Slagtebutikken - Landsbyhistorier\nLaurits Jørgensen , som boede på de gl. hjem, kom tit hen til os for at hente vare til hjemmet, men når han skulle over vejen skulle vi gerne hjælpe ham over, for han så ikke så godt påstod han, men det var pudsigt nok at hvis ølmanden fra Carlsminde kom kørende oppe fra brugsen det kunne han godt se, for så skulle han skynde sig over til købmanden for at få en bajer sammen med ham.\nDer var ingen som Laurits der kunne drikke en bajer så hurtigt som ham, engang han stod inde ved Johannes købmand, kom der en rejsende som godt ville gi’ en øl, det sagde Laurits tak til, men inden den rejsende havde fået sin trukket op, sagde Laurits farvel og tak da havde han drukket sin.\nDer kom også en af de gl. fra hjemmet og fik den kaffe vi havde levnet fra dagen før, han blev kaldt Magge, han havde en sodavandsflaske med patentprop som kaffen blev hældt på, når han så kom hjem lagde han den på radiatoren så den kunne holde sig varm. Magge var søn af proprietær Andersen på Henriettelyst i Nederby.\nMejeribestyrer Osvald Andersens kone Anna kom også og handlede i forretningen, men hun havde den dårlige vane at hun kom op igennem vores have og gik ind af bagdøren og ud pølsemageriet, det var der nogle af kunderne som ikke kunne tage, de mente hun gik og gramsede på varerne. Anna var en stor dame og ikke særlig køn, når hun gik igennem haven på vej hjem, stod Karen i barnevognen for at skulle sove. Når Anna gik forbi kikkede hun ned i vognen til Karen med det resultat at Karen stak i et vræl.\nAnna spurgte far om hun måtte tage noget persille når hun gik hjem det måtte hun da gerne og vi kunne ikke lade være med at grine for vi havde lige set at buster havde stået og lettet ben på persillen.\nSom pålæg lavede vi kogt oksebryst, det var der en Arkitekt Kyed fra Odense, han havde et sommerhus i Skaboshuse, der godt kunne li, når han kom ind i butikken råbte han højt, selv om der var flere kunder, hvordan har fruens bryst det i dag.\nOm sommeren boede der mange Odenseanere på Drejet i Nordenhuse,, hvor mange af dem handlede hos os, de flyttede gerne i deres sommerhus til påske, under krigen, hvor man ikke kunne køre i bil, måtte mændene, som skulle på arbejde i Odense, cykle til Hjulby Station for at tage toget. Her på Drejet boede fru Risgård Mortensen som var en ret vanskelig kunde at handle med, en gang far syntes at hun havde været noget urimelig, smed far hende ud af butikken, men hun mødte op næste sommer og spurgte om de skulle handle sammen, det kan vi godt sagde far hvis du kan opføre dig ordentligt.\nVare som blev lavet i Pølsemagerriet\nVi lavede omkring 40 rygeoste om dagen, de fleste blev sendt til Nyborg, den valle som kom fra ostene tik Marius Nielsen i skovgyden til sine grise, det betalte han med en festlig aften hvor far og Marius diskuterede politik, de var ofte meget uenige så der blev af og til råbt meget højt, de råbte så højt at Poul og jeg vågnede ved det, men inden Marius og Annine gik hjem var de lige gode venner igen.\nDet værste ved at lave rygeoste var rengøringen af skåle og klude, i skålene var der 6 huller som hver dag skulle renses. Den mælk vi skulle bruge kom Jens mælkemand med den blev hældt op i en balje, når den så havde en bestemt temperatur blev der tilsat osteløbe som er udvundet af kalvemaver. Om eftermiddagen begyndte man at komme ostemassen op i skålene, næste morgen blev de røget, til det brugte man havrehalm det gav ostene en fin gylden kulør, skålene som vi brugte købte vi ved en pottemager i Nyborg de kostede 50 øre stykket. Mange år efter så jeg de samme skåle i en butik i Nyborg men da kostede de 250 kr. stykket.\nVi lavede også spegepølser, de blev lavet af kalve og grisekød, når kødet var skåret i passende stykker blev det ansaltet hvorefter det stod i kølrum til næste dag, der kom rød farve i, det blev hakket derefter over i en hurtighakker, hvor der kom frosset spæk i, nu skulle man passe på at kødet ikke blev varmt når man kørte det i hurtighakkeren så ville pølsen blive blød så den ikke var til at skære, farsen blev stoppet i tarm hvorefter de blev saltet i ca.8 dage, de blev hængt til tørring herfra kom de i røgovnen, hvor de skulle hænge højt oppe for ikke få det for varmt.\nVi røg også flæsk og pølser for dem som slagtede selv, jeg kan huske engang vi havde hele ovnen fyldt med flæsk, var far gået ned i kælderen for at tænde op i ovnen, gik der ild i den, far var heldigvis hurtig til at smække døren i så ilden ikke kunne få luft, men han fik en stikflamme ud i hovedet, så han fik svidt øjenbrynene og det forreste af håret, det værste var at alt flæsket, som hang i ovnen, lå nede i bunden af ovnen. Næste dag var vi nødt til at få dem der havde flæsk til røgning, om at komme så vi kunne få det fordelt på bedste måde, men det gik heldig hvis uden problemer.\nVi måtte ikke ryge noget som ikke var stemplet, så det var spændene når dyrlægen kom, engang han kom og holdt uden for butikken, varede det noget inden han kom ind, han skulle lige have sin hvide kittel på, så jeg for ned i kælderen og fik det der ikke var stemplet gemt inde på Ejnars værelse, Dyrlægen må have haft mistanke om at vi havde noget, for Edith så at han lå og kiggede ind af kældervinduet til Ejnars værelse.\nI 1951 fik far besked på at de lokaler vi havde i kælderen ikke kunne godkendes af veterinærmyndighederne da der var for lavt til loftet. For at vi kunne få lavet pølsemageri i forbindelse med butikken skulle vi udvide ind mod naboen.\nFar snakkede med vores nabo Mathilde om vi kunne købe et stykke jord af hende, det vilde hun godt sælge hvis far klarede udgifterne. Tømmermester Johannes Pedersen Korkendrup lavede en tegning over bygningen som skulle godkendes af dyrlæge Nissen, han var en meget vanskelig herre at danse med, han hang sig så mange ting som far syntes var helt urimeligt, min bror som var ansat i socialministeriet undersøgte om at al det der blev forlangt dog kunne være rigtig, så det endte med at far sendte en sagfører på Nissen, han blev meget fornærmet, men da han opdagede at far ikke var sådan at rende om hjørner med var det ligesom det hele gik noget lettere.\nI 1948 mente far vi skulle starte en kødtur, vi købte en bil med lad hvorpå der kunne sættes kasse som blev indrettet med hylder der blev også plads til en vægt som kun kunne veje op til et kilo, og til de større stykker havde jeg en bismer.\nDer skulle også være noget til at skære kødet ud på, til det havde jeg en huggeblok som hang bag på bilen.\nDet var Torsdag jeg kørte turen, jeg kørte i Hjulby, Rejstrup, Nordenhuse og Skalkendrup. Det var et stort arbejde at fylde vognen op, jeg skulle jo gerne have så meget forskelligt med så der var noget at vælge i mellem. Det var godt nok en lang tur, nogle gange kom jeg ikke hjem før ud på aftenen, der gik nogen tid med snak, særlig i Rejstrup ved Ingrid og Johs, hvor jeg gerne kom når de skulle til at drikke kaffe.\nHerfra skulle jeg ind til Edel og Bernhard og det passede også til kaffetid. Bernhard kunne godt finde på at drille, jeg så engang i bakspejlet at han løftede min blok af, men jeg lod som ingen ting, så då jeg holdt inde ved naboen, så jeg han kom og hængte blokken på medens jeg stod inde i stuen.\nJeg var kørt ind til Dagmar Madsen i Skabohuse for at handle med hende, hun kom ud til vognen, da jeg lukkede lågen op var der noget der bevægede sig i mellem kødet, Dagmar nåede heldigvis ikke at se det, for det var en mus.\nJeg handlede også med en ældre dame, som blev kaldt jomfru Marie, hun passede godt på sine penge, sedlerne lagde hun i nummerorden i sin salmebog, hun var ikke fedtet med drikkepenge. Jeg husker engang hvor hun gav mig 100 kr. som jeg skulle give Bent murer så han kunne købe ind til jul. Hun gik i kirke hver søndag og hun kunne godt nå både Aunslev, Bovense og Hjulby kirke, selv om hun gik. Hun faldt engang og brækkede sit ben, men hun ville skam ikke på sygehuset for der var ikke nogen der måtte røre ved hende, når jeg kom og skulle handle med hende, havde hun 2 taburetter hvor hun flyttede fra den ene til den anden på den måde kom hun rundt i huset, mærkværdigvis kom hun til at gå normalt igen.\nDet sidste sted på turen var Mosegården det var gerne omkring 19/30, jeg kom engang da de sad og spillede kort, de spurgte om jeg ikke vilde være med, det kunne da være meget sjovt så tiden den løb, da jeg kom hjem havde de meget ondt af mig for det jeg kom så sent, indtil de fik at vide hvad jeg havde lavet.\nTags: Aunslev, Pølsemageri\nFester i Aunslev Forsamlingshus Karl på Onkelsminde


Syddansk Universitet. Publication date: Link to publication - PDF Gratis download\nDownload "Syddansk Universitet. Publication date: 2015. Link to publication"\n1 Syddansk Universitet National klinisk retningslinje for ikke-kirurgisk behandling af nyopstået rodpåvirkning i nakken Kjær, Per; Junker, Karsten; Kongsted, Alice; Schiøttz-Christensen, Berit; Møller, Christian; Ris Hansen, Inge; Hartvigsen, Jan; Nørregaard, Jesper; Valentin Hansen, Lars; Jensen, Martin Bach; Melbye, Martin Publication date: 2015 Link to publication Citation for pulished version (APA): Kjær, P., Junker, K., Kongsted, A., Schiøttz-Christensen, B., Møller, C., Ris Hansen, I.,... Melbye, M. (2015). National klinisk retningslinje for ikke-kirurgisk behandling af nyopstået rodpåvirkning i nakken. General rights Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights. Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research. You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal? Take down policy If you believe that this document breaches copyright please contact us providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim. Download date: 10. Nov. 2015\n2 NATIONAL KLINISK RETNINGSLINJE FOR IKKE-KIRURGISK BEHANDLING AF NYOPSTÅET RODPÅVIRKNING I NAKKEN MED UDSTRÅLENDE SYMPTOMER TIL ARMEN (CERVIKAL RADIKULOPATI) 2015\n3 Titel: National Klinisk Retningslinje for ikke-kirurgisk behandling af nyopstået rodpåvirkning i nakken med udstrålende symptomer til armen (cervikal radikulopati) Sundhedsstyrelsen, Publikationen kan frit refereres med tydelig kildeangivelse. Sundhedsstyrelsen Axel Heides Gade København S URL: Sprog: Dansk Version 1.0 Versionsdato: 20. maj 2015 Format: PDF Udgivet af Sundhedsstyrelsen, Maj Elektronisk ISBN: / 64\n4 Indhold Centrale budskaber 7 Information og vejledning 7 Medicin 7 Aktive behandlinger 7 Passive behandlinger 7 1 Indledning Formål Afgrænsning af patientgruppe Målgruppe/brugere Emneafgrænsning Patientperspektivet Juridiske forhold 9 2 Patientuddannelse Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende patientuddannelse Rationale for anbefaling 11 3 Vejledt individualiseret motion Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende individualiseret motion Rationale for anbefaling 13 4 Medicinsk behandling Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende medicinsk behandling Rationale for anbefaling 15 5 Træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Summary of Findings-tabel Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende stabilitetstræning Rationale for anbefaling 19 3 / 64\n5 6 Mekanisk Diagnostik og Terapi (MDT, retningsspecifikke øvelser) Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende MDT Rationale for anbefaling 21 7 Ledmobiliserende teknikker Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Summary of Findings-tabel Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende ledmobiliserende teknikker Rationale for anbefaling 25 8 Traktion Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Summary of Findings-tabel Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende traktion Rationale for anbefaling 30 9 Massage Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende massage Rationale for anbefaling Akupunktur Fokuseret spørgsmål Anbefaling Praktiske råd og særlige patientovervejelser Baggrund for valg af spørgsmål Litteratur Gennemgang af evidensen Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende akupunktur Rationale for anbefaling 35 Referenceliste Bilag 41 Bilag 1: Baggrund 42 Bilag 2: Implementering 43 Bilag 3: Monitorering 45 4 / 64\n6 Bilag 4: Opdatering og videre forskning 46 Bilag 5: Beskrivelse af anvendt metode 47 Bilag 6: Fokuserede spørgsmål 48 Bilag 7: Beskrivelse af anbefalingernes styrke og implikationer 54 Bilag 8: Søgebeskrivelse, inkl. flow chart 57 Bilag 9: Evidensvurderinger 60 Bilag 10: Arbejdsgruppen og referencegruppen 61 Bilag 11: Forkortelser og begreber 64 5 / 64\n7 EVIDENSENS KVALITET DE FIRE NIVEAUER Den anvendte graduering af evidensens kvalitet og anbefalingsstyrke baserer sig på GRADE (Grading of Recommendations Assessment, Development and Evaluation). Se også: og bilag 7 og 9. Høj () Vi er meget sikre på, at den sande effekt ligger tæt på den estimerede effekt. Moderat ( ) Vi er moderat sikre på den estimerede effekt. Den sande effekt ligger sandsynligvis tæt på denne, men der er en mulighed for, at den er væsentligt anderledes. Lav ( ) Vi har begrænset tiltro til den estimerede effekt. Den sande effekt kan være væsentligt anderledes end den estimerede effekt. Meget lav ( ) Vi har meget ringe tiltro til den estimerede effekt. Den sande effekt vil sandsynligvis være væsentligt anderledes end den estimerede effekt. ANBEFALINGENS STYRKE Stærk anbefaling for Sundhedsstyrelsen anvender en stærk anbefaling for, når de samlede fordele ved interventionen vurderes at være klart større end ulemperne. Svag/betinget anbefaling for Sundhedsstyrelsen anvender en svag/betinget anbefaling for interventionen, når vi vurderer, at fordelene ved interventionen er større end ulemperne, eller den tilgængelige evidens ikke kan udelukke en væsentlig fordel ved interventionen, samtidig med at det vurderes, at skadevirkningerne er få eller fraværende. Svag/betinget anbefaling imod Sundhedsstyrelsen anvender en svag/betinget anbefaling imod interventionen, når der er evidens af høj kvalitet, der viser, at de samlede ulemper ved interventionen er klart større end fordelene. Vi vil også anvende en stærk anbefaling imod, når gennemgangen af evidensen viser, at en intervention med stor sikkerhed er nytteløs. Anvendes også når det vurderes, at patienternes præferencer varierer. Stærk anbefaling imod Sundhedsstyrelsen anvender en stærk anbefaling imod, når der er evidens af høj kvalitet, der viser, at de samlede ulemper ved interventionen er klart større end fordelene. Vi vil også anvende en stærk anbefaling imod, når gennemgangen af evidensen viser, at en intervention med stor sikkerhed er nyttesløs. God praksis God praksis, som bygger på faglig konsensus blandt medlemmerne af arbejdsgruppen, der har udarbejdet den kliniske retningslinje. Anbefalingen kan være enten for eller imod interventionen. En anbefaling om god praksis anvendes, når der ikke foreligger relevant evidens. Derfor er denne type anbefaling svagere end de evidensbaserede anbefalinger, uanset om de er stærke eller svage. For en uddybende beskrivelse se bilag 7. 6 / 64\n8 Centrale budskaber Information og vejledning Det er god praksis at tilbyde patientuddannelse til patienter med nyopstået cervikal radikulopati. Patientuddannelsen bør omfatte information om prognose og smertemekanismer samt individualiseret vejledning om hensigtsmæssig adfærd og smertehåndtering Det er god praksis at vejlede patienter med nyopstået cervikal radikulopati om individuelt tilpasset fysisk aktivitet og generel træning. Medicin Det er god praksis enten at anvende tramadol eller NSAID til kortvarig behandling af smerter hos patienter med nyopstået cervikal radikulopati som supplement, hvor paracetamol ikke har haft tilstrækkelig effekt. Valget træffes under hensyntagen til skadevirkninger og patientpræferencer. Aktive behandlinger Overvej at tilbyde træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling ( ) Det er god praksis at overveje behandling med Mekanisk Diagnostik og Terapi (MDT, retningsspecifikke øvelser) til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling Passive behandlinger Overvej at tilbyde ledmobiliserende teknikker til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling ( ) Overvej at tilbyde cervikal traktion til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling ( ) Det er ikke god praksis rutinemæssigt at tilbyde massage til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling Det er ikke god praksis rutinemæssigt at tilbyde akupunktur til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling 7 / 64\n9 1 Indledning 1.1 Formål Den nationale kliniske retningslinje for ikke-kirurgisk behandling af nyopstået rodpåvirkning i nakken med udstrålende symptomer til armen af op til 3 måneders varighed (cervikal radikulopati) skal fremme en evidensbaseret indsats af ensartet høj kvalitet på tværs af landet, medvirke til hensigtsmæssige patientforløb og vidensdeling på tværs af sektorer og faggrupper samt prioritering i sundhedsvæsenet. 1.2 Afgrænsning af patientgruppe Fokus for denne nationale kliniske retningslinje er voksne patienter (over 18 år) med nyopståede (mindre end 3 måneders varighed) kliniske tegn på cervikal radikulopati forårsaget af cervikal diskusprolaps og/eller degenerative forandringer i nakken. Dermed omfattes ikke radikulopati forårsaget af cancer, infektioner, traumer, kredsløbsinsufficiens, osteoporose eller armsmerter, der ikke stammer fra forandringer i cervikal columna. Der er ikke skelnet mellem cervikal radikulopati forårsaget af diskusprolaps og andre degenerative tilstande, da behandling oftest iværksættes uden foreliggende billeddiagnostik. Retningslinjen omfatter ikke patienter med symptomer af længere varighed (over tre måneder). 1.3 Målgruppe/brugere Målgruppen for denne retningslinje er speciallæger i almen medicin, fysioterapeuter, kiropraktorer, speciallæger i reumatologi, speciallæger i neurologi og rygkirurger. Øvrigt sundhedspersonale, som i den kliniske hverdag medvirker til behandling af patienter med cervikal radikulopati som f.eks. sygeplejersker, radiografer og radiologer kan også drage nytte af denne retningslinje. 1.4 Emneafgrænsning Denne retningslinje bygger på systematiske litteratursøgninger samt en standardiseret kvalitetsvurdering og sammenfatning af evidensen og kommer med anbefalinger vedrørende ni ikke-kirurgiske interventioner til patienter med nylig opstået cervikal radikulopati. Interventionerne er valgt med baggrund i arbejdsgruppens kliniske erfaringer som værende repræsentative for de mest udbredte behandlingsformer til patienter med nylig opstået cervikal radikulopati. De valgte interventioner omhandler information og vejledning, farmakologisk behandling samt aktive og passive behandlingsformer. De farmakologiske behandlinger omfatter Tramadol og NSAID. Ved aktiv behandling er der tale om, at patienten selv er ansvarlig for at gennemføre øvelser/træning, mens der ved passiv behandling forstås interventioner, der udføres af en behandler. De aktive behandlinger omfatter information og vejledning, individualiseret motion, træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken samt Mekanisk Diagnostik og Terapi (MDT, retningsspecifikke øvelser). Passive behandlinger omfatter her ledmobilisering, massage, akupunktur og cervikal traktion. Ved undersøgelse af evidensen for de ni interventioner, har Sundhedsstyrelsen kun medtaget studier, hvor interventionen bliver givet som tillæg til en anden behandling, idet arbejdsgruppen vurderede, at alle patienter vil modtage en form for be- 8 / 64\n10 handling af deres smerter. Denne anden behandling er defineret som den behandling, der sammenlignes med i studierne. Den sammenlignende behandling er dermed ikke nøje defineret på forhånd, da en sparsom evidens og få studier blev forventet i nogle af de fokuserede spørgsmål. Sundhedsstyrelsen har således kun inddraget evidens, som kunne fortælle om yderligere effekt i forhold til den anden behandling, som blev sammenlignet med. I de fokuserede spørgsmål blev denne anden behandling initialt kaldt basisbehandling, men for at undgå forvirring er ordet basisbehandling blevet udskiftet med ordlyden i tillæg til anden behandling. Denne nationale kliniske retningslinje omfatter ikke diagnostik, da der trods diskussion af diagnostiske kriterier var enighed om, at patientgruppen rent klinisk kan identificeres, og at behovet for billeddiagnostisk og anden udredning varierer fra patient til patient. 