«Det er virkelig ikke påkrevd for et sivilisert menneske å tåle noe som er ubehagelig» - PDF\n«Det er virkelig ikke påkrevd for et sivilisert menneske å tåle noe som er ubehagelig»\nDownload "«Det er virkelig ikke påkrevd for et sivilisert menneske å tåle noe som er ubehagelig»"\n1 Høgskolen i Lillehammer «Det er virkelig ikke påkrevd for et sivilisert menneske å tåle noe som er ubehagelig» Huxley, A. (1982: 181) Masteroppgave SKAL VI BEHANDLE SAMFUND ELLER INDIVID? En drøftelse af den øgende brug af psykofarmaka i behandlingen af p-diagnoser av Mette Sønderskov Master i velferdsforvaltning Avdeling for pedagogikk- og sosialfag Høgskolen i Lillehammer Våren\n2 SAMMENDRAG Det forespejles at halvdelen af befolkningen vil få en psykisk lidelse i løbet af livet, og mentale sundhedsproblemer er derfor en stor udfordring for dagens velfærdssamfund. Flere mennesker får psykiatriske diagnoser, samtidigt som man ser at salget af psykofarmaka er steget drastisk de sidste årtier. Det er en udbredt opfattelse at psykiske lidelser skyldes kemiske ubalancer i hjernen, hvilket også har bidraget til at give medicinbrugen legitimitet. I opgaven drøfter jeg flere andre teoretiske forklaringer på udbredelsen af p-diagnoser, blandt andet ved at fremhæve at udviklingen af psykisk sygdom afhænger af individets mestring af omgivelsernes krav og forventninger. Ved at påpege hvordan strukturelle ændringer har påvirket konteksten, og hvordan dette har betydning for menneskers fortolkning af egen tilstand, drøfter jeg om det er samfund eller individ som skal behandles. Hvis man tager udgangspunkt i at individualiserings- og medikaliseringsprocesser har bidraget til at ændre synet på normalitet, kan man påpege at udbredelsen af psykisk sygdom også skyldes andre faktorer. Det handler blandt andet om ændrede diagnosepraksisser, medicinsk kundskabsudvikling, lægemiddelindustriens økonomiske interesser, tolerance for afvigende adfærd samt politiske og værdimæssige ændringer. Diagnosticering af psykisk sygdom er et spørgsmål om magt, når bestemte former for adfærd defineres som afvigende og behandlingstrængende, og derfor omhandler diskussionen også hvilke interesser som ligger bag. Hensigten med opgaven er at vise hvordan den øgende brug af psykofarmaka kan forklares som et samspil mellem forskellige kræfter. I dag placeres ansvar og fokus på individet, medens det i andre perspektiver kan argumenteres for at samfundet i sig selv har påvirket udviklingen, og at politiske og økonomiske faktorer kan tillægges en del af ansvaret. For at skabe kollektiv refleksivitet om disse sammenhænge må man have en forståelse for vekselvirkningerne mellem aktør og struktur, og opgaven tilføjer sig i rækken af bidrag i debatten om psykiske lidelser og håndteringen af disse. Ved at benytte kritisk teori som et videnskabsteoretisk bagtæppe, stiller jeg spørgsmål ved hensigtsmæssigheden af at benytte en medicinsk model i forhold til behandlingen af lettere psykiske lidelser, da man kan anvende et kontekstuelt perspektiv for at få en mere nuanceret forståelse. Forskning viser at mentale sundhedsproblemer i større grad forekommer blandt fattige og ressourcesvage grupper, hvilket kan være et udtryk for at lidelserne har med livsvilkår at gøre. 2\n3 Ved hjælp af en litteraturgennemgang viser jeg at der er en tendens til at nedtone denne type samfundsmæssige forklaringer, og at skjulte magtstrukturer bidrager til at påvirke opfattelsen af p-diagnoser som individuel sygdom. Dette er problematisk hvis man ikke klarer at rette interventioner mod de egentlige årsager til øget udbredelse af sygdom. Den biomedicinske model risikerer at tilsløre vigtige årsagsmekanismer ved at fokusere på symptomreducering frem for social fungering. I opgaven drøfter jeg også muligheden for frigørelse fra magtstrukturerne, da individualiseringen i sig selv kan medføre at visse grupper i samfundet havner i en afmagtsposition. Det er nødvendigt at fremhæve de konsekvenser samfundsudviklingen og den førende politik har for befolkningens psykiske helse, for at kunne skabe en offentlig debat om sammenhængen mellem ideologi, normer og udviklingen af psykiske lidelser. 3\n4 «Det er virkelig ikke påkrevd for et sivilisert menneske å tåle noe som er ubehagelig» Huxley, A. (1982: 181) 4\n5 INDHOLD 1. FORORD INDLEDNING Statistik og udviklingstræk Problemstilling og angrebsvinkel Opgavens opbygning PSYKISKE LIDELSER ÅRSAGER OG BEHANDLING Individuelle faktorer, tankemønstre og konsekvenser Nedsat arbejds- og funktionsevne i forhold til hvad? Værdimæssige ændringer i samfundet MEDIKALISERINGENS DRIVKRÆFTER Medikalisering som et udviklingstræk Et tilbageblik på diagnosticering og behandling Rettigheder til sundhed Den moderne mentalitet og selvrealisering P-diagnosernes funktion i samfundssystemet Mange faktorer påvirker processen KRITISK TEORI Videnskabsteoretisk grundlag Kritiske briller MAGT- OG INTERESSEANALYSE Forskellige syn på sindslidende Kundskab og magt Hvordan virker magten? Det biomedicinske doxafelt Forhandlinger i feltet Tolerance for afvig\n6 6.7 Risiko og forebyggelse INDIVID VERSUS SAMFUND Værdiers forankring Kritisk refleksion og frigørelse En opsummering Skal vi behandle samfund eller individ? Et alternativ inspireret af marxismen Etablering af modmagt Findes der modkræfter? Hvor langt skal udviklingen gå? KONKLUSION REFERENCER\n7 1. FORORD Siden arbejdet med opgaven har fået så central en plads i min bevidsthed, bliver jeg nødt til at forklare lidt om baggrunden for valg af tema. Jeg flyttede til Norge i 2007, og begyndte på bachelor i psykologi på Høgskolen i Lillehammer samme år. Interessen for psykologi er (lige som mange andre) opstået efter en noget turbulent ungdomstid med egne patienterfaringer fra dette felt. Jeg var i udgangspunktet en dygtig skoleelev, men klarede ikke selv at tro på egne ressourcer og droppede ud af videregående skole to gange. En følelse af at aldrig strække til i forhold til krav og forventninger, tror jeg er et hinder for mange mennesker i dagens samfund. Men jeg fik selv erfaret at diagnosticering og behandling med psykofarmaka i hvert fald ikke var nogen god løsning for at rette op på mine nedvurderende tanker om mig selv. Derfor omdrejer denne opgave nogle problemstillinger som jeg har tænkt en del på i eftertiden. Efter fuldført bachelor søgte jeg mig ind på master i velfærdsforvaltning i 2011, men vidste ikke hvad som ventet mig. Mit yngste barn var fire uger gammelt på dette tidspunkt, og jeg var derfor i tvivl om hvorvidt jeg kom til at gennemføre studiet på normeret tid. Efter første samling var motivationen på top, og alle fag og temaer har været utrolig interessante. Denne opgave afslutter derfor også en spændende studietid som har givet mig en masse nyttig kundskab, samt gjort mig endnu mere nysgerrig på at afdække sammenhænge. Med fuldtidsarbejde og to børn under fire år har opgaveskrivningen taget længere tid end først antaget. Dette kombineret med høje forventninger til egen indsats, har krævet meget energi og bragt en del bekymringer med sig. Jeg har tit og ofte spekuleret over grunden til at jeg presser mig selv så hårdt, og er kommet frem til at svaret er at jeg elsker at fordybe mig i faglitteratur og teori. Jeg ville ikke have klaret denne proces uden min vejleder Rolf Rønning, som har været 100 % tilgængelig for mig i snart to år. Min mand og mine børn har måttet lide, og jeg ved at de glæder sig til at dette er overstået. Tusind tak for al hjælp og støtte! Tretten, maj Mette Sønderskov 7\n8 2. INDLEDNING 2.1 Statistik og udviklingstræk Når det gælder forekomsten af psykisk sygdom i Norge er meldingen fra Folkehelseinstituttet at der ikke er holdepunkter for at der har været nogen øgning blandt befolkningen de sidste 15 år (Mykletun & Knudsen 2009). Dette til trods for at man ser en øgning i antal mennesker som tildeles uførepension, er sygemeldte eller modtager behandling på grund af denne type lidelser. Cirka en tredjedel af dem som modtager uførepension har en psykisk lidelse som medicinsk årsag, og denne type lidelser stod bag 20 % af det lægemeldte sygefravær i 2011 (Brage, Nossen, Kann & Thune 2012). Halvdelen af den norske befolkning forventes at få mindst en psykisk lidelse i løbet af livet (Bang Nes & Clench-Aas 2011), og Folkehelseinstituttet har anslået at de samlede samfundsøkonomiske omkostninger for psykiske lidelser beløber sig til mellem 60 og 70 milliarder kr. årligt (Dalgard et al. 2011). Ny statistik fra NAV viser at sygemeldinger knyttet til diagnosegruppen lettere psykiske lidelser er steget med 145 % fra år (Brage, Nossen, Kann & Thune 2012). Mykletun & Knudsen (2009) påpeger at dette kan være udtryk for at der er sket en ændring i måden samfundet håndtere psykisk sygdom på. Velfærdsstaten har behov for dokumentation og kontrol i forbindelse med ordninger som sygepenge og uførepension, hvilket ofte indebærer krav om medicinske diagnoser for at få udløst social eller økonomisk støtte fra det offentlige hjælpeapparat. Anvendelsen af p-diagnoser kan ifølge Kolstad & Kogstad (2011) være et tegn på at diagnosticeringsmagtens betydning øger for velfærdsstatens fordeling af ressourcer. At der findes klart afgrænsede sygdomskategorier, som det fremstilles i diagnosesystemet DSM eller ICD, afspejler troen på at psykiatrien er en medicinsk disciplin på lige linje med andre naturvidenskabelige fag. Hvis man tager udgangspunkt i somatisk medicin, handler dette om tilstedeværelsen af sygdom i organismen som hæmmer funktionen (knyttet til fysiologiske organer). Denne definition på sygdom indeholder en antagelse om at der findes bestemte normer for funktion der kan bruges som standard i en objektiv vurdering af om mennesker er friske eller syge. F.eks. defineres let forhøjet blodtryk som blodtryk mellem 140/90 og 160/100, og lægen kan ud fra dette vurdere om en person har brug for blodtryksmediciner eller ikke (Vogt & Roksund 2013, 17. juni). I psykiatrien anvendes ofte 8\n9 samme syn på sygdom, hvilket ifølge Conrad & Schneider (1992) er problematisk da medicinens autoritet til at definere afvigelser som sygdom kan betragtes som en form for social kontrol. Der foregår en kamp om definitionsmagten i forsøget på at skille mellem normal og afvigende adfærd (sætte standarder), og tendensen går i retning af et stigende antal psykiatriske diagnoser. Antallet er øget med 300 % siden år 1952 (Ekeland 2011b), hvilket resulterer i at stadig flere får indpas i disse kategorier og bliver objekter for medicinsk interesse. Diagnoser medvirker til at redefinere hvad som er normalt, og sammen med en diagnose følger der også ofte en ny selvforståelse og social identitet (Svendsen 2010). Der findes bestemte krav og forventninger i forskellige samfundssystemer, hvor man i dag kan antyde en tendens