Skat.dk: C.A.5.14.1.13 Særlige køretøjer\nDette afsnit beskriver reglerne for beskatningen af medarbejdere, som af deres arbejdsgiver får stillet et særligt køretøj til rådighed for privat brug.\nBeskatning af privat kørsel i særlige køretøjer\nVærdiansættelsen af privat kørsel i særlige køretøjer\nVurderingen af om der er tale om et specialindrettet køretøj\nDer er køretøjer, der normalt ikke er omfattet af reglerne om fri bil til rådighed. Det gælder fx lastvogne, slamsugere, kranvogne, tankbiler og andre specialkøretøjer.\nDisse køretøjer anses ikke for egnede som alternativ til en privat bil, og privat kørsel i sådanne køretøjer udløser derfor ikke beskatning efter LL § 16, stk. 4.\nSe D.A.11.3 om den momsmæssige behandling af specialkøretøjer.\nSpecialindrettede køretøjer er biler der almindeligvis er egnede som en privat bil, men som på grund af indretningen mv. ikke er egnet til at træde i stedet for en privat bil.\nDisse køretøjer anses ikke for egnede som alternativ til en privat bil, og privat kørsel i sådanne køretøjer udløser derfor ikke beskatning efter LL § 16, stk. 4. Kun de biler, der efter deres art og fremtræden kan bruges som alternativ til en privat bil, er omfattet af LL § 16, stk. 4. Vurderingen er dog konkret.\nSe D.A.11.3 og D.A.11.6 om den momsmæssige behandling af specialindrettede køretøjer.\nHvis der alligevel køres privat i særlige køretøjer, skal kørslen beskattes med udgangspunkt i LL § 16, stk. 3.\nDer skelnes imellem følgende former for privat kørsel:\nKørsel mellem hjem og arbejdsplads\nPrivat kørsel i tilknytning til en erhvervsmæssig kørsel\nSe også TfS 1999, 703, der indeholder skatteministerens besvarelse af spørgsmål fra Folketingets Skatteudvalg vedrørende beskatning i situationer, hvor en arbejdsgiver stiller et specialindrettet køretøj til rådighed for den ansatte.\nKørsel mellem hjem og arbejdsplads i et særligt køretøj betragtes som fri befordring, og den ansatte beskattes ikke af kørslen mellem hjem og arbejdsplads, hvis han eller hun ikke har taget befordringsfradrag efter reglerne herom i LL § 9 C.\nHvis den ansatte derimod har taget et befordringsfradrag, skal han eller hun ved indkomstopgørelsen beskattes af fri befordring. Se LL § 9 C, stk. 7.\nDa kørsel mellem hjem og arbejde således kun har den konsekvens, at det almindelige befordringsfradrag ikke kan udnyttes, har 60-dages-reglen i LL § 9 B ikke nogen betydning her, hvor den ansatte hverken bliver beskattet af sin kørsel mellem hjemmet og arbejdet eller kan opnå befordringsfradrag for kørslen.\nI tilknytning til kørslen mellem hjem og arbejde kan den ansatte hente eller sætte kollegaer af, når arbejdsgiveren beordrer det. Arbejdsgiveren kan beordre det mundtligt og generelt, og det behøver ikke vedrøre en specifik situation.\nHvis man medbringer en kollega af egen drift som en privat tjeneste, er der tale om privat kørsel, og vedkommende skal beskattes af fri bil eller eventuelt efter reglerne for privat brug af særlige køretøjer.\nSe om kørsel til spisning eller afhentning af mad under C.A.5.14.1.5 "Privat kørsel".\nAnsattes private kørsel, i de nævnte særlige køretøjer, der sker i tilknytning til en erhvervsmæssig kørsel, og som overstiger 1.000 km om året, beskattes med den fastsatte kilometertakst for godtgørelse for erhvervsmæssig kørsel. For x2020x er satsen x3,52 kr.x pr. km (3,56 kr. i 2019).\nMed privat kørsel i forbindelse med en erhvervsmæssig kørsel tænkes der bl.a. på småture m.m., som eksempelvis foretages under en vagt. Formålet med den private kørsel er uden betydning. Det afgørende er, om den private kørsel begrænses af selve vagten eller anden form for erhvervsmæssig kørsel. Se nærmere om tilkaldevagt under C.A.5.14.1.12.\nUvæsentlige afvigelser på op til et par hundrede meter fra et erhvervsbetinget kørselsmønster anses ikke som privat kørsel, så længe kørslen sker i arbejdsgiverens interesse. Det vil sige, at det er virksomhedens forhold, der afgør, at der køres og målet for kørslen.\nEr det private svinkeærinde på mere end et par hundrede meter, anses afvigelsen fra den ordinære rute som privat kørsel.\nHvis de private ærinder derimod medfører, at den ansatte vælger en anden kørselsrute, som dog ikke behøver at være længere end den mest naturlige erhvervsbetingede kørselsrute, anses hele denne kørsel for privat og indgår i beregningen af 1.000 km-grænsen.\nLigningsrådet godkendte, at et selskabs medarbejdere, som havde skiftende arbejdssteder og kørte til disse direkte fra bopælen i en af selskabets værkstedsbiler, ikke skulle beskattes, hvis de standsede på vejen for at foretage private indkøb eller for at aflevere eller hente børn, hvis den private kørsel skete uden afvigelser fra den erhvervsbetingede kørselsrute. Se SKM2002.251.LR.\nPrivat kørsel i øvrigt\nPrivat kørsel i øvrigt i et særligt køretøj beskattes efter LL § 16, stk. 3.\nHvis den ansatte anvender bilen i eget erhvervsmæssigt øjemed, eller den private anvendelse ikke sker i tilknytning til den erhvervsmæssige anvendelse af bilen, skal anvendelse af arbejdsgiverens bil beskattes med et beløb, der svarer til det, det vil koste den pågældende at leje en bil med tilsvarende anvendelsesmuligheder, jf. LL § 16, stk. 3.\nKørsel omfattet af den generelle bagatelgrænse i LL § 16, stk. 3, 6. pkt.\nEn ansat beskattes ikke af privat kørsel i et særligt køretøj over 1.000 km pr. år, hvis det er stillet til rådighed af arbejdsgiveren hovedsageligt af erhvervsmæssige årsager, og hvis værdien af den private kørsel sammenlagt med andre goder, der er omfattet af bestemmelsen, ikke overstiger en bundgrænse på x6.300 kr. i 2020x (6.200 kr. i 2019). Se LL § 16, stk. 3, 5. pkt.\nMan skal dog være opmærksom på, at hvis man har et eller flere goder til rådighed, hvor værdien heraf til sammen overstiger de 6.300 kr., så er det fulde beløb skattepligtigt.\nLigningsrådet redegjorde i en konkret sag for samspillet mellem reglen om, at man ikke beskattes af privat kørsel i et særligt køretøj på op til 1.000 km og bagatelgrænsen for arbejdsrelaterede goder. Se SKM2002.251.LR.\nVærdiansættelse af privat kørsel i særlige køretøjer\nVærdiansættelsen af privat kørsel i særlige køretøjer sker med udgangspunkt i LL § 16, stk. 3, dvs. markedsværdien, jf. dog de modifikationer, der følger af LL § 9 C, stk. 7.\nHvis den ansatte har taget et befordringsfradrag, skal han eller hun ved indkomstopgørelsen medregne værdien af fri befordring svarende til befordringsfradraget. Se LL § 9 C, stk. 7.\nPrivat kørsel i tilknytning til en erhvervsmæssig kørsel i særlige køretøjer beskattes med en kilometertakst, hvis den private kørsel overstiger en bundgrænse på 1.000 km om året. Satsen er x3,52 kr. pr. km i 2020x.\nPrivat kørsel i øvrigt i et særligt køretøj beskattes med et beløb, der svarer til det, det ville koste den ansatte at leje en bil med tilsvarende anvendelsesmuligheder. Se LL § 16, stk. 3.\nDet er bilens indretning, der afgør, om bilen er uegnet som alternativ til en privat bil eller ej. Se TfS 1994, 667 LR.\nVed vurderingen af om der konkret er tale om et specialindrettet køretøj, skal følgende krav være opfyldt:\nKøretøjet må ikke egne sig som alternativ til en privat bil\nDer skal være et erhvervsmæssigt behov for, at køretøjet er indrettet på den specielle måde\nDet specialindrettede køretøj skal være nødvendigt for, at brugeren kan udføre sit arbejde.\nDet er som udgangspunkt uden betydning, hvilket hverv den ansatte har, men der skal være behov for, at den ansatte bruger de værktøjer og hjælpemidler, der er i køretøjet for, at den ansatte kan udføre sit job. Den ansatte eller dennes arbejdsgiver kan med andre ord ikke blot montere en masse hylder i køretøjet for på den måde at kunne køre skattefrit til og fra arbejde. Der skal være et erhvervsmæssigt behov for indretningen af køretøjet.\nHvis en advokat eksempelvis kører i et køretøj, der er indrettet med faste reoler til lovsamlinger mv. er det derfor ikke tilstrækkeligt. Det kan nemlig ikke siges at være en nødvendighed for at udføre arbejdet.\nDer er visse erhverv, der med større sandsynlighed kan få godkendt et køretøj som specialindrettet end andre. Det er erhverv, hvor de køretøjer, der er nødvendige for at udføre arbejdet, er store, fordi der skal bruges meget værktøj mv., og der hvor køretøjet bliver tilsmudset, og hvor der måske også opstår lugtgener. Der kan som eksempel nævnes:\nDerimod fx ikke:\narkitekt og ingeniør.\nSKAT har i en meddelelse, som bl.a. indeholder en vejledning om særlige køretøjer, givet eksempler med fotografier af køretøjer, der illustrerer SKATs opfattelse af, hvornår et givent køretøjet er/ikke er specialindrettet på en måde, som gør den uegnet eller egnet til at træde i stedet for en privat bil. Se SKM2008.354.SKAT.\nDette skema viser en række forhold, der taler for og imod, at et køretøj skal vurderes som specialindrettet og uegnet som alternativ til en privat bil:\nForhold der taler for specialindrettet:\nForhold der taler imod specialindrettet:\nDer er tale om et større køretøj.\nKøretøjet er smart og minder om biler, der normalt bruges privat.\nDer er tale om en kassevogn.\nKøretøjet er rent og pænt indvendig, så man ikke behøver arbejdstøj for at køre i den.\nDer er ikke sideruder i køretøjets varerum.\nKøretøjet er en ladvogn uden nogen eller kun begrænset specialindretning.\nDer er som følge af et erhvervsmæssigt behov indrettet mange fastspændte reoler, der fylder det meste af køretøjets lastrum.\nDer er ikke et erhvervsmæssigt behov for køretøjets indretning.\nKøretøjet er ud over de fastspændte reoler også fyldt med nødvendigt værktøj og materialer.\nDer er ikke erhvervsmæssigt behov for at medbringe det pågældende værktøj mv.\nKøretøjet er beskidt som følge af den erhvervsmæssige brug.\nKøretøjet har firehjulstræk, uden at den erhvervsmæssige brug nødvendiggør dette.\nKøretøjet lugter ubehageligt som følge af den erhvervsmæssige brug.\nKøretøjets normale anvendelsesområde svarer ikke til den erhvervsmæssige anvendelse.\nDer er indrettet erhvervsbetingede installationer på sædet ved siden af føreren.\nKøretøjet bærer generelt præg af erhvervsmæssig brug.\nDer skal normalt lægges vægt på flere af de forhold, der er nævnt i skemaet ud over de generelle betingelser, som er nævnt over skemaet. Der kan dog også være andre konkrete forhold, der har betydning for vurderingen.\nEn lukket kassevogn med fastmonterede hylder og fastmonteret værkstøjsindretning anses som en specielt indrettet værkstedvogn, og brug af vognen til befordring mellem bopæl og arbejdsplads udløser derfor ikke beskatning af fri bil til rådighed.\nHvis der køres i en kassevogn uden sideruder, hvor der er monteret faste reoler i det meste af køretøjets lastrum, som er nødvendige for at kunne udføre arbejdet, vil der sandsynligvis være tale om et specialindrettet køretøj, der er uegnet til at træde i stedet for en privat bil. Der skal derfor ikke ske beskatning af fri bil, men kun af den faktiske private brug efter de regler og med de undtagelser, der er nævnt ovenfor.\nTypeeksemplet på et specialindrettet køretøj er VVS-kassevognen, der er helt fyldt op med reoler med værktøj og materialer til brug for den ansattes arbejde. Disse vogne anerkendes også som værkstedsvogne.