes med Gustav, Esben, Tang, Toft, Bobo og alle mine andre dejlige venner fra elevtiden på IHS. Men den egentlige grund til jeg havde valgt IHS, skulle først til at begynde. Det var med spænding, at jeg og 15 andre forventningsfulde elever fra efteråret 05 skulle begynde på det 2. kuld I&T ere i foråret 06. Og efter 5 måneder med undervisning i samarbejde, kommunikation, pædagogik, planlægning, projektledelse, teambuilding, træskodans, skitur til Italien, en uforglemmelig tur til Tjekkiet med 3 dages teambuilding fra et firma i Prag og selvfølgelig en masse sport, blev alle mine høje forventninger til fulde indfriet. Jeg havde uden tvivl fået kompetencer, som jeg kunne bruge i det virkelige liv uden for IHS gule mure. Idrætshøjskolen i Sønderborg har været en af de bedste oplevelser i mit liv... Nu, snart 2 år siden jeg for første gang sad i pejsen på IHS, har jeg med en spændende og udfordrende omvej som projektleder i Slagelse kommune fået fingrene i mit drømmejob, og sidder som Project Manager i Danmarks anden største teambuildingfirma, World of Adventure A/S. Til dagligt får jeg i stor grad brugt alle de kompetencer, jeg fik på IHS, når jeg skal planlægge, udvikle og afvikle relationsskabende arrangementer, teambuilding og personlige udviklingskurser for mindre og større firmaer i Danmark. Det er en spændende og utrolig kompleks branche at være i, og hvert arrangement er en stor udfordring, da vi laver vores arrangementer, hvor kunden ønsker det. En almindelig uge går med et par dage på kontoret i Kolding, hvor drejebøger til arrangementer bliver skrevet, kundemøder, briefing af instruktører, kontakt til eventuelle leverandører, og forberedelse af udstyret til arrangementerne fylder kalenderen. Desuden 2-3 arrangementer hvor vi laver alt fra simple relationsskabende arrangementer til tung læringsbaseret teambuilding med alt lige fra klatring, land rover kørsel, powerboating, adventureløb, teambuildingøvelser og teoretiske oplæg om blandt andet samarbejde, kommunikation, vidensdeling og ledelse. Alt sammen noget jeg skal kunne varetage og afvikle, hviket selvfølgelig indebærer en del interne kurser. Til efteråret starter jeg på en spændende LifeCoach uddannelse, så jeg kan afvikle konsulentopgaver i firmaet. Fantastisk! Med tanke på hvor jeg er nu i mit liv, og hvor jeg var før jeg startede på IHS, er beslutningen om at bruge et halvt års tid på I&T linien en af de bedste i mit liv. Gad vide hvor det ender...? Thomas F. Carlsen Kære ny gammel elev Du sidder lige nu med dit første elevskrift fra Elevforeningen i hånden. Tillykke med det! Du er hermed blevet en del af den brogede flok af gamle IHS ere en betegnelse, som du bestemt bør være stolt af. Igennem Elevforeningen har du mulighed for at bevare kontakten til din højt elskede (snøft, snøft) højskole og ikke mindst alle de mennesker, der har gjort netop DIT højskoleophold til noget helt specielt! FORSKELLIGE ARRANGEMENTER SÅSOM KREDSFESTER, AR- BEJDSWEEKENDER OG FORÅRETS STORE ELEVMØDE ER OPLAGTE MULIGHEDER FOR AT GENSE KENDTE ANSIGTER OG MØDE ANDRE GAMLE IHS ERE. Elevskriftet udkommer to gange årligt og er med til at holde dig orienteret om de forskellige arrangementer, der foregår udenfor og på skolen. Du har ligeledes mulighed for at læse om hvad der lige nu sker på IHS ligesom du selv kan bidrage med en god historie, en rejsehilsen eller en lille kommentar, som du synes, andre gamle IHS ere kan have glæde af at læse. Vi håber meget, at du vil glæde dig til, at elevskriftet kommer med posten, og at du vil benytte dig af de mange muligheder, der følger med det at være gammel IHS er. Mange hilsner Redaktionen 8 9\n6 Turen går til Zanzibar/Tanzania 2007 Efter 4 fantastiske måneder på Efterårs-skolen 2006 tog 28 elever til Afrika og afsluttede deres ophold sammen på den bedst tænkelige måde: 3 uger med sol og sommer sammen med Erling og familie. Vi mødtes i Stockholm, og var klar til, hvad vi troede var, en lille smut tur til Dar es Salam. Men vi blev overraskede. Vi havde forestillet os, at turen gik Stockholm Dar es Salam Zanzibar. Men vi kom ud på en noget større rejse: Stockholm Rom Etiopien Kilimanjaro Dar es Salam Zanzibar. Fra de første startede i KBH, og til vi alle ankom til højskolen på Zanzibar, gik der næsten 40 timer. Heldigvis ventede der os det første af mange, dejlige måltider. Den næste halvanden uge gik med snorkling, delfiner, dykning, lange hvide strande med blåt hav, seafood oplevelser, Stone Town, afrikansk dans, hvor vi lærte at ryste vores små sambarøve og tur på skrøbelige scootere. Inden vores shoppetur i Stone Town var vi på besøg hos en afrikansk farmer. Her blev vi introduceret for diverse krydderier og frugter. Vi lugtede, smagte og følte os igennem den afrikanske madkultur, hvilket var en stor oplevelse. Zanzibar højskolen ligger i en lille landsby og er en stor del af landsbylivet, da højskolens elever blandt andet har bygget et fysiklokale til den lokale skole. Derfor skulle vi også socialisere os med de lokale og udfordrede nogle af de lokale drenge i beach volley og fodbold. Det var tydeligt at se, at disse to discipliner var nogle, de ofte beskæftigede sig med. Vi måtte se os slået i begge ting. Da vi havde udforsket Zanzibar både i syd, øst og nord, pakkede vi vores rejsetasker og tog natfærgen mod fastlandet. Her ventede der os endnu halvanden uge med hiking i bjerge, nonnekloster, massaikultur og løvebrøl. Specielt besøget hos nonnerne var en stor oplevelse, ikke blot for os, men også for den omkring liggende landsbys beboere. Mange af dem havde sjældent eller aldrig oplevet hvide mennesker, så vi følte os lidt som aber i bur, men det var samtidig en sjov og speciel situation, vi blev anbragt i. Vi fik lov til at følge