1.5 Patientperspektivet De for retningslinjen relevante patientforeninger har været inviteret til den nedsatte referencegruppe, og de har haft mulighed for at afgive høringssvar til udkastet til den færdige retningslinje. Se medlemmerne af referencegruppen, listen af høringsparter samt peer reviewere i Bilag Juridiske forhold Sundhedsstyrelsens nationale kliniske retningslinjer er systematisk udarbejdede udsagn med inddragelse af relevant sagkundskab. Nationale kliniske retningslinjer kan bruges af fagpersoner, når de skal træffe beslutninger om passende og god klinisk sundhedsfaglig ydelse i specifikke situationer. De nationale kliniske retningslinjer er offentligt tilgængelige, og patienter kan også orientere sig i retningslinjerne. Nationale kliniske retningslinjer klassificeres som faglig rådgivning, hvilket indebærer, at Sundhedsstyrelsen anbefaler relevante fagpersoner at følge retningslinjerne. De nationale kliniske retningslinjer er ikke juridisk bindende, og det vil altid være det faglige skøn i den konkrete kliniske situation, der er afgørende for beslutningen om passende og korrekt sundhedsfaglig ydelse. Der er ingen garanti for et succesfuldt behandlingsresultat, selvom sundhedspersoner følger anbefalingerne. I visse tilfælde kan en behandlingsmetode med lavere evidensstyrke være at foretrække, fordi den passer bedre til patientens situation. Sundhedspersoner skal generelt inddrage patienten, når de vælger behandling. 9 / 64\n11 2 Patientuddannelse 2.1 Fokuseret spørgsmål Bør patienter med cervikal radikulopati tilbydes patientuddannelse i tillæg til anden behandling? 2.2 Anbefaling Det er god praksis at tilbyde patientuddannelse til patienter med nyopstået cervikal radikulopati. Patientuddannelsen bør omfatte information om prognose og smertemekanismer samt individualiseret vejledning om hensigtsmæssig adfærd og smertehåndtering. 2.3 Praktiske råd og særlige patientovervejelser Der bør lægges vægt på, at patienten så tidligt som muligt i forløbet kender prognosen og forstår smertemekanismerne ved cervikal radikulopati samt gives individuel vejledning i hensigtsmæssige strategier i forhold til smertehåndtering. Det er vigtigt, at information om prognose gives på en måde, der er tryghedsskabende frem for at medvirke til at inducere frygt hos patienten. Patientuddannelse kræver stor faglig viden af den, der skal vejlede og en god forståelse for den enkelte patients læringsevner og behov. Samtidig bør der tages hensyn til, at forløbet i de fleste tilfælde er benignt, og at belastning og aktiviteter gradvist kan øges efterhånden som smerten aftager. 2.4 Baggrund for valg af spørgsmål I denne retningslinje defineres patientuddannelse som individualiseret information om anatomiske og fysiologiske baggrunde for cervikal radikulopati, smertemekanismer, prognose, og vejledning om aktivitet for derved i højere grad at kunne håndtere egen situation. Patientuddannelsen har til formål at styrke patientens viden om cervikal radikulopati og dermed skabe grundlag for størst mulig handlefrihed. Indenfor behandling af kroniske smertesyndromer er patientundervisning et anvendt redskab, der bl.a. understøtter bedre aktivitetsniveau (1). Ved akut piskesmæld ser patientuddannelse ud til at være effektivt (1), mens resultater af patientuddannelse ved forskellige typer af nakkesmerter er modstridende (2,3). Det er arbejdsgruppens opfattelse, at uddannelse i en eller anden form indgår i håndteringen af patienter med cervikal radikulopati både i primær- og sekundærsektor, men at indholdet er meget varierende og ustruktureret. Derfor vil det være gavnligt at vide, hvorvidt patientuddannelse fører til hurtigere smertelindring og forbedret funktionsniveau blandt patienter med akut opstået cervikal radikulopati. 2.5 Litteratur Der blev ikke fundet studier, som kunne inkluderes, og som understøtter en effekt af patientuddannelse hos patienter med cervikal radikulopati. Detaljerede resultater 10 / 64\n12 af litteratursøgningerne fremgår af Bilag 8. Kvalitetsvurderinger af litteraturen kan ses i Bilag Gennemgang af evidensen Der blev ikke fundet studier på området, der opfyldte kriterierne for at blive medtaget i denne retningslinje, hvorfor god praksis anbefalingen baserer sig på klinisk erfaring i arbejdsgruppen og til dels indirekte evidens fra tre oversigtsartikler vedrørende nakkesmerter generelt (1-3). Disse studier viste, at effekten af tidlig undervisning på smerte, aktivitetsniveau, smerte- og stresshåndtering sandsynligvis er kortvarig og forfatterne efterlyser evidensbaserede vejledninger, der understøtter fortsat læring og erkendelse i forhold til aktuelle smerteforløb og eventuelle recidiver. 2.7 Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende patientuddannelse Kvaliteten af evidensen Balancen mellem gavnlige og skadelige effekter Der blev ikke fundet studier, der kunne inkluderes. Det er arbejdsgruppens erfaring, at patientuddannelse øger patientens viden og dermed grundlag for at handle, ligesom information kan medvirke til at reducere unødig frygt. Den reduktion af frygt, der muligvis opnås ved patientuddannelse, kan nedsætte frygt for bevægelse og aktivitet og således understøtte anbefalingen om individualiseret motion. Der er sandsynligvis ikke skadelige effekter af uddannelsen, hvis informationen er forståelig og afdramatiserende. Værdier og præferencer Langt de fleste patienter udtrykker forventning om og behov for klar og tydelig information om årsag, prognose og handlemuligheder. Andre overvejelser 2.8 Rationale for anbefaling Til trods for, at der ikke fandtes studier, der underbygger en gavnlig effekt, vurderer Sundhedsstyrelsen, at patientuddannelse til patienter med nyopstået cervikal radikulopati øger patientens forståelse af smerterne, og at patienten derved potentielt kan opnå gavnlige effekter, ligesom interventionen ønskes af patienter. Derfor er der formuleret en god praksis anbefaling for at informere patienter om sygdoms- og smertemekanismer, prognose samt vejlede dem om smertehåndtering. 11 / 64\n13 3 Vejledt individualiseret motion 3.1 Fokuseret spørgsmål Bør patienter med cervikal radikulopati tilbydes vejledt individualiseret motion i tillæg til anden behandling? 3.2 Anbefaling Det er god praksis at vejlede patienter med nyopstået cervikal radikulopati om individuelt tilpasset fysisk aktivitet og generel træning. 3.3 Praktiske råd og særlige patientovervejelser Patienter med cervikal radikulopati bør følge Sundhedsstyrelsens generelle anbefalinger om fysisk aktivitet til voksne (4). Der er ikke grund til at ophøre med vanlig fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet og generel træning kan for eksempel bestå af øvelser, som ikke belaster nakken, f.eks. gåture, svømning eller andet, hvor smerter ikke provokeres. Hvis en bestemt aktivitet provokerer eller forværrer smerterne, eventuelt forsinket, bør patienten vejledes i at forsøge en anden aktivitet eller ophøre fysisk aktivitet i en kort periode. Behandleren bør derfor foretage individuel vejledning om, hvilken form for motion, den enkelte patient får provokeret færrest symptomer af. Samtidig bør der tages hensyn til det i de fleste tilfælde benigne forløb, hvor belastning og aktiviteter gradvist kan øges efterhånden som smerten aftager. 3.4 Baggrund for valg af spørgsmål Vejledt individualiseret motion defineres her som fysiske aktiviteter og generel træning, hvor patienten bliver rådgivet i fysisk aktivitet tilpasset den enkelte patients individuelle niveau. Fysiske aktiviteter har til formål at holde patienten aktiv og vedligeholde daglige funktioner, mens træning sigter mod at genvinde eller forbedre funktioner. Det er en udbredt opfattelse, også i arbejdsgruppen, at fysisk aktivitet og generel træning kan være gavnligt ved ikke-specifikke nakke- og rygsmerter. Ligeledes anbefaler kliniske retningslinjer for generelt nakke- og rygbesvær rutinemæssigt at holde sig fysisk aktiv og undgå inaktivitet (5,6), men der er ikke umiddelbart kendskab til sådanne anbefalinger for patienter med cervikal radikulopati. 3.5 Litteratur Der blev ikke fundet studier, der understøtter en effekt af individualiseret motion hos patienter med cervikal radikulopati. Detaljerede resultater af litteratursøgningerne fremgår af Bilag 8. Kvalitetsvurderinger af litteraturen kan ses i Bilag / 64\n14 3.6 Gennemgang af evidensen Der blev ikke fundet studier på området, der opfyldte kriterierne for at blive medtaget i denne retningslinje, hvorfor god praksis anbefalingen baserer sig på klinisk erfaring i arbejdsgruppen. 3.7 Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende individualiseret motion Kvaliteten af evidensen Balancen mellem gavnlige og skadelige effekter Der blev ikke fundet studier, der kunne inkluderes. Arbejdsgruppens kliniske erfaring er, at patienter med cervikal radikulopati i nogle tilfælde kan lindre deres smerter ved at være fysisk aktive og nedsætte deres frygt for bevægelse. Skadelige effekter kan være smerteforværring. Smerteforværring kan opstå forsinket. Værdier og præferencer Andre overvejelser Der er erfaring for, at der er stor variation i ønsket om generel træning hos patienter med cervikal radikulopati. Behandleren skal understrege over for patienten, at den fysiske aktivitet skal ændres og eventuelt ophøre ved smerteforværring. 3.8 Rationale for anbefaling Sundhedsstyrelsen vurderer, at individuel vejledning i motion er en metode til at undgå sygeliggørelse og til at vedligeholde funktionsniveau. Det kan være fordelagtigt for at undgå eventuel øgning af smerte og samtidigt opnå potentielle gavnlige effekter. Derfor er der formuleret en god praksis anbefaling for individuelt at vejlede om at holde sig fysisk aktiv og opretholde generel træning til den pågældende patientgruppe. 