\nHvis der ikke er så mange reoler i køretøjet, men sædet ved siden af førersædet er blokeret af fastmonterede erhvervsbetingede installationer, og køretøjet måske også er tilsmudset, er der muligvis tale om et specialindrettet køretøj. Dette kan bestyrkes, hvis der er tale om et større køretøj af en type, som ofte bruges inden for den ansattes erhverv.\nHvis der ikke er så mange fastspændte reoler mv. i køretøjet, der måske heller ikke er så voldsom stort, og det er rent indvendig, så det udmærket kan bruges som alternativ til en privat køretøj, er der ikke tale om et specialindrettet køretøj.\nHvis bilen er monteret med reoler, men hvor den hovedsagelig anvendes til erhvervsmæssig kørsel af ikke håndværksmæssig karakter trækker det i retning af, at bilen ikke anses for specialindrettet. Se SKM2013.671.ØLR.\nVurderingen af, om en autocamper må anses for uanvendelig til privat kørsel, er konkret.\nLigningsrådet anså i en konkret sag en autocamper for at være et specielt køretøj. Se TfS 1997, 308 LR.\nDerimod fandt Landsskatteretten, at en autocamper i den konkrete sag var egnet til privat kørsel, og der var derfor grundlag for beskatning af fri bil. Bilen var en 6-personers minivan, der havde et hævetag og en lille køkkenindretning bag den bagerste stolerække. Se SKM2004.127.LSR.\nModsat fandt byretten i SKM2018.554.BR, at en autocamper ikke var egnet til privat kørsel. Privat benyttelse skulle derfor beskattes efter LL § 16, stk. 3.\nEn hestetransporter kunne derimod ikke anses som egnet som alternativ til en privat bil, hvorfor den private anvendelse skulle beskattes efter LL § 16, stk. 3. Se SKM2017.724.SR.\nLigningsrådet udtalte i en konkret sag, at det er bilens indretning, der afgør, om en bil er uegnet som alternativ til en privat bil eller ej. Ligningsrådet anså herefter en lukket kassevogn med fastmonteret værktøjsindretning for at være et specialkøretøj. Se TfS 1994, 667 LR.\nI en anden konkret sag fandt Landsskatteretten, at der ikke var grundlag for at beskatte en slagtermester, som anvendte en varebil på gule plader i sin forretning. Varebilen var medtaget i virksomhedsordningen. Landsskatteretten anså køretøjet for at være indrettet på en sådan måde, der gjorde bilen uegnet som et alternativ til en privat bil. I varebilen var fastmonteret et stativ med hylder, ligesom der var monteret et stort køleelement. Se TfS 1999, 495 LSR.\nEn varebil, der var stillet til rådighed for en køkkenmontør, blev karakteriseret som et specialindrettet køretøj. Varebilen havde fastmonteret skuffemoduler til brug for forskellige materialer til køkkenmontering. Der var også skuffesektioner ved begge bilens sider og i bunden en flad kasse opdelt i sektioner til forskelligt værktøj, således at der oven på kassen kunne anbringes ting, fx hårde hvidevarer, der skulle køres ud til en kunde. Landsretten fandt desuden ikke, at bilen var blevet brugt til privat kørsel, og der var derfor ikke grundlag for at foretage en værdiansættelse af den private kørsel. Se SKM2007.538.VLR.\nLandsretten fandt i en sag, at to varevogne, der indgik i virksomhedsordningen, var særligt indrettede køretøjer, og beskatningen af privat brug skulle derfor ske efter LL § 16, stk. 3 og ikke LL § 16, stk. 4. Bilen var udstyret med et radioanlæg, der var fastspændt til passagersædet på en sådan måde, at radioanlægget ikke umiddelbart kunne frigøres. Når radioanlægget var monteret, kunne passagersædet ikke bruges til passagertransport. Se SKM2005.307.VLR.\nEn Højesteretssag handlede om en skatteyder, der arbejdede som gardinmontør og direktør i et selskab, der drev virksomhed med salg og montage af gardiner, og som var ejet af skatteyderens ægtefælle. Selskabet var registreret på ægtefællernes privatadresse, men forretningen lå på en anden adresse. Selskabet havde leaset to varebiler, hvoraf skatteyderen benyttede den ene til kørsel til kunder. Højesteret fandt ikke, at bilen var indrettet på en sådan måde og i et sådant omfang, at den kunne anses som en værkstedsvogn, selv om bilen var specialindrettet til skatteyderens arbejde som gardinmontør. Højesteret lagde derfor til grund, at bilen kunne bruges som alternativ til en privat bil. Værdien af fri bil blev herefter beregnet efter LL § 16, stk. 4. Se TfS 1999, 919 HRD.\nLandsskatteretten fandt i en sag om en kassevogn over tre ton, at den ikke kunne anses som specialindrettet. Vognen blev brugt af en ejendomsfunktionær bl.a. i forbindelse diverse reparationer, og den var derfor forsynet med skruestik og håndværktøj. Resultatet blev begrundet med, at den ikke var indrettet med reoler og værktøj i tilstrækkelig grad, og at den fremstod rengjort og lugtfri. Bilen var udstyret med det mest almindelige håndværktøj, en fastmonteret hyldesektion og en fastspændt skruestik. Gulvarealet var frit, fordi vognen også blev brugt til flytning af mindre ting. Se SKM2010.753.LSR.\nLandsskatteretten anså ikke en varebil for specialindrettet. Der blev blandt andet henset til, at bilen uden den særlige indretning, var særdeles velegnet til privat kørsel, samt at bagagerummet ikke var forsynet med reoler og værktøj i et omfang, som gjorde den uegnet til privat anvendelse, ligesom både fører- og bagagerum ikke bar præg af at være erhvervsmæssigt anvendt. Der sås endvidere ikke at være et erhvervsmæssigt behov for en specialindrettet bil, idet klageren ikke kørte som håndværker eller montør, men i hovedparten varetog administrative opgaver, herunder møder i forbindelse med tilbudsgivning, tilsynsopgaver, samt taksationsopgaver og kun foretog mindre reparationsopgaver. Se SKM2011.786.LSR.\nSkatteministeriet har kommenteret et retsforlig, som ministeriet har indgået vedrørende en kassevogn på gule plader, som kom til at stå på skatteyderens bopæl. Virksomheden var skatteyderens faders tømrervirksomhed, som ændrede adresse til faderens bopæl, hvor der ikke var plads til bilen. Det fremgik af billeder af bilen, at der for de pågældende år var tale om en specielt indrettet værkstedsvogn. På grund af billederne og vidneforklaringer fandt ministeriet ikke, at det var muligt at godtgøre, at bilen var brugt privat, bl.a. fordi skatteyderens kørselsbehov måtte antages at være blevet opfyldt gennem kørsel i samleverens bil. Se SKM2002.612.DEP.\nByretten fandt i en sag, at en bil ikke var specialindrettet, og at hovedanpartshaveren skulle beskattes af fri bil for indkomstårene 2004-2006. Bilen var en Volvo XC 90, dvs. en bil i SUV-klassen (køretøj til sportsbrug), der uden den særlige indretning var særdeles velegnet til privat befordring. Bilen havde vinduer hele vejen rundt. Der var endvidere kun reolsystemer i bagagerummet, der var fastmonteret og ikke uden videre kunne tages ud. Reolsystemet var monteret direkte bag passagersædet og optog kun en mindre del - 11 % - af bagagerummet. Om natten var bilen parkeret ved sagsøgerens bopæl. Se SKM2011.367.BR.\nByretten fandt, at sagsøgeren i medfør af ligningslovens § 16, stk. 4, skulle beskattes med værdien af fri bil af en gulpladebil. Retten lagde til grund, at bilens indretning ikke medførte, at bilen skulle anses som specialindrettet, og da sagsøgeren efter sin egen forklaring havde anvendt bilen til privat kørsel i et vist - om end mindre - omfang. Det var først under retssagen, at der blev fremlagt fotos af den pågældende bil med fastmonterede reoler m.v. Af de fotos, der var fremlagt for Landsskatteretten, fremgik alene løst værktøj m.v. Efter sagsøgerens forklaring var bilen oprindeligt fastmonteret med reoler m.v., men af pladsmæssige hensyn, udtog han indimellem disse, når han skulle købe cement på en europalle. Retten fandt ikke, at det herved var bevist, at bilen i den pågældende periode var specialindrettet som værkstedsvogn. Retten lagde herved vægt på, at det var usikkert, om billederne med de fastmonterede reoler var fra den pågældende periode, at sagsøgeren i givet fald nemt kunne afmontere reolerne, og at han i hvert fald ikke under de billeder, der blev fremlagt for Landskatteretten, kørte rundt med nogen europalle med cement. Herefter og da bilens øvrige stand og udseende ikke kunne føre til noget andet resultat, og da det efter sagsøgerens egen forklaring tillige måtte lægges til grund, at bilen blev benyttet til privatkørsel i et vist omend mindre omfang, tiltrådte retten, at der ikke var grundlag for at undlade beskatning af fri bil for de pågældende år.Se SKM2011.507.BR.\nI en konkret sag blev en pickup på gule plader anset for uegnet til at træde i stedet for en anden privat bil (specialindrettet), fordi der var fastmonteret stålreoler mv., og fordi den var stærkt tilsmudset både i varerum og førerkabinen. Den omstændighed, at køretøjet havde vinduer i varerummet, og at der var passagersæder bag førersædet, kunne efter en samlet vurdering af bilens indretning og fremtræden ikke i sig selv føre til et andet resultat. Se SKM2010.575.BR. Højesteret har i nedenstående dom slået fast, at en pick-up normalt ikke er uegnet til at træde i stedet for en anden privat bil. Der var dog andre helt konkrete momenter i byretssagen, som kan have været bærende for resultatet. Opmærksomheden henledes på, at afgørelsen kan være forkert på et andet punkt, fordi der efter afgiftsreglerne ikke må køres privat i mandskabsvogne, hvilket man kan få indtryk af, at man kan, når man læser afgørelsen. Højesteret fandt derimod i en anden konkret sag, at en pick-up var egnet til privat benyttelse. Højesteret henså til, at der foruden førersædet var et passagersæde i bilen, og at bilen i øvrigt ikke var særligt indrettet, selvom skatteyderens udstyr, herunder trykluftsbeholder, kunne spændes fast i bilens varerum. Se SKM2006.481.HR.\nByretten fandt, at en gulpladebil som var anvendt privat, og som skatteyderen ikke kunne modbevise, ikke var uegnet til at træde i stedet for en anden privat bil, fordi den ikke var tilsmudset, og fordi den havde to sæder ved siden af føresædet, som ikke var optaget af erhvervsmæssige instalationer. Dette resultat blev nået, selvom det blev påstået, at bilen var uegnet til at træde i stedet for en anden privat bil, på grund af indretningen af bagagerummet med faste reoler til brug for forskelligt værktøj mv. til brug for udførelse af arbejdet som murer. Se SKM2012.734.BR.\nSe også SKM2017.477.VLR.\nEn pick-up var egnet til privat brug. Højesteret henså til, at der foruden førersædet var et passagersæde i bilen, og at bilen i øvrigt ikke var særligt indrettet, selvom skatteyderens udstyr, herunder trykluftsbeholder, kunne spændes fast i bilens varerum. Ikke specialindrettet.\nTfS 1999, 919 HRD\nEn skatteyder arbejdede som gardinmontør og direktør i et selskab, der drev virksomhed med salg og montage af gardiner, og som var ejet af skatteyderens ægtefælle. Selskabet var registreret på ægtefællernes privatadresse, men forretningen lå på en anden adresse. Selskabet havde leaset to varebiler, hvoraf skatteyderen benyttede den ene til kørsel til kunder. Højesteret fandt ikke, at der var tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at bilen var indrettet på en sådan måde og i et sådant omfang, at den kunne anses som en værkstedsvogn, selvom bilen var specialindrettet til skatteyderens arbejde som gardinmontør. Højesteret lagde derfor til grund, at bilen kunne bruges som alternativ til en privat bil. Værdien af fri bil blev herefter beregnet efter LL § 16, stk. 4. Ikke specialindrettet.