nonnernes dagligdag og overvære bl.a. deres aftengudstjeneste. En afrikansk gudstjeneste er ikke, som vi kender den i Danmark; den bestod nærmest kun af trestemmig sang, lidt ligesom gospel, men udover klap med hænderne, blev også eksotiske musikinstrumenter benyttet. Det lød helt fantastisk, og det var de færreste, der ikke forlod kirken med gåsehud. Afsted på safari!! Den sidste del af vores tur var dedikeret til safari - en udsøgt oplevelse, som vi alle havde set rigtig meget frem til. Vi skulle af sted to dage, hvor den første dag blev tilbragt i Ngorogorokrateret. Krateret er en gammel vulkan, som kollapsede for ca. 2 millioner år siden og rummer nu en af verdens største og flotteste naturoplevelser. Da vi rundede kanten af krateret, var det som at køre ind i Jurassic Park - en kæmpe sø, enorme flokke af dyr og vores luksus safarivogne satte stemningen i top. Vores anden safari var i Lake Manyara National Park, hvor vi fik mulighed for at komme lidt tættere på dyrene. Bl.a. så vi flere kæmpe elefanter stå blot få meter fra os. Det var et helt fantastisk syn men også på en måde lidt skræmmende. Efter vores besøg i nationalparken havde vi fået lov til at komme ud og se, hvordan massaierne boede. Det var et meget specielt eventyr, da det er SÅ langt fra det, vi er vant til. Massaiernes huse er bygget af kolort, mudder og ler, og de havde en stor fold inde i midten af landsbyen, som beskyttede køerne for løver om natten. Den landsby, vi besøgte, havde én høvding, som havde tre koner og rigtig mange børn, hvor drengene var ude på marken og passe geder, får og kvæg, mens pigerne skulle hjælpe til med alt det praktiske. Vi fik også lov til at se, hvordan de slagtede en ged, drak blodet og spiste hjertet og nyrerne rå. Mens vi stod og så på disse, for os lidt væmmelige hændelser, kom der lige så fredsfyldt en lille skildpadde vandrende forbi. Det var et surrealistisk øjeblik, ingen havde forestillet sig skulle ske. En anden kultur Hele denne Afrika-ekspedition har været et eventyr, vi aldrig vil glemme. Vi har ikke kun fået en masse uforglemmelige oplevelser med, vi har også fået et helt nyt perspektiv, og vi har lært at værdsætte de ting, vi går rundt og finder naturlige her i Danmark. Blandt andet er det at have rindende vand hver dag bestemt ikke en selvfølge i Afrika. Transporten i Danmark er også fornem i forhold til Afrika. Vi er blevet transporteret rundt i Dala Dala er, som er en slags ladvogn med tag. Vi har stået på ladet af en pickuptruck i 3 timer på en meget hullet bjergvej, hvor vi undervejs måtte ud pga. mudderhuller, og så måtte vi på et tidspunkt af og gå 2 km, da der var væltet et kæmpe træ hen over vejen. I Danmark var Falck kommet med lastbiler, motorsave, og hvad der ellers skulle være nødvendigt for at fjerne sådan et træ, men sådan foregår det ikke i Afrika. Her var det landsbyens mænd, der måtte i gang med de få økser, de lige kunne samle sammen. Vi har også fået testet vores tålmodighed en del. I Tanzania har man et ordsprog, der siger; at tiden ikke er noget, der går, men noget der kommer. Dette fik vi at føle, næsten hver gang vi skulle noget, da vi ofte skulle vente en times tid eller mere på enten at blive bragt et sted hen eller fx på at få mad. Men alt dette har givet os en tålmodighed, som mange af os bruger i vores dagligdag i Danmark nu. Det har været rigtig spændende at se en så anderledes kultur, hvor børn gik rundt i laset tøj og uden sko, men samtidig havde et humør, der spredtes til hele holdet. Vi vil alle sammen kigge tilbage på disse tre uforglemmelige uger og nyde hvert glimt, der dukker op i vores hukommelse. Sidse Sloth og Line Lorenzen Klodens bedste Erling!\n7 Kan Sønderborg løbe tør for sovsekulør? Det virker måske som et underligt spørgsmål. Men jeg ved med sikkerhed, at der er et par IHS ere, der med et smil på læben - kan svare JA til dette! De vilde hvide har nemlig endnu engang besøgt IHS for at skabe godt vejr på højskolen, imens 200 voksne og børn nød skolens fantastiske faciliteter. Det er familiekurserne, der hver sommer løber af stablen, jeg her snakker om, og kort i det følgende vil berette nærmere om. Vi er både gamle og nye gamle elever, der hver sommer nyder at give en hånd med på kurserne. Dette fordi det er sjovt, og samtidig fordi det giver mulighed for at komme tilbage i IHS rammer og genopleve en snert af det, der var engang. Altså livet på skolen og højskoleånden. På denne måde opretholdes tilknytningen til det skønne IHS sammen med lærere, elever og kursister. Går op i en højere enhed Familiekurserne er nu ikke bare ren ferie og dasen på stranden. Som instruktør for børn i hver aldersgruppe (helt små, små skolebørn, store skolebørn og teens) er der nok at se til. Børnene skal prøve at sejle i kajak, afprøve klatrevægen og kæmpe mod hinanden idrætssalen, der danner rammerne for en god omgang Battle. Beachvolley og beachhåndbold spilles, så det batter, og alle aktiviteterne skal være sjove og koordineres i forhold til lokalerne, der jo er rift om. På en eller anden måde lykkes det dog altid at få det hele til at gå op i en højere enhed. Teenagerne udfordres med at skulle bygge egen bivuak og må sove i den efter hygge omkring bålet altid et stort hit med mange gode historier bagefter. De store skolebørn udfordres med overnatning i idrætssalen, hvilket de er helt vilde med. Svømmehallen er også helst døgnåben, hvis det står til børnene; de kan bare ikke kan få nok af vandpjask og udspring. Når undervisningen er slut, er der fri leg og oplæsning, indtil aftensmaden serveres. Derefter udfordres børn og voksne sammen i dyster, hvor det er kreativitet og sammenhold, der er i højsæde. De vilde hvide Højskoleånden holdes i hævd med sang i caféen om aftenen og ved morgensamlingerne, der for det meste starter dagen med sang og et lille lystigt indslag. Her er det så, de vilde hvide kommer på banen Opskriften lyder: Et lagen og masser af sovsekulør. 