til øget krav om effektivitet, højere arbejdstempo og frie markedskræfter. I denne kontekst behøver et funktionstab ikke nødvendigvis at være så stort, før det alligevel får en afgørende betydning i forhold til om man f.eks. har en plads i arbejdslivet eller ikke. Konteksten kan medføre at grænsen mellem almindelige livsproblemer og psykisk sygdom bliver flyttet, og som konsekvens af dette bliver livsubehag redefineret og underlagt behandlingstiltag, efterspørgselen efter sundhedstjenester stiger og der skabes afhængighedsrelationer mellem brugerne og velfærdsstatens institutioner (Brinkmann 2010). At flere livsområder i dag defineres og behandles som medicinske problemer kan være et tegn på udbredte medikaliseringsprocesser (Conrad 2007, Horwitz 2002). Medikaliseringen fører til at menneskelig adfærd og følelser diagnosticeres som psykisk sygdom, og denne proces bliver suppleret med en opfattelse af at sygdommene kan behandles. Psykofarmaka er længe blevet anset som en enkel og effektiv løsning, og man ser at interventionsgrænserne er blevet sænket og at stadig flere bliver sat på medikamentel behandling (Holmen 2000). For eksempel er salget af antidepressiva i Norge blevet syvdoblet fra år (Sæterdal, Pike, Ringerike & Gjertsen 2007), og nye tal fra lægemiddelregisteret viser at forbruget er steget yderligere de sidste fem år (Legemiddelstatistikk 2012:2). I en kronik i Morgenbladet fremhæver Madsen (2013, 11. januar) ud fra amerikansk statistik at brugen af terapi i psykiatriske konsultationer samtidigt er faldet fra 44 % i 1996 til 29 % i 2004 til fordel for medikamentel behandling. Forskellige former for terapeutiske interventioner er med andre ord blevet erstattet med kemiske behandlinger (Conrad 2007). Ved at lede efter årsager til sygdom i individet frem for i det sociale miljø bliver politiske, strukturelle og sociale forhold, ifølge Madsen (2010), omdefineret til kemiske ubalancer i hjernen eller til individets psykologiske dispositioner. Dette påvirker måden man behandler disse lidelser på, hvor brugen af psykofarmaka har vundet terræn de sidste årtier. 9\n10 Lian (2006: 66) giver udtryk for at det medicinske system har utviklet seg til å bli en magnet som suger til seg alt i sine omgivelser inklusiv sociale problemer som er skabt i andre systemer. Den biomedicinske model har ifølge Ekeland (2011a) fået hegemonisk status når det gælder synet på psykiske lidelser, hvilket kan være problematisk da menneskers subjektive oplevelse af sygdom og sundhed ofte står i modsætningsforhold til de videnskabelige og objektive kriterier for en diagnose (Nordby, Rønning & Tellnes 2011). Ekeland (2011a) hævder at psykiatrien har identificeret sig med en objektontologisk model, hvor psykisk sygdom betragtes som diverse fejl ved individet det er noget som ligger uden for menneskers kontrol. Det omtvistelige er at psykiatrien studerer følelser, tanker og adfærd, det vil sige fænomener som kun fremstår som meningsfulde indenfor en subjektontologisk model. Derfor er det relevant at studere menneskers fortolkningsprocesser, da dette kan give et indblik i individets forståelse af virkeligheden og hvordan livsverdenen påvirkes af samfundsorganiseringen. Ethvert samfund har til enhver tid sine bestemte forståelser af symptomer og sygdomme, og de kulturelt definerede normer og værdier om normalitet ændres over tid. Fænomener tilskrives forskellig betydning i forskellige kulturelle kontekster eller tidsperioder (Nygren & Øvrelid 2013). Men når halvdelen af befolkningen i dag får en psykisk lidelse, og dermed falder udenfor normaliteten, kan man begynde at stille spørgsmål ved om normaliteten er blevet unormal. Det hegemoniske paradigme risikerer at begrænse forståelsen for årsager og løsningsmodeller, blandt andet ved at den biomedicinske model overser livssituationer og forholdet mellem mennesker og deres omgivelser. 2.2 Problemstilling og angrebsvinkel I denne opgave vil jeg tage udgangspunkt i problemstillingen: SKAL VI BEHANDLE SAMFUND ELLER INDIVID? En drøftelse af den øgende brug af psykofarmaka i behandlingen af p-diagnoser. Hvorvidt man skal bruge offentlige ressourcer på lægemidler til behandling af lettere psykiske lidelser, har der længe været en debat om. Vilkåret for at få udskrevet antidepressiva er at tilstanden er både langvarig og alvorlig, men som det fremhæves af udvalget i NOU (1997: 7) fremstår alvorlighedskriteriet som uskarpt, da man mangler anerkendte kriterier for at skille disse patienter ud fra andre. Ud fra ovenstående statistik kan det se ud som om at situationen i dag kendetegnes af at der udskrives psykofarmaka til en større del af befolkningen. Dette 10\n11 handler med andre ord også om velfærdsstatens ansvarsområder, da grundlaget for udskrivelse af medikamenter er politiske beslutninger om hvad staten skal yde, på hvilket niveau og til hvem. Det er, ifølge Vike (2004), politikerne som skal definere grænser og sætte skillet mellem basale og mindre basale behov i forhold til prioriteringer i helsevæsenet. Siden alle tilstande kan forbedres, ser man at velfærdsstatens opgaver ekspanderer uafhængigt af regerende partikonstellationer. Til trods for drastiske øgninger i sundheds- og socialbudgettet de sidste årtier, forespejles at en stor andel af befolkningen vil få en psykisk lidelse. Løsningen på problemet kan virke til at hovedsageligt være rettet mod sygdommen hos individet frem for forhold i de sociale omgivelser. Dette er et gennemgangstema i nyere samfundsforskning; at individualismen øger og at de sociale relationer bliver mere instrumentelle (Kuhnle & Ervik 2011). Der er opstået et stærkt bånd mellem individ og stat, hvilket kan føre til at kravet om effektiv medikamentel behandling mod psykiske problemer fæster sig som en rettighed i befolkningen (NOU 1997: 7). Dermed bliver årsager til problemer skjult bag fokusset på de syge og behandlingen af det lidende individ. Velfærdsstaten har ansvar for at hjælpe de syge, men skjult bag denne omsorg ligger der også visse kontrolfunktioner. Der skilles mellem de veltilpassede borgere, og dem som ikke klarer at leve op til sundhedsnormen ud fra diagnostiske kriterier. Det som er interessant at drøfte er hvor ansvaret for sygdom lægges om det er individet som skal tage fat i sin egen situation, eller om samfundet i sig selv bidrager til at skabe problemerne og dermed bærer et ansvar for udbredelsen af psykisk sygdom. Uanset er det det medicinske fagfelt som gør det muligt at sætte skillet mellem syge og friske mennesker. Den ontologiske status p-diagnoser har fået, kan ifølge Brinkmann (2010) føre til at mennesker fortolker sine liv gennem et diagnostisk blik og på denne måde bliver overoptaget af egen sundhed og sygdom. Rekve (2011, 2. september) fremhæver at de diagnosticerede psykiske lidelser ofte er betinget af værdivalg, livsførelse eller kultur, frem for biologiske syndromer. Ud fra dette kan man argumentere for at det er problematisk udelukkende at anskue udbredelsen af p-diagnoser fra individfokuserede tilnærmelser, da individualiseringen kan usynliggøre og reducere de egentlige mekanismer og årsager til samfundsproblemer (Nygren & Øvrelid 2013). Forskning viser at psykiske lidelser i større grad rammer ressourcesvage og socialt udsatte grupper, og dermed kan fremstilles som et resultat af sociale betingelser og livsvilkår (Kolstad 2004). Aarre (2010) fremhæver at det er sjældent patienten har en kemisk ubalance i hjernen men at livsvilkår næppe kan ændres ved hjælp af diagnostik og psykofarmaka. 11\n12 Ved at benytte kritisk teori som videnskabsteoretisk bagtæppe for en litteraturgennemgang vil jeg diskutere hvilke konsekvenser individualiseringen kan føre til, ud fra et magt- og interesseperspektiv, samt reflektere over om der findes nogle modkræfter i samfundet. Denne teoretiske position åbner op for at der kan stilles spørgsmålstegn ved forudindtagede sammenhænge f.eks. at psykisk sygdom skyldes biologiske dysfunktioner eller individets psykologiske dispositioner. I forhold til problemstillingen indebærer dette at vise hvordan samspillet mellem forskellige kræfter kan påvirke menneskers forståelse og bidrage til at låse den sociale virkelighed fast. Hvis det ikke er befolkningen i sig selv som er blevet mere syge, kan man drøfte om det i stedet er samfundet som har forandret sig blandt andet som følge af ændrede værdier, normer og selvstyringsidealer. Det er fagligt interessant at finde ud af hvorvidt man kan opnå en bredere kollektiv refleksivitet og bevidsthed omkring den øgende forekomst af psykisk sygdom, samt om de sociale årsager som ligger bag. Dette vil kunne bidrage til en mere nuanceret forståelse af de magtforhold det biomedicinske kundskabssyn, ifølge Ekeland (2011a), repræsenterer således at der bliver taget højde for flere aspekter, forklaringer og løsningsmodeller i problemforståelsen. En udvidet ontologisk model gør det muligt at drøfte relationen mellem biologiske, psykologiske og sociale forhold (Brante 2006), hvilket er centralt for at kunne sætte lys på hvorvidt det er individet eller samfundet som er behandlingstrængende. Jeg vil angribe problemstillingen teoretisk, da jeg vurderer at en empirisk undersøgelse ikke vil kunne give samme mængde information om de sammenhænge jeg ønsker at belyse i opgaven. Litteratursøgning efter eksisterende viden om blandt andet årsager til psykiske lidelser, psykiatriens historie, medikalisering, social kontrol og magt danner grundlaget for mine refleksioner. Litteratursøgningen tager afsæt i en personlig nysgerrighed efter at undersøge hvordan de magtforhold, Ekeland (2011a) fremhæver som problematiske, bidrager til at fastlåse vores forståelse af psykiske lidelser som individuel sygdom og skjuler de strukturelle forhold som kan være en del av forklaringen på udbredelsen af p-diagnoser. Mit udgangspunkt er af denne grund også drevet af et ønske om at tydeliggøre hvordan de sociale omgivelser skaber konteksten for lidende mennesker. Medikaliseringsbegrebet blev mit omdrejningspunkt i starten af litteratursøgningen, da jeg fandt ud af at tidligere forskning på dette område kan bidrage til at forklare dagens situation (fokus på objektive forhold, ændrede diagnosepraksisser og indsnævring af normalitetsbegrebet). Undervejs i litteratursøgningsprocessen blev fokus i større grad sat på de bagvedliggende interesser for 12\n13 medikaliseringen, hvilket inkluderer begreber om magt og afvigskontrol. Min faglige interesse er at undersøge samfundsforholds betydning for individets fortolkningsprocesser, hvilket kræver at man anvender flere forskellige teoretiske forklaringer på udviklingen for at belyse fænomenet både på mikro- og makroniveau. Søgningen efter litteratur viser at der ikke findes gode modeller som medtager begge perspektiver, og at