\nMed virkning fra 1. januar 2002 blev reglerne om fri bil ændret således, at biler, hvor momsen var afløftet, ikke var omfattet af reglerne om fri bil i LL § 16, stk. 4. Formodningsreglen for hovedaktionærer og formodningsreglen for privat brug, når bilen står på bopælen efter LL § 16, stk. 4 gælder således ikke længere. Se bemærkningerne til L 181 som vedtaget som lov nr. 342 af 27. maj 2002.\nLandsretten fandt ikke, at en gulpladebil indregistreret som blandet benyttet, var specialindrettet på en sådan måde, at den var uanvendelig som alternativ til en privat bil. Der blev herved navnlig lagt vægt på, at vedkommende kun udførte mindre reparationsopgaver, foretog gennemgang og justering af tidligere udført arbejde, samt foretog opsyn med igangværende arbejder. Bilen blev i det væsentlige anvendt i skatteyderens tømrervirksomhed til arbejde af ikke håndværksmæssig karakter, hvilket var understreget af bilens indretning og stand. Ikke specialindrettet. Tidligere SKM2013.88.BR\nEn varebil, der var stillet til rådighed for en køkkenmontør, blev karakteriseret som et specialindrettet køretøj. Varebilen havde fastmonteret skuffemoduler til brug for forskellige materialer til køkkenmontering. Der var også skuffesektioner ved begge bilens sider og i bunden en flad kasse opdelt i sektioner til forskelligt værktøj, således at der oven på kassen kunne anbringes ting, fx hårde hvidevarer, der skulle køres ud til en kunde. Landsretten fandt desuden ikke, at bilen var blevet brugt til privat kørsel, og der var derfor ikke grundlag for at foretage en værdiansættelse af den private kørsel. Specialindrettet.\nLandsretten fandt, at to varevogne, der indgik i virksomhedsordningen, var særligt indrettede køretøjer, og beskatning af den private brug skulle derfor ske efter LL § 16, stk. 3 og ikke LL § 16, stk. 4. Bilen var udstyret med et radioanlæg, der var fastspændt til passagersædet på en sådan måde, at radioanlægget ikke umiddelbart kunne frigøres. Når radioanlægget var monteret, kunne passagersædet ikke bruges til passagertransport. Specialindrettet.\nEn hovedanpartshaver havde fået forhøjet sin indkomst, fordi en autocamper havde stået til rådighed for privat benyttelse, og det ikke på behørig vis var dokumenteret, at hovedanpartshaveren var afskåret fra at råde over den. Værdiansættelsen af godet skete efter ligningslovens § 16, stk. 3.\nUnder retssagen gjorde Skatteministeriet principalt gældende, at værdiansættelsen skulle ske efter ligningslovens § 16, stk. 4, i stedet for § 16, stk. 3, og subsidiært gjorde ministeriet gældende, at værdien skulle ansættes efter ligningslovens § 16, stk. 3. Hovedanpartshaveren bestred, at § 16, stk. 4, fandt anvendelse, og at der kunne ske beskatning efter ligningslovens § 16, stk. 3, idet autocamperen ifølge hovedanpartshaveren ikke var benyttet privat.\nRetten fandt, at den pågældende autocamper ikke kunne anses som et egnet alternativ til en privat bil og derfor ikke var omfattet af bestemmelsen i ligningslovens § 16, stk. 4.\nMed henvisning til, at en forudgående autocamper var blevet anvendt privat, og at autocamperen var blevet observeret af en medarbejder fra SKAT to gange på hovedanpartshaverens adresse, men derimod ikke på selskabets adresse under skattemedarbejderens virksomhedsbesøg, fandt retten, at det påhvilede hovedanpartshaveren at bevise, at autocamperen ikke var stillet til rådighed for private benyttelse.\nIdet det fremlagte kørselsregnskab ikke var ført dagligt, var udarbejdet efterfølgende, og indeholdt en række usikkerheder, fandt retten, at det ikke kunne lægges til grund under sagen. Retten fandt derfor videre, at hovedanpartshaveren ikke havde løftet bevisbyrden for, at autocamperen ikke stod til rådighed for private benyttelse.\nUanset at autocamperen havde været sat til salg i en længere periode, havde autocamperen fortsat været til rådighed for hovedanpartshaveren, og der var på denne baggrund ikke grundlag for at reducere beskatningen.\nSkatteministeriets subsidiære påstand blev derfor taget til følge.\nAnket til VLR\nByretten fandt, at en gulpladebil som var anvendt privat, og som skatteyderen ikke kunne modbevise, ikke var uegnet til at træde i stedet for en anden privat bil, fordi den ikke var tilsmudset, og fordi den havde to sæder ved siden af føresædet, som ikke var optaget af erhvervsmæssige instalationer. Dette resultat blev nået, selvom det blev påstået, at bilen var uegnet til at træde i stedet for en anden privat bil, på grund af indretningen af bagagerummet med faste reoler til brug for forskelligt værktøj mv. til brug for udførelse af arbejdet som murer.\nByretten fandt, at sagsøgeren i medfør af ligningslovens § 16, stk. 4, skulle beskattes med værdien af fri bil af en gulpladebil. Retten lagde til grund, at bilens indretning ikke medførte, at bilen skulle anses som specialindrettet, og da sagsøgeren efter sin egen forklaring havde anvendt bilen til privat kørsel i et vist - om end mindre - omfang. Det var først under retssagen, at der blev fremlagt fotos af den pågældende bil med fastmonterede reoler m.v. Af de fotos, der var fremlagt for Landsskatteretten, fremgik alene løst værktøj m.v. Efter sagsøgerens forklaring var bilen oprindeligt fastmonteret med reoler m.v., men af pladsmæssige hensyn, udtog han indimellem disse, når han skulle købe cement på en europalle.\nRetten fandt ikke, at det herved var bevist, at bilen i den pågældende periode var specialindrettet som værkstedsvogn. Retten lagde herved vægt på, at det var usikkert, om billederne med de fastmonterede reoler var fra den pågældende periode, at sagsøgeren i givet fald nemt kunne afmontere reolerne, og at han i hvert fald ikke under de billeder, der blev fremlagt for Landskatteretten, kørte rundt med nogen europalle med cement. Herefter og da bilens øvrige stand og udseende ikke kunne føre til noget andet resultat, og da det efter sagsøgerens egen forklaring tillige måtte lægges til grund, at bilen blev benyttet til privatkørsel i et vist omend mindre omfang, tiltrådte retten, at der ikke var grundlag for at undlade beskatning af fri bil for de pågældende år. Ikke specialindrettet.\nEn bil var ikke specialindrettet, og hovedanpartshaveren skulle beskattes af fri bil for indkomstårene 2004-2006. Bilen var en Volvo XC 90, dvs. en bil i SUV-klassen (køretøj til sportsbrug), der uden den særlige indretning var særdeles velegnet til privat befordring. Bilen havde vinduer hele vejen rundt. Der var endvidere kun reolsystemer i bagagerummet, der var fastmonteret og ikke uden videre kunne tages ud. Reolsystemet var monteret direkte bag passagersædet og optog kun en mindre del - 11 % - af bagagerummet. Ikke specialindrettet.\nEn pickup på gule plader blev anset for uegnet til at træde i stedet for en anden privat bil (specialindrettet), fordi der var fastmonteret stålreoler mv., og fordi den var stærkt tilsmudset både i varerum og førerkabinen. Den omstændighed, at køretøjet havde vinduer i varerummet, og at der var passagersæder bag førersædet, kunne efter en samlet vurdering af bilens indretning og fremtræden ikke i sig selv føre til et andet resultat. Specialindrettet.\nDen pågældende bil ansås ikke for specialindrettet. Der blev blandt andet henset til, at bilen uden den særlige indretning, var særdeles velegnet til privat kørsel, samt at bagagerummet ikke var forsynet med reoler og værktøj i et omfang, som gjorde den uegnet til privat anvendelse, ligesom både fører- og bagagerum ikke bar præg af at være erhvervsmæssigt anvendt. Der sås endvidere ikke at være et erhvervsmæssigt behov for en specialindrettet bil, idet klageren ikke kørte som håndværker eller montør, men i hovedparten varetog administrative opgaver, herunder møder i forbindelse med tilbudsgivning, tilsynsopgaver, samt taksationsopgaver og kun foretog mindre reparationsopgaver.\nLandsskatteretten fandt, at en kassevogn over tre ton ikke kunne anses som specialindrettet. Vognen blev brugt af en ejendomsfunktionær bl.a. i forbindelse med diverse reparationer, og den var derfor forsynet med skruestik og håndværktøj. Resultatet blev begrundet med, at den ikke var indrettet med reoler og værktøj i tilstrækkelig grad, og at den fremstod rengjort og lugtfri. Bilen var udstyret med det mest almindelige håndværktøj, en fastmonteret hyldesektion og en fastspændt skruestik. Gulvarealet var frit, fordi vognen også blev brugt til flytning af mindre ting. Ikke specialindrettet.\nEn autocamper var egnet til privat kørsel, og der var derfor grundlag for beskatning af fri bil. Bilen var en 6-personers minivan, der havde et hævetag og en lille køkkenindretning bag den bagerste stolerække. Bilen var indregistreret som en autocamper efter de tidligere gældende regler. Ved ændringen af registreringsafgiftsloven i 2000 blev kravene til autocampere skærpet. Formålet med lovændringen var at begrænse mulighederne for at få almindelige større personbiler kategoriseret som campingbiler. Ikke specialindrettet.\nTfS 1999, 495 LSR\nLandsskatteretten fandt, at der ikke var grundlag for at beskatte en varebil på gule plader, som en slagtermester havde medtaget i virksomhedsordningen, og som blev brugt i forretningen. Landsskatteretten anså køretøjet for at være indrettet på en måde, der gjorde bilen uegnet som alternativ til privat bil. I varebilen var fastmonteret et stativ med hylder, ligesom der var monteret et stort køleelement. Specialindrettet.\nSkatterådet bekræftede, at spørgers private anvendelse af en hestetransporter ikke indebar, at spørger skulle beskattes efter reglerne i ligningsloven § 16, stk. 4, da hestetransporteren ikke kunne anses for egnet som alternativ til en privat bil.\nSkatterådet kunne ikke bekræfte, at spørger alene skulle beskattes af markedslejen de dage, hvor bilen konkret anvendtes til private formål. Spørger var hovedanpartshaver i selskabet, og skulle således anses for at have rådighed over køretøjet hele året, med undtagelse af de perioder hvor køretøjet konkret anvendtes erhvervsmæssigt. Spørger ville således skulle beskattes af et beløb der svarede til lejeprisen for en tilsvarende hestetransporter for hele låneperioden, med fradrag for perioder hvor køretøjet konkret var anvendt erhvervsmæssigt.\nSkatterådet kunne med henvisning til ovenstående ikke bekræfte, at der ikke skulle føres en egentlig kørebog, eller at dokumentation for den private kørsel kunne ske ved kørebog for den private kørsel i form af notering af dato for kørslen, angivelse af adresse start, adresse slut, kilometerstand start og kilometerstand slut.\nLigningsrådet godkendte, at et selskabs medarbejdere, som havde skiftende arbejdssteder og kørte til disse direkte fra bopælen i en af selskabets værkstedsbiler, ikke skulle beskattes, hvis de standsede på vejen for at foretage private indkøb eller for at aflevere/hente børn, hvis den private kørsel skete uden afvigelser fra den erhvervsbetingede kørselsrute. Ligningsrådet redegjorde for samspillet mellem reglen om, at man ikke beskattes af privat kørsel i et særligt køretøj på op til 1.000 km og bagatelgrænsen for arbejdsrelaterede goder. Ikke beskatning.\nTfS 1994, 667 LR\nDet er bilens indretning, der afgør, om en bil er uegnet til brug som alternativ til en privat bil eller ej. Ligningsrådet anså derfor en lukket kassevogn med fastmonteret værktøjsindretning for at være et specialkøretøj. Specialindrettet.