1 stk. gammel elev, der lugter lidt af ost og rødvin og få timer på øjet. En rusten stemme og en spand og foredragssalen Så kan det gå løs! Heyja heyja heyja heyja.. Åhhh Manjauw jaw jaw Nogen tænker nok, hvor er det lige, vi skal bruge sovsekulør? Tove tænker: Hvor er min sovsekulør? Alt i alt er det bare fedt at være på sommerkursus for alle, der deltager. Det er virkelig en fornøjelse at opleve IHS fyldt til bristepunktet med glade børn og voksne. For lærerne og medhjælperne handler det om at lave sjov og ballade og skabe gode oplevelser for alle, og det må jeg sige lykkes! Med hilsen fra alle instruktører og hjælpere på familiekurserne. Skrevet af Nina Brinck Elev forår 2001 Instruktør og medhjælper i 01,05,06,07 2 tidligere højskole elever 12 13\n8 Om Søgård Jørgensen Jeg har lovet at lave en lille artikel til elevskriftet, med baggrund i den tale jeg holdt ved jubilarsammenkomsten i år. 14 Som 40-års jubilar var det fantastisk at bevæge sig inden for IHS mure igen. Med det samme sprang masser af billeder frem fra dengang. Lidt nølende fik jeg givet hånd til nogen; det var ikke lige let at genkende alle bag den nu grå facade. Da der kom stemmer på, hjalp det en del. Men snakken blev hurtig ret livlig og højrøstet. Jeg fatter ikke rigtigt, at højskolerne i dag er i stor krise - selv om IHS dog er i klar fremgang. For de fleste af os var opholdet med til radikalt at ændre vores livsopfattelse, og mange oplevede, at deres fremtidsplaner blev væsentlig ændret bagefter. Men tiden er en anden nu - unge bliver konstant bombarderet i tidens mediestorm, og det kan være svært at finde tid og mulighed til fordybelse. Samtidig tuder regeringen de unges ører fulde af formaninger (fjumreår/ikke kompetencegivende undervisning). Tæller personlig udvikling og det hele menneske ikke, ta r man til genmæle - men får blot et overbærende smil som svar. Men vi fik heldigvis oplevet Højskolen for fuld udblæsning - som den store SMELTEDIGEL, som smed os ud bagefter med en masse forandringens frø inde i os, som vi på forskellig vis gav mulighed for at udvikle sig bagefter. Et brev til skolebrevet Een begivenhed står krystalklart i alles erindring, selv om det nu er 40 år siden. Den morgen, vi alle stod som forstenede, da vi fik meddelelsen om, at forstander Søgård Jørgensen var død. Godt nok var Søgård et stykke tid forinden blevet indlagt på sygehuset, men vi forventede alle at se ham tilbage, inden vores ophold sluttede. Jeg havde nogle dage forinden fået et brev smuglet ud nede fra sygehuset, så jeg som skolebladsredaktør kunne lave en lille artikel i det sidste blad på baggrund af brevet fra Søgård. Søgård var bestemt ikke nogen nem person - intet var ligegyldigt. Han elskede, når hans ord kunne udløse en livlig debat, men der stod STOR RESPEKT OMKRING HANS PERSON OG DET HAN STOD FOR. Han brændte for skolen - og brændte nok også sit lys i begge ender - idet helbredet var prioriteret langt længere nede, end det at kunne byde os elever på et rigtigt højskoleophold. Når Søgård satte sig bag sit elskede klaver ved aftensangen i opholdsstuen, så var vi tryllebundet. Opholdsstuen var propfuld, og det var svært at få stoppet aftensangen. Han havde sin helt personlige måde at spille mange af sangene på. Begravelsen blev ret usædvanlig. Ved mindesammenkomsten bagefter var det pålagt de mange talere, at kun de muntre sider skulle skildres, hvilket var helt i Søgårds ånd. Der var kommet mange af de gamle kendte højskolefolk til stede med den legendariske K.E. Larsen i spidsen. Gang på gang rullede latteren gennem spisesalen, så man helt glemte, at det var gravøl, man var til. Det var en stærk oplevelse - har ikke sidenhen i livet oplevet en lignende form for begravelse. Her til slut vil jeg gengive nogle citater fra det brev, jeg modtog fra Søgård nogle dage før hans død. Noget om at være Det e r bedr e at væ dig re overfl savne ødig. Ja - STÆRKE ord, som giver stof til eftertanke. Man kan vist godt koge citaterne sammen, og ud af det hele kommer dette flygtige begreb kaldet HØJSKOLEÅNDEN. t end a t være overfl Førs øt den d ag, da daglig livet, u dagen nd ikke u men g dsprin ervisningen anske g, ja he er af y enkelt leve d le dre fo af elev ette liv rskrift ernes, gøre egen i er tra det rig ndsat ere og ng og lyst t s og m gernin il at større edvirk g lykk ved de en - fø edes dens o r r st da e es og vi k tium r vore an ny s de ove rflødig Jeg tr heor, at alting de, de i livet r tar a er ska nsvar vil tab bt til a et op e t skab - ejer e det he le - og og at a ldrig Jeg tr or på d e som i umod vinter ens lø ne, de svag modn e b lang e, ford somt b, de usikre i de to Og vo lev stæ de g ansv res væ rke og ar for ren. os and re Årgangene før 66/67 nikker sikkert genkendende til dette omkring Søgård. Alle de senere årgange har mange gange gået forbi den flotte mindevæg for enden af den lange gang i hovedbygningen. Nu ved I også en lille smule om personen, der skjuler sig bag navnet Søgård Jørgensen. Jørgen Assenholt Elev årgang 66/67 + sommer\nMeritgivende undervisning på Idrætshøjskolen i Sønderborg Mål 1.b: Uddannelsessamarbejde\nMeritgivende undervisning på Idrætshøjskolen i Sønderborg Mål 1.b: Uddannelsessamarbejde 1 Baggrund Ved årsskiftet 2006/2007 indgik Idrætshøjskolen i Sønderborg (IHS) et formelt samarbejde med Den frie\nGGRAIL. Meritgivende undervisning på IHS i Sønderborg Projekt 3X3 pulje 1 nr. 20070132. Udarbejdet af: Erling Joensen\nGGRAIL Meritgivende undervisning på Projekt 3X3 pulje 1 nr. 20070132 Udarbejdet af: Erling Joensen 20.04.2008 Meritgivende undervisning på Forord Forord Ved årsskiftet 2006/2007 indgik Idrætshøjskolen