forskning på anvendelsen af psykofarmaka som regel knyttes til forklaringer på individniveau. Derfor vælger jeg at drøfte forholdet mellem individ og samfund, for at komme frem til teoretiske sammenhænge som kan danne grundlag for videre kundskabsudvikling. I slutfasen af arbejdet med opgaven har jeg fået en øgende interesse for om der findes nogle modkræfter, og fik tips fra Rolf Rønning om omorganiseringen af psykiatriske afdelinger til terapeutiske samfund. Da jeg ikke fandt noget om dette ved søg på internettet eller i andre databaser tog jeg kontakt med Tor- Johan Ekeland som gav mig nyttige tips om litteratur og forskning fra 1970 erne. 2.3 Opgavens opbygning Jeg vælger at besvare problemstillingen med først at redegøre for hvordan ændringer i samfundets organisering kan have ført til at mennesker er blevet mere sårbare og modtagelige over for psykiske lidelser. Dette tager afsæt i en epidemiforklaring, at der faktisk er flere som har denne type lidelser i dag, og jeg vil i kapitel 3 derfor også belyse nogle centrale risiko- og beskyttelsesfaktorer, samt hvordan p-diagnoser behandles. Når flere mennesker får en psykisk lidelse som følge af samfundsændringer, kan individet fremstilles som et offer for de ændrede sociale betingelser. I afsnit 3.2 og 3.3. fremhæver jeg blandt andet arbejdslinjen og værdimæssige ændringer i offentlig sektor som en forklaring på at krav og forventninger til den enkelte har forandret sig de sidste årtier. Det er et centralt velfærdspolitisk mål i Norge at alle får ret og muligheder til medicinsk hjælp, men hvad som betragtes som et sundhedsproblem afhænger af tolkningen af sygdom. Normalitetsforestillinger påvirker måden individets funktionsevne bliver vurderet på, og der findes bestemte opfattelser af hvad det vil sige at være en kompetent samfundsborger, hvor f.eks. arbejds- og præstationsevner er centralt i dag. Mange p-diagnoser kan ikke dækkes med objektive medicinske forklaringer, da denne type lidelser i stedet handler om individets oplevede funktionsevne i det moderne samfund. Selv om lidelsen er skabt af samfundsforhold er det muligt at argumentere for at individbehandling både er legitimt og hensigtsmæssigt, da sygdommen får et individuelt udtryk og fremstår som et faktisk, objektivt fænomen. 13\n14 Kapitel 4 indeholder en beskrivelse af nogle alternative forklaringer på udbredelsen af p- diagnoser, som tager et andet afsæt end epidemiforklaringen. I dette kapitel vil jeg have som udgangspunkt at dagens situation kan skyldes udbredte medikaliseringsprocesser, hvor flere forskellige drivkræfter står bag. Derfor vil jeg i afsnit 4.2 undersøge hvordan biologiens indtog i psykiatrien har medvirket til en ændret diagnosepraksis, som kan knyttes op mod øget medikalisering da flere mennesker defineres som medicinske objekter. Herunder vil jeg også komme ind på lægemiddelindustriens økonomiske interesser og fastlægernes rolle i diagnosticering og behandling af psykiske lidelser. Jeg vil videre i afsnit 4.3 og 4.4 koble dette op i mod ændringer i den ideologiske værdihorisont, hvor en fremherskende individualisme kan have skabt en større rettighedsbevidsthed samt påvirket dagens selvstyringsideal. Til sidst vil jeg i afsnit 4.5 anvende et mere funktionalistisk perspektiv for at vise hvilken rolle p-diagnoser kan spille for mennesker, og hvordan medikalisering også sker nedenfra. Dette er interessant i forhold til problemstillingen, da det viser kompleksiteten i de drivkræfter som står bag udbredelsen af p-diagnoser og valg af behandlingsform. Kapitel 4 danner baggrunden for en videre diskussion ved at pege på forskellige aktører og interesser som påvirker måden samfundet håndterer psykisk sygdom på. I kapitel 5 vil jeg gøre rede for kritisk teori som videnskabsteoretisk position, da jeg mener at dette er et aktuelt udgangspunkt for en litteraturgennemgang som forsøger at afsløre magtforhold og ideologiske påvirkninger på menneskers fortolkningsprocesser. Hvis normalitetsgrænserne er blevet indsnævret af diagnosepraksissen, kan man argumentere for at dette i sig selv kan være undertrykkende over for visse grupper. Den biomedicinske kundskabsforståelse af p-diagnoser fremstilles som sandheden, hvilket fordrer en skepsis til udviklingstendensen hvis psykiatrien ikke klarer at hjælpe de lidende (jf. øget udbredelse). Kritisk samfundsforskning har som mål at bidrage til frigørelse (emancipation) fra sociale fastlåsninger, og derfor kan denne indgangsvinkel også være nyttig i diskussionen om eventuelle modkræfter. I afsnit 5.2 vil jeg knytte disse tanker til opgavens tema, for at vise hvordan kritisk teori kan anvendes til at belyse min problemstilling med. Frigørelse inden for denne position handler om at give mennesker en bredere forståelse for et fænomen, hvilket i næste hånd kan bidrage til kollektiv refleksivitet om årsager til undertrykkelse og lidelse. For at kunne diskutere om det er samfund eller individ som skal behandles er det nødvendigt at få en forklarende forståelse for årsagerne til udviklingen. I kapitel 6 vil jeg derfor starte 14\n15 med at fremhæve forskellige syn på psykisk sygdom og sindslidende ved at trække veksel på nogle centrale elementer ved psykiatriens historie. Dette danner baggrunden for en magtanalyse, hvor jeg i afsnit 6.2 anvender Foucault til at vise hvordan kundskab og medikalisering kan fungere som en form for social kontrol. En diagnose kan være frigørende for nogen men den kan også være et magtovergreb. Det er derfor aktuelt at problematisere hvilke funktioner p-diagnoserne har, og hvordan dette påvirker menneskers tolkning af sin psykiske tilstand gennem rådende diskurser. I Foucaults optik er afvigskontrollen central, og når menneskers adfærd fremhæves som problematisk bliver løsningen også behandling af individet. I afsnit 6.4 vil jeg ved hjælp af Bourdieu belyse hvordan samfundsstrukturelle vilkår og doxaforestillinger påvirker individets handlinger. Dette perspektiv kan forklare hvordan mennesker bliver låst fast i en afmagtsposition, men også hvordan forestillingerne bliver reproduceret. Dette leder mig videre til afsnit 6.5 og 6.6 hvor jeg vil drøfte hvordan de skjulte magtstrukturer får legitimitet gennem samspillet mellem flere interesseaktører. Kapitel 6 afsluttes med et afsnit om risiko og forebyggelse for at vise hvordan skillet mellem frisk og syg er blevet mere utydeligt. Hvor vidt det er individet eller samfundet som sættes i fokus har der været en pendling mellem, men de sidste 15 år viser en kraftig øgning i udbredelsen af p-diagnoser, kombineret med øget salg af psykofarmaka. Det politiske klima i Norge er i samme tidsperiode blevet præget af udbredelsen af en nyliberalistisk ideologi, som kan have medvirket til at øge menneskers krav om effektiv medikamentel behandling også for de plager som ikke tidligere var inkluderet i de psykiatriske diagnoselister. Således kan bestemte rammevilkår i samfundssystemet tvinge individualiserende løsninger frem, og f.eks. forårsage at man vælger kortsigtige, økonomiske strategier. Pendelen mellem individ og samfund afhænger af måden man politisk og teoretisk forstår problemer på, hvor man ud fra en individualistisk forståelse i hovedsag lægger ansvaret og løsningen på individet (medikamentel behandling, terapi etc.). I et mere kontekstuelt perspektiv kan man i stedet betragte samfundet som problemskabende i sig selv, hvis f.eks. arbejdslivet stiller for høje krav i forhold til menneskers forudsætninger. Formålet med magt- og interesseanalysen (kapitel 6) er at fremhæve forskellige teoretiske forklaringer på hvorfor udviklingen er gået mod individualisering. Der har været en kontinuerlig diskussion om spændingsforholdet (om det er individet eller samfundet som skal tilpasse sig), og jeg vil derfor afslutte opgaven med en sammenfattende drøftelse angående dette ved at samle trådene fra de forskellige afsnit i opgaven. 15\n16 I kritisk teoris ånd vil jeg i kapitel 7 også drøfte om der findes mulighed for frigørelse fra eventuelle fastlåsende sociale strukturer, blandt andet ved at benytte Habermas s idé om den herredømmefrie dialog. Afsnit 7.1 og 7.2 indeholder nogle vurderinger af frigørelsesbegrebet som anvendes i offentlige og politiske diskurser, da det handler om at afdække eventuelle magtinteresser som påvirker menneskers tolkning af samfundets krav i forhold til egne forudsætninger og personlige værdier. Jeg vil videre sætte lys på nogle opfattelser af det gode samfund. Det er interessant at drøfte hvor stor en del af befolkningen som skal medikaliseres før man retter fokus mod samfundet frem for individet når det gælder behandling af p-diagnoser. I afsnit 7.5 vil jeg vise til et eksempel på en alternativ behandlingspraksis i psykiatrien, som fremhæver vigtigheden af sociale klasseforskelle. Dette leder mig videre til afsnit 7.6 og 7.7, hvor jeg tager afsæt i begrebet empowerment for at reflektere over mulighederne for etablering af modkræfter. Med disse kapitler vil jeg stille spørgsmålstegn ved legitimiteten i dagens håndtering af lettere psykiske lidelser, og ved hjælp af de forskellige forklaringer drøfte pendlingen mellem individ og samfund. Afsnit 7.8 indeholder nogle afsluttende refleksioner om hvor langt udviklingen skal gå før man ser hensigtsmæssigheden ved at bevæge sig mod et mere samfundsrettet perspektiv. Min ambition er at skabe en bredere refleksivitet om de magtforhold og politiske bølger som påvirker måden man anskuer p-diagnoser på, og drøfte nogle alternative problemstillinger som kan være aktuelle at medtage i videre kundskabsudvikling på området. 