Sådan sænker man slagskibe - politiken.dk\nSådan sænker man slagskibe\nOrdren fra regeringen lød på, at søværnet bare skulle se passivt til, hvis tyskerne ville beslaglægge Danmarks flåde under besættelsen. Men chefen for marinen ville det anderledes. Så da Hitlers tropper indfandt sig 29. august 1943 for at overtage krigsskibene på Holmen, fik de sig en slem overraskelse. De danske søfolk tog omgående affære og sænkede deres egne krigsskibe med 27 specialbomber. En ny bog fortæller om begivenhederne på flådestationen i dag for 60 år siden.\nBøger 29. aug. 2003 kl. 07.00\nBragene knaldede ind over København tidligt om morgenen under besættelsen for 60 år siden. På få minutter gik det meste af den danske flåde til bunds på Holmen. Eksplosionerne stod besætningerne selv for. Hitlers håndlangere i hovedstaden stod med en lang næse.\nDen havde de ellers sat op efter de danske krigsskibe.\nFør fanden fik sko på søndag 29. august 1943, var et større kontingent bevæbnede, tyske soldater kørt i kolonne til Danmarks vigtigste flådebase siden 1692. Fløjlshandskerne var erstattet af grovfilen, efter at regeringen Scavenius samme dag havde opgivet samarbejdspolitikken med besættelsesmagten og forladt taburetterne.\nDet skete efter flere strejker og et voksende, folkeligt oprør mod tyskerne. Nu skulle den danske hær og flåde afvæbnes. Og skibene under nazistisk kommando. Troede besætterne.\nMen broen var oppe. Og det vedblev den at være. Vagten ved Værftsbroen kunne desværre ikke finde håndsvinget til hejseværket, da fjenden ankom til indkørslen til Holmen. I den søvniggrå morgenregn forstod 'die dumme Dänen' heller ikke rigtig tysk så tidlig på dagen.\nDe omkring 500 soldater i grønne uniformer blev mere og mere røde i hovedet.\nTil sidst vendte overmagten kareten og halsede den lange omvej ad Refshalevej til Kongeportvagten, hvor vejen til kajen lå åben til de 35 danske marinefartøjer inklusive ni ubåde. Tyskerne var ved at eksplodere.\nFor kun røgen så de, mens 27 veltilrettelagte bomber gjorde kål på deres plan om uden videre palaver at overtage Danmarks flåde.\nDen første sænkning\nKl. 04.12 gik ubåden 'Bellona' ned som det første af krigsskibene på flådestation Holmen. Saltvandet fossede gennem de åbne luger, og i forening med syren fra diverse batterier ødelagde det bådens følsomme, elektroniske udstyr og motorer. Tyskerne stod magtesløse.\nLignende aktioner foregik samtidig i flere mindre havne på Sjælland og Fyn. I alt 32 af søværnets 50 fartøjer blev sænket den søndag morgen inden for et ganske kort tidsrum.\n»Generelt var begivenhederne i morgentimerne 29. august præget af både dårlig tysk planlægning, ringe overblik og kontrol over de tyske styrker. Fra dansk side kom angrebene ikke uventet, og det lykkedes derfor at sænke hovedparten af skibene med minimalt tab af liv«.\nSådan skriver Søren Nørby i sin bog 'Flådens sænkning', der gennemillustreret med 100 fotos fra Holmen og andre danske søværnslokaliteter for 60 år siden udkommer i dag.\nForfatteren er historiestuderende og kun 28 år. Sin interesse for den danske flåde, besættelsen og Anden Verdenskrig har han fået som medarbejder på Orlogsmuseet i København.\nI alt kostede den militære dansk-tyske konfrontation i dag for 60 år siden 18 af hærens mænd livet og syv af søværnets. Men sænkningen af flåden reddede Danmarks ære over for de allierede under resten af besættelsen og efter Anden Verdensskrig. Herom er historikerne enige.\nDanmark blev besat af Hitlers tropper 9. april 1940, og allerede året efter måtte den danske regering bøje sig for tysk krav om at udlevere otte torpedobåde. Det foregik uden sværdslag og i samarbejdspolitikkens pragmatiske navn.\nDen oplevelse ville flådens øverstkommanderende, viceadmiral Aage Helgesen Vedel, ikke udsættes for igen. På stedet udstedte han en hemmelig ordre til søminevæsenet om at fremstille sænkningsbomber til alle krigsskibe i aktiv tjeneste.\nEksplosiverne kom på plads, og det næste par år lå nøglen til bomberne i de respektive bådchefers gemmer. Indtil tre dage i august 1943.\nSensommeren det år var landet præget af adskillige sabotager, uroligheder og stigende modstand mod besættelsesmagten og samarbejdspolitikken.\nFredag 27. august blev nøglerne og eksplosiverne tjekket. Admiralitetet frygtede, at tyskerne ville bruge den tilspidsede situation som påskud til at overtage de danske skibe.\nDe 2.000 mand på Holmen blev beordret i beredskab, men angrebet udeblev. I stedet fremsatte tyskerne dagen efter et ultimatum.\nMan krævede, at regeringen indførte dødsstraf for sabotage mod tyske interesser. Det nægtede statsminister Erik Scavenius pure, og alle vidste, at samarbejdspolitikkens dage var talte.\nDa var det lørdag 28. august. Om eftermiddagen havde admiral Vedel et møde med forsvarsminister Søren Brorsen. Officeren informerede sin chef om sin plan om at gribe til våben ved et eventuelt tysk angreb på Holmen.\nHan ville kæmpe til sidste mand for at bevare flåden under dansk flag.\nMinisteren var bestyrtet. Efter hans opfattelse ville det være i strid med aftalen fra 9. april 1940 om tyskernes frie adgang til forsvarets anlæg og resultere i meningsløse tab af danske menneskeliv. Han gav kontraordre.\nSøfolkene havde bare at slippe aftrækkeren og forholde sig passive i enhver situation. Dog måtte der skydes i selvforsvar.\nDen var svær at sluge for admiralen, men efter en længere diskussion måtte han give sig. Han var uddannet i dogmet om at adlyde lovlige ordrer og respektere de dertil indrettede kommandoveje.\nAlligevel påbød hans patriotisme og ære som officer ham at begive sig ud på gyngende grund i nærheden af lydighedsnægtelse.\nDa han kom tilbage på sit kontor, afgav han godt nok befalingen:\n»Besættelse af skibene på Holmen må efter regeringens bestemmelser ikke imødegås med magt«. Beskeden blev telegraferet til alle søværnets enheder, men på eget ansvar tilføjede admiral Vedel: »Skibene kan efter omstændighederne sænkes«.\nSådan var banen kridtet op, da de kampberedte tyskere indfandt sig på Holmen om morgenen 29. august 1943.\nIldkamp ved et uheld\nEfter sænkningen af flåden samlede skibenes besætninger sig i planbygningen ved mastekranen på flådestationen Nyholm.\nKort efter stod de fleste af søfolkene for første gang ansigt til ansigt med de tyske soldater, der nu var i færd med at overtage kommandoen på Holmens fem små, kunstige øer inklusive Orlogsværftet.\nUnder denne første konfrontation opstod der pludselig ildkamp. Den kostede de danske marinere to døde og to sårede.\nUmiddelbart efterfølgende hævdede tyskerne, at danskerne havde skudt først. Det lød som noget vrøvl, eftersom mandskabet på Holmen ikke bar våben på det tidspunkt.\nSenere undersøgelser viste, at de danske søfolk var blevet fanget i en krydsild mellem tyskerne på kajen og besætningen på to tyske kuttere ude i havnen ved Flådens Leje.\nKutterne troede sig beskudt fra planbygningen og åbnede ild mod Nyholm. Det fik soldaterne til at skyde igen, og fire danskere blev ved et uheld ofre for det tysk-tyske havneslag. Det kostede tyskerne selv én død og syv sårede.\nDa røgen havde lagt sig, og besættelsesmagten fik overblik over vraggodset i bassinerne på Holmen, blev der omgående sendt bud efter den gigantiske flydekran 'Schwimmkran' fra Hamborg. Den havde tilnavnet 'Der lange Hendrik' og ankom til København 3. oktober.\nI løbet af forbavsende kort tid fik tyskerne hævet og repareret næsten halvdelen af den sænkede, danske flåde. I alt kom 15 af de 32 krigsskibe til at gøre tjeneste i nazimarinen.\nDog deltog de ikke i kamp, men gjorde mest tjeneste som beboelse og til undervisning. Ingen af de danske ubåde kom i brug igen.\nDa Holmen officielt overgav sig 29. august 1943 kl. 05.00, en time efter tyskernes ankomst, holdt den danske chef for kystflåden, kommandør Paul Ipsen, en kort tale for søfolkene ved mastekranen og sluttede med at udråbe et leve:\n»Den danske flåde er sænket med ære, længe leve den danske flåde«.\nTo time senere udtrykte den øverstkommanderende for de tyske flådestyrker i Danmark, admiral Hans-Heinrich Wurmbach, sin respekt over for sin tilfangetagne, danske kollega, viceadmiral Aage Helgesen Vedel:\n»Vi har begge gjort vores pligt«.


» Køb Rhododendrongødning online [Se bedste tilbud]\nEn hel del internet handler tildeler i dag flere billige muligheder for levering til rhododendrongødning. En af favoritterne er nu til dags afhentningssteder, hvor du selv kan afhente din nyindkøbte vare når der er tid til det. Løsningen er jo i høj grad smertefri, og ofte desuden den billigste fragtform.\nDu bør ydermere vælge at få produkterne bragt hjem til dig selv eller til adressen på dit arbejde. Den er i regelen en smule dyrere, men også temmelig ukompliceret med rhododendrongødning online. Den billigste leveringsmodel vil dog altid være at hente varerne selv, hvilket dog forudsætter at du er nær online webshoppens byggecenter, eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringstiden på rhododendrongødning er selvfølgelig ultra central forudsat vi behøver din ordre om kort tid, og af den grund er det selvfølgelig afgørende at vi finder leveringstidspunktet ved rhododendrongødning. En stor portion internet outlets – fx Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan og Jem og Fix – giver billig dag-til-dag levering på utallige produkter online, som trods alt er regnet ud fra at bestillingen placeres tidligere end et bestemt klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få de nye varer pakket før pakkepersonalet tager hjem.\nEn række internet firmaer frembyder gratis levering på rhododendrongødning online, men ofte påkræves det at du shopper for en fastsat sum. Derudover kunne man overveje den billigste fragtløsning, der ofte er at få fragtmanden til at køre pakken til et udleveringssted.\nStørstedelen af byggemarkeder frembyder afhentning hvor du køber billig rhododendrongødning online men afhenter i byggemarkedet. For eksempel Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, Bygma, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan og Davidsen. Byggecentrene foreslår bl.a. click-and-collect på rhododendrongødning i disse byer:\nHobro, Lystrup, Viborg, Slagelse, Dragør, Struer, Farum, Frederikssund, Stenløse, Lyngby, Søborg, Esbjerg, Frederikshavn, Kokkedal, Solrød Strand, Køge, Nyborg, Albertslund, Gladsaxe, Roskilde, Rønne, Sønderborg, Nørresundby, Haslev, Helsingør, Grenaa, Aabenraa, Rødovre, Haderslev, Aarhus, Gentofte, Frederiksværk, København, Brønderslev, Rudersdal, Tilst, Thisted, Fredericia, Nykøbing Falster, Middelfart, Taastrup, Holbæk, Hedensted, Vejle, Frederiksberg, Værløse, Højbjerg, Brønshøj, Birkerød, Lillerød, Skanderborg, Kolding, Hjørring, Silkeborg, Nærum, Hvidovre, Virum, Vanløse, Åbyhøj, Næstved, Greve, Jyllinge, Kalundborg, Tårnby, Herning, Ølstykke, Odense, Herlev, Vallensbæk, Ballerup, Vordingborg, Valby, Horsens, Brøndby, Ringsted, Aalborg, Hillerød, Ikast, Holstebro, Hedehusene, Brabrand, Korsør, Odder, Hørsholm, Glostrup, Skive, Charlottenlund, Allerød, Nakskov, Ishøj, Randers, Svendborg, Varde, og Risskov, .\nClick-and-collect ift. rhododendrongødning er tilgængeligt i alle regioner af Danmark: Fyn (Sydfyn, Østfyn, Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn), Jylland (Midtjylland, Østjylland, Nordjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Sydjylland, Vestjylland) og Sjælland (Falster, Bornholm, Nordsjælland, Midtsjælland, Østsjælland, Hovedstaden, Lolland, Vestsjælland, Sydsjælland, Amager).\nNår vi ser på tallene fremstår det klart, at online shoppere jævnligt leder efter eksempelvis køb rhododendrongødning og rhododendrongødning priser. Derudover ser vi tit online shoppere efterspørge bl.a. rhododendrongødning tilbud, rhododendrongødning online samt billig rhododendrongødning, plus de velkendte byggekæder som 10-4, Davidsen, Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, XL-Byg og Silvan.\nBedste tilbud på rhododendrongødning\nDet er jo temmelig gnidningsløst for forbrugerne at finde tilbud på billige rhododendrongødning online fra flere outlets på nettet, og af den grund har langt de fleste e-firmaer set sig tvunget til at stampe salgspriserne på rhododendrongødning markant, og ovenikøbet sikre fragtfri levering.\nDet kan immervæk være fordelagtigt at studere indtil flere butikker på nettet efter tilbud og udsalg på rhododendrongødning online forinden du shopper, sådan at du er usvigeligt sikker på at antage den mindst kostelige pris. Se ikke bare på de kendte byggemarkeder som Silvan, Jem og Fix, 10-4, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, Bygma og Davidsen.\nDu skal lige meget hvad være klar over, at når en internet butik frembyder billige rhododendrongødning online til salg for en tilbudspris som kan virke utopisk billig, så kunne det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en uoprigtig netshop. Bestillinger med betalingskort er dog omfavnet af en bestemmelse, hvilket støtter køberen imod bedrageriske firmaer på nettet.\nVi foreslår generelt handler med kort eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du drage nytte af et afbetalingstilbud som for eksempel ViaBill, hvis du ønsker at afdrage betalingen af rhododendrongødning ude i fremtiden. Dette tilbydes normalt hos online nichebutikker, men sjældent de velkendte byggecentre som fx Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Stark, Jem og Fix, Bygma, 10-4 og Silvan.\nNår vi ser på statistikkerne bliver det markant, at internetbrugere typisk efterspørger fx rhododendrongødning online og rhododendrongødning priser. Derudover oplever man jævnligt online shoppere kigge efter fx rhododendrongødning tilbud, billig rhododendrongødning samt køb rhododendrongødning.\nTrustpilot frembringer fuldstændig passelige muligheder for at gøre dig bekendt med en længere række eksisterende køberes ratings og derfor er det prisværdigt, at du studerer online shoppens kritik forud for at du handler billige rhododendrongødning online.\nFacebook fører til for øvrigt ret så relevante muligheder for at få en idé om e-forhandlerens pålidelighed. Herinde er der mange internet webshops som giver kunderne mulighed for at meddele en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket tilmed burde benyttes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nInden folk shopper billige rhododendrongødning online på en netshop kan man reelt skimme dens forretningsaftale, men det er bare ikke særlig interessant, især hos de udbredte byggekæder som Stark, Bauhaus, Bygma, Silvan, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og XL-Byg.\nEt andet forslag kan derfor være at undersøge hvorvidt online forretningen er støttet af e-mærket, siden det burde være en forsikring om at online forretningen følger de officielle danske regler, udover at online butikken jævnligt revurderes af fagmænd som har den nødvendige knowhow om de gældende regler.\nDet giver dig mulighed for at få bistand, for så vidt du oplever problemstillinger i processen med dit indkøb af rhododendrongødning. Derudover foreslår vi at kunden er vaks omkring de mest centrale retningslinjer der kan have indvirkning på bestillingen af rhododendrongødning online, f.eks. hvilken ombytningsret internet butikken benytter.\nI relation til det er det i øvrigt vigtigt, at man stadig beholder ens faktura e-mail, således man senere kan bekræfte bestillingen af rhododendrongødning, hvad end man bestiller ved Bygma, 10-4, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Stark, Davidsen, Harald Nyborg eller Silvan.