SeaYou Apartment i Vila Do Conde til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 38 ejendomme i Vila Do Conde.\nRua do Facho, 465, r/c esq. - Vila Chã, Vila Cha, Vila Do Conde, Portugal, 4485-717 - Se på kort\nMere om SeaYou Apartment\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Vila Do Conde, så er SeaYou Apartment et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på SeaYou Apartment sikrer gæster et behageligt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af lufthavnstransport.\nAtmosfæren på SeaYou Apartment afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på SeaYou Apartment.\nLokalt skatte-ID: 17628/AL\nAlle slags rejsende (33)Par (18)Familie med små børn (12)Familie med store børn (3)Gruppe (1)


Oversvømmelse | DMI\nOversvømmelse ved stormflod\nPilotprojekt af DMI og SCALGO for kommuner, forsyninger og beredskaber.\nDisclaimer: Dette er en testside til brug for pilotprojekt, hvor DMI og SCALGO tester visning af modelleret oversvømmelse fra forhøjet vandstand i havet. Siden er udelukkende tænkt til brug for kommuner, forsyninger og beredskaber i afprøvningen af det nye oversvømmelseskort. Der må derfor ikke oprettes eller deles links til siden. Siden kan ændres eller lukkes uden varsel. Siden vil blive lukket ved pilotprojektets afslutning.\nBilledtekst: Vandstand i havet og tilhørende maksimal oversvømmelse på land. Farveskalaen angiver vandstanden i havet. Oversvømmelser på land vises i blå nuancer.\nKortet viser en prognose for den maksimale udbredelse af oversvømmelse fra forhøjet vandstand i havet.\nI menuen kan du vælge:\nUdvikling time for time: Den maksimale udbredelse for hver time de næste 5 døgn\nMaksimum: Den samlede maksimale udbredelse for de næste 5 døgn\nPrognosen kombinerer DMI’s vandstandsprognose med SCALGO’s beregning af oversvømmelse. Denne er baseret på Danmarks Højdemodel, der er udviklet af SDFE. Produktet er udviklet i projektet DABAI der er støttet af Innovationsfonden.\nI menuen kan du også se beregnede oversvømmelser fra udvalgte historiske stormfloder.\nDen maksimale oversvømmelse antager, at havvandet uden forsinkelse spreder sig ind over land og trækker sig tilbage. I praksis kan det dog tage timer for havvandet at nå dets maksimale udbredelse. Den maksimale oversvømmelse opnås derfor kun i tilfælde af meget langvarige stormfloder, og kan derved betragtes som en afgræsning af risikozonen.\nI beregningen af den maksimale oversvømmelse antages det, at:\nPrognosen for vandstanden i havet er præcis\nDet hydrologiske tilpasningslag er korrekt\nHavvandet har tid til at udbrede sig maksimalt på land\nDerfor vil den faktiske oversvømmelse afvige fra den beregnede maksimale oversvømmelse.\nModelprognose for vandstand i havet\nVandstanden i havet er beregnet med DMI’s havmodel, der fire gange i døgnet beregner vandstanden i havet på timebasis for de næste 5 døgn (120 timer). Det er også denne model, der vises på vejrkortet på dmi.dk, når du vælger ”Vandstand”. Vandstandsprognosen har normalt en usikkerhed på omkring 10%, dog minimum 10 cm, i en højvandssituation, men i nogle tilfælde er fejlen i modellen større.\nVær opmærksom på at havmodellen kan adskille sig fra DMI’s varsler. Det skyldes, at havmodellen er en rå prognose, mens varsler er udsendt af DMI’s erfarne meteorologer, som sidder med mere viden om aktuel vandstand, flere modeller og ofte afgørende viden om vejret. Hvis der er udsendt et varsel om forhøjet vandstand, bør dette altid følges frem for den rå prognose. Endelig skal det bemærkes, at vandstanden på ovenstående kort kan afvige fra vandstandsprognosen for lokaliteter med vandstandsstationer på DMI’s hjemmeside. Det skyldes, at prognoserne ved vandstandsstationerne er justeret til de aktuelle observationer.\nBeregning af oversvømmelse\nDen maksimale oversvømmelse beregnes af SCALGO på basis af vandstandsprognoser fra DMI’s havmodel. Beregningen opdateres for hele landet med ganske få minutters forsinkelse, når en ny prognose er tilgængelig fra DMI. Dette sker 4 gange i døgnet. SCALGO beregner den maksimale oversvømmelse time for time i prognosen fra DMI, så det er muligt at se risikozonen for oversvømmelser på timebasis 5 døgn frem. Tidsangivelsen på kortet gælder for vandstanden i havet, og der kan være en forsinkelse inden den tilhørende oversvømmelse eventuelt nås. I menuen er det desuden muligt at vælge at få vist den maksimale udbredelse for samtlige 5 døgn, der kan betragtes som en afgræsning af risikozonen.\nDanmarks Højdemodel og det hydrologiske tilpasningslag\nBeregningen af de maksimale oversvømmelser foretages på Danmarks Højdemodel i 40 cm opløsning sammen med et hydrologisk tilpasningslag. Tilpasningslaget angiver tilpasninger til Danmarks Højdemodel, som forbedrer beskrivelsen af, hvordan vandet flyder. Det gælder for eksempel omkring broer, underføring under veje, samt sluser, der ved forhøjet vandstand holder vandet tilbage.\nDanmarks Højdemodel og det hydrologiske tilpasningslag opdateres og forbedres løbende, men der kan forekomme steder, hvor højdemodellen ikke er opdateret, eller hvor der er fejl i tilpasningslaget. Det kan give store afvigelser imellem den beregnede og den faktiske udbredelse af oversvømmelser.\nHøjdemodellen er desuden tilpasset med GeoDanmarks bygningslag, så der er taget højde for, at en bygning kan blokere for en oversvømmelse.\nFormålet med pilotprojektet er at afprøve, om dette produkt er brugbart og nyttigt for kommuner, forsyninger og beredskaber i tilfælde af forhøjet vandstand. Vi hører derfor meget gerne fra jer. Benyt feedback-knappen i højre side og start gerne din tilbagemelding med #oversvømmelse.