16\n17 3. PSYKISKE LIDELSER ÅRSAGER OG BEHANDLING 3.1 Individuelle faktorer, tankemønstre og konsekvenser Som tidligere nævnt er psykiske lidelser meget udbredt, og forskning viser at halvdelen af befolkningen vil rammes i løbet af livet. Begrebet psykiske lidelser omfatter både mildere former for depression og angst, samt mere alvorlige tilstande som f.eks. schizofreni, bipolar lidelse og demens. Betegnelsen benyttes når symptombelastningen er så stor at der kan stilles en psykiatrisk diagnose ud fra kriterierne i DSM eller ICD (Dalgard et al. 2011). Et fællestegn ved lidelserne er at de påvirker menneskers tanker, følelser, adfærd og sociale relationer. De mest udbredte former for psykiske lidelser i Norge er angstlidelser, depressive lidelser og rusrelaterede lidelser (specielt alkoholmisbrug og alkoholafhængighed). Mykletun & Knudsen (2009) har studeret forekomsten, og konkluderer med at en fjerdedel af befolkningen vil rammes af en angstlidelse, medens en femtedel vil få en depressionslidelse. Hvorvidt en tilstand er en lidelse afgøres ud fra symptomernes varighed, intensitet og påvirkning på individets daglige fungering. Sammenlignet med de mest almindelige somatiske sygdomme debuterer de fleste psykiske lidelser i relativ ung alder, og de følger ofte et kronisk forløb med spontan bedring efterfulgt af tilbagefald. Forekomsten af angst og depression er højere blandt kvinder, medens forekomsten af rusrelaterede lidelser er højere blandt mænd. De psykiatriske diagnoser er en stor sundheds- og samfundsudfordring, uanset om man måler dette ud fra forekomst, sygdomsomkostninger, sygdomsbelastning, tabte arbejdsår eller udgifter til sygepenge og uførepension. Angst og depression er de vigtigste årsager til arbejdsrelateret uførhed, da det angår et stort antal mennesker, det rammer ofte i ung alder og har en tendens til at være tilbagevendende (Dalgard et al. 2011). Jeg vil derfor i denne opgave lægge ekstra vægt på disse to lidelser når jeg anvender begrebet p-diagnoser. Udviklingen af psykiske lidelser kan forklares ud fra tre komponenter, nemlig sårbarhed/modstandsdygtighed (resiliens), udløsende hændelser og restituering. Ifølge Mykletun & Knudsen (2009) er førstnævnte komponent delvis genetisk betinget, medens selve udviklingen af sygdom sker i et komplekst samspil med miljømæssige faktorer. I psykologisk forskning har man længe været optaget af debatten om arv og/eller miljø, specielt for at kortlægge betydningen af menneskers genetiske arveanlæg i forhold til psykiske lidelser. I dag er meldingen at der ikke findes noget ved generne i sig selv der kan øge 17\n18 risikoen for denne type sygdom. Det handler i stedet om processer i cellekernen omkring DNA som styrer genernes udtryk og dette er kraftigt påvirket af miljømæssige erfaringer (Fosse 2009). P-diagnoser associeres blandt andet med socioøkonomisk position, arbejdsledighed, samlivsproblemer, social isolation og ensomhed. De vigtigste beskyttelsesfaktorer er individets mestringsevne og social støtte. Forskning viser f.eks. at nære og trygge relationer beskytter individet mod depression (Starrin 2009). En fællesnævner for alle risikofaktorerne er at udviklingen af psykiske lidelser i høj grad afhænger af individets mestringsevne i forhold til omgivelserne og de forskellige situationer han eller hun kommer i. Hvis belastningen bliver for stor kan tilstanden opfylde kriterierne for en p-diagnose. Her kan man også anvende begrebet kompetence, som forenklet kan defineres som at være i stand til noget. Nygren & Øvrelid (2013) fremhæver at netop kompetence til at handle i og på tværs af forskellige kontekster, er en forudsætning for at mennesker kan overleve på et bestemt niveau. Hvis samfundets krav og forventninger ændres, må den menneskelige kompetence ligeledes udvikle sig i takt med dette. Det at få mennesker til at søge hjælp for sine psykiske plager kan ifølge Mykletun & Knudsen (2009) være en udfordring, da man ser at det er en mindre andel i befolkningen som søger hjælp sammenlignet med antaget forekomst af psykiske lidelser. Dette anvendes som et argument for at der bør gives bedre oplæring til befolkningen i forhold til hvilke symptomer man skal være opmærksom på, og her spiller massemedierne en rolle i formidlingen af information. Man kan f.eks. læse på NRK (Endresen 2013, 28. juni) at mange i dag har psykiske lidelser uden at vide det selv, og Helsedirektoratet har af denne grund udgivet nye retningslinjer for at gøre det lettere at opdage symptomer således at der kan startes et behandlingsforløb. Der er delte meninger om hvorvidt dette er hensigtsmæssigt, da man kan risikere at mennesker bliver overfokuseret på symptomer og sygdom. Rekve (2011, 2. september) forfægter at mennesker udsættes for en form for propaganda om at de fleste er syge og har rettigheder til behandling. Det er alligevel en udbredt opfattelse at mange mennesker slider psykisk, uden at det bliver opdaget eller behandlet. Her dukker en anden udfordring op i forhold til håndteringen af psykiske plager. Man ser en tendens til at friske mennesker overbehandles samtidigt som at syge bliver underbehandlet (Mykletun & Knudsen 2009). De mest brugte behandlinger for psykiske lidelser er i dag psykofarmakologisk behandling (hovedsagligt antidepressiva) og/eller støttesamtaler med fastlægen. Når nogen henvender sig til sin læge med psykiske plager bliver der ofte givet udtryk for ønsket om psykologisk behandling (psykoterapi, kognitiv adfærdsterapi etc.), men dette er som regel 18\n19 ikke tilgængeligt på grund af tjenesternes organisering og mangelfuld henvisningskapacitet (Mykletun & Knudsen 2009). Der er lange ventelister til psykologbehandling, og de psykiatriske enheder klarer kun at tage imod ca. 20 % af de mennesker som har mentale sundhedsproblemer (Halvorsen & Stjernø 2008). Ifølge Reichborn-Kjennerud & Falkum (2000) er det videnskabeligt bevist at psykoterapi virker. Det vil sige at selv om der findes god behandling for psykiske lidelser, er der udfordringer knyttet til at gøre denne tilgængelig for dem som har mest brug for det (Mykletun & Knudsen 2009). Både angst og depression har som regel betydelig negativ indvirkning på individets daglige fungering. Hovland (2007) har undersøgt hvilke tankemønstre som er forbundet med disse lidelser ved at tage udgangspunkt i udviklingen af bestemte ikke-bevidste kognitive mønstre (skemaer og overbevisninger), som er en naturlig del af menneskets psykologiske funktion. Stabile tankemønstre gør individet i stand til at tolke omgivelserne meningsfuldt, men de kan samtidigt også medvirke til at opretholde psykiske problemer. I kognitiv terapi forstår man angst som en reaktion på det at forvente og opleve mangelfuld mestring både i forhold til reelle og fantaserede situationer. Depression forstås som reaktionen på at have oplevet utilstrækkelighed i situationer hvor man burde ha vært i stand til å mestre eller endre de faktiske forhold. Hvis individet bebrejder sig selv for at have fejlet, skabes en vedvarende oplevelse af håbløshed. Svækket mestringsevne er også ofte komplementeret med en tilbøjelighed til at have urealistiske krav og overdrevne standarder som målestok på sig selv, samt med en oplevelse af manglende tilhørighed. Psykoterapeutisk behandling fokuserer på at sætte individet i stand til at ændre disse tankemønstre, ved at give dem værktøj til at håndtere omgivelser og situationer med (Madsen 2010). Det er med andre ord individets kompetence og adfærd som er i fokus, og det handler om at gøre dem i stand til at mestre de krav og forventninger som stilles. Kolstad & Kogstad (2011) fremhæver at antal mennesker som uførepensioneres på grund af psykiske lidelser er steget drastisk siden slutningen af 1970 erne. I 1977 var tallet 4.315, medens det i 2006 var steget til personer. Siden udviklingen af psykiske lidelser i hovedsag er knyttet til individets mestring af omgivelserne er det relevant at belyse hvordan samfundet har ændret sig de sidste årtier. Udbredelsen af psykiske lidelser kan være et tegn på at den individuelle sårbarhed og modstandsdygtighed har ændret sig som følge af samfundsorganiseringen, og at dette blandt andet har skabt en større risiko for at man f.eks. får en oplevelse af manglende tilhørighed og svækket autonomi hvilket kendetegner det 19\n20 kognitive perspektiv hos mennesker med angst og depression. Derfor vil jeg starte med at se nærmere på politiske og værdimæssige ændringer, som kan have ført til at mennesker er blevet mere modtagelige for psykisk sygdom. Dette vil jeg knytte op mod mestring af de arbejds- og præstationskrav som stilles til velfærdsstatens samfundsborgere i dag. 3.2 Nedsat arbejds- og funktionsevne i forhold til hvad? I løbet af 1980 erne skete der en del ændringer i offentlig sektor, og velfærdsstaten blev udfordret af idéer om effektivisering og økonomisk værdiskabning ud fra en markedspræget ideologi. Fløtten (2007) forklarer dette ud fra at der opstod øgende bekymringer for velfærdspolitikkens bærekraft som følge af en international økonomisk krise. Fra den politiske højreside var kritikken mod velfærdsstaten at den indsnævrede individets frihed medens venstresiden fremhævede statens mislykkethed i forhold til udjævningen af sociale levevilkår. Der er sket et politisk skifte de sidste 25 år hvor fokus i større grad er blevet lagt på menneskers arbejdsformåen og incentivvirkningerne af offentlige ydelser. Omfanget af ydelser og tjenester stiger, men der stilles samtidigt stærkere krav til arbejdsdeltagelse. Ifølge Halvorsen & Stjernø (2008: 41) er det politiske mål at maksimere det produktive potentiale hos indbyggerne. Arbejdslinjen har med dette fået en central plads, også i sundheds- og socialpolitiske spørgsmål. Kravene til enkeltindividet øger, da modtagelse af ydelser og tjenester også indebærer en regelfæstet medvirkningspligt. Som det fremgår i Folketrygdlovens 8-8: Retten til sykepenger faller bort dersom medlemmet uten rimelig grunn nekter å gi opplysninger eller medvirke til utredning, eller uten rimelig grunn nekter å ta imot tilbud om behandling, rehabilitering, tilrettelegging av arbeid og arbeidsutprøving eller arbeidsrettede tiltak. Seip (1994) ser dette i sammenhæng med udviklingen af en øgende rettighedsbevidsthed i befolkningen, som medvirker til at flytte vægten fra gruppen til individet. Der opstod et behov for at reformulere de forpligtelser folk har over for samfundet, og arbejdslinjen bidrager til at illustrere at der sammen med rettigheder også følger nogle pligter. Man satser med andre ord på en adfærdsændring blandt velfærdsmodtagerne, for at stimulere mennesker til at være længere yrkesaktive og udnytte deres arbejdsevne optimalt (Fløtten 2007). Når velfærdsstaten organiseres ud fra dette princip får arbejde og aktivitet en betydelig plads i menneskers livsverden, og det betragtes af de fleste som en moralsk og religiøs pligt at arbejde og bidrage 20


Privatlivspolitik for Rundhøj Fjernvarme\nRundhøj Fjernvarme er dataansvarlig og vi sikrer, at dine personoplysninger behandles i overensstemmelse med lovgivningen. Du kan kontakte os, hvis du har behov for at vide, hvordan vi behandler dine personoplysninger.\nRegistrerede kontaktoplysninger til Rundhøj Fjernvarme:\nAdresse: Holmevej 202, 8270 Højbjerg\nVi opbevarer dine personoplysninger så længe som aftaleforholdet mellem Rundhøj Fjernvarme og dig eksisterer. Ophører du med at være kunde hos Rundhøj Fjernvarme, sletter vi dine personoplysninger efter (tidligst efter indeværende år + 5 år – ifølge reglerne i bogføringsloven – men der kan også være behov for at opbevare oplysningerne længere)\nVi anvender som udgangspunkt ikke samtykke i forbindelse med levering af fjernvarme fra Rundhøj Fjernvarme. Skulle du have givet samtykke til os til noget ud over levering af fjernvarme, så har du til enhver tid ret til at trække dette samtykke tilbage. Dette kan du gøre ved at kontakte os på de kontaktoplysninger, der fremgår i punkt 1.