Havblik, hornfisk... himmelfart!\n- på det lave vand i Limfjorden\nDato: 5. maj 2016\nVejr: Høj sol og 2m/s fra syd.\nAfsted - og konen ville med!\nUark, hvor havde jeg glædet mig til denne dag. Klokken var først på formiddagen, da mor Pia og jeg kørte vores søn Bastian hjem til svigermor til lidt leg med kusinerne, mens vi skulle se, om ikke vi omsider kunne få fanget til en gang hornfisk til aftensmaden. Pia gider ikke rigtigt fiske, men hun elsker at sejle med i kajakken - så er der også en til at smørre mel'madder ;)\nSidst vi var afsted, var Diller og jeg i sejlrenden for at lede efter hornbasserne. Jeg var sikker på, at det endnu var for tidligt at lede efter dem på det helt lave vand, men der tog jeg godt nok fejl. Vi fangede intet - hverken mærkede eller så skyggen af et horn. Vi fiskede med sildestrimler den dag, da det plejer at være mest effektivt for os på det dybe vand i slutningen af april og starten af maj, når de første fisk trækker ind i fjordene... men intet.\nDerfor havde jeg denne dag taget en stang med til sild og prop - og en til spin... Men jeg var klar over, at det sikkert var blinket, som ville være mest effektivt på det lave vand, hvor de tit ikke gider røre en stilleliggende sildestrimmel under proppen... Jeg havde lavet et lille rig af min gennemløber "Sømmet" - monteret på 0.20 fluorocarbon: "Sømmet" --> Gummiperle til at beskytte knude --> Lille springring --> 7-8cm. linetjavs --> trekrog, og den skulle vise sig effektiv til de drøwe horn...igen! Men som sagt så ofte... de bider på hvad som helst. Dog synes jeg, at et blink, som er designet til at svømme hurtigt virker bedst.\nPå vandet efter årets første horn - det kan KUN gå for langsomt!\nJeg brugte ikke mange minutter på at få rigget kajakkerne sammen med mutti. Der var kun små krusninger på vandet, og min nabo Bjarne fangede to hornfisk på denne spot aftenen forinden. Årets første smørstegte hornfisk kunne ligge på min pande i aften... afsted med mig med Pia i hælene.\nSilden var død\nVi padlede stille og roligt udad. Vandet var super klart, og man kunne let se ålegræsset brede sig på bunden. Efter et par hundrede meter udad, var vandet vel ca. 1,5m.. Vi havde set et par fisk i overfladen på vej udad, så jeg fandt et godt sted ved en stor kant mellem ålegræsskov og sandbund.\nNår vandet er stille nok til to stænger, starter jeg altid med at rigge flådet til, så det kan fiske løs, mens jeg får noget spinnegrej eller evt. et flåd mere på den anden stang. Så jeg skar mig en sildestrimmel og sendte flåd og sild afsted. Der var ingen aktivitet, mens jeg riggede spinnestangen til med en "Sømmet".\nNap nap nap..\nJeg kastede sømmet afsted og halede hastigt ind. Jeg mærkede lidt smånappen, men ikke noget rigtigt noget. Næste kast var anderledes. Jeg kastede langt, og i samme sekund, sømmet ramte vandet, var der bid. Et godt og solidt hug efterfulgt af en springende hornfisk - vel og mærke en af de pænt store, som man ofte fanger dem i efteråret ved kysten... perfekt til røgovnen.\nJeg kastede flere gange, men døjede med at tang fangede blinket, før fiskene. Mange af kastene endte således forgæves. Jeg kunne ved de fleste kast se fiskene følge efter blinket hele vejen ind til kajakken, og når der var tang på krogen, var der aldrig hug.\nSilkekrogen til at tackle tangen\nJeg var træt af, at jeg ikke fik en silkekrog med. Jeg er ikke stor fan, men kan godt se, at de må være effektive, når tangen driller. Så kan man kaste hver kast og fiske hele vejen ind. Jeg er sikker på at en silkekrog i enden af mit søm havde udløst fisk i stort set hvert kast.\nKrusningerne forsvandt og tanget fulgte med\nEfter en times fiskeri, hvor jeg havde fanget tre-fire fine fisk, begyndte vejret at klare endnu mere op. Der blev super varmt, og krusningerne forsvandt helt... men vigtigere - tanget var også mirakuløst forsvundet til trods for, at der faktisk ikke var noget strøm. Det eneste der brød overfladen nu, var legende hornfisk. Man kunne stort set til enhver tid se nogle legende fiske på det blanke vand - alt for lækkert. Og nu kunne jeg kaste og kun have tang på engang imellem. Og jeg skal love for, at hornfiskene også kvikkede op. Der var fisk der bed på hele tiden, og virkelig flotte fisk mellem. Det var alt for lækkert at sidde og se, hvordan fiskene fulgte efter blinket hele tiden. Det super klare vand var en sjælden fornøjelse, og det blev nydt :)\nNettet fuldt og næbet rødt\nKlokken var vel 16, da vi bestemte os for at sejle ind og komme hjemad. Der var trods alt lidt fisk at rense, og 29 flotte hornfisk på en enkelt dag er bestemt en lækker fangst, når man godt kan lide horn.\nJeg sagde til Pia, at vi nok skulle have brugt lidt solcreme - hun nikkede bekræftende og sagde, at det skulle vi nok. Bunden af hendes solbriller lavede linjen hvor de røde kinder og mund blev til vinterbleg pande.... ene lækkerier.\nSådan renser jeg hurtigst flere hornfisk\n1: Med en kniv skraber jeg alle skæl af ved at holde i hovedet med den ene hånd og skrabe kniven fra halen og op mod hovedet i hurtige bevægelser til alle skæl er væk.\n2: Jeg bruger en god saks og klipper alle buge op fra gat til hoved.\n3: Udtag forsigtigt rognsække til stegning eller røgning (de smager super super).\n4: Skær hovederne af.\n5: Tag involde ud.\n6: Lav et lille snit ved gatten op mod rygsøjlen, hvor blodet sidder - snit alle fiskene først.\n7: Med en finger i snittet føres den fra gat til hovedende, og alt blodet er væk i et snuptag. Skyl i en spand vand.\n8: Klip evt. bugstykkerne af de mindre fisk - jeg klipper det af alle undtagen de allerstørste. Det gør det super let at panere, stege og spise fisken - uden at pille i ben.\n9: Klip fisken i 3-4 pandestykker eller gem den hel til grilning.\nDet er mange trin, men hvis man tager hvert trin og laver på alle fiskene, er man hurtigt færdig og står med et fantastisk stykke fisk, som helt sikkert er på min topliste over favoritspisefisk..\nEt par noter\n- Hornfiskene kom på lavt vand tidligere en rapsens fulde blomstring i år. Ellers er tommelfingerreglen, at de kommer med rapsens blomstring.\n- Hav altid en silkekrog med, også selvom du ikke fisker med dem. Er der tang, er de vejen frem.\nTak fordi du læser med, og knæk og bræk med hornfiskefiskeriet!\nKig også forbi min sponsor på www.fiskegrej.dk - de har ofte nogle skarpe tilbud på lækkert grej.\nSådan fanger man hornfisk\nRensning og tilberedning af hornfisk\nSådan lokker du de sky hornfisk til hug\nEn lækker lækker tur efter hornfisk


Lidt om social angst - Hejdoktor.dk\nHvis man har social angst, så er socialt samvær oftest præget af ængstelighed, bekymringer og uro. Vi har fået vores dygtige psykologer til at forklare lidt om, hvad social angst egentlig er, hvordan det føles, og selvfølgelig også hvordan det kan behandles.\nHvad er social angst/social forbi?\nHvis man har social angst, så er man ofte meget bekymret for at blive dømt/kritiseret eller for at træde ved siden af i sociale sammenhænge. Nogle begynder helt at undgå at være sociale, da de bliver så ængstelige og drænede over at spekulere på, om de mon siger noget forkert, er pinlige eller på anden vis stikker ud.\nAngsten og bekymringerne fylder ikke blot i selve de sociale situationer, men er derimod også stærkt tilstedeværende i tiden op til de frygtede interaktioner. Social angst er altså meget drænende, og kan tære rigtig meget på overskuddet hos den ramte.\nSocial angst bør ikke forveksles eller sidestilles med almindelig generthed, da social angst ikke bare lige forsvinder, når man ”tør op”, eller får brudt isen\nFor nogle mennesker har deres sociale angst tvunget dem ud af deres ønskede uddannelse, forhindret dem i at varetage deres job, eller gjort hverdagsaktiviteter som at handle ind og tage offentligt transport til store udfordringer, der skal overkommes\nHvordan føles social angst:\nAngsten manifesteres også som fysiske symptomer, og for mange indebærer dette eksempelvis:\nFornemmelsen af at blive kvalt\nStik og/eller trykken i brystet\nUro og ubehag i maven\nAt føle sig ør og svimmel\nSkiftevis hedeture og kuldegysninger\nFølelsen af snurren i hænder og/eller fødder\nBehandling af social angst:\nPsykoterapi anbefales som behandling af social angst. Herunder er kognitiv adfærdsterapi enormt effektivt mod angsten, og man vil lære at håndtere/ændre sine ængstelige og uhensigtsmæssige tanker omkring de sociale situationer.\nMan kan tage et stort skridt mod bedring, hvis man kan identificere, hvorfor angsten opstår. Altså undersøge hvad det er, som man frygter, der vil ske i de givne sociale situationer og lade sig udfordre. Gennem eksponeringsterapi – altså ved at gøre nogle af de ting, som man frygter allermest, så udfordrer man angsten. Dertil opdager man også, at frygten ikke er rationel eller udviser et retvisende billede af omverdenen, og at vi alle oftest vil hinanden det allerbedste, og selv hvis man siger noget ’pinligt’, så er det glemt igen på 0,5.\nMedicin kan også være nødvendigt:\nNogle mennesker opnår ikke de ønskede resultater gennem den førnævnte psykoterapi, og vil måske derfor anbefales antidepressive.\nSpørg efter hjælp, for det fortjener du nemlig:\nHvis du mistænker, at du har social angst, så sørg for at tale med din læge eller hiv fat i en af vores dygtige psykologer. Angsten skal ikke tilbageholde dig fra at leve det liv, som du ønsker og fortjener. Du kan og vil få det bedre, men du skal selv tage det første skridt og søge hjælpen, også selvom det kan føles grænseoverskridende.\n#ængstelighed #angst #Psykoterapi #social angst #uro


→ Køb Plantekasser i Vrå [GUIDE]\nEr du på udkig efter plantekasser i Vrå? Vi anbefaler følgende webshops…\nAdskillige forhandlere på nettet foreslår nu en lang række forskellige leveringsmetoder. En af de mest almindelige er nu om dage at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente de købte produkter når der er tid til det. Løsningen er nemlig usædvanlig problemfri, og oftest også den mindst kostelige leveringsform.\nDu kunne omvendt tænke over at få produkterne sendt til din private bopæl eller ud på dit arbejde. Fragtløsningen viser sig uheldigvis en lille smule mere bekostelig, men endda i høj grad fremkommelig. Den prisbilligste type af levering af plantekasser i Vrå kan ikke benægtes at være at hente pakken selv, som dog kræver at du fysisk befinder dig i nærheden af plantekasser i Vrå online webshoppens hjemsted.\nLeveringshastigheden kan være ret afgørende i tilfælde af at man behøver dine nye produkter om et øjeblik, og herved er det bestemt vigtigt at man besigtiger tidshorisonten for levering ved det aktuelle produkt.\nAdskillige plantekasser i Vrå e-butikker i Danmark tilsiger levering på blot en enkelt hverdag på de fleste af deres varer, men som trods alt antager at bestillingen fuldbyrdes forinden et konkret klokkeslæt, så at de har udsigt til at kunne nå at få plantekasser i Vrå ordnet før de pakkeansatte får fri.\nVisse butikker på nettet sikrer portofri fragt, men ofte er det forudsat at du bestiller for en fastsat sum. Ellers kunne man udse dig den prisbilligste slags levering, der ofte – uanset om du opholder sig ved Vejle, Aabenraa eller Jyllinge – er at få kørt bestillingen til en pakkeshop.\nDet er i dag rigtig simpelt for alle at søge sig frem til priser på plantekasser i Vrå i blandt forskellige online shops, og af den grund har en hel del internet varehuse været nødt til at presse salgspriserne på mange af deres varer – til piger og drenge, og endvidere også til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange tilbyde levering uden beregning.\nTil gengæld kan det trods alt blive gunstigt at tjekke indtil flere internet handler efter plantekasser i Vrå udsalg forud for at du gennemfører din bestilling, så man er på den sikre side med at indhente den laveste pris.\nDu må dog ikke glemme, at ifald en butik annoncerer plantekasser i Vrå til en pris der anses for kolossalt billig, kunne det ofte være et bevis på en uærlig online webshop. Kortbestillinger er heldigvis inkluderet i et regelsæt, der passer på dig som køber imod uoprigtige netbutikker.\nGenerelt tilråder vi handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du bruge et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, når du har til hensigt at afbetale beløbet over en længere periode.\nInden folk shopper plantekasser i Vrå på en webshop kunne man sådan set gennemgå netbutikkens vilkår, dog er det normalt ikke videre interessant.\nEt nemt alternativ kan være at finde ud af om internet forhandleren er tilsluttet e-mærket, fordi det typisk er et sympol på at webshoppen overholder gældende dansk lovgivning, foruden at den fra tid til anden evalueres af fagfolk som har den nødvendige knowhow om vilkårene på området. Dette er desuden en god lejlighed til en håndsrækning, såfremt du møder problemstillinger i processen med din bestilling.\nYderligere er det godt at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest vedkommende bestemmelser der har indflydelse på bestillingen, fx hvilken byttepolitik på plantekasser i Vrå internet webshoppen garanterer. I relation til det er det tillige vigtigt, at man permanent beholder ens faktura, således man altid vil kunne vidne om sin bestilling, uanset om du leder efter en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot fører til adskillige anstændige chancer for at kigge nærmere på en længere række eksisterende kunders evalueringer og på grund af dette anbefaler vi, at du vurderer online butikkens plantekasser i Vrå kritik forinden du lægger din bestilling.\nFacebook leverer tillige en række passelige metoder til at få indsigt i internet forhandlerens popularitet. Tilmed ser vi en række internet virksomheder hvor kunder kan tilkendegive en kritik af virksomhedens service, hvilket ligeledes må benyttes til at bedømme hvor glade kunderne er.\nDenne side er reklamefinansieret. Vi har et fast samarbejde med et hav af internet virksomheder hvori vi fremviser forretningernes tilbud, og tjener honorar ifald vores besøgende realiserer en handel.\nViden vedrørende plantekasser i Vrå og firmaer på nettet understøttes ofte, men vi kan ikke garantere imod modifikationer der eventuelt er realiseret efter at vi sidste gang opdaterede vores data.\nPlantekasser i Vrå – Køb plantekasser i Vrå