Læs hvad dit tegn 2018 horoskop forudsigelser betyder for dig lige her, eller tjek dit tegns personlighedsprofil her.\nMarch Madness er her, og jeg taler ikke om college basketball: Der er større aktiviteten går ned i kosmos lige nu. Over halvdelen af stjernetegnene viser sig i denne måned, hvor mange planetariske bevægelser forekommer samme dag. Du kan føle, at du bliver trukket i flere retninger samtidigt, men ikke ærgrende, kosmisk kriger, du kan gøre dette.\nVi dykker ind i alvorlige vibes med en fuldmåne i Jomfru den 1. marts. Vigtige oplysninger afsløres altid under fuldmånens natlige belysning, så vær ikke overrasket, hvis du får chokerende nyheder i begyndelsen af måneden. Sandheden er ikke altid smuk, men det er bedre at vide end at være tilbage i mørket. Denne fuldmåne opstår på aksen, der styrer fysisk og mental wellness, hvilket får os til at tænke over, hvordan vores daglige valg påvirker vores følelsesmæssige helbred. Det er på tide at overveje at ændre alle rutiner, der kan opretholde giftige mønstre.\nDen 6. marts glider både Mercury, kommunikationsplaneten og Venus, kærligheds- og skønhedsplaneten ind i Aries-konstellationen. Det første tegn på stjernetegnet, Vædderen er impulsiv, brændende og selvsikker. Med både udtryk og romantik vedtager sin tone, kan du blive inspireret til at blive lidt bossier i soveværelset. Consensual power play kan være yderst sjovt og sexet, så tøv ikke med at skrue op på varmen.\nDen 8. marts går Jupiter retrograd i Skorpionen. Selvom ordet “retrograde” fremkalder panik, gemme dine bekymringer til senere i måneden, når kviksølv begynder sin baglæns glide. Jupiter er en rigelig planet – i astrospeak, det er kendt som “Great Benefic” – faktisk nyder sin omvendte glide, og vi nyder godt af det også. Jupiter krydser i retrograd bevægelse årligt og bruger ca. 120 dage på vej tilbage. Når det genomsætter sine trin, sikrer det sig, at vi modtager generøse tilbud, så det er en vending, vi bør alle nyde.\nEn anden stor kosmisk begivenhed kommer i midten af måneden, når en nymåne i Fiskene falder sammen med Mars ‘bevægelse til Stenbukken den 17. marts. Nye måner indleder altid begyndelser, mens Mars’s bevægelse afspejler beslutsomhed. I denne usandsynlige parring suppleres Fiskens følelsesmæssige intelligens med Stenbukken’s logiske ambition. Den kombinerede energi i disse transiter opfordrer os til at følge vores intuition, når vi overvejer nye professionelle muligheder. Vi træffer de bedste karrierebeslutninger, når vi stoler på vores tarm.\nSolen glider ind i Vædderen den 20. marts, der markerer begyndelsen på Vædderen sæson og en anden tur rundt stjernetegn. Vernal equinox er det astrologiske nytår, så pop den latterlige og fejre denne nye start. Efter at have udforsket den følelsesmæssige dybde af Fiskesæsonen, opfordrer Aries os til at nærme livet med dristig spontanitet. Med begyndelsen af den nye dyrekredscyklus skurede vi fortiden ved at omfavne nutiden.\nHusk dog, at den første kviksølvretrograd i 2018 begynder den 22. marts. I modsætning til Jupiters generøse tilbagevendende spin er Mercury’s omvendte kursus klodset og akavet. Funktionen af hurtigtflydende kviksølv er at levere beskeder gennem ord og transport, og når det vender tilbage, kan vi forvente miscommunication og forsinkelser. Kviksølv retrograde er en tid til refleksion, så favoriser meditation over handling indtil denne ende slutter 15. april.\nMåneden slutter med en anden synkroniseret transit: 31. marts vender Venus ind i Taurus konstellationen, da nathimlen elektrificeres af en fuldmåne i Libra. Taurus er styret af Venus, så konstellationen og planeten forbinder harmonisk gennem elegant sensualitet. Tilfældigt regulerer Venus også Libra, så månens anden fuldmåne – dette fænomen kaldes en blåmåne – fremhæver partnerskaber. Efter flere hektiske uger vil du sætte pris på disse ubesværede romantiske transitter og ekstra sexede vibes.\nKlik igennem til dit fulde martshoroskop under, så nyd alt denne måned har at byde på, kosmiske krigere.\nEn fuldmåne i Jomfruen den 1. marts fremhæver området i dit diagram i forbindelse med wellness, hvilket er en invitation til at styrke din aura ved at udforske det fulde spektrum af sundhed: fysisk, mentalt og følelsesmæssigt. Husk, Vædderen, vores indre og ydre liv er uløseligt forbundet, så vær sikker på at anerkende begge riger. Læs dit fulde marts horoskop her.\nDen 6. marts kommer to planeter ind i stjernekonstellationen: Merkur, kommunikationsplaneten og Venus, din herskende planet og guvernøren for kærlighed og skønhed. Denne kosmiske bevægelse fremhæver sektoren for dit diagram i forbindelse med psykiske kræfter, så vær ikke overrasket, hvis disse transitter giver nogle dybe følelser. Læs dit fulde marts horoskop her.\nDu er ikke fremmed for multitasking, men nogle gange er det svært at gennemføre alt. Hvis dine beskidte skåle har hældt op, skal du overveje at udskifte dine regneark for såbsudsyn. Alternativt, hvis du er blevet fortæret af det sorte hul, der er Netflix, skal du se nærmere på hvorfor du procrastinating og komme med en plan for at bekæmpe trang. Læs dit fulde marts horoskop her.\nMed planeten af udtryk og romantik i din professionelle zone kan du pludselig fange følelser for en kollega. Hvis du er romantisk tilgængelig, husk at det kan være svært at styre et kontor romantik. Nogle relationer fungerer bedre i fantasi end virkelighed. Læs dit fulde marts horoskop her.\nJeg er ked af at sige det, Leo darling, men din bankkonto kan ikke altid holde trit med din livsstil. Fullmåne i Jomfru den 1. marts skinner et stærkt lys på dine personlige og delte ressourcer. Hvis du har hengivet i for mange bruncher eller lidt for meget detailterapi, kan det være på tide at revurdere dine udgiftsvaner. Læs dit fulde marts horoskop her.\nFor jer, jomfru skat, logik er mere end en tilgang, det er din vejledende værdi. For at du kan træffe de mest rationelle beslutninger, er det vigtigt, at du modtager komplette oplysninger. Heldigvis vil en fuldmåne i dit eget skilt den 1. marts tilbyde en tiltrængt klarhed. Læs dit fulde marts horoskop her.\nEn fuldmåne i Jomfru den 1. marts sender chokbølger på tværs af de områder af dit diagram, der er forbundet med dine psykiske evner. Harmoni definerer din ånd, så sørg for at finde håndgribelige afsætningsmuligheder for dine andre verdenske sanser. Overvej at udnytte din magt gennem stearinlys, olier eller krystaller som kvarts, rubin eller citrin. Læs dit fulde marts horoskop her.