Brændstof: Shop Amok\nSelvom jeg elsker at shoppe både tøj, ting og mad - og bare fylde de lækre sager i kurven, så kan det nemt blive et slemt slæberi når det kommer til stykket. Bøjler i hånden, tøj over armen, indkøbskurven som skal slæbes til kassen og favnen fyldt med puder og vaser...shop amok!\nNu er jeg alligevel blevet lidt pjattet med dette nye indkøbskoncept i H&M Home i Stockholm i forgårs - en magnetisk indkøbskurv hvor du, i stedet for at fylde fysiske produkter i kurven, blot vælger den magnet der viser et billede af produktet. Det er genialt og jeg var lige ved at købe en masse - udelukkende fordi konceptet er fedt og innovativt! Det er så fedt når man får helt nye indkøbsoplevelser... Gid jeg selv havde fundet på magnet ideen!\nIndsendt af Marian N. Larsen kl. 21.08\nEtiketter: design, koncept, rejse, Stockholm\nAnonym 1. september 2010 kl. 18.24\nHar lige opdaget din blog - fantastisk! Den er du gået stille med dørene med!?\nSkønt koncept - jeg er helt enig... Havde man også mulighed for rent fysisk at røre ved og se produkterne inden man valgte?\nDer er også åbnet en H&M Home i København - jeg har ikke nået den endnu, men glæder mig til at se om de har det samme koncept!\nMarian N. Larsen 3. september 2010 kl. 11.30\nDejligt, at du kigger forbi. Bloggen er ganske ny, men jeg har virkelig fået blod på blogger-tanden efter jeg selv er blevet mere aktiv på øko-bloggen også. Det er så dejligt at skrive, inspirere og BLIVE inspireret. Planen er naturligvis, at jeg på denne private blog også kan skrive om mange andre dejlige ting end Urtekram, selvom sidstnævnte fylder det meste af min tankevirksomhed både i og uden for arbejdstiden =)\nH&M Home i København! Wow, det vil jeg tjekke ud næste gang jeg kommer over there igen. Man kunne sagtens røre og se de fysiske produkter i butikken i Stockholm... Det er altså smart og innovativt med de magneter i stedet. Shopping må jo gerne være SJOVT!\nAnonym 15. oktober 2010 kl. 11.57\nJeg har nu været inde i H&M Home i København - koncecptet med magnetiske kurve og varer er det samme... Fedt!\nMen jeg var egentlig lidt skuffet over antallet af varer de havde i butikken (der er en del af den store butik på Strøget) sammenlignet med kataloget...\nMarian N. Larsen 18. oktober 2010 kl. 21.38\nDu har ret. I Stockholm havde de heller ikke så mange fine ting som i webshoppen og deres katalog. Men der kan jo heller ikke være så meget i en magnetisk indkøbskurv alligevel ;)


Køb Skumpistol fra de bedste danske webshops – Klik her\nAdskillige e-forretninger foreslår heldigvis diverse forskellige billige leveringsløsninger til skumpistol. En af de mest populære er nu om stunder at få afleveret pakken hos en pakkeshop, så du nemt selv kan hente de købte produkter når det passer dig. Denne er nemlig ultra let gængelig, samt ofte endda den prisbilligste slags levering.\nDu burde endvidere overveje at bestille ordren til levering til din lejlighed eller hus eller til hvor du arbejder. Metoden viser sig til tider en tak mere pebret, men endvidere ekstremt enkel med skumpistol online. Den mest letkøbte form for fragt er uden tvivl selv at hente produkterne, men det betinges af at du opholder dig i nærheden af e-forretningens butikker, eksempelvis Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på skumpistol kan være særdeles relevant om vi står og skal bruge produktet nu og her, og herved er det ret så centralt at du ser nærmere på den forventede leveringstid for skumpistol. Størstedelen af byggemarkeder – for eksempel Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix – frembyder billig levering på næste hverdag på deres bedst sælgende varenumre online, men vær vagtsom da det er forudsat at bestillingen placeres forinden et givent klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få varen hen til fragtfirmaet inden pakkepersonalet holder fyraften.\nNogle få internet forretninger frembyder levering uden beregning på skumpistol online, men i mange tilfælde kun såfremt man indkøber for en præcis sum. Som alternativ skulle man foretrække den billigste leveringsmodel, hvilket gerne vil være at få kørt din bestilling til et afhentningssted.\nEn del kæder frembyder afhentning hvor du handler billig skumpistol derhjemme men selv henter i byggemarkedet. Eksempelvis Bauhaus, Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, 10-4, XL-Byg og Bygma. Byggekæderne frembyder for eksempel afhentning af skumpistol i følgende byer:\nOdense, Kalundborg, Aarhus, Gentofte, Ringsted, Grenaa, Struer, Frederiksværk, Vordingborg, Brønderslev, Åbyhøj, Fredericia, Lystrup, Hobro, Herlev, Stenløse, Middelfart, Risskov, Brøndby, Herning, Tilst, Svendborg, Odder, Hedensted, København, Sønderborg, Silkeborg, Frederikssund, Nakskov, Hvidovre, Farum, Gladsaxe, Randers, Rødovre, Skanderborg, Thisted, Greve, Lyngby, Ishøj, Værløse, Kokkedal, Vejle, Roskilde, Hjørring, Højbjerg, Nyborg, Holbæk, Nykøbing Falster, Virum, Horsens, Viborg, Ølstykke, Frederiksberg, Holstebro, Charlottenlund, Jyllinge, Nørresundby, Ikast, Dragør, Birkerød, Haslev, Søborg, Brabrand, Albertslund, Hillerød, Vallensbæk, Aabenraa, Hedehusene, Valby, Slagelse, Køge, Vanløse, Korsør, Rudersdal, Varde, Skive, Ballerup, Solrød Strand, Nærum, Aalborg, Frederikshavn, Næstved, Rønne, Allerød, Tårnby, Helsingør, Glostrup, Taastrup, Lillerød, Esbjerg, Haderslev, Hørsholm, Kolding, og Brønshøj, .\nKlik-og-hent for skumpistol er tilgængeligt i samtlige regioner af landet: Sjælland (Nordsjælland, Falster, Bornholm, Amager, Hovedstaden, Lolland, Midtsjælland, Østsjælland, Sydsjælland, Vestsjælland), Fyn (Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn, Vestfyn) og Jylland (Sønderjylland, Syddanmark, Østjylland, Midtjylland, Sydjylland, Vestjylland, Nordjylland).\nNår vi ser på tendenserne bliver det tydeligt, at internetbrugere mange gange efterspørger eksempelvis køb skumpistol og skumpistol tilbud. Foruden dette ser man typisk online shoppere søge fx skumpistol online, billig skumpistol og skumpistol priser, foruden de kendte byggemarkeder som Silvan, Bauhaus, XL-Byg, Stark, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og Davidsen.\nTilbud på skumpistol\nDet har vist sig at være særdeles praktisk for alle og enhver at søge information om priser på billige skumpistol online hos flere internet webshops, og af den grund har flertallet af online forretninger været presset til at at presse prisniveauet på skumpistol helt i bund, og derudover yde fragt uden beregning.\nDet kan stadigvæk blive gavnligt at granske nogle få internet shops i Danmark efter tilbud og rabatter på skumpistol online forud for at du bestiller, således at man er på den sikre side med at modtage den prisbilligste pris. Se ikke kun på de store byggecentre som Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, 10-4, Stark, Bauhaus, Bygma og Harald Nyborg.\nMan skal imidlertid ikke overse, at når en internet webshop forhandler billige skumpistol online for en tilbudspris som anses for hamrende overkommelig, er det undertiden være en varsel om en uærlig internet forhandler. Handler med kort er imidlertid inkluderet i en forordning, der støtter køber imod bedrageriske netbutikker.\nVi tilråder kortkøb eller MobilePay. Alternativt bør du vælge en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, hvis du har til hensigt at afdrage prisen på skumpistol ude i fremtiden. Det foreslåes typisk i nicheforhandlere, men dog sjældent de store byggemarkeder som for eksempel Davidsen, XL-Byg, Stark, Silvan, 10-4, Bygma, Jem og Fix og Bauhaus.\nNår man kigger i tallene er det tydeligt, at online shoppere som regel efterspørger bl.a. skumpistol tilbud og billig skumpistol. Man ser desuden jævnligt mennesker lede efter blandt andet køb skumpistol, skumpistol priser og skumpistol online.\nTrustpilot tilbyder dig adskillige fortræffelige genveje til at analysere ganske mange aktuelle køberes oplevelser og herved er det en hjælp, at du læser internet forretningens bedømmelser før du køber billige skumpistol online.\nFacebook tilbyder endvidere uden sammenligning fantastiske løsninger til at få et kig ind i internet webshoppens pålidelighed. Foruden det er der en række firmaer på nettet hvor man kan udfærdige en bedømmelse af deres købsoplevelse, som lige så vel burde bruges til at danne dig et indtryk af kundernes tilfredshed.\nForinden nogen handler billige skumpistol online hos en webbutik behøver man i princippet have øje for webbutikkens regler, det er dog i mange tilfælde ikke særlig interessant, især på de kendte byggekæder som 10-4, Bygma, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, Davidsen, Silvan og Bauhaus.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at kigge om internet shoppen er e-mærket medlem, som kan være en antydning af at internet shoppen lever op til de officielle regler, foruden at online webshoppen af og til kigges til af specialister der kender vilkårene.\nDette er en god mulighed for at blive assisteret, for så vidt du oplever udfordringer i forbindelse med dit køb af skumpistol. Ydermere kan det være til hjælp at køberen er obs på de vigtigste retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med købet af skumpistol online, eksempelvis den returneringsret internet butikken bruger.\nPå grund af dette er det tilmed essesentielt, at man altid gemmer ens kvittering, således man senere vil kunne påvise købet af skumpistol, ligegyldig om man køber hos Davidsen, Silvan, Jem og Fix, Stark, Bygma, XL-Byg, Bauhaus, 10-4 eller Harald Nyborg.