6.november, taknemmelighed – VI ER EN DEL AF JORDEN\nSkrevet af Anne Moloney, Fejø Retreat on november 6, 2013\nCitat af Eckhart Tolle: “Acknowledging the good that you already have in your life is the foundation for all abundance.”\nSådan starter dagens udfordring fra Mindfulground, det handler om taknemmelighed.\nHmmm – linket til udfordringen virkede ikke. Men taknemmelighed….\nI min terminologi er det een af følelserne fra hjertet. Det er simpelthen så meget, man har at være taknemmelig over. Man kan være tilbøjelig til at tage meget i hverdagen for givet og rette opmærksomheden mod problemer og alt det uvisse.\nImidlertid er der så meget desto mere glæde at hente ved at dvæle ved følelsen af taknemmelighed over for –\nlige nu har jeg muligheden for at sidde her og reflektere\nlige nu kan jeg hente vand fra hanen nogle få skridt borte, den bedste og mest perlende kvalitet af drikkevand. Jeg kan koge det i elvandkogeren og drikke kogt vand, hvilket jeg er begyndt at sætte særdeles meget pris på. Eller jeg kan lave te og kaffe\nlige nu har jeg ikke ondt, kroppen føles udhvilet og fredfyldt\nlige om lidt kan jeg tænde op, hvis jeg vil. Brændet bar jeg ind i går, skønt brænde fra vores egen jord, savet med elsav af mig selv og den sødeste wwoof´er Helene fra Sverige\nlige nu ……..\nJeg skal ud og plante flere planter i dag, hvis det holder op med at regne.\nTidligere indlæg 5. november, kontrol – eller hvad?\nNæste indlæg 7. november, drik en kop te\nnovember 7, 2013 kl. 8:42 am\nDet er nok klogt at prøve at være til i det, der nu engang er til. Det kan være let, det kan være svært. Det er sikkert klogt at prøve. Engang imellem føler man, det lykkes og bliver taknemmelig for det.


opdatering MiCroSoFt dynamics C PDF\nDownload "opdatering MiCroSoFt dynamics C5 2008"\nRebecca Maja Schmidt\n1 opdatering MICROSOFT DYNAMICS C5 2008\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE Fremtidssikring af din investering... side 3 Hvorfor tegne et opdateringsabonnement til C5?... side 3 Vil du investere i din virksomheds fremtid?... side 5 opdatering side 2/5\n3 Fremtidssikring af din investering For mange virksomheder er anskaffelsen af et nyt økonomisystem en nøje overvejet beslutning. Men når først beslutningen er taget, er der mange, der glemmer at tænke på fremtidssikring af denne investering. En måde, hvorpå man kan fremtidssikre sin Microsoft Dynamics C5 investering, er ved at tegne et opdateringsabonnement. Hvorfor tegne et opdateringsabonnement til C5? Opdateringsabonnementer er klart en fordel, når vi har med økonomisystemer at gøre. Hele tiden sker der ændringer inden for de regnskabs- og lovmæssige områder, og der er rigtig mange fordele ved at vælge et opdateringsabonnement til Microsoft Dynamics C5. Versions- og produktopdateringer Med et opdateringsabonnement til Microsoft Dynamics C5 har du bl.a. adgang til versions- og produktopdateringer i form af hotfixes, servicepacks, featurepacks, nye versioner samt frigivelser indeholdende lovmæssige ændringer eller tilføjelser. Som det kan ses på nedenstående tidslinje udsendes der løbende versions- og produktopdateringer, således at Microsoft Dynamics C5 altid overholder gældende regler og lovgivning. opdatering side 3/5\n4 CustomerSource Som Microsoft Dynamics C5 abonnementskunde har du desuden adgang til hjemmesiden CustomerSource. På CustomerSource finder du produkt- og serviceoplysninger, en vidensdatabase der kan søges i, downloads, dokumentation, diskussionsgrupper samt online kursusmateriale. Elearning kursusmaterialet, der findes på CustomerSource, beskriver forskellige emner i C5 både i form af beskrivelser samt små demoer og eksempler. Der findes f.eks. følgende elearning lektioner til C5: - kassekladder (Opsætning, oprettelse og brug af kassekladder) Tilbagekøbsaftaler Hvis virksomheden f.eks. vokser sig så stor, at behovet for et større økonomisystem opstår, er det muligt med et opdateringsabonnement til virksomhedens Microsoft Dynamics C5 at flytte licensen til et andet Microsoft Dynamics produkt f.eks. Dynamics AX eller Dynamics NAV. Tilbagekøbsaftalerne sikrer altså virksomhedens C5 investering, således at investeringen ikke går tabt, hvis virksomheden har vokseværk. Værdien af C5 licensen indgår i anskaffelsen af et andet økonomisystem fra Microsoft, og virksomheden skal kun foretage en ekstra investering i stedet for en helt ny investering. - balancer (Udskrivning af balancer samt oprettelse af egne balancer) - print2office (Udskrivning af udskrifter til Word og Excel) - dokumentstyring (Oprettelse af breve m.m. i Word med oplysninger fra C5) - periodiske rutiner (Oprettelse af nye regnskabsår m.m.) opdatering side 4/5\n5 Vil du investere i din virksomheds fremtid? Hvis du vil investere i din virksomheds fremtid, anbefaler vi derfor, at du vælger en Microsoft Dynamics C5 løsning med et opdateringsabonnement. Så får virksomheden: - et økonomisystem, der kan tilpasses virksomhedens nuværende behov. Yderligere informationer Er du interesseret i et opdateringsabonnement til din Microsoft Dynamics C5, skal du kontakte din Microsoft Dynamics C5 Partner. Læs mere om Microsoft Dynamics C5 samt Microsoft Dynamics C5 partnerne på - et økonomisystem, der kan udvides i takt med at virksomheden vokser, og nye behov opstår. - adgang til diverse produktinformationer samt online kursusmateriale. - et økonomisystem, der er fremtidssikret mht. overholdelse af gældende lovgivning og krav. - et økonomisystem, der kan udskiftes til et andet økonomisystem fra Microsoft, såfremt virksomheden har vokseværk. opdatering side 5/5\nNyt tiltag til Dynamics kunder med abonnement. Dynamics C5 v. Henriette Thaulow, Microsoft Danmark\nNyt tiltag til Dynamics kunder med abonnement Dynamics C5 v. Henriette Thaulow, Microsoft Danmark Hvad får du for dit abonnement? CustomerSource klub med mange medlemsfordele bl.a. : -Gratis onlinetræninger\nC5 Faxe Revisor Nyheder\n, nov. 2012. C5 Faxe Revisor Nyheder Version Nyheder og rettelser vises med fremhævet version: 43X30 Indhold Nyheder 2 Klientmenu 3 Menupunkter, detaljer, nyheder 7 Bilag A: Standardrapporter 10 Side 1\nMicrosoft Dynamics C5 Mere overskud til dig og din forretning Økonomistyring til små og mellemstore virksomheder Indhold Få mere overskud til at gøre det du vil... 3 Gør hverdagen nemmere.... 4 Vil du


Forside » Fiskehistorier » År 2008 Min konto | Indkøbskurv | til Kassen\nGydegravninger i Starup Bæk\n"Det er lige nu det sker hvis du vil ud og opleve gydende havørreder. Billederne er fra Starup Bæk hvor der har været heftig aktivitet på gydepladserne. Den fysiske tilstand af vandløbet er på denne strækning helt i top og elektrofiskeri har da også vist at der kommer en masse yngel ud af anstrengelserne. Til gengæld kniber det mere for fiskene at finde opvækstpladser når de når ud over yngelstadiet. Vandløbet er fysisk set meget ensformigt længere nedstrøms og der vil for små midler kunne opnås en meget bedre fysisk tilstand til gavn for både smådyr og fisk. Vandplejeudvalget for de østvendte vandløb har blandt andet kig på denne strækning i den kommende tid."\nElfiskeri 2008 Laks\nJa kære venner-så er årets elfiskeri efter moderfisk slut-vi har været i Fladså fra Fole dambrug til sammenløbet samt i Gelså fra dambruget til Poulsens Plads,og kom ikke og sige at der ingen fisk er-prøv lige at kigge på de medfølgende billeder,de taler for sig selv.Hvis man bare går 5-6 år tilbage blev der elfisket over mange weekender, hvor vi søgte efter laks-og fik en snes stykker.\nMen i år kunne vi faktisk have klaret de 100 stk på en enkelt dag-og undervejs sorterede vi endda nogle af de største fra-og de mange fisk vi så var rigtig flotte.De fleste lå fra 65-85cm men enkelte nok over de 10kg.Den største blev slået i Vesteråen (ca. 15kg.)og var sølvblank.Desuden var der en del rigtig store havørreder i begge vandløb.På de mere lavvandede strækninger væltede det op med lakseyngel i så store mængder at fremtiden kan ikke være andet end sikret.Der blev observeret enkelte fisk med bidmærker(sæl)samt en del der var færdige med gydningen. En af de store hanfisk som vi slog viste sig at være finneklippet i Storåen ved Holstebro (den har åbenbart bedre kunne lide vort vand.)Jeg vil lige nævne at vi havde en kameramand fra TV Syd med ,så på et eller andet tidspunkt vil der komme en udsendelse om vort lakseeventyr.\nLørdag d. 8. November i Slivsøen\nDer dukkede 5 mand op. Det er da meget godt, når man tænker på at opfordring til fisketur kun har været på sydfisk.dk 3 dage så hold øje med sydfisk.dk, hvis man vil med på fisketur.\nKaj fiskede fra kajak og fangede en lille gedde på 30cm som kom ud igen.\nPer fiskede fra flydering og fangede en gedde på 74cm som også kom ud igen.\nRobot fiskede fra land fangede en gedde på 40cm som kom ud igen.Sven fiskede fra land og fangede en søørred på 46cm som kom med hjem til aftenmaden.\nOg mig selv fiskede fra flydering og fangede en søørred på 50cm som kom ud igen og en aborre på 30cm som kom ud igen.\nAlt i alt en god tur med flot vejr.\nFladfisketur på langelandsbæltet\nSøndag den 19. okt. kl. 8.00, var det afgang fra Spodsbjerg Havn med skibet "MS Svend"\nAllan Kjærgaard havde tilrettelagt turen(www.allank.dk)\nTuren startede som så mange andre fisketure, hygge, dril og en lille én sørgede Kaj Olsen for.\nDer var 2 der hele tiden sagde: "jeg tror det er en pighvar" hver gang der var hug på deres stang. Finn Jensen var mest vild efter at fange en pighvar, men som dagen gik blev det ikke til nogen pighvar fra Finn's side, men pludselig råbte 9-årige Rasmus Møllerskov "så kan I lære det" og stod med en pighvar, som Finn med det samme skulle hen og måle, for hvis den var under 30 cm skulle den sættes ud igen, sagde Finn, hvor på Rasmus sagde: " Hvis du smider den ud får du tæsk", så heldigvis for Finn var den 30.5 cm.\nDer blev også fanget én hornfisk af Kaj, og 108 flade fordelt på 12 mand, det er 9 i snit, og den der fangede flest var Per med 15.\nVejret var dejligt og turen blev en af de sjoveste jeg har været med på, takket ære Finn og Rasmus.\nBørge Jensen skriver:\nGram å den sidste eftermiddag, d. 31. oktober 2008.\nJeg havde været 2 ture ved Flads å, hvor jeg mistede 2 pæne fisk på spinner, jeg snakkede lidt med Egon og hans søn fra Haderslev, som ikke havde mærket noget, så tænkte jeg fredag skal det prøves i Gram å.\nJeg startede ved Nybøl Gård, og mærkede fisk ret hurtigt. Det var mest gedder og mindre hav ørreder, men ved anden sidste sving inden Fole dambrug, havde jeg en større fisk på som jeg også mistede. Jeg tænkte det kan ikke passe, jeg ikke skal have en pæn fisk, så jeg prøvede igen mod strøms ved egen brink, så var den der. Pæn blak hav ørred hun på 60 cm. og 2.4 kilo, så dagen var reddet.