\nDin kreativitet har en bevogtet side: Selvom du altid gentager dig, er du meget speciel om hvornår du deler dine ideer med verden. Den 1. marts er du dog klar til at fremvise, hvad du end har masterminding. Læs dit fulde marts horoskop her.\nExpressive Mercury og romantisk Venus skifte til Vædderen den 6. marts, aktivering af området af dit diagram i forbindelse med kreativitet. Du er naturligt magnetisk, men i løbet af de næste par uger vil dine charmerende følelser nå nye højder. Læs dit fulde marts horoskop her.\nMåneden begynder med en fuldmåne i Jomfruen den 1. marts, der fremhæver området i dit diagram i forbindelse med dit fællesskab. Når denne kosmiske akse er belyst, kan der være spændinger mellem dine samfundsforpligtelser og din stigende wanderlust. Læs dit fulde marts horoskop her.\nEn fuldmåne i Jomfruen den 1. marts belyser områderne i dit diagram i forbindelse med personlige og delte ressourcer. Denne aktivitet handler ikke kun om økonomi, men også om følelsesmæssige reserver. Spørg dig selv, om du har følt dig udtømt i det seneste og mener, at vi ikke kun påvirker det, vi personligt går igennem, vi også absorberer oplevelserne – glæderne og smerterne – af vores venner, familie og elskere. Læs dit fulde marts horoskop her.\nMerkur og Venus flytter ind i Vædderen den 6. marts, aktiverer området af dit diagram i forbindelse med personlig økonomi. Med romantisk Venus, der arbejder sin magi på din bankkonto, skal du ikke blive overrasket, hvis du begynder at modtage en uventet indkomststrøm. Læs dit fulde marts horoskop her.\nVelkommen til Allure Astrologi, vores nye kolonne på All Things Occultism\n“Kylie Cosmetics Royal Peach Palette” kvepia visiems, kurie kalba\nUpoznavanje s jednim ocem – problemi s dadovima koji dolaze u susret\nDo You Obsess Over Smooth Feet? What to Do—and What *Not* to Do\nGigi Hadid Stuart Weitzman forår 2017 kampagne\nLip Liner tatuiruotės prieš ir po – overdrawn lūpų tatuiruotės\nPerfekt V’s Viral Luminizer er ikke faktisk en Vagina Highlighter\nKhloe Kardashian ką tik parodė savo mėgstamas lūpų linijas\nJustin Timberlake “Suit & Tie” – New Justin Timberlake Album\nיופי מגמות לאורך ההיסטוריה וידאו – מגמות איפור היסטורי\nאוסף ללא גבולות נראה כמו תכשיטים, אבל הוא למעשה צעצועים סקס\n“Hunt” for \_\_\_\nירה Shahidi משתמש דבורים של בורט $ 12 שמן ניקוי כדי לשמור על עור שלה מטומטם – סלבריטאים Skincare סודות


Demokrati skal erfares – bud på en reel demokratisk praksis – Den Kritiske Pædagogiske Højskole\nTobias Nyegaard Larsen august 26, 2019 ., Blog, Forside\nMenneskets dannelse sker gennem et komplekst sammenspil af erfaringer i opvækstmiljøet og betydningsfulde relationer. De ting vi gør, eller de ting vi ikke gør, spiller en stor rolle i forhold til hvilke individer, vi dannes til. At være menneske og at blive menneske er at gøre sig erfaringer. De erfaringer, vi gør med andre mennesker, spiller en afgørende rolle i forhold til, hvordan vi udvikler os – hvem vi bliver til, og hvordan vi ser, forstår og bevæger os i den verden, vi vokser op i. Det er derfor afgørende, hvordan vi, pædagoger, indretter miljøerne og håndterer relationerne i vores institutioner. Hvis vi ønsker demokratiske individer, så må vi give dem demokratiske erfaringer i de institutioner, de opholder sig i.\nAlle institutioner bør stræbe efter at skabe et miljø, som er befordrende for børns demokratiske dannelse. Reelle demokratiske erfaringer i barndommen, giver barnet styrke til at være et jeg i fællesskabet, der samtidig anerkender andre som ligeværdige og respekterer fællesskabets mangfoldighed.\nDemokrati handler om langt mere end repræsentation i parlamentet eller på rådhuset. Det er en livsstil og livsform, der inddrager hele vores væsen, hvor man har mulighed for at påvirke egne og andres livsomstændigheder. Derfor må vi skabe frie demokratiske rum allerede i daginstitutionerne. At dannes til demokratisk subjekt kommer ikke af sig selv. De voksne i institutionerne må finde frem til, hvordan man bedst skaber reel demokratisk praksis, så børnene vokser op med demokratisk overskud og selvtillid. Det kræver refleksion og mod til at forandre gamle vaner og skabe nye. Jeg kommer her med inspiration til hvilken praksis, der kan fordre en mere demokratisk hverdag – for børn og voksne.\nDaginstitutioner – børnenes oplevelse og indflydelse\nI Danmark går stort set alle børn i daginstitutioner, de fleste starter i vuggestuen, går videre i børnehaven og ud af folkeskolen. De bruger op imod 38.000 timer af deres liv i en mere eller mindre tvungen institutionalisering, i institutioner med høje hegn og en låst låge. Selve udgangspunktet for at arbejde med demokrati er derfor udfordret. Men derfor kan vi voksne alligevel godt skabe demokratiske rum for børn. Vi må i institutionerne være opmærksomme på at skabe demokratiske rammer, hvor børn selv er med til at skabe mening og glæde ved det institutionaliserede liv. Vi er som voksne forvaltere af børnenes muligheder og i høj grad også af deres oplevelser i børnehaven. Vi voksne står med ansvaret for børnene, derfor vægter vores stemme også højere – sådan må det være, men hvad vi bestemmer, hvornår vi gør det må være velovervejet – vi må hele tiden forholde os kritisk til, hvorfor kulturen er, som den er, hvem den gavner, eller om den overhovedet giver mening, for de børn vi arbejder med. Det kan vi, og det skal vi tage meget alvorligt.\nSagt på en anden måde handler demokrati ikke om begrænsninger, men om at give børnene muligheder. Mulighed for at yde indflydelse på eget liv ved at være selvforvaltende.