13 / 64\n15 4 Medicinsk behandling 4.1 Fokuseret spørgsmål Bør patienter med cervikal radikulopati tilbydes tramadol frem for NSAID? 4.2 Anbefaling Det er god praksis enten at anvende tramadol eller NSAID til kortvarig behandling af smerter hos patienter med nyopstået cervikal radikulopati som supplement, hvor paracetamol ikke har haft tilstrækkelig effekt. Valget træffes under hensyntagen til skadevirkninger og patientpræferencer. 4.3 Praktiske råd og særlige patientovervejelser Smertebehandling ved cervikal radikulopati følger almindelige retningslinjer for akutte, non-maligne smerter og akut lændehold (7,8). Førstevalget er paracetamol. Ved behov for yderligere smertedækning kan der suppleres med Non Steroidal Anti-Inflammatory Drug (NSAID) i en kortere periode under iagttagelse af kontraindikationer og risikofaktorer (især hjerte-, mavetarmog nyresygdom). Proton-pumpe inhibitor (syrehæmmere) kan eventuelt benyttes for at beskytte mod bivirkninger i mave og tarm (9). Svagt virkende morfinpræparater (tramadol) kan eventuelt anvendes, men stærke morfinpræparater bør undgås, fraset kortvarigt ved meget svære smerter (10). Derudover kan lægemidler med virkning på neuropatiske smerter overvejes (11). 4.4 Baggrund for valg af spørgsmål Smerterne ved cervikal radikulopati formodes at kunne være udløst både mekanisk og inflammatorisk og kan have neuropatisk karakter. Initialt er patienterne ofte svært forpinte, hvorfor behandling med præparater udover svage analgetika som paracetamol kan være påkrævet tidligt i forløbet. Arbejdsgruppen ønskede at afdække, om et svagt virkende morfikum (tramadol) ville give en bedre smertelindring end NSAID præparater hos patienter med nylig opstået cervikal radikulopati. Grunden til at det fokuserede spørgsmål omhandler netop tramadol og NSAID er, at det efter arbejdsgruppen opfattelse, er de hyppigst anvendte lægemidler efter paracetamol. 4.5 Litteratur Der blev ikke fundet studier, som kunne inkluderes og understøtte en effekt af tramadol frem for NSAID hos patienter med cervikal radikulopati. Detaljerede resultater af litteratursøgningerne fremgår af Bilag 8. Kvalitetsvurderinger af litteraturen ses i Bilag Gennemgang af evidensen Der findes ikke studier på området, der opfyldte kriterierne for denne NKR, hvorfor god praksis anbefalingen baserer sig på klinisk erfaring i arbejdsgruppen. Anbefalingen tager derudover udgangspunkt i anbefalinger fra Institut for Rationel Far- 14 / 64\n16 makoterapi for generel smertebehandling (7,8), for brug af NSAID (9) og for brug af opioider (10) samt behandling af neuropatiske smerter (11). 4.7 Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende medicinsk behandling Kvaliteten af evidensen Balancen mellem gavnlige og skadelige effekter Der blev ikke fundet studier, der kunne inkluderes. Dette afsnit omhandler generelle gavnlige og skadelige effekter af tramadol. Der er potentiel smertedæmpende effekt af både tramadol og NSAID hos de fleste patienter og ingen viden om forskel i disse effekters størrelse for patienter med cervikal radikulopati. Der er risiko for skadevirkninger af både NSAID og tramadol. NSAID kan give bivirkninger fra mave-tarmkanalen ikke mindst maveblødning og forøget risiko for hjerte-karsygdom. Tramadol kan hæmme respirationen, give obstipation og uønsket sedation samt være afhængighedsskabende. Begge lægemidler kan påvirke effekten af andre lægemidler. Værdier og præferencer Andre overvejelser Mange patienter vil have erfaring med NSAID og tramadol og foretrække det ene frem for det andet. Der sker løbende revision af de generelle retningslinjer for smertebehandling. 4.8 Rationale for anbefaling Den smertedæmpende effekt af tramadol er for nogle patienter stærkere end af NSAID og omvendt, men skadevirkningerne er så udbredte for begge præparater og sandsynligvis af sammenlignelig alvorlighed. Derfor vurderer Sundhedsstyrelsen, at der ikke er belæg for at foretrække tramadol frem for NSAID. Sundhedsstyrelsen kommer derfor med en god praksis anbefaling for kortvarig brug af tramadol eller NSAID til smertelindring hos patienter med nylig opstået cervikal radikulopati, men kun i de tilfælde, hvor effekten af paracetamol ikke er tilstrækkelig og under nøje overvejelse af skadevirkninger og den enkelte patients risikofaktorer. 15 / 64\n17 5 Træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken 5.1 Fokuseret spørgsmål Bør patienter med cervikal radikulopati tilbydes træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken i tillæg til anden behandling? 5.2 Anbefaling Overvej at tilbyde træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling ( ) 5.3 Praktiske råd og særlige patientovervejelser Det kræver en grundig instruktion af patienten samt løbende opfølgning at udføre øvelserne, og ikke alle finder det let. Ved utilstrækkelig instruktion og information, kan patienten komme til at bevæge nakken for meget eller spænde musklerne for kraftigt, hvorved der kan opstå forværring af smerte. Det bør derfor indgå i behandlerens overvejelser, om patienten forstår instruktionerne og selv er i stand til at justere og tilpasse sine øvelser hjemme, hvis der skulle opstå forværring af smerter eller andre symptomer. 5.4 Baggrund for valg af spørgsmål Øvelser til træning af neuromuskulær kontrol, ofte i praksis kaldet stabilitetstræning, defineres i denne retningslinje som specifik træning af nakkens dybe stabiliserende muskler udført uden smerteprovokation og indenfor nakkens naturlige grænser for bevægelser. Øvelserne foregår typisk i udgangsstillinger tæt på nakkens neutrale stilling og har til formål at forbedre musklernes funktion, mindske smerte og sætte patienten i stand selv at gøre noget for at kontrollere sine smerter. Baggrunden for træning af nakkens dybe stabiliserende muskulatur er, at forskning har vist, at kroniske nakkesmerter medfører ændringer i nakkens muskler: de overfladiske muskler bliver for aktive og de dybe muskler bliver inaktive på forsiden af halsen, mens der på bagsiden opstår strukturelle ændringer i form af fedtindvækst i de dybe muskler (12,13). Træning af disse muskler har vist sig gavnlig ved kroniske nakkesmerter (14). Patienter med cervikal radikulopati har muligvis ændringer svarende til dem, der er set i musklerne hos patienter med kroniske nakkesmerter, og teoretisk kan stabilitetstræning for nakken medvirke til at genskabe en mere hensigtsmæssig muskelaktivering og koordination, så nakken stabiliseres mere naturligt og derved mindsker irritation af nerven. Stabilitetstræning er en udbredt behandlingsmetode, både blandt fysioterapeuter og kiropraktorer. Det er en mild træningsform, som tolereres af de fleste patienter og kan for de fleste gøres uden provokation af nakke- og/eller armsmerter. 16 / 64\n18 5.5 Litteratur Der blev identificeret to studier, der inkluderede den rette patientgruppe og behandling (15,16). Detaljerede resultater af litteratursøgningerne fremgår af Bilag 8. Kvalitetsvurderinger af litteraturen kan følges via Bilag Gennemgang af evidensen Effekten af stabilitetstræning på nakkesmerte efter tre ugers træning var stor (standardized mean difference (SMD) 0,72, se 5.7 Summary of Findings-tabel nedenfor. Effekten på funktion var ikke signifikant (SMD 0,49), men kvaliteten af evidensen for begge effektmål var meget lav. Kun et studie rapporterede effekten på det kritiske outcome armsmerter (15). Dette studie viste en signifikant reduktion ved seks uger, men ikke ved tre uger (15). Skadevirkninger i form af efterfølgende operation var rapporteret i det samme studie, men der var ikke signifikant forskel på frekvensen af operation i mellem grupperne (15). De to studier havde høj risiko for bias (15,16). Den samlede evidens er derfor nedgraderet til meget lav, se bilag 9 og 5.7 Summary of Findings-tabel for flere detaljer. Ingen af de øvrige foruddefinerede effektmål var rapporterede. Kuijper et al. sammenlignede fysioterapi som inkluderede stabilitetstræning med halskrave og med vent og se behandling (15). Der var en signifikant større smertereduktion (15mm på 100mm VAS skala) hos dem, der fik stabilitetstræning sammenlignet med dem, der fik ventebehandling. Det samme gjaldt ikke for funktionsforbedring. Ragonese et al. sammenlignede tre interventioner: Øvelser, der inkluderende elementer af stabilitetstræning, ledmobilisering og en kombination af de to behandlingsformer (16). Korttidseffekt på smertelindring (1,5 point på en 10 punkt skala) og funktionsforbedring (10,5 point på 50 points NDI skala) var betydeligt højere i gruppen, der fik træning og ledmobilisering sammenlignet med dem, der kun fik ledmobilisering. Som mindste kliniske relevante forskel i studier af lændesmerter foreslås en ændring i smerte på 15mm på en 100mm VAS skala og 2 punkter på en 10 punkts skala (17). For funktion foreslås en forskel på 10 point på en 100 point funktionsskala som minimum for en klinisk relevant ændring (17). Med dette udgangspunkt bliver smerteændringen i det første studie (15) og funktionsmålet (16) i det andet studie klinisk relevante, men små til moderate målt på SMD. 17 / 64\n19 5.7 Summary of Findings-tabel Træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken sammenlignet med manuel terapi og vent og se behandling for cervikal radikulopati Patient eller population: Voksne med cervikal radikulopati Behandlingssted: Ambulatorier og klinikker for fysioterapi Intervention: Stabilitetstræning for nakken Kontrol: vent og se og ledmobilisering Effektmål Absolut effekt* (95 % KI) Antal deltagere Kontrolgruppe Interventionsgruppe (studier) Referencer Kvaliteten af evidensen (GRADE) Fodnoter Kommentarer Baseline risiko Standard behandling Effekten ved Stabilitetstræning Smerte (Numeric Pain Rating Scale (SMD)) Gennemsnit ved 3 uger opfølgning) Gennemsnitlig smerte (SMD) i interventionsgruppen var 0,72 standardafvigelser lavere (95% KI -1,43 til 0,00) 153 (2 studier) (15,16) MEGET LAV Vi er usikre på om træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken nedsætter smerte. Funktion (Neck Disability Index (SMD)) Gennemsnit ved 3 ugers opfølgning Gennemsnitlig funktion (SMD) i interventionsgruppen var 0,49 standardafvigelser lavere (95% KI -1,43 til 0,44) 153 (2 studier) (15,16) MEGET LAV Vi er usikre på om træning af neuromuskulær kontrol (stabilitetstræning) for nakken forbedrer funktion. *Baseline-risikoen er baseret på den mediane risiko i kontrolgrupperne i de inkluderede studier. Effekten i interventionsgruppen er baseret på baseline-risikoen og den relative effekt af intervention. KI: Konfidensinterval; SMD: Standardized Mean Difference= effektstørrelse (0,2=lille effekt, 0,5 medium effekt, 0,8= stor) effekt) GRADE definitioner Høj kvalitet: Vi er meget sikre på, at den sande effekt ligger tæt på den estimerede effekt. Moderat kvalitet: Vi er moderat sikre på den estimerede effekt. Den sande effekt ligger sandsynligvis tæt på denne, men der er en mulighed for, at den er væsentligt anderledes. Lav kvalitet: Vi har begrænset tiltro til den estimerede effekt. Den sande effekt kan være væsentligt anderledes end den estimerede effekt Meget lav kvalitet: Vi har meget ringe tiltro til den estimerede effekt. Den sande effekt vil sandsynligvis være væsentligt anderledes end den estimerede effekt. 