\nDet var vel sidste gang vi må fiske på dette stykke af Gram å, det er helt mærkeligt\nKend dit fiskevand ?\nEt 3trins tiltag som voksede\nI Gram var vi 3 personer hvoraf de 2 var Guider, men stor tak til Martin Skov og Peter Petersen fra Gram for den konstruktive snak. Det blev midt på formiddagen ( hygge-hygge ), inden Martin og jeg kom af sted ud til åen, men til gengæld ku´ jeg tydelig fornemme Martins store viden om åen og de gode steder.\nDer er mange fine stræk både i Gram å og Fladså, men der var ingen ringende fisk selv om der var masser af døgnflueklækninger.\nJeg kunne genudsætte en lille meget aggressiv aborre, som huggede på en streamer i str. 12.\nDet var dog havørreder vi var på jagt efter, men dem fandt vi ikke. Dog ingen tvivl om at de er der, men heldigvis kan man ikke bare få hug, selv om det var lækre indbydende sager vi serverede.\nTiden fløj af sted, og det blev langt over middag inden vi stoppede.\nVed Nørreåen, kom der både gamle og nye medlemmer.\nVi havde sat hinanden stævne på teltpladsen, og sikke en udsigt. Det er utroligt der ikke er flere der lægger vejen forbi bare for at nyde den storslåede natur.\nEn meget skånsom grødeskæring gør det spændende at fiske den charmerende å, for hver anden gang ligger fluen eller blinket absolut ikke hvor man havde planlagt, så om igen Peter og bedre held næste gang.\nRobert kørte ufortrødent på selv om spinderen var lige så meget i grøden som i vandet, men med den ildhu skal det lykkes med en af de større fisk. For med de betingelser for skjul, som fisken har, er det vist kun den energiske der får kontakt.\nEndnu engang må jeg glædes over den entusiasme Jan Møller viser når han deler ud af sin viden, og hvilken tålmodighed. Mens jeg lusker af sted for at prøve lykken selv, bruger han gerne sin tid på at vise tilrette og vejlede.\nSlivsøen og Hoptrup å var sidste træf, med Per Geht og vores formand som guider. Per kørte på med sædvanlig ildhu ”ska vi ta ud til sidste bro”. Og som sagt så gjort. De interesserede Fik vist steder hvor fisken kunne stå og metoder til at fange den. Det blev dog først da Slivsøen blev fisket tynd at det lykkedes Kaj Olsen at fange en meget flot søørred. På billedet viser den stolte fanger sin fisk.\nVores energiske formand havde igen påtaget sig en del af arbejdet, på trods af ”natarbejde” dagen før. Men jeg fik indtryk af en ret givtig formiddag også for ham.\nTak fordi I gider når I bliver spurgt\nErik Due Olsen, Østergade, Toftlund skriver\nHermed anmeldes fisk fanget 24/10 – 08\nSted Gels å\nLængde 74 cm.\nVægt 5,325 kg.\nLine 0,28 monofil\nVor egen fiskesø\nDet er altid sjovt at fange fisk, men endnu sjovere når de andre ikke gør det.\nSøndag d. 13. Juli ,var jeg ude i Dyringkær for at fiske med min far. Den første time var det kun mig og min far der fiskede, ja og så var der en oppe i den anden ende der også fiskede, men han fangede nu ikke noget. Klokken var langt over ti før der begyndte at komme folk, men så blev de også ved med at komme, til alle de gode pladser var besat, men jeg og min far sad et godt sted med ryggen til vinden, så det var nemt at smide ud. Men så pludselig, begyndte min prop at bevæge sig, men min far var hurtig til at løfte stangen, og så kan I tro der skete noget. Det var jo nok mig der skulle ”fighte fisken”, men for en sikkerheds skyld, fik min far lov. Efter et godt stykke tid (jeg syntes det tog næsten et kvarter), fik vi fisken på land. Det er altså sjovt at fange fisk, men det er nu allersjovest at der ikke var andre der havde fanget.\nEn lille ny lystfisker.\nP.S. Der blev fanget ret mange fisk den søndag, men den første er den I ser den stolte fisker vise frem på billedet.\nHvor er det dejligt, at arrangere noget, der blir så positivt modtaget som vores flyderings"kursus" på Slivsø. Vejret var ikke det allerbedste, men det kunne ikke afholde deltagerne fra at gå til den med krum hals. Resultatet blev da også flere pæne fisk i nettet.\nVi startede kl.06:00 ( jeg synes godt nok det er tidligt) med at rigge til og puste ringene op. Alle deltog og var så ivrige at man skulle passe på ikke at stå i vejen.\nKl. 09:00 havde jeg lovet at spille til guldbryllup, så jeg var først tilbage kl. 10:15, og troede at man var i gang med at pakke sammen, men nej, ikke én på pladsen. Først da klokken nærmede sig halv tolv, begyndte de første at dukke op ude på søen.\nIngen havde særligt travlt med at komme hjem efter at vi havde pakket sammen, snakken gik lystigt og efter hvad jeg har hørt har en af deltagerne allerede købt flydering, selvom det er meningen at de der har deltaget i vore små kurser, kan låne klubbens flyderinge. Vi har 4, så kom bare i gang.\nI forbindelse med Haderslev Kommunes Sommer aktiviteter 2007 for skolebørn i kommunen, afholdt Sønderjysk Sportsfiskerforening, søndag d. 10. August fra Kl. 10-14, fiskekonkurrence i Fuglesøen i Vojens. 13 skolebørn i alderen fra 6 – 18. havde tilmeldt sig\nVejret viste sig fra den mindre gode side, der kom en del regn i dagens løb, men det kunne ikke afholde børnene fra at fiske. Der blev fisket på livet løs og fanget fisk, men der blev også fanget andet såsom plastikposer, grene, træer og buske. Alle hyggede sig og havde en god dag i fiskeriets tegn.\nAlle slags agn blev prøvet og fangsterne udeblev ikke. Martin Laursen fangede den største Brasen på 30cm, en stolt fanger.\nDer var ekstra præmier for flest fanget fisk til Rasmus Hansen der havde fanget 33 fisk. Herefter var der lotteri på tilmeldings nummeret, så det endte med at alle gik der fra med en præmiere.\nStalling I Nørreå\nStalling taget i efteråret 2007 i Nørreåen ved Møjbøl. Fisken er fanget på en mepps 3 spinner (bronze/rød) Mål: 51 cm -1160g - Flere fisk af samme størrelse er spottet på sammme strækning..!!\nHelge M. Bojsen\nLystfiskeriets dag ved Slivsø var pænt besøgt og vejret var godt Nok også lidt for godt til de kære Slivsø-ørreder, men skallerne var til gengæld i humør til at lege med.\nDer var mødt pænt med juniorer op og det var dejligt at se, at der er andre end mænd i deres bedste alder i foreningen. Der blev gået til den det meste af dagen med spinnere, blink, fluer og meget andet godt. Men der kom først rigtig gang i den, da de små kroge blev fundet frem og skallerne måtte stå for skud. Flere af børnene fik fanget deres livs første fisk, så det var en fornøjelse at se.\nDet blev dog en af de garvede lystfiskere, der måtte stå for dagens pæneste fisk. En nydelig Slivsø-ørred kunne ikke stå for Fyrmester Finn Jensen’s velserverede spinner og blev bragt i land fra hans flydering og ind til de måbende børn.\nForeningens flyderinge var også med, så der var mulighed for at få sig en tur under kontrollerede forhold. Der var stort set ingen vind, så forholdene kunne ikke være bedre til en tur på søen.\nFormandens kone havde været så sød at bage kage til alle de fremmødte, så selvom det ikke blev til friskfanget ørred, var der ingen der kørte hjem på tom mave. Os der deltog var enige om, at rammerne var rigtig gode til et arrangement af denne slags, så vi satser på at gentage succesen samme sted næste år.\nFoto: Erik Tveskov\nSå har vi gjort den klar til dig.\nVi 9 klubmedlemmer som holder søen, glæder os til at se dig.\nVi har i klubben et dejligt put and take vand, lige op af Ribe landevej ved 60 km skiltet, så nemmere kan det ikke være.\nSom medlem fisker vi til ½ pris, så foruden at vi støtter klubben, får vi fiskeri til lavpris.\nHvis du en dag skal forbi, burde du unde dig selv at køre ned til søen. Det er ikke uden grund at der hver dag kommer folk fra Haderslev blot for at gå en tur rundt om søen.\nFamilieudflugten kan næsten ikke undgå at blive en succes hvis I tager et par stænger, pølser, brød o.s.v. med til søen. Der er masser af bålsteder med grillriste, hvor man kan hygge sig med familien.\nHvis I bruger lidt tid på det, kan I se store Græskarper, især i den nordlige sø.\nDer bliver sat forskellige fisk ud, dog mest regnbueørreder, men også mere sjældne arter sætter vi ud når vi får mulighed for det.\nDer er 9 af klubbens medlemmer der på skift holder orden, kontrollerer og ikke mindst, nyder at se du gør brug af søen.\nLørdag d. 15.3. var vi tre medlemmer her fra Vojens, der blev enige om at køre sammen til røgekursus i Gram.\nKursuset var tilrettelagt af Jens Hvam, Peter Petersen, og Jens Møller Madsen\nKursuset startede kl.10, med en kort briefing, om dagens program, og derefter gennemgik Peter Petersen de forskellige røgeovne på tavlen, og teknikken i, hvordan man varmrøgede og koldrøgede. Dertil nød vi kaffen med nybagte boller, som Jens Møllers kone havde bagt.\nHerefter gik vi over i garagen, som var blevet ryddet til dagens arrangement, ørrederne, som skulle røges havde ligget i saltlage i 1 døgn, nu blev de lagt tilrette på risten i ovnen, hvor de skulle tørre i ca. tre kvarter, derefter blev de stegt og til sidst røget og da de var færdige havde fiskene et meget flot gyldent skær over sig.\nNu var vi godt sultne og ikke mindst lækkersultne alle sammen og klokken var ca.14. da satte os til borderne og spiste vores nyrøgede ørrede og en del andre lækkerier, som pigerne havde arrangeret til dagens anledning.\nDa vi var godt mætte, gennemgik Jens Hvam hvordan vi koldrøgede fisk og andre ferske kødvare som i forvejen havde lagt i saltlage\nEfter frokosten gik vi over og tørsaltede de resterende fisk, som derefter blev røget og fordelt til deltagerne, så deres familier derhjemme kunne smage produkterne, hvilket efterfølgende skete med stor nydelse.\nHele kursuset kostede kun den lille nette sum af 100 kr. incl. kursushæfte og det gode samvær med ligesindede.\nEn stor tak for et godt arrangement skal lyde til arrangørerne\nFoto: Peter Bohsen Juhl\nMvh. Peter Bohsen Juhl\n19. 01. 2018 3896056 hits siden 15. 12. 2008


Home\tUre\tVind jubilæumsbogen Klarlund – navnet forpligter\nby Nicolai Klingenberg 22. august 2012\nwritten by Nicolai Klingenberg 22. august 2012\nEr du glad for ure? Og smykker? Og fakta om begge dele? Så kan dagens konkurrence velsagtens trække i dig. Klarlund kan nemlig fejre 65 års jubilæum i år, og det fejres med en bogudgivelse. Der er ti eksemplarer af bogen “Klarlund – navnet forpligter” på højkant, og du kan vinde en, hvis du har noget godt på kamerarullen… Og det gælder både mandlige og kvindelige læsere!\nDet her er godt nok en saga om Rolex, der er slået op på – kvinder der ikke måtte have en interesse i ure, bør dog også deltage, da bogen indeholder et stort kapitel om smykker og diamanter.\nBogen kommer fra tryk den 25. oktober i år, men vi sætter skub i konkurrencen allerede nu. Prisen er vanligvis 300 kroner, men er du en af de ti heldige, der sender et foto, som begejstrer “Team Klarlund”, så kan glæde dig over at få tilsendt dit eget eksemplar.\nDen kan gøre dig klogere – og pynte på reolen eller kaffebordet\nDu får nyttig viden om mekanik, forklaringer på carat, spændende ur-historier og nyttig viden om de ædle sten, som har fascineret gennem århundreder.\nHvordan er det nu lige med carat? Og karat?\nDer er selvsagt også fundet plads til Klarlunds historie i bogen – i presseskrivelsen forlyder det, at 2011 blev året, hvor man kunne fremvise den højeste omsætning i virksomhedens historie. Udover smykkeafdelingen, som også har en diamantgraderer ansat, så finder man urmærker såsom Rolex, Panerai, Cartier, Vacheron Constantin, Omega, TAG Heuer og Audemars Piguet – hvis du ikke vidste det.\nMere end seks årtier er samlet i skrivelsen…\nJeg er klar på at deltage i konkurrencen- og vil gerne deltage. Hvad skal jeg gøre?\nDu skal sende et ur- eller smykkefoto, som du selv har taget, til nk@my-pleasure.dk. Det er nemt nok. Og kan du ikke beslutte dig for, hvilket foto, du bedst kan lide, kan du sende tre.\nKonkurrencen løber til og med søndag den 23. september, hvorefter vinderne får besked. Dommerpanelet består af to repræsentanter med fine titler fra Klarlund: Administrerende direktør Stig Andersen og PR Communication Officer Cecilie Hammelev-Wethje.\nInspiration til ur-fotos? Så gerne – herunder to ure.\nEt herligt Audemars Piguet Royal Oak\nOg en klassisk Daytona – i hvidguld\nDer ventes i spænding på fotos af ure, ringe, halskæder, øreringe og andre herlige smykker! Bud modtages til og med den 23. september på e-postadressen nk@my-pleasure.dk\nfotokonkurrenceKlarlundklarlund - navnet forpligter\nKj 29. september 2012 - 23:04\nHvornår bliver vindene offentliggjort?\nnicolaiklingenberg 29. september 2012 - 23:40\nFotos er til vurdering hos Klarlund – venter selv spændt!