The Fire - Movellas\nKvindeMedlem siden 8 apr. 12Alder 21Last online 5 years ago\nThe Fire5 years agoSvar\nStore forventninger hefra. Glæder mig til at læse første kapitel. God trailer.\nUha uha, tak :)\nHar slet ikke se at du har publiceret en ny movella, så blev virkelig glad, da jeg så det. Og jeg blev da i hvert fald ikke skuffet, da jeg læse de to kapitler, som du har publiceret. Den er virkelig god! Ógså selvom du kun har skrevet de to kapitler.\nIzabell, du kan virkelig et eller andet med dine hænder og det tastatur. Du må have en virkelig god fantasi! Ser virkelig meget op til dig.\nAwwww tusind tak. Ved ikke helt, hvad jeg ellers skal skrive.. føler mig dum haha.\nEj tak, det betyder virkelig meget :))\nMåske du bør rette dit resumé en smule ;-)\nLilly Everdeen, det er navnet på en pige der aldrig rigtig har haft et godt liv. Gennem hele hendes liv er hun blevet mobbet, sparket og slået. Hendes far har også slået og sparket hende, da hun blev 10...\nDet skal jeg nok :-) selvom jeg ikke rigtig kan se dem


Faget i fokus: Kommunikation & Markedsføring - HK\n(direkte link: http://www.hk.dk/omhk/sektor/hk-privat/hk-privat-2015/temadag-med-faget-i-fokus/faget-i-fokus-kommunikation-markedsfoering)\nPia Mørk Nielsen er ansat som salgskoordinator og korrespondent hos Nilpeter A/S. Hendes arbejdsopgaver spænder lige fra oversættelsesopgaver, ordrebehandling til planlægning af besøg af kunder. Hun mestrer tysk og engelsk og har en stærk forståelse for de kulturelle forskelle i Vesteuropa, som er hendes område.\nHvem er medlemmerne inden for Kommunikation & Markedsføring?\nMedlemmerne arbejder primært som marketingskoordinatorer eller kommunikationsmedarbejdere. Fagområdet har også en stor gruppe, der arbejder som tolke eller tegnsprogstolke.\nDe er yngre end det generelle HK/Privat-medlem, har lavere anciennitet, og flertallet arbejder i hovedstadsområdet. De har en klar opfattelse af deres fag og faglighed, og modsat mange af de andre fagområder, så har relativt mange inden for Kommunikation & Markedsføring papir på deres kompetencer.\nDeres arbejdsopgaver består i at skrive og holde styr på nyheder, hjemmesider, sociale medier, oversættelsesarbejder og markedsføringsmaterier. De arbejder både med intern kommunikation og kundevendte kommunikationsopgaver.\nDe har ofte en koordinerende rolle, men optræder sjældent i konsulentrollen, hvor de rådgiver andre led i virksomheden.\nDeres tilgang til arbejdet\nDe er ambitiøse og omhyggelige med deres opgaver. De er stolte af deres faglighed og er ofte meget opsøgende i forhold til andre, de deler faglighed med. De sætter en ære i at få oversat og omsat viden til kolleger og kunder.\nDe markedsfører og formidler produkter, viden og nyheder og skaber synlighed omkring virksomheden og de produkter/tjenester, virksomheden har at tilbyde.\nDe binder med deres sproglige kompetencer virksomheden sammen med kunderne og markedet. De arbejder med kundeoplevelser og kunderelationer og bidrager til, at andre kan se værdien i deres og andres arbejde.\nDe får tingene til at ske.\nMens de andre er konsulenter, er vores kontormedarbejdere koordinatorer. De er omdrejningspunktet i hverdagen - de holder styr på processer, arkiver og arbejdsgange. De har stor berøringsflade i hele virksomheden. De medvirker også til udvikling og stiller spørgsmålstegn; gør vi det på den rigtige måde? Der skal helst være nogen, der eksekverer, og det kan HK’erne.\nArbejdsopgaverne bliver mere komplekse, og konkurrencen fra kolleger med længere uddannelser bliver stadig større.\nFremtiden kalder på medarbejdere, der kan indtræde i mere koordinerende specialistroller, og som forstår sammenhængene i virksomhedens processer.\nFremtidens kommunikations- og markedsføringsmedarbejdere skal både være generalister og specialister og gå fra at drive og vedligeholde til at innovere og udvikle.\nAlt fra opdateringer på hjemmesider over oversættelsesarbejde til markedsføringsmaterialer skal de være udførende på. De skal oversætte og omsætte viden til værdi. Det kræver, at de skal genopfinde deres rolle og sætte sig selv i centrum.\nDet kræver forretningsforståelse og evnen til at skabe relationer på tværs af faglighed og på tværs af afdelinger.\nHK’erne har en fin og vigtig fremtid foran sig, hvis de formår at udvikle sig derhen, hvor de bedste af dem allerede har udviklet sig hen imod. De er the missing link, der binder virksomheden, fagligheder og rutiner sammen. De skal fremover folde sig mere ud og tage den rolle helt bevidst på sig.\nDe fire jobroller inden for Kommunikation & Markedsføring\nSpiller aktører sammen i kommunikationsprojekter\nLeder og styrer projekter og delprocesser og sørger for, at alle er klædt på til at bidrage.\nFår arbejdsgangene til hænge sammen i forbindelse med interne og eksterne kommunikationsopgaver.\nOmsætter og oversætter kommunikation til værdi for ledere, kolleger og kunder.\nKvalificerer kommunikationstiltag og strategiudvikling\nRådgiver ledelse, kolleger, samarbejdspartnere og kunder.\nBidrager til udvikling af strategier for kommunikation og branding samt procedurer m.m. for kommunikation, marketing, salg og kundeservice i virksomheden.\nSætter ord og billeder på virksomheden\nInternt kommunikationsarbejde - produktion og redigering af indhold til intranet, udarbejdelse af nyhedsbreve m.m.\nEksternt rettet kommunikationsarbejde. Fx redigering og produktion af indhold til hjemmesider og nyhedsbreve til kunder og omverdenen.\nOversættelsesarbejde og tolkning.\nSikrer professionelt udtryk i kommunikationen\nSikrer kvalitet i kommunikationen - både i både i sproglig og visuel formidling, så der kommunikeres klart og målrettet, og at virksomheden fremstår professionel i sin kommunikation.\nVælg her... HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat HK Privat\nFolder om fagområdets udfordringer


Smerter smadrer - Ib By Heart\nSmerter smadrer, ødelægger for mig – og mine planer. Smerter i ryggen, der, hvor de opstod, da jeg i 2012 fik hold i ryggen. Det skete en tidlig morgen på Kreta. Sidste onsdag dukkede de op igen.\nBare lige sådan dér dukker de op, lige pludseligt – helt uden varsel. IHHHH!\nLige idag er de i synk med mine spasmer i mit bækken – herligt da og klamt, træls, uudholdeligt – faktisk.\nIdag er der gået en uge, hvor jeg hver dag, hver 4.time tager stærke smertestillinde. På recepten har min læge skrevet: · “indtag kun ved uudholdelige smerter kære ven” · og jeg har taget fire hver dag i en uge -hmpf!\nDet er for meget, for længe og for mega røvsygt, men de hjælper mig. Pillerne gør, at jeg kan være med ude i livet, på gåture, klarer min daglige træning for at vedligeholde min gang nogenlunde, sidde op og spise Jans dejlige mad, sidde og snakke med veninder, være med til enkelte events (som idag), sidde op og blogge etc etc.\nPillerne giver mig frihed. De giver mig ondt i maven, men de gør mig mindre gnaven. For jeg bliver så ked af at være låst inde og fast, og lige nu, hvor min ryg mudrer, og den ikke finder lindring med akupunktur og fysioterapi, så må jeg ty til Dicuno. Igår var jeg til klangmassage, og dét lindrede. Idag har været bedre end de sidste syv dage, så der er lys forude…\nHvordan ser smerten ud Ibbe?\nSagde en af mine hjerteveninder til mig, efter hun havde sagt “der skal fan’me meget til før du tager smertestillende, så jeg ved, at det gør mega ondt”.\nJeg forklarede, at med spasmer i bækkenet og benene gør små skævheder i min nedre ryg, simpelthen så ondt ved hver en bevægelse. Det er som knive, der bliver stukket ind i højre side af min ryg og ned langs mit højre ben. Det er som små lyn i hele bækkenet. Det er som konstant sved på overlæben – og voldsom sved under armene. Den slags smerte.\n“Smerten ligner en alien, der er på vej ud af min ryg ligesom du ved uhyret i maven på Sigourney Weaver i Alien”…\nImorgen prøver jeg at lave min daglige morgentræning igen. Den har jeg ikke lavet til fulde – sådan helt rigtigt – i en uge. Jeg har trænet på smerte-drugs (Dicuno) i træningscenter, men det må jeg altså væk fra. Det føles helt forkert.\nJeg må finde vej i junglen af lindring asap. Jeg hader at have ondt i min ryg. Scooteren er i brug igen, og det er helt ok, men for fanden, jeg vil jo så gerne bruge min ben. De skal bare lige kunne gå – uden at hvert et skridt gør så nas, at jeg får sved på overlæben – af at gå, fordi det gør så ondt i min ryg.