1. Små studieprøver 2. Usikkerhed i datakomplethed 3. Forskelle i interventionerne 4. Forskelle i kontrol interventionerne 5. Heterogenitet i studierne (i 2 0>65%) 18 / 64\n20 5.8 Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende stabilitetstræning Kvaliteten af evidensen Balancen mellem gavnlige og skadelige effekter De inkluderede studier var af meget lav kvalitet. Arbejdsgruppen har ikke tillagt studierne væsentlig betydning for den svage anbefaling. Meta-analysen viser statistisk signifikant effekt på smerte men ikke på funktion. Det er arbejdsgruppens opfattelse af øvelserne i mange tilfælde har en smertedæmpende virkning Der blev ikke rapporteret flere skadevirkninger i interventionsgrupperne. Det er imidlertid arbejdsgruppens erfaring, at øvelserne normalt ikke efterfølges af smerter, hvis de udføres korrekt. Ved misforstået eller fejlagtig instruktion er forværring af smerter og let ømhed efter udførelsen af øvelserne en risiko. Øvelserne er med lav belastning og giver muligvis patienten en tryghed ved at kunne være aktiv med øvelser og hermed muligvis forebygge angst for bevægelse. Værdier og præferencer Andre overvejelser Det er den kliniske erfaring, at stabilitetstræning er generelt accepteret af patienter. Stabilitetstræning kræver en grundig instruktion og information fra en sundhedsprofessionel. 5.9 Rationale for anbefaling Ved formulering af anbefalingen har arbejdsgruppen lagt større vægt på konsensus om god praksis frem for den foreliggende evidens, fordi den var af meget lav kvalitet og effekterne meget usikre. Under hensyn til de mulige gavnlige effekter på smerte og funktion og den lave risiko for skadevirkninger, anser Sundhedsstyrelsen denne type øvelser for sikre for patienten. Desuden lægger Sundhedsstyrelsen vægt på, at stabilitetstræning for nakken er en aktiv behandlingsform, som patienten kan udføre hjemme og dermed selv tage ansvar for sin behandling. Derfor er der formuleret en svag anbefaling for at tilbyde stabilitetstræning til patienter med cervikal radikulopati. 19 / 64\n21 6 Mekanisk Diagnostik og Terapi (MDT, retningsspecifikke øvelser) 6.1 Fokuseret spørgsmål Bør patienter med cervikal radikulopati tilbydes behandling med Mekanisk Diagnostik og Terapi (MDT, retningsspecifikke øvelser) i tillæg til anden behandling? 6.2 Anbefaling Det er god praksis at overveje behandling med Mekanisk Diagnostik og Terapi (MDT, retningsspecifikke øvelser) til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling 6.3 Praktiske råd og særlige patientovervejelser De øvelser, der udgør behandlingsdelen af Mekanisk Diagnostik og Terapi (MDT), kan føre til ømhed i nakken. Udføres de i forkerte retninger, kan det føre til forværring af armsmerterne. Derfor bør det indgå i behandlerens overvejelser, om patienten selv er i stand til at justere og tilpasse sine øvelser, hvis der skulle opstå forværring af armsmerter eller andre symptomer. Hvis smerter og symptomer bliver værre i forbindelse med eller efter MDT, skal behandlingen ophøre. 6.4 Baggrund for valg af spørgsmål MDT (tidligere kaldet McKenzie behandling) består af gentagne bevægelser af nakken udført i retninger, der reducerer patientens perifere (udstrålende) smerter (18). Ideen bag MDT er at tilbyde simple øvelser, som gør det muligt for patienten at reducere sine smerter ved egen indsats og således selv blive ansvarlig for sin behandling i videst muligt omfang. MDT indeholder både diagnostik og terapi. Diagnostikken indeholder ikke metoder til diagnosticering af cervikal radikulopati, men diagnostikken henfører til identificering af bevægeretninger og stillinger, som reducerer patientens distale smerter, også kaldet centralisering. Smertereduktion og centralisering kan forklares teoretisk ud fra en hypotese om, at mekanisk påvirkning af nakkens anatomiske strukturer kan reducere påvirkning af nerven ved at mindske ødem, og at afferent input fra proprioceptorer kan modulere smerteoplevelsen centralt i centralnervesystemet. Det er arbejdsgruppens opfattelse, at behandling med MDT er vidt udbredt blandt både fysioterapeuter og kiropraktorer. Der er tilsyneladende både positive og negative erfaringer ved at bruge denne intervention til patienter med cervikal radikulopati. 6.5 Litteratur Kun et studie undersøgte den rette patientgruppe, men MDT blev sammenlignet med neurale strækøvelser og traktion i et design, som efter beskrivelsen ikke gjorde det muligt at differentiere den yderligere effekt af MDT fra effekten af strækøvelser og traktion (19). Derfor er studiet kun omtalt kort. Studiet har desuden stor risiko for bias. Detaljerede resultater af litteratursøgningerne fremgår af Bilag / 64\n22 6.6 Gennemgang af evidensen Der blev ikke fundet studier på området, der opfyldte kriterierne for at blive medtaget i denne retningslinje, hvorfor god praksis anbefalingen baserer sig på klinisk erfaring i arbejdsgruppen og til dels indirekte evidens fra ovennævnte artikel (19). 6.7 Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende MDT Kvaliteten af evidensen Balancen mellem gavnlige og skadelige effekter Der blev ikke fundet studier, der kunne inkluderes. Arbejdsgruppens kliniske erfaring er, at MDT kan have en smertereducerende effekt på nakkesmerter og reducere radikulære symptomer. Patienten er selv aktiv i behandlingen og kan derved eventuelt opnå en vis kontrol over smerterne. Skadevirkninger kan forekomme i form af smerteforværring ved øvelserne. Værdier og præferencer Andre overvejelser Det vurderes, at de fleste patienter accepterer denne behandling. Det gælder især, hvis patienten gerne vil gøre noget aktivt for at forbedre sine smerter. Det er vigtigt at understrege, at øvelserne skal ophøre ved forværring. 6.8 Rationale for anbefaling Ud fra den erfaringsbaserede gavnlige effekt på smerter, den ringe risiko for skade og den aktive patienttilgang, vurderer Sundhedsstyrelsen at MDT kan være et redskab til at opnå kontrol over smerter for patienter, som forstår principperne. Derfor er der formuleret en god praksis anbefaling for at overveje MDT til den pågældende patientgruppe. 21 / 64\n23 7 Ledmobiliserende teknikker 7.1 Fokuseret spørgsmål Bør patienter med cervikal radikulopati tilbydes ledmobiliserende teknikker i tillæg til anden behandling? 7.2 Anbefaling Overvej at tilbyde ledmobiliserende teknikker til patienter med nyopstået cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling ( ) 7.3 Praktiske råd og særlige patientovervejelser Anvendelse af ledmobiliserende tekniker bør efter arbejdsgruppens opfattelse kombineres med rådgivning om smertelindrende tiltag og fysisk aktivitet. Det betragtes som god praksis, at behandling indledes med teknikker af lav intensitet, der skaber minimal påvirkning omkring den påvirkede nerverod og derefter gradvist at intensivere teknikkerne på baggrund af patientens respons på behandling. Øget intensitet af mobilisering eller high-velocity manipulationsbehandling skal kun bruges, når let mobilisering tåles godt. Patienter skal informeres om risiko for smerteforværring og neurologisk påvirkning. Ændringer i følesans og muskelkraft skal nøje følges gennem behandlingsforløbet. Det bør i relation til den enkelte patient overvejes, om en passiv behandlingsmodalitet kan hæmme tilbagevenden til almindelige aktiviteter eller være uhensigtsmæssig for patientens sygdomsforståelse. 7.4 Baggrund for valg af spørgsmål Ledmobiliserende teknikker omfatter her alle manuelle teknikker, der sigter mod at påvirke led mellem ryghvirvlerne i hals og brystregion. Det vil sige såvel mobilisering inden for leddets normale bevægeområde, herunder oscillerende bevægelser fra lav til høj kraftpåvirkning, som hurtige high-velocity teknikker (manipulation), hvor der forekommer kavitation i leddet (typisk med en lyd: knæk, pop). Ledmobiliserende teknikker har til formål at reducere smerter og optimere leddenes bevægemulighed. Litteraturen foreslår, at interventionen virker via neuromuskulære mekanismer, påvirkning af vævs materialeegenskaber samt psykologiske mekanismer (20). En mulig virkemekanisme i forhold til patienter med cervikal radikulopati er, at den manuelle påvirkning og bevægelserne kan medvirke til at øge pladsforholdene omkring nerven og via afferente impulser fra leddet dæmpe smerte og dermed medvirke til at reducere muskelspænding omkring de afficerede segmenter. Et andet rationale for brug af ledmobilisering er, at smerter ved cervikal radikulopati formenligt er en kombination af smerter direkte forårsaget af rodpåvirkningen og sekundære muskel- og ledsmerter, som adressereres ved behandlingen. Ledmobilisering/-manipulation er en meget udbredt behandling for uspecifikke nakkesmerter, og det er arbejdsgruppens vurdering, at der er usikkerhed om brugen til patienter med cervikal radikulopati. 