Sommercykling med Ældre Sagen | Fjends Folkeblad\nSommercykling med Ældre Sagen\n27. maj 2021, 06:19\nstoholm Ældre Sagen Fjends-Karup arrangerer igen i år sommercykling gennem juni, juli og august måneder.\nStarten går onsdag den 2. juni klokken 9, hvor man som altid mødes på parkeringspladsen bag Kornblomsten i Stoholm.\nCykelturene vil gå forskellige steder hen og vil også i løbet af sommeren øge distancen til 25-30 kilometer, men første tur bliver kun på 16 kilometer og vil gå fra Stoholm over Mønsted, Sparkær og retur. Eller også den anden vej rundt.\n- Det afhænger lidt af vindretningen, for jeg plejer at planlægge, så vi har modvind ud og medvind hjem. Det er især af hensyn til os på manuelle cykler, for der er efterhånden også en del el-cykler med, og for dem betyder det knap så meget, siger Ruth Pedersen fra Ældre Sagen.\nDet er hos hende, man kan tilmelde sig på 30 33 43 89 eller rpe@outlook.dk, men selv om hun har en deltagerliste, er det ikke sådan, at hun står og krydser af, hvem der møder op, og hvem der ikke gør.\n- Det er lige så meget for at kunne komme i kontakt med dem, hvis vi for eksempel skulle blive nødt til at aflyse, selv om det aldrig er sket endnu. Den dag med det suverænt dårligste vejr sidste år, gik turen til Romlund, og det blæste vist 12 sekundmeter og styrtregnede hele vejen. Men det forhindrede ikke nogen i at deltage, siger Ruth Pedersen.\nDet er nu fjerde år, at Ældre Sagen Fjends-Karup hver onsdag sommeren igennem pumper cyklen, og sidste år havde Ruth Pedersen & Co. typisk en halv snes stykker med på tur ud af en trup på 16-17 mere eller mindre faste deltagere.\nMen det tal kunne meget vel stige, for Ruth Pedersen har talt med flere nye, der har meldt deres ankomst til fællesskabet.\n- Det handler jo hovedsageligt om det sociale. At folk kommer ud af deres små huse og får noget motion og noget frisk luft. Og så holder vi selvfølgelig også kaffepause undervejs, hvor vi nyder, hvad vi selv har medbragt, siger hun.


HLG, hvad er det, fordele og hvordan man ser dette tv-format\nI et par dage har vi fortalt dig, hvad de forskellige HDR-formater består af. Vi har talt om HDR10, den standard, som vi finder på alle enheder. Vi har også talt om Dolby Vision, som i stigende grad er til stede. Og i går fortalte vi dig, hvad Technicolor er, en europæisk standard, der naturligvis søger at optimere billedet. I dag er det HLG's tur, HDR-standarden for tv-udsendelser .\nHvad er HLG?\nSom vi har set, er de forskellige HDR-formater til stede både på UHD Blu-Ray optiske diske og i streamingtjenester. Men hvad med tv-udsendelser?\nDet er her, HLG kommer ind. Den hybride Log Gamma (HLG) standard til formål at bringe HDR til live-tv-udsendelser . Det er et projekt, der udvikles af BBC-tv-netværk i Storbritannien og NHK i Japan. I øjeblikket er det et system under udvikling med målet sat ved OL i Tokyo 2020.\nMen hvorfor er en særlig standard nødvendig? Ifølge BBC-teknikere er den nuværende HDR-teknologi meget følsom over for interferens og tab af forbindelse . Og det er ikke underligt, for både HDR10 og Dolby Vision bruger metadata til at fortælle tv, hvordan billedet skal vises. Dette system kan bruges til forberedt indhold såsom film eller serier, men ikke til live-udsendelser.\nDerfor begyndte det at udvikle systemet HLG, der kombinerer standardbilleder med dynamisk rækkevidde og billeder med højt dynamisk område til et enkelt videosignal . Dette afspilles som SDR på normale skærme og som HDR på HLG-kompatible skærme.\nVi ser et godt eksempel på, hvad HLG er i stand til at gøre i udsendelsen af en fodboldkamp, hvor vi har områder af marken med sol og områder med skygge. HDR-systemet er i stand til at vise maksimal detalje i begge områder .\nHvordan kan jeg se HLG?\nAt HLG-systemet blander SDR-signalet med HDR-signalet betyder ikke, at vi ikke har brug for et kompatibelt udstyr til at gengive det. For at se billederne i HLG-format har vi brug for et kompatibelt tv .\nHeldigvis har de fleste producenter, inklusive LG, bekræftet, at deres fjernsyn er kompatible med HLG . Og ikke kun de nyere modeller, men 2017-modellerne og endda nogle 2016-modeller takket være en firmwareopdatering.\nNogle projektorer inkluderer også dette system, især avancerede modeller. Selv Android TV vil indarbejde HLG i sin version 7.0 .\nHvilket indhold er tilgængeligt på HLG?\nHLG-systemet er beregnet til jordbaserede, kabel- og satellit-tv-udsendelser. Alligevel har vi stadig intet indhold i dette system .\nIndtil for nylig var der kun få tests sendt på tech messer og pressebegivenheder. På den anden side udsendte BBC i december 2016 et fire minutters klip af Planet Earth II i 4K og HLG .\nI december 2017 udgav BBC alle syv episoder af Blue Planet II i 4K og HLG på sin iPlayer-tjeneste . Imidlertid varede dette indhold kun 30 dage på platformen.\nMed hensyn til det spanske marked annoncerede Mediapro sin hensigt om at udsende den spanske fodboldliga på HLG . På den anden side har Google sikret, at YouTube HDR-videoer understøtter HLG-kodning. Selv nogle satellit-tv-udbydere som Sky eller Eutelsat vil have nogle kanaler dedikeret til HLG.\nUden tvivl er meget for HLG-systemet normale emissioner fra alle lande . Endnu mere, hvis vi taler om offentlig tv. Muligvis har mange af os skiftet fjernsyn, når dette ankommer.\nSå hvis du har et par år gammelt tv, skal du ikke bekymre dig om, at de ikke har HLG-formatet. Men hvis vi skal købe et nyt tv, ville det være interessant at sikre, at det inkluderer HLG-format , selvom det er gennem en softwareopdatering.


Lovligt andre steder – men ikke i Svendborg | Svendborgs NetAvis\naf Frede Jakobsen d. mar 1, 2011 9 kommentarer\nKommuner dækker efterlønsbidrag og fagforeningskontingent\nJane Nielsen kunne ikke få dækket udgifter til efterlønsbidrag og fagforeningskontingent.\nI hvert fald 25 kommuner gør det, som Svendborg Kommune ikke gør – og ikke vil: Dækker udgifterne til efterlønsbidrag for folk på kontanthjælp. Og endnu flere gør det, som Svendborg heller ikke gør. Og heller ikke vil. Dækker udgiften til fagforeningskontingent for folk på kontanthjælp.\nI en række artikler har Svendborgs NetAvis afdækket Svendborg Kommunes politik på området. Kommunens Borgerservice har konsekvent karakteriseret kontanthjælpsmodtageres udgifter til efterlønsbidrag og fagforeningskontingent som unødvendige. I et konkret tilfælde betød det, at en sygemeldt borger, Jane Nielsen, efter at være sendt på kontanthjælp, kun havde 45 kroner at leve for om dagen. Hun insisterede nemlig på fortsat at betale til efterlønnen og fortsat betale kontingent til sin fagforening. Men ifølge Borgerservice kunne hun bare lade være med at betale disse ”unødvendige udgifter” og på den måde sikre sig flere penge at leve for.\nSocialdemokraternes Grete Schødts forsvarede i lang tid kommunens afvisning af at anerkende de to udgifter som nødvendige. Fordi, sagde hun, at sådan var loven. Men det ændrede sig, da beskæftigelsesminister Inger Støjberg (V) i Folketinget på et spørgsmål fra Enhedslistens Line Barfod gjorde klart, at det er op til kommunerne selv at afgøre, om man vil betragte de to udgifter som nødvendige, når man vurderer situationen for folk på kontanthjælp.\nBeskæftigelsesministerens svar fik Enhedslistens Jesper Kiel til at tage sagen op i Svendborg Byråd. I byrådet var løsgængeren, den tidligere SF’er Masoum Moradi den mest energiske modstander af at ændre på kommunens praksis. Han mente at kunne fastslå, at beskæftigelsesministerens svar var i direkte modstrid med loven. Sammen med de borgerlige sikrede han lige præcis et flertal imod at bede kommunens Erhvervsudvalg tage sagen op på ny. Og sammen med tværsocialisten Arne Ebsen og de borgerlige nedstemte han derefter et forslag om rent faktisk at ændre praksis på området – og fremover anerkende de to udgifter som nødvendige udgifter. Også for folk på kontanthjælp.\nNu viser det sig, at mindst 25 kommuner rent faktisk anerkender udgiften til efterløn som en nødvendig udgift for folk på kontanthjælp. Det viser en undersøgelse, som Fagbladet 3F har foretaget. Undersøgelsen viser også, at mindst 35 kommuner betragter kontingent til fagforening som en nødvendig udgift for folk på kontanthjælp.\nFagbladet 3F har spurgt alle landets 98 kommuner. 60 kommuner har svaret. Og svarene viser, at 25 kommuner dækker efterlønsbidrag. 23 kommuner gør det ikke. 10 kommuner vurderer i hvert enkelt tilfælde. To kommuner har ikke svaret på dette spørgsmål.\nUndersøgelsen viser også, at 35 kommuner dækker udgiften til fagforeningskontingent. 16 kommuner dækker ikke denne udgift. Otte kommuner svarer, at de laver en konkret vurdering i hver enkelt sag. Én kommune har ikke svaret på spørgsmålet.\nDet spørgsmålet fra Fagbladet 3F, som kommunerne har svaret på, lyder sådan: “Anerkender kommunen kontanthjælpsmodtageres udgifter til fagforeningskontingent og efterlønsbidrag som nødvendige udgifter og tager det med i beregningen af kontanthjælpsmodtageres rådighedsbeløb, så de får udgifterne til de to poster dækket”.\nFagbladet 3F nævner konkret to kommuner, som har forskellig praksis på området. I Lemvig Kommune dækker man de to udgifter – ”Vi anerkender de to udgifter som gode investeringer i fremtiden”, siger kommunens jobcenterchef, Jan Pedersen, til Fagbladet 3F. Lemvig Kommunes borgmester er Venstre-mand.\nFredensborg Kommune dækker derimod ikke udgifterne til efterlønsbidrag og fagforeningskontingent. Fredensborg Kommunes borgmester er socialdemokrat.\nForrige nyhedSvendborgs NetAvis fylder 1 år i dag Næste nyhedEn herlig gang sigøjnerjazz på Hansted