\n“Lille Jonas kunne ikke nå playmobilet oppe på hylden. Han bad en voksen om hjælp, nej sagde den voksne. Playmobilet måtte ikke komme ned så sent på dagen. Jonas græd lidt og sagde, jamen det er jo min børnehave”\nJonas er et af de børn, der til dagligt må se sine behov undertrykt af en institutionskultur, der vægter institutionens rammer over hans motivation og drivkraft. Men for Jonas føles det uretfærdigt – det er nemlig også hans børnehave – det er et stærkt argument. Jonas forstår ikke de voksen- eller- de systemrationaler, der ligger bag, det må derfor virke fuldkommen meningsløst for ham. Jonas er tydeligvis blevet fortalt, at det er hans børnehave. Dette er vigtigt, da børn må opleve at have medejerskab over institutionen og fællesskabet, men hvis indflydelsen ikke er reel, så vil følelsen af medejerskab smuldre. Lignende situationer, som den med Jonas, er dagligdag i institutioner landet over ofte uden, at barnet reagerer med modstand på et nej fra den voksne, men blot passivt accepterer det. Situationen vil stadig være en potentiel afdemokratisering af institutionskulturen – noget vi konstant må være opmærksomme på. For hvilken erfaring er det, vi giver barnet? Hvis ikke barnet forstår de rationaler, der ligger til grund for afvisningen, eller det bare ikke giver mening for barnet, så risikerer vi, barnet lærer at acceptere uretfærdighed – selvom det ikke forstår hvorfor, og selvom det føles forkert.\nBørn må i deres dagligdag have mulighed for at følge deres motivation og drivkraft. Vi skal som voksne passe på, at dagligdagen ikke bliver en lang indretning efter voksenlivets vaner, institutions rutiner, læreplaner osv. Børnene må have en oplevelse af, at de reelt kan bestemme, hvad de vil lave og hvornår.\n“I en børnehave på Østerbro bestemmer børnene selv, hvornår de spiser. De går hen til køleskabet, tager madkassen ud og sætter sig ved køkkenbordet. Hvis de ikke lige kan nå madkassen, så tager de en stol, stiller sig op, og sådan går det så let. Der er heller ingen, der bestemmer, at rugbrødet skal spises først”\nDet er et positivt eksempel på, hvordan demokratisk dannelse ikke bør afgrænses til et årligt forløb eller til bestemte pædagogiske aktiviteter i dagligdagen. Vi må i stedet bestræbe os på at skabe et nærværende demokratisk fællesskab, der gennemsyrer hele vores daglige praksis, hvor børnene kan føle medejerskab over egne livsomstændigheder, som ved f.eks. at lade dem spise, når de har lyst. Spisesituationen bliver også et rum for selvvalgte fællesskaber. Tænk bare på hvor meget socialt, der ligger i måltidet for voksne. Børn har det på samme måde, de sætter sig og spiser sammen, smager hinandens mad, taler om den og lader sig inspirere af hinandens yndlingsmad. Men hvad med de fællesskaber der ikke er selvvalgte?\n“Det værste er børnemødet (samlingen). For det er så kedeligt. Først skal Louise fortælle om, at hun har besøgt sin farmor, så den, så den, og det tager bare så lang tid”\nBørnemødet eller samlingen er et eksempel på et ikke selvvalgt fællesskab, men finder sted i mange institutioner, måske fordi det anses som en vigtig lektie i et demokratisk fællesskab, at alle får sat sig ned og lyttet til hinanden. Det er en misforståelse – i hvert fald hvis børnene finder det ulideligt. Demokrati skal ikke forstås som det, at alle skal høres ved alle beslutninger, der træffes – eller at børn har ret til at fortælle om deres weekend til alle. For det første fordi, at afstemninger eller meningstilkendegivelser ikke (nødvendigvis) er demokratiske i sig selv, og for det andet fordi at langt de fleste beslutninger og handlinger, der bliver taget i løbet af dagen ikke er relevante eller interessante for andre end de personer, der er involveret. Det må til gengæld være pædagogens opgave at forsøge at tyde og fortolke enhver mening eller ethvert udtryk uanset hvor svært tilgengængeligt og forståeligt, det er. Det er også en misforståelse, at demokrati er enighed. Et levende demokrati må nødvendigvis bestå af uenigheder og venligtsindede konflikter. Konflikt baserer sig ofte på en modstand mod noget etableret eller en frustration over de eksisterende normer eller rammer. Dette kan komme til udtryk på mange måder, specielt i et dagtilbud, hvor børnene ikke nødvendigvis udtrykker sig verbalt. Her kan konflikter være en del af en kritik rettet af barnet, som de voksne må tage alvorligt.\nSofie på fem år er lige startet på fritidshjem efter 3 år i børnehave, hun er glad for det nye fritidshjem “Man må selv bestemme, om man vil være inde og tegne eller ude! Og Hvis man er udenfor og vil ind, så skal man bare sige det.”\nSofie retter her en tilbageskuende kritik af sine børnehave. Hun er glad for det nye sted. Her har hun fået friheden til at vælge, hvor hun fysisk vil opholde sig – ude eller inde. Det er min oplevelse, at rigtig mange institutioner landet over afgør, hvornår børnene skal være ude og inde. Hvad argumenterne er kan sikkert variere fra institution til institution og fra dag til dag, ligesom der sikkert er en masse strukturelle begrundelser (afvikling af pause, sygdom, normering osv.). Hvis man vil have en demokratisk dannende praksis og samtidig give barnet udendørs oplevelser, så må man skabe motivationen hos barnet. Tvang er, uanset hvordan man vender og drejer det, ikke en god demokratisk erfaring, og hvilken mening giver det for børnene, kan vi forklare dem, hvorfor de skal være ude? Kan vi forklare dem, hvorfor det som oftest er skemalagt mellem 12 og 15, eller vigtigere, kan vi forsvare det i et demokratisk perspektiv? Det mener jeg ikke man kan, derfor skal man grundigt overveje og det skal være en del af ens praksis.\nOpsummerende kan det siges, at vi må se bort fra rutiner, der er trygge og lette for os som voksne og se på, hvordan vi skaber meningsfulde og glædesfulde oplevelser for børnene. Institutioner hvor børnene oplever at have kontrol over egne handlinger, og gør sig erfaringer med at kunne regulere egne behov samt give dem mulighed for at udfolde sig, der hvor deres motivation og drivkraft findes.\nLegen er afgørende – lad den være ustyrlig\nLegen spiller en vigtig rolle for børns motivation og drivkraft samt for deres demokratiske dannelse. Blandt andet fordi det er her børnene indgår i forhandlinger med andre ligeværdige om at forme legeuniverset og rammerne – det er en løbende proces. Til forskel fra børnemødet eller samlingen, er de motiverede for at lytte til hinanden – for at få legen til at fungere, og den er opstået på eget initiativ af et enkelt barn eller af gruppen. Legen spiller også en anden vigtig rolle. Det er her barnet kan udvide sine grænser, i forhold til hvem det selv er, og hvem det kunne være. Det er altså her, de erfarer at potentialet for at blive noget andet er til stede, potentialet til at lave noget om – måske til det bedre, både for dem selv men også på fællesskabets vegne. Det er en vigtig demokratisk erfaring. Tænk f.eks. på den selvforstærkende effekt det kan have for et barn, at være den med læsevanskeligheder i skolen eller børnehavebarnet, der ofte bliver irettesat og udpeget som den, der driller. Det bliver en selvhævdende fortælling, hvorimod legen kan have den modsatte effekt – her kan barnet bryde med, hvad det er og være noget helt andet. Børnene gør sig erfaringer med, at intet er naturgivent, regler kan ændres, udfordres omformes og forkastes. Derfor skal vi give plads til at lade legen udfolde sig, skabe inspirerende rammer og passe på ikke at lade skema tænkning styre hele dagen.