22 / 64\n24 7.5 Litteratur Der var kun et studie, der undersøgte effekten af ledmobilisering hos patienter med cervikal radikulopati, og som kunne inkluderes (16). Detaljerede resultater af litteratursøgningerne fremgår af Bilag 8. Kvalitetsvurderinger af litteraturen fremgår af Bilag Gennemgang af evidensen I studiet vises en beskeden, ikke signifikant korttidseffekt på smerte (0,7 point lavere på en 10-punkts numeric pain rating scale (NPRS)) og en lille, mulig effekt på aktivitetsbegrænsninger i nakken, som heller ikke var signifikant (Neck Disability Index 2,4 point lavere på en 50 punkt skala) ved den kombinerede behandling i sammenligning med øvelser alene (16). Usikkerheden omkring effektestimaterne var således betydelig og kvaliteten af evidensen blev vurderet som meget lav, som det fremgår af Summary of Findings-tabellen i afsnit 7.7 nedenfor. Der blev ikke rapporteret på andre af de foruddefinerede kritiske eller vigtige outcomes. Flere detaljer i evidensvurderingen kan findes i bilag 9. Den undersøgte intervention bestod i ledmobilisering ved hjælp af såkaldt Maitland teknik rettet mod nakke og øvre brystryg, nervevævsstræk og superviserede stabiliserings- og styrkeøvelser for nakken. Behandlingseffekten blev sammenlignet med effekten af de superviserede øvelser alene. Begge interventioner blev gennemført som ni seancer over tre uger. 23 / 64\n25 7.7 Summary of Findings-tabel Ledmobilisering + stabiliserende øvelser sammenlignet med stabiliserende øvelser alene for cervikal radikulopati Patient eller population: Voksne med cervikal radikulopati Behandlingssted: Fysioterapi ambulatorium på medicinsk center i Chicago, USA Intervention: Ledmobilisering/manipulation + stabiliserende øvelser Kontrol: Stabiliserende øvelser alene Effektmål Absolut effekt* (95 % KI) Antal deltagere Kontrolgruppe Interventionsgruppe (studier) Referemcer Kvaliteten af evidensen (GRADE) Fodnoter Kommentarer Baseline risiko Træning Effekten ved Ledmobilisering Smerte (Numeric Pain Rating Scale 0-10 (NPRS) Gennemsnitlig smerte 0,7 point lavere i interventionsgruppen (95% KI -1,89 til 0,49) 20 (1 studie) (16) MEGET LAV Vi er usikre på om ledmobilisering for nakken nedsætter smerte Gennemsnit ved 3-ugers opfølgning Funktion (Neck disability index 0-50 (NDI)) Gennemsnit ved 3-ugers opfølgning Gennemsnitlig funktion i interventionsgruppen var 2,4 point lavere i interventionsgruppen (95% KI -7,97 til 3,17) 20 (1 studie) (16) MEGET LAV Vi er usikre på om ledmobilisering for nakken forbedrer funktion *Baseline-risikoen er baseret på den mediane risiko i kontrolgrupperne i de inkluderede studier. Effekten i interventionsgruppen er baseret på baseline-risikoen og den relative effekt af intervention. KI: Konfidensinterval GRADE definitioner Høj kvalitet: Vi er meget sikre på, at den sande effekt ligger tæt på den estimerede effekt. Moderat kvalitet: Vi er moderat sikre på den estimerede effekt. Den sande effekt ligger sandsynligvis tæt på denne, men der er en mulighed for, at den er væsentligt anderledes. Lav kvalitet: Vi har begrænset tiltro til den estimerede effekt. Den sande effekt kan være væsentligt anderledes end den estimerede effekt Meget lav kvalitet: Vi har meget ringe tiltro til den estimerede effekt. Den sande effekt vil sandsynligvis være væsentligt anderledes end den estimerede effekt. 1. Kun et meget lille studie 2. Ikke rapporterede frafald 3. Store konfidence intervaller 24 / 64\n26 7.8 Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende ledmobiliserende teknikker Kvaliteten af evidensen Balancen mellem gavnlige og skadelige effekter Kvaliteten af evidensen er meget lav, idet den består af ét lille studie med stor risiko for bias. Arbejdsgruppen har ikke tillagt studiet væsentlig betydning for den svage anbefaling. Det er arbejdsgruppens erfaring, at ledmobiliserende teknikker kan være et kortvarigt smertelindrende tiltag ved cervikal radikulopati. Alvorlige skadevirkninger er sjældne ved manuel behandling for uspecifikke nakkesmerter, mens risikoen i relation til cervikal radikulopati er ukendt. Værdier og præferencer Patienters tidligere erfaring med ledmobilisering vil formenligt ofte være afgørende for patientens præferencer og er en væsentlig faktor for valg af denne behandlingsform. Andre overvejelser 7.9 Rationale for anbefaling Ved formulering af anbefalingen har arbejdsgruppens lagt større vægt på konsensus om god praksis frem for den foreliggende evidens, fordi den var af meget lav kvalitet og de eventuelle effekter var meget usikre. Muligheden for selv kortvarig smertelindring sammen med den lave risiko for skadevirkninger har ledt til, at Sundhedsstyrelsen vurderer ledmobiliserende teknikker som en mulighed for patienter med præferencer for dette. Derfor er der formuleret en svag anbefaling for at overveje brugen af ledmobilisering til den pågældende patientgruppe. 25 / 64\n27 8 Traktion 8.1 Fokuseret spørgsmål Bør patienter med cervikal radikulopati tilbydes traktion i tillæg til anden behandling? 8.2 Anbefaling Overvej at tilbyde cervikal traktion til patienter med cervikal radikulopati i tillæg til anden behandling ( ) 8.3 Praktiske råd og særlige patientovervejelser Traktion kan forsøges som smertelindrende behandling ved cervikal radikulopati, og manuel traktion kan f.eks. indgå som en integreret del af manuel behandling under nøje monitorering af effekten. Er der ikke umiddelbar effekt, eller oplever patienten forværring, skal behandlingen ikke fortsætte. Det bør i relation til den enkelte patient overvejes, om en passiv behandlingsmodalitet som traktion kan hæmme tilbagevenden til almindelige aktiviteter eller være uhensigtsmæssig for patientens sygdomsforståelse. 8.4 Baggrund for valg af spørgsmål Traktion defineres i denne retningslinje som en behandling, hvor et træk appliceres på patientens hoved, således at der opstår et stræk på nakken i forhold til kroppen. Traktion kan udføres mekanisk via maskiner eller særlige trisseapparater, med behandlerens hænder (manuel), i forskellige vinkler, kontinuerligt eller intermitterende, over varierende tid og med varierende kraft. Traktion har til formål at mindske smerte og nedsætte muskelspænding. Flere virkemåder er foreslået i litteraturen, spændende fra biomekanisk vævspåvirkning til neurofysiologiske mekanismer, hvor afferent input ændrer muskelspænding og smerteperception. Traktion kan rent hypotetisk virke på patienter med cervikal radikulopati ved at mindske trykket på de involverede nerverødder i nakken, hvis man antager at traktion bringer de cervikale hvirvler fra hinanden og dermed forøger pladsforholdene. Traktion som behandling af lumbale og cervikale lidelser har været et emne for debat gennem årtier. De fleste kliniske retningslinjer om lumbale lidelser anbefaler ikke traktion (5), mens det i nogen tilfælde bliver nævnt i forbindelse med kroniske nakkesmerter og cervikal radikulopati (21). Disse anbefalinger har baggrund i forskning på meget heterogene grupper af patienter behandlet med forskellig metodik. Derfor finder arbejdsgruppen det vigtigt at vurdere evidensen for patienter med nylig opstået cervikal radikulopati specifikt. 8.5 Litteratur Der blev ikke fundet kliniske guidelines, som gav anbefalinger omkring traktion af nakken til patienter med nylig opstået cervikal radikulopati. 26 / 64


Social- og sundhedsassistent til Botilbuddet CAS 3\nVil du være en del af et engageret team?\nSå send en ansøgning til CAS 3, Center for Autisme og Specialpædagogik, som søger to nye engageret og kompetente kollegaer, der sammen med os vil bidrage til de mange spændende og udfordrende opgaver, som vi samarbejder om i hverdagen.\nVi søger en ny kollega med baggrund som social- og sundhedsassistent. Stillingen er en fast stilling på 37 timer ugentlig til besættelse pr. 1. Juli eller snarest muligt herefter.\nVi arbejder i skiftende dag- og aftenvagter, og arbejder hver anden weekend, planlagt i et 4-ugers rul.\nDu er uddannet social- og sundhedsassistent – gerne med erfaring fra hospitalsområdet og med viden om og interesse for det specialiserede handicapområde. Du kan bruge dit kliniske blik til at drage den nødvendige omsorg og pleje for vores borgere og har interesse og/eller erfaring i at arbejde sundhedsfremmende og forebyggende i det specialpædagogiske område. Derudover er du dygtig til at observere, reflektere og vurdere borgernes sundhedsmæssige tilstand.\nDu har de basale it-kundskaber på plads og erfaring med skriftlig dokumentationspraksis. Derudover kan du arbejde i et miljø, der er psykisk belastende, da vores borgerne til tider kan være udadrettede i deres adfærd.\nOm CAS 3\nCAS 3 er hjem for 31 borgere med varigt og nedsat fysisk/psykisk funktionsniveau. CAS 3 er en del af centerfællesskabet, Center for Autisme og Specialpædagogik, og består af fem afdelinger fordelt på fire etager. Botilbuddet har ca. 60 ansatte, som er fordelt i syv teams, og ledelsen består af en botilbudsleder og to afdelingsledere.\nPå CAS 3 arbejder vi blandt andet med\nen fastlagt overordnet pædagogisk ramme\ndifferentieret tilgang til den enkelte beboer\nmetodebeskrivelser og baggrundsbeskrivelser for den enkelte beboer\nEn stor del af det daglige arbejde består i, gennem forudsigelighed og struktur, at sikre tryghed og stabilitet i borgerens hverdag. Vi fører dagligt dokumentation inden for alle områder, som er relevante for den enkelte borgers sundhedsfaglige, socialfaglige samt almene udviklingsområder.\nDu kan læse mere om CAS og Center for Autisme og Specialpædagogik på www.centercas.kk.dk.\nCAS 3 tilbyder dig\nmulighed for at søge råd, vejledning og samarbejde hos centrets sundheds- og socialfaglige konsulenter\nen arbejdsplads, hvor du har medindflydelse og får ansvar\nLøn efter gældende overenskomst og principperne for ny løn.\nHar du har spørgsmål til stillingen, er du meget velkommen til at kontakte afdelingsledere Pia Marlene Önen på 2029 1456 eller Anne Marie Ravn på 5162 5370 mellem kl. 9-15.\nSøg stillingen via nedenstående link senest mandag den 5. juni 2017.\nVi forventer at afholde samtaler umiddelbart herefter.\nVi glæder os til at høre fra dig snarest muligt.