\nJeg skal til min nye fysioterapeut igen på mandag, og vi må finde en god løsning. Jeg har kun taget to Dicuno idag, så det er kæmpe fremgang, og dermed er dagen idag en milepæl herhjemme. Atter findes der en vej ud af mørket, kan jeg mærke, om det er klangmassagen, vedvarende brug af Dicuno (den sidste uge), øget dosis af mine gurkemeje piller eller roen mine ben har fået denne uge, aner jeg ikke. Jeg er bare glad for, at noget virker – og virker til at tage toppen af mine smerter i ryg og bækken…\nDet skal nok gå. Nok gå igen. Jeg skal nok gå godt i igen. Det gav håb for mig at være hos Anne igår. Jeg vender tilbage, når der er nyt i sagen…\nPS: Dette skriv kommer af en kommentar, jeg fik på turen med Fjolle i mandags; “det ligner du har ondt i ryggen, når du går”. Øv, jeg troede, at jeg kunne snyde alle, men åbenbart ikke en ung kvinde med en sød hund, som jeg og Fjolle hilste på i vores hood. Vi var på en ganske kort gåtur ned af vores lille vej…\n#dicuno #smerter #klangmassage\nTags: akupunktur, Dicuno, for meget, fysioterapi, hold i ryggen, hverdage, klangmassage, Kreta, ms, sclerose, smerter\nUgens fantastiske fire hunde #2\nClean Ultimate Beach Day og "rulle-parfumer"\nibbyheart 29. marts 2017\n30. marts 2017 kl. 9:12\nÅhh kære du, god bedring meget snart.\n31. marts 2017 kl. 13:38\nSøde Ibbe 💖 idag fredag håber du har fået det bedre 💖 jeg har jo indopereret 2 discusimpkwtater i min ryg så kender det alt for godt😞 men jeg er så heldig at have badekar 🛀 så det med meget varmt vand hjælper og så en varmepude👍 og mht ben der laver jeg strækøvelse mod en væg og på et bord👍 håber du snart er frisk igen 💖💖 god bedring og op med humøret det skal nok blive bedre 💖 knus


Dortmund klar til at drible videre - Dansk Hestevæddeløb\nDortmund og Marc Bæk Nielsen efter sejren i DerbyprøvenFoto: Burt Seeger\nDortmund klar til at drible videre\n22. marts 2020 14:25\nEfter en flot fireårs sæson står Marc Bæk Nielsens fodboldhest over for en sæson som femåring, som ofte kan være svær. Men træneren er fortrøstningsfuld og forventer, at Dortmund kan udvikle sig yderligere. Lillebror Feyenoord er staldens årgangshåb.\nDortmund gik ud som favorit i Dansk Trav Derby, men efter en heroisk indsats udvendigt uden ryg måtte Marc Bæk Nielsen se to konkurrenter gå forbi på de sidste meter. Det blev dog til en flot tredjeplads. Senere på sæsonen kom så sejren i et af de klassiske årgangløb, da Timoko-sønnen sejrede i Grand Circle Championatet i Billund.\nDet blev til fem sejre, to andenpladser og en tredjeplads i 11 starter med en indtjening på 452.500 kr.\n- Jeg var rigtig stolt af den udvikling, han viste, og hvor langt det kom til at række. Jeg er fuldt ud tilfreds med sidste års sæson, indleder Marc Bæk Nielsen.\nDer var det helt store smil på, både hos Dortmund og hos Marc Bæk Nielsen, efter sejren i Grand Circle Championatet i Billund. Foto: Kjeld Mikkelsen.\nHvordan har den overvintret?\n- Vi fik ham gået igennem, og der var ingen fejl på hesten. Han fik ferie i en måneds tid, og så begyndte vi med vintertræningen.\n- Han har trænet på siden starten af februar, og alt er forløbet, som det skulle.\n- Han skulle have været i rutineløb i Aalborg i denne weekend for at få lidt fart i kroppen, da han mest har gået tung træning, siger Marc Bæk Nielsen.\nMange har det ofte svært efter 4-års sæsonen. Hvad tror du om Dortmund?\n- Jeg synes det virker til, at der er yderligere udvikling i ham. Det er altid en meget svær sæson som 5-års, så det er lidt op bevis, om der er yderligere udvikling, som vi tror.\n- Jeg ville gerne have ham i et rutineløb. Alternativt må han gå et banearbejde, hvor han så kan få lidt fart i benene.\n- Vi kigger først og fremmet efter de 5-års løb, der findes i Danmark. Det første er jo på Muskerterdagen, hvis den ellers bliver til noget.\n- Men vi må se, hvad han viser i de første starter. Viser han det, jeg tror, så er der fine stayerløb i Sverige, som kan være mulige opgaver. Han har jo vist, at han er god på de lange løb, mener træneren.\nNæste fodboldhest i rækken\nMed Dortmund blandt de allerbedste hos de fireårige heste i sidste sæson, var Marc Bæk Nielsen med i årgangsløbene hele sæsonen. Blandt de fireårige heste, han har i stalden lige nu, ligner det ikke lige, at han atter har en hest, der er aktuel i derbysammenhæng.\nMen går vi ned til de treårige heste, så finder vi den næste i rækken af Odette Vangs indtil videre fem fodboldafkom. Quaker Jet-sønnen Feyenoord, der ejes af træneren selv og hans familie, debuterede her i starten af marts med en overbevisende sejr, der gav Marc Bæk Nielsen forhåbninger om, at her var en hest lidt ud over det sædvanlige.\nHvilken besked fik du efter første start?\n- Det var rigtig positivt. Han viste det, vi troede på, at der var i ham. Så ham har vi årgangsambitioner med – både ud fra den første start og ud fra det, han viser herhjemme.\n- Men det kommer selvfølgelig an på, hvornår vi kommer i gang, funderer Marc Bæk Nielsen.\nFeyenoord og Marc Bæk krydser målstregen som sikker vinder i debuten. Foto: Hesselborg Foto.\nPå træningslisten finder vi en anden treåring, der endnu ikke har startet, men blev godkendt tilbage i oktober. Det er svensk indregistrerede Firefly Dancer (From Above-Quirana Brick), som skulle have startet i Skive her for godt en uge siden. Den ejes af anpartsstalden Stall Ten Stick og er opdrættet af Jens Aage Nielsen.\n- Den glæder jeg mig meget til at starte. Han er et typisk From Above-afkom. Ikke tung i det og lidt ligesom Takethem rent bygningmæssigt.\n- Den er meldt i årgangsløbne i Sverige, men konkurrencen er jo meget hård derovre. Havde den været dansk, så havde jeg haft store årgangsambitioner med den, afrunder Marc Bæk Nielsen.


Jens Iwer Petersen fylder 70 år - Transporttidende\nJens Iwer Petersen startede ''transportkarrieren' hos Foreningen af Danske Eksportvognmænd i 1976. (Foto: FDE-Fonden)\nFDE Fondens formand runder skarpt hjørne.\nFDE Fondens formand og ITD/FDE’s tidligere mangeårige administrerende direktør Jens Iwer Petersen fylder 70 år den 1. april 2020.\nJens Iwer Petersen blev efter afslutningen af cand. merc. studiet fra Handelshøjskolen i København i 1976 ansat i det daværende ”Foreningen af Danske Eksportvognmænd” i Kruså. I det første ansættelsesbrev var titlen ”medhjælper på vort kontor”, men det blev hurtigt til ”fuldmægtig” og efterfølgende ”kontorchef” i 1980. I 1982 blev Jens Iwer Petersen i en alder af kun 31 år foreningens direktør, hvilket dengang var en uhørt lav alder for en branchedirektør og medførte en del undren i både medlemskreds og omverdenen.\nDen unge direktør fik hurtigt etableret en række nye medlemsservices, herunder kommercielle tilbud, der kunne styrke medlemmernes konkurrenceevne, så som attraktive forsikringstilbud og rabatordninger ved kørsel på udenlandske betalingsmotorveje.\nDet store spring blev dog etableringen af FDE Momsservice i 1980’erne, der udviklede sig til Europas største momsservice-bureau og organisationens største aktivitet medarbejdermæssigt.\nI en alder af 60 år valgte Jens Iwer Petersen efter 34 års ansættelse – heraf 28 år som adm. direktør - at stoppe hos ITD/FDE i 2010.\nDer blev taget hul på en ny karriere med bestyrelsesposter i bl.a. DSB og Nordea Liv & Pension samt som næstformand i Trygs majoritetsejer TryghedsGruppen/Tryg Fonden. Bestyrelsesarbejdet er igennem årene blevet trappet ned, men Jens Iwer Petersen er fortsat aktiv i bl.a. Sydbanks Repræsentantskab og som formand for bankens lokalråd Sønderjylland og i TryghedsGruppens/Tryg Fondens Repræsentantskab.\nRelationen til transportbranchen er også fortsat tæt gennem bl.a. en bestyrelsespost i H.P. Therkelsen A/S og gennem formandsposten i FDE Fonden. En post som Jens Iwer Petersen har bestridt siden stiftelsen for 11 år siden. Da FDE Fonden har en administrationsaftale med ITD, har fødselaren fortsat sin gang i det flotte ”ITD Center” i Padborg, som han var med til at bygge i 2005.\nPrivat er Jens Iwer Petersen sammen med sin kone Karen Marie bosat i Sønderborg, hvor de nyder et aktivt liv med diverse ”hyggeklubber” og gode venner.\nDe tre voksne piger og 5 børnebørn er alle bosat i København, så det bliver til mange køreture til både København og sommerhuset i Nordjylland.\nFestligholdelsen af fødselsdagen er på grund af Corona-krisen udsat til efteråret.