\nSom Sofus på fire år undrede sig over en i hans børnehave, han kunne ikke forstå at “Lige når vi leger, så skal vi ud og lege?”\nSelvforvaltning og selvregulering – demokratiske pejlemærker\nHvis man vil lave en demokratisk praksis, der tager hensyn til det ovenstående, så mener jeg, der er to begreber, man må forholde sig til; selvforvaltning og selvregulering. Jeg vil herunder prøve at skitsere, hvad det betyder for den pædagogiske praksis og relationen til barnet.\nSelvforvaltning er retten til at have kontrol over egne meninger og handlinger på ansvarlig vis i en social sammenhæng – fordi mennesker er afhængige af fællesskaber. Det er i mødet med “den anden”, at vi spejler os selv og i den sammenhæng, at vi skabes som individer. Det er derfor i fællesskabet med andre, at kimen til glæde og lykke ligger.\nSelvforvaltning handler om at kunne mærke og forstå sig selv, sine grænser og sine egne behov. Hvis man er vant til at blive ydrestyret af voksne altså at blive fortalt, hvad man skal gøre, og hvornår man skal gøre det – så erfarer man, at det er andre, der kender ens jeg bedst. Derved risikerer man at frarøve barnets mulighed for at tage sin plads i fællesskabet – konsekvensen bliver at barnet bliver sat på plads. Selvforvaltning er barnets mulighed for at have medindflydelse på normer og kultur i institutionen og livet helt generelt, dette på baggrund af egne drømme og behov. At give barnet mulighed for at øve indflydelse på egne handlinger er afgørende for, at det gør sig demokratiske erfaringer.\nI en kultur, der er præget af selvforvaltning, har barnet selv indflydelse på, hvor det opholder sig. Barnet har ligeledes indflydelse på hvornår, hvorfor og hvilke aktiviteter, det deltager i. Barnet har mulighed for at øve indflydelse på fællesskabet som helhed samt sin egen situation ved at bidrage til institutionens dagligdag ved f.eks. at bidrage med forslag til aktiviteter, ture eller bare det selv at kunne nå sit yndlingslegetøj.\nSelvforvaltningen lapper ind over selvregulering, og man kan næppe tale om selvforvaltning uden at måtte forholde sig til selvregulering. Selvom jeg mener, at selvforvaltnings tanken i høj grad også rummer selvregulering, er det min erfaring, at man ofte taler om selvregulering i pædagogisk praksis, men sjældent om selvforvaltning. Derfor vil jeg kort ridse begge anskuelser op, for på den måde at gøre det klart, hvor de adskiller sig. Forhåbentlig bliver det på den måde lettere at analysere og reflektere over egen praksis.\nFor hvor selvforvaltningen hovedsageligt handler om at kunne påvirke miljøet eller de ydre omstændigheder, så er selvregulering et spørgsmål om at regulere egne fysiske behov og følelser. Selvregulering er en livslang proces, et spørgsmål om at lære sin egen krop at kende, hvordan den reagerer, når man har det for koldt, hvordan maven rumler, når man er sulten, og hvor længe man kan holde sig uden at tisse i bukserne. I institutioner, der tager barnets udvikling seriøst, giver man barnet mulighed for selv at skabe erfaringer med at regulere disse oplevelser og følelser. Det kræver selvfølgelig medfølende voksne, der kan hjælpe barnet med at sætte ord på følelser og altså støtte barnet i at tolke sig selv. Det er i den selvregulerende praksis vigtigt ikke at “stjæle” børnenes erfaringer, ved f.eks. at tvinge grupper af børn til at gå på toilettet når det er frokosttid. Lad i stedet barnet føle sig selv, sin egen krop – begynder barnet at trippe eller krydse benene, kan den medfølende voksen spørge ind til om barnet ikke skal på toilettet, ligesom man ved spisesituationen kan anbefale børnene at mærke efter, om de skal tisse, inden man sætter sig til bords. Det er heller ikke op til den voksne at fortælle barnet, hvilke følelser det føler, men den medfølende vil forsøge at sætte situationen i perspektiv, hvis følelserne kammer over. Ligesom den medfølende voksne ikke tvinger børn, der er mætte til at spise. Vi vil give børnene selvregulerende erfaringer, fordi det at forstå sig selv er vigtigt for at kunne se sig selv i relation til andre, sætte rimelig grænser og være tryg ved sig selv.\nSelvforvaltning og selvregulering handler ikke om en ligegyldighed overfor barnet eller voksnes fravær – tværtimod. Voksne omkring barnet skal selvfølgelig rådgive, vejlede og vise hvilke erfaringer, de har gjort sig samt skabe rammer omkring barnet, der gør det muligt for barnet at være aktiv i hverdagen. Det er derfor afgørende, at de voksne er relationelt ambitiøse, at de arbejder på at lære hvert enkelt barn at kende, forstå deres signaler og handle på dem – igen uden at “stjæle” muligheden for at barnet gør sig erfaringer eller ender med at udøve tvang.\nMan kunne sagtens skrive side op og side ned om, hvad selvforvaltning, selvregulering og demokratisk praksis ikke er og om de gange, det er blevet misforstået. Jeg kunne ligeledes have taget en masse forbehold, fordi alle børn er forskellige, er på forskellige udviklingstrin, men det er ikke bloggens formål. Jeg er derimod overbevist om, at pædagoger kan bruge deres sunde fornuft, faglige dømmekraft og tilpasse det skrevne til deres praksis. Det vigtige er at skabe en naturlighed i omgangsformen, så hverdagen som udgangspunkt er grundlæggende demokratisk ud fra de institutions præmisser, vi nu engang er givet.\nVi fødes ikke som demokratiske subjekter, ej heller som undertrykkere, men vi bliver påvirket og dannet af de fællesskaber, vi indgår i. De fællesskaber vi opbygger, er kimen til morgendagens samfund. Derfor ser jeg nødigt pædagogen som dikterende – blindt fulgt af børnene – fra den ene pædagogiske aktivitet til den næste; morgensang, sprogvurdering, toiletbesøg før frokost, samling, ud på legepladsen og ind igen. Nej, lad i stedet børnene være medskabere af eget liv og livsomstændigheder, og lad os voksne være de bedste rollemodeller i den proces.