Mad i byen | Alle nyheder om mad i KBH »\nEr du nysgerrig på Københavns unikke madscene, og hvad der dukker op af nye, spændende steder og menuer? Så er du kommet til det rette sted. For her på siden samler vi alle vores artikler og nyheder om mad i byen, så du altid er er opdateret på de nyeste trends og kommende madoplevelser.\nHyldest til kendt cykelrytter: Italiensk restaurant varmer op til cykelfest med særlig menu\nVelkommen i kage-himlen: Lyserødt paradis på Amager lokker med overdådige desserter\nLige om lidt: Verdenskendt kok gæster København til eksklusiv pop-up\nVanvittige shakes med vilde smage: 5 af de allerbedste milkshakes i København\nAfslører store ændringer: Noma lukker og slukker som vi kender det\nHold dig opdateret på de gastronomiske nyheder i byen\nMad er mange ting, og Københavns madscene er ikke overraskende en af landets største og bedste af slagsen. Særligt på den gastronomiske front vinder byen stort, hvilket også afspejles i mængden af Michelin-stjerner, byens restauranter har fået tildelt alene i år.\nI øjeblikket råder Københavns gastronomiske univers over mere end tyve stjerner sammenlagt, og flere af Michelin-restauranterne i byen er kendt i hele verden. Derfor stiller vi også i vores nyheder skarpt på gastronomien, så du kan blive opdateret og ikke mindst også klogere på de helt unikke smagsoplevelser, København byder på.\nMad i din bydel\nDet er naturligvis ikke kun de gastronomiske nyheder, vi interesserer os for. Vi forsøger at ramme bredt og lækkert, så alle køkkener og prisklasser er repræsenteret i vores nyhedsflow.\nOg vi går da heller ikke kun på opdagelse i mad – vi kommer også omkring drinks, kager og andre lækkerier, så du kan få inspiration til din næste tur i byen eller i køkkenet.\nEr du på udkig efter specifikke restauranter og spisesteder, så kig forbi vores store Spiseguide, hvor vi har samlet en stor del af byens bedste steder at besøge.


Sult – Har du øget appetit?\nEt tegn på graviditet, der ofte viser sig i andet trimester, er sult fornemmelser og øget appetit. Som gravid kan man nærmest føle sig umættelig og bare blive ved med at spise i uanede mængder. Det skyldes at du nu spiser for to (minimum), og som din baby vokser, så har den brug for mere energi. Sult er kroppens og babyens måde at gøre dig opmærksom på dette. Lyt derfor til din krop og spis derefter. Mange kvinder har kvalme i første trimester af graviditeten, og derfor får de måske ikke spist nok. Derfor kan man få øget appetit når kvalmen går væk, for så har kroppen brug for at få indhentet den manglende energi. Det er dog vigtigt at huske på, at man ikke behøver at spise dobbelt så meget og dobbelt så store portioner som normalt. Babyen er trods alt noget mindre end dig. Hold øje med om din vægtøgning forløber normalt.\nStil din sult med den rigtige kost\nDu bør sørge for at den mad du har i køleskabet er sund og samtidig tilfører den nødvendige næring til din baby. Hvis kosten primært består af frituremad og sukker, så bliver babyen derefter. You are what you eat – og det gælder også din baby. Når det er sagt, så skal der alligevel en del kalorier indenbords, i forhold til hvad du vandt til. Spis mad som er næringsrig og som samtidig holder sult på afstand i flere timer. Sidstnævnte opnår du ikke, hvis du lever af donuts og kager. Det mest fornuftige er at spise mange måltider om dagen, i stedet for tre store. Det tilfører en konstant strøm af næring, uden du føler dig proppet. Sådan bør alle i øvrigt spise, gravide eller ej. Det eneste man opnår ved et stort måltid er at man bliver oppustet, får halsbrand og føler generelt ubehag i maven.\nEt godt trick til at spise sundere er ved simpelt hen at lade være med at købe usunde fødevarer, når man handler ind. Hvis ikke det er lige ved hånden, så er tendensen at man spiser mindre af det. Du kan også sørge for at have en pose med tørrede frugter eller nødder med når du er på farten, så er chancen for at du ender med at købe junk mindre. Det er okay at falde af på den og forkæle sig selv engang imellem, det skal bare helst ikke blive en dårlig vane. Holder du øje med din vægt regelmæssigt, så kan du hurtigt se om der er brug for en justering af din kost. Hvis du tager for hurtigt på, så får du for mange kalorier, men tager du ingenting på, så spiser du for lidt.


9 Bedste gratis videoredigeringssoftware til Linux i 2020 - Liste\nBedste gratis videoredigeringssoftware til Linux\nLeder du efter en gratis videoredigerer til Linux? Her er de bedste muligheder for forskellige slags videoredigeringsbehov på Linux.\nKort: Her er de bedste videoredigerere til Linux, deres funktion, fordele og ulemper, og hvordan du installerer dem på dine Linux -distributioner.\nI modsætning til alle de andre videoredigerere, der diskuteres her, er VidCutter fuldstændig enkel. Det gør ikke meget, bortset fra at dele og flette videoer. Men nogle gange er det det, du har brug for, og VidCutter giver dig netop det.\nCross-platform app tilgængelig til Linux, Windows og macOS\nUnderstøtter de fleste almindelige videoformater såsom: AVI, MP4, MPEG 1/2, WMV, MP3, MOV, 3GP, FLV osv.\nTrimmer og fusionerer videoerne, ikke mere end det\nGod til enkel opdeling og fletning\nIkke egnet til almindelig videoredigering\nInstallation af VidCutter\nHvis du bruger Ubuntu-baserede Linux-distributioner, kan du bruge den officielle PPA:\nDen er tilgængelig i AUR, så Arch Linux -brugere kan også installere den let. For andre Linux -distributioner kan du finde installationsfilerne på dens GitHub -side .\nHvilken er den bedste videoredigeringssoftware til Linux?\nEn række videoredigerere, der er nævnt her, bruger FFmpeg . Du kan også bruge FFmpeg alene. Det er kun et kommandolinjeværktøj, så jeg inkluderede det ikke på hovedlisten, men det ville have været uretfærdigt slet ikke at nævne det.\nHvis du har brug for en editor til blot at klippe og slutte sig til videoer, kan du gå til VidCutter.\nHvis du har brug for noget mere end det, OpenShot eller Kdenlive er et godt valg. Disse er velegnede til begyndere og er systemer med standardspecifikationer.\nHvis du har en avanceret computer og har brug for avancerede funktioner, kan du gå ud med Lightworks eller DaVinci Resolve . Hvis du leder efter mere avancerede funktioner til 3D -værker, Blender har fået din ryg.\nSå det er alt, hvad jeg kan skrive om bedste videoredigeringssoftware til Linux såsom Ubuntu, Linux Mint, Elementary og andre Linux -distributioner. Del med os, hvilken videoredigerer du bedst kan lide.\nKan du lide hvad du læser? Del det gerne med andre.\nHvordan fjernes apps, der blev downloadet via annoncer på 4anime.to?\nSådan afinstalleres 4anime.to Ads - instruktioner til fjernelse af virus\nSmart Driver Updater Uønsket applikation\nSådan afinstalleres Smart Driver Updater Unwanted Application - instruktioner til fjernelse af virus (opdateret)\nSådan fjernes Apple Email Virus - instruktioner til fjernelse af virus (opdateret)\nSådan køres C/C ++ - programmer i Linux [Terminal & Eclipse]\nKompilér og kør C ++ - programmer i Linux -terminal. Du lærer også at oprette et C ++ - udviklingsmiljø med Eclipse i Ubuntu Linux.\nInstallation af Kali Linux på VirtualBox: Hurtigste og sikreste måde\nDenne trin-for-trin vejledning lærer dig at installere Kali Linux på VirtualBox på Windows og Linux. Dette er den sikreste, nemmeste og hurtigste måde at bruge Kali Linux på.\nSådan slipper du af Secure-surf.net Redirect - guide til fjernelse af virus (opdateret)\nSådan afinstalleres HomeHelpGuide browser hijacker?\nSådan slipper du af HomeHelpGuide Toolbar - virusfjernelsesvejledning\nSådan skylles DNS-cache på macOS\nWindows Update-fejlkode 80072EE2\nLille, men nyttig: 13 Raspberry Pi Zero -alternativer, der koster mindre end $ 20\nLeder du efter en billig enkelt bordcomputer til dine IoT -projekter? Her er Raspberry Pi Zero -lignende enheder, der koster mindre end $ 20.\nkunne ikke læse fra boot medium virtualbox\nhvordan man kan kontrollere, om mikrofonen fungerer på pc\nhvordan man fjerner pop up -virus på mac\ndu har ikke tilstrækkelig adgang til at afinstallere Windows 10\nWindows Defender åbner ikke Windows 10\nnvidia -drivere går ned på windows 7 64 bit


Broken - Stedfar-alarm - Movellas\nSpurgte Tom, da jeg kom på arbejde næste dag. Jeg svarede ikke med det samme, men var ved at sprænge i luften af lykke.\nGentog Tom mere skarpt, da også Thomas dukkede op.\nSagde de i munden på hinanden, og det var en af de gange, hvor det skræmte livet af mig. For der var på ingen måde, at Thomas havde kunnet høre hvad Tom havde sagt. Og alligevel havde de sagt det samme.\n”Sig det så for helvede.”\nKnurrede Thomas nærmest. Jeg nøjes bare med at nikke diskret.\n”Ja, hun sagde ja.”\nSagde jeg så endeligt hurtigt. Tom henledte opmærksomheden på sig, som for at sige, se hvad jeg kan.\n”Selvfølgeligt ville det virke.”\nSagde han selvsikkert, og skyndte sig så hurtigt at se ned i gulvet.\nAdvarede han mig, inden at han hurtigt forduftede sammen med Thomas. Jeg vendte hurtigt tilbage til mit kedelige arbejde med at udfylde bestillingsskemaer, og forsøgte at se koncentreret ud.\nSpurgte min stedfar, så jeg vendte mig imod ham. Han er en utroligt høj mand, selv ved siden af mig, og jeg hører bestemt ikke til de mindste. Desuden er han forfærdeligt tynd, og har altid poser under øjnene. Han er lige fyldt halvtreds, sølle ti år yngre end min mor. Alligevel er han den, som ser ældst ud og mest syg ud. Godt nok ryger min mor som en skorsten, men det er næsten ikke til at se på hende. Det skyldtes nok de utallige plastikoperationer, som hun har fået allerede.\nSpurgte jeg. Han rystede blidt på hovedet.\n”Dansk er fint. Jeg skal øve mig lidt.”\nSvarede han med en meget tydelig amerikansk accent. Jeg nikkede let. Det var igen min mor, så havde fået ham til at begynde at tale dansk. Selvom at hun sjældent gjorde det selv efterhånden. Det gad hun knap nok til mig.\n”Jeg ville bare lige høre om du stadigt kom med en partner til firmafest?”\nSpurgte han forsigtigt. Jeg så undrende på ham, og så slog det mig. Pis, Christinas far var en af hans kunder. Han havde sikkert snakket sammen med John, som min stedfar hedder. Virkeligt hyggeligt at vi begge hedder det samme.


Sandskulptur Festival i Skulpturparken og Kulturhuset Blokhus\nArkaden i parken\nTræspånerne flyver over de tre vise mænd til årets Træskulptur Festival\nI dagene d. 10.- 12 oktober omdannes kæmpe store egetræskævler til kunst, når Skulpturparken Blokhus igen præsenterer Blokhus Træskulptur Festival.\nDet bliver noget af et spændende syn, når nogle af Danmarks førende træskulpturkunstnere, med store motorsave, over 3 dage, forvandler 1 - 2 tons tunge og 200 års gamle egestammer til individuelle skulpturer efter temaet "Magisk Jul".\nTræskulptørerne skaber imponerende julefortællinger ud af træ. Faktisk har de fået til opgave at fortolke "De tre vise mænd", som senere kan give blikfang på parkeringspladsen til Magisk Jul i november og december.\nKom og oplev når spånerne flyver, og få et indtryk af den vanvittige arbejdsform, når motorsaven bliver anvendt til at skabe de store og fantasifulde vise mænd.\nKl. 14 - alle tre dage - er der desuden speedcarving, hvor de kun har 40 minutter til at lave små skulpturer der ligeledes fortolker årets tema "Magisk Jul".\nMærk på ægte fisk\nDer er masser af viden at hente, når Nordeuropas største akvarium besøger Skulpturparken Blokhus d. 12. og 13. oktober kl. 11-14.\nNordsøen Ocenariums Roadshow byder på spændende aktiviteter til parkens gæster og formidler samtidig viden om havets natur og dyreliv.\nDagene byder bl.a. på "gæt en fisk", hvor børn og voksne kan gætte hvilke fiskearter der er medbragt. De kan også røre, føle og samtidig deltage i en konkurrence om fribilletter, ligesom kan udfordre hinanden i at gætte hvalarter.\nNordsøen Oceanarium medbringer også deres store børnehit "ravjagt", hvor der kan ledes efter rav i de opstillede sandkasser.\nI hele efterårsferien er der desuden mulighed for at gå på skattejagt i Skulpturparken. Det er en super sjov aktivitet for hele familien.\nEventyrlige filmfigurer i sand\nI kan i det hele taget kan I godt glæde Jer til at besøge Skulpturparken Blokhus i efterårsferien. Den 20.000 kvm. store smukke park er iklædt efterårets pragt og pryd.\nHer kan du også opleve de imponerende sandskulpturer, som er skabt ud fra temaet "Eventyrlige filmfigurer". Glæd dig til at se Aladdin, Snehvide, Tarzan, Tintin m.v. udført i sand.\nVi har gynger, rutsjebaner, vipper, ridderborg, hoppepude, gigantisk skakspil, keglespil, "jorden er giftig" bane, kæmpe sandkasse hvor I kan bygge jeres egne skulpturer og et udkigstårn hvor I kan se hele parken fra oven.\nArkade Galleriet byder på et spændende mix af både jern- og granit skulpturer, betonkunst, keramik og unikke malerier mm – fordelt på et 350m2 stort udstillingsområde i Arkaden.\nGalleriet repræsenterer kunstnere fra hele Danmark, der med hver sine unikke værker er med til at skabe rammerne. Alle værker er til salg – således kan man få dem med hjem samme dag.\nI Arkaden Butikken er der desuden et stort udvalg af brugskunst, figurer, keramik, illustrationer, nips og fine sager.\nDer kan købes lækker mad i Kulturhusets Café og Orangeri samt i Arkade cafeen.\nVi passer på hinanenden, så du trygt kan nyde din tur i Skulpturparken og Kulturhuset Blokhus - læs mere om smitteforebyggelse her...\nBus- & Gruppebesøg\nmail@skulpturparken.dk • Telefon (+45) 88 44 33 88 • CVR-nr. 3339 6821 • mail@kulturhusetblokhus.dk


Beton | Litteratursiden\nBeton af Jakob Mathiesen\n'Beton' er, som det står i titlen, historier fra skurvognen, men det er også meget andet end det, for det er lige så meget historier fra byggepladsen. Jord- og betonarbejder Jakob Mathiassen fortæller ærligt og ublu om sit liv som en af vor tids moderne daglejere.\nJakob fortæller om solskinsdagene såvel som de grå dage, han fortæller om at kæmpe sig igennem en arbejdsdag med tømmermænd og intet overskud, men også om de dage hvor arbejdet glider, tingene lykkes og alting går op i en højere enhed. Om byggepladsens hierarkiske opbygning, og om kampene for at få de polske håndværkere til at melde sig ind i en fagforening.\nÉn af mine væsentligste erfaringer ved læsningen af denne bog, har været tanken ”jamen, er det sådan stadigvæk!?” Som bibliotekar med fast og tryg ansættelse, et godt varmt kontor og en fagforening i ryggen tænker man ikke meget over hvordan andre faggrupper går og har det til daglig. Og da slet ikke sådan noget som ”jord- og betonarbejdere”, om hvem jeg tidligere ikke har haft andet end et tåget billede af ”sådan nogle der graver huller og kommer beton i dem”. Men de er så sandelig meget andet end dét. De er mennesker med drømme, ønsker, håb og visioner.\nI dag er det muligt at tage en uddannelse som jord- og beton arbejder, hvor det tidligere kun var ufaglærte arbejdere, men det er stadig et af de mindst søgte studier. Dette har sandsynligvis noget at gøre med den lave løn og det hårde fysiske arbejde.\nJakob Mathiassen er en engageret og kritisk fortæller, som ikke er bange for at tage bladet fra munden. Som John Mogensen sagde engang ”Der er noget galt i Danmark….”, således siger Jakob Mathiassen det samme. Det er fantastisk at mærke Jakobs engagement og gåpåmod komme én i møde fra bogens sider, og det er interessant læsning – hvad enten man er akademiker eller ufaglært arbejdsmand.\nindgår i boglisten: Arbejderlitteratur\nAf René Jacobsen\nOm sømænd og handskesyersker, om fællesskab og mønsterbrydere og dengang velfærdsdanmark blev til og for altid ændrede vores samfund og samvær med hinanden.Dengang vi var os…\nJan Kristoffer Dale giver i sin novellesamling en fremragende beskrivelse af manden, der er skvattet ned af livets stige. Et troværdigt portræt af en udsat…\nLivet i en københavnsk fattigkaserne i Borgergade i København i 1930'rne. Originaludgave 1934\nAf Anders Vægter Nielsen\nHovedpersonens beskrivelse af arbejdet som trappevasker i en række ejendomme, og lyriske betragtninger om arbejde som begreb