Volvo Ocean Race | Groupama rykker frem\nAfgørende situation ved bundmærket - Groupama etablerer en føring de aldrig mister. Foto: Øyvind Bordal\nGroupama rykker frem\n09-06-2012 19:29 Søren Øverup09-06-2012 17:29 - Øyvind Bordal Kilde: Vurderer artiklen Del artiklen Sejlsport bliver ikke bedre – det var indtrykket efter lørdagens Inport Race i Lisboa. Frisk vind, sol, og tætte kampe bådene imellem, på begge sider af broen over Tejofloden – en bro som i parentes bemærket er bygget af de samme folk som byggede Golden Gate Bridge i San Francisco. Broen ligner også Golden Gate til forveksling, og for alle fotograferne dannede den et fantastisk bagtæppe for de seks VO70'ere.\nPerfekt sejlads af Groupama\nGroupama var båden alle ville lægge bag sig – alligevel lykkedes det netop Groupama at stikke af fra start, tæt fulgt af Puma. Strømmen gik mod vinden, så feltet delte sig hurtigt i to, en gruppe på hver side af floden. Groupama lykkedes med et nødskrig at runde bundmærket først, og derfra gjorde de ingen fejl: God fart, tæt, konservativ dækning af netop de konkurrenter som ligger nærmest pointmæssigt – og kompetent boathandling og manøvre hele vejen igennem.\nMedstrøm på kryds, Groupama dækker konkurrenterne til læ. Foto: Øyvind Bordal\nDyr fejl for Abu Dhabi Bag Groupama skiftede placeringerne hyppigt; Abu Dhabi var længe nummer to, men på den sidste, meget korte læns gik de midt i floden, mod strømmen. Det tillod Puma og Camper at snige sig forbi på indersiden. Rækkefølgen i mål blev Groupama, Puma, Camper, Abu Dhabi, Sanya – og til sidst Telefonica.\nDe stakkels Spanske sejlere havde et mareridt af en sejlads, med massive problemer i manøverne. Det kulminerede med at trække våd med spileren stort set hele den sidste læns – og på scoreboardet efter sejladsen er de nu i rykket fem point baglæns i forhold til den førende Groupama. Groupama først og Telefonica sidst – det var det værst tænkelige resultat for Iker Martinez & Co.\nEndnu mere åbent\nEfter dagens Inport Race fører Groupama med 189 point. Telefonica er stadig toer med 181 point, men er nu truet bagfra af Puma med 176 point. Camper er også rykket nærmere toppen, de har nu 166 point. Dermed er udfaldet af Volvo Ocean Race 2011-12 mere åbent end nogensinde.\nPuma ud fra start - efter dagens Inport Race er amerikanerne nærmere sejren end nogensinde før i racet. Dette er holdet, Bådmagasinet tippede som overall-vinder, inden start i Alicante. Foto: Øyvind Bordal\n140 Uddannelse: Kan man egentlig blive uddannet bådebygger eller sejlmager? Kend dit TURgrej: Nødsignaler om bord Wayfarer - sjov, nem og billig sejlads Quicksilver Captur 555 Pilothouse, ny model til Danmark\tMultimedia\n135 JP SUP pakke Hej Far Kære Emil NeilPryde Cabin Trolley Sejlerbogen\tUdvalgte varer til vores abonnementer\n135 Sejlerbogen NeilPryde Cabin Trolley Harken solbriller JP SUP pakke\tUdvalgte artikler til salg - gratis for abonnenter under Mit Bådmagasin\n140 Sejlet over atlanten: Mine røde bukser Storebror på vandet ser dig – men ser du små fartøjer? Finnmaster Pilot 7.0 og 8.5 Bubber inviterer til havnens dag\tFind os på Facebook


Bettes - økologiske hudplejeprodukter - håndlavet økologisk dagcreme\nBettes er dansk økologisk ansigtspleje på absolut højeste niveau. For det er ikke bare lavet af økologiske ingredienser (hvoraf nogen af dem rent faktisk er dyrket og samlet af Bette (Mette) selv), det er også håndlavet og velovervejet ned til mindste detalje.\nBettes er skabt at Mette, som er uddannet indenfor biomedicin og derfor har en helt naturlig interesse for at undgå skadelig kemi og samtidig drage nytte af aktive og naturlige ingredienser. Mette dyrker og samler urter i hendes have, som hun bruger som aktive ingredienser i hendes cremer. Dette blandet med økologiske olier og naturlige vitaminer, giver huden den tilførsel af gode ingredienser, som den rent faktisk behøver.\nBettes produkter indeholder langt mindre vand, end konventionelle hudplejeprodukter, hvilket gør dem meget rigere og langt mere drøje i brug.


Andrekin mennesker, der ikke identificerer som menneske / kultur | Psykologi, filosofi og tænkning om livet.\nAndrekin mennesker, der ikke identificerer som menneske\nThe otherkin udgør et samfund af individer, der ikke anser sig for menneskelige. De mener, at deres identitet er delvis eller helt nonhuman, det vil sige, at de føler, at deres sind og / eller krop er mytologiske væsener, disembodied enheder eller andre dyr. Som for eksempel er engle, vampyrer, drager, løver, ræve, alver, udenjordiske, blandt andre identiteter.\nMedlemmerne af andre samfund relaterer sig til hinanden og til resten af verden på en anden måde ifølge deres opfattede identitet. De har også specifikke initiationsritualer. Og for at være otherkin lider af visse misbrug og forskelsbehandling, som kan føre til visse psykiske lidelser. Vi vil tale om det i denne artikel.\nHvad betyder det at være en anden?\nUdtrykket otherkin kommer fra engelsk og er dannet ved at slå sammen ordene andre (andre) og art (type, art). Så dens oversættelse til spansk er: en anden type. Også i Middle English Dictionary (1981) definerer den otherkin som en anden eller yderligere form, af en anden type. derfor, enhver, der identificerer sig som otherkin, føler at han er forskellig fra et menneske eller at der er noget andet i ham.\nAf denne grund er der noget andet, afhængigt af deres særlige identifikation, som føler at deres forskelle er åndelige, mens andre mener, at forskellene er genetiske. Nogle mener, at de er født fra en anden art, og andre mener, at de udviklede sig til en ny stat.\nPå den anden side, mange andre mennesker tror på eksistensen af parallelle dimensioner eller flere realiteter. Som kan forklare muligheden for eksistensen af fantastiske, mytologiske og endda fiktive væsener. På denne måde forklarer hans eksistens i den menneskelige verden.\nAndens holdning er stort set afhængig af den identitet, de vedtager. De, der betragter sig selv alver, er allergiske overfor jern, dem, der tror, at de er vampyrer, er irriteret af sollys. Nogle otherkin, der betragtes som dyr, hævder at være mere empatisk og forbundet med naturen, netop på grund af deres dyreinstinkter. Andre hævder, at de har evnen til at adskille sig fra deres krop for at gøre astral eller ekstrakorporal rejse.\nNogle andre tager deres ekstreme ønske om at ligne det mytologiske eller dyres væsen, som de identificerer. derfor, nogle gennemgår plastikkirurgi for at ændre deres krop. Alle med det formål at nærme sig det ideelle udseende af identiteten de vedtog. Så nogle af dem børster deres tænder, så de ligner fangs, og andre skitserer ørernes tips til at ligne en elf.\nHvordan relaterer andrekin?\nThe otherkin er relateret især via internettet. Der er mange fællesskaber og fora i dette fællesskab på Reddit, Tumblr, Facebook, etc. Andrekin-fællesskabet er ekstremt omfattende, mere end det ser ud til og har meget tilstedeværelse i netværket.\nI disse virtuelle fællesskaber, The otherkin er dedikeret til at give information om deres tilstand og rådgive nye initiativer. Der er mange isolerede grupper dannet af otherkin med specifikke identiteter. Som for eksempel en gruppe af mørke væsener, såsom vampyrer, dæmoner eller drager.\nogså Andre sider eller blogs er dedikeret til at tælle det daglige liv for en anden. Der er mange websider med informative artikler til at øge bevidstheden om otherkin-fællesskabet. Der er endda butikker, der sælger varer på og for otherkin-fællesskabet.\nDet andet samfund, der udtrykker sig i netværket, har ingen form for hierarkisk organisation. Det er snarere et samspil mellem enkeltpersoner eller lukkede samfund, der udtrykker hvordan, hvorfor og hvad de er andre. På den anden side, Lejlighedsvis organiserer disse lokalsamfund møder uden for internettet, selv om deres interaktioner forekommer mest i netværket.\nHvordan begynder otherkin's?\nDen anden kender ikke altid til eksistensen af deres anden identitet. De er ikke klar over deres tilstand, før de begynder som andre, denne proces er kendt som "vækkelse". Fordi alle andre potentielt andre kan vågne op fra en dag til den næste eller i løbet af en måned eller endog år.\nMange andre inden opvågnen er i en vanskelig situation eller eksistentiel skumring uden at vide, hvad der er årsagerne til deres lidelser. Så vidt som At anerkende din identitet som otherkin kan blive en personlig befrielse. Det er derfor, de føler sig meget komfortable ved at vedtage udseende og holdninger af det væsen, som de identificerer.\nDer er ikke to lige store opvågninger, hver lever sin opvågnen på en anden måde. Opstår sædvanligvis i ungdomsårene, men kan forekomme på ethvert tidspunkt af livet. Det kan udløses af en drøm eller af en traumatisk oplevelse. Det kan være en lang og vanskelig kamp, eller det kan være en let og direkte overgang.\nAf denne grund, Internettet er fyldt med fora og hjemmesider, der søger at rådgive og lede opvågningen af den nye andrekin. Mange af modtagerne er teenagere, der ønsker at vide, hvad der sker med dem og finde støtte med andre mennesker, der kan forstå dem.\nHar otherkin lider af psykiske lidelser??\nMange psykologer og psykiatere tror på, at mange af medlemmerne i Otherkin-samfundet kan lide af psykiske lidelser. Vi ville tale om klinisk lycantropi, bipolaritet, skizofreni og art dysfori. Nogle af dem benægter dog, at de lider af sådanne lidelser. De hævder, at identificering med andre væsener er en måde at kende og acceptere, og ikke at løbe væk fra virkeligheden.\nEn anden psykisk lidelse, der kan være forbundet med dette fællesskab er phantom limb syndromet. Det består i at føle eksistensen af en del af kroppen, selvom den ikke længere er der. Dette sker hovedsagelig for de målrettede personer. Imidlertid føler nogle andre at de har en hale, tentacles eller et par vinger, selv om de ikke fysisk eksisterer.\nNogle andre kan lide mange lidelser, der ikke er direkte forbundet med deres identifikation med andre væsner. Som angstlidelser, sociale fobier eller obsessiv-kompulsive lidelser, blandt andre som enhver anden person kan lide.\nEndelig fremhæv det Antagelsen af en anden identitet uden for det menneskelige kunne være en måde at forsvare mod socialt pres. Derfor er det muligt at være Andrekin, sådan som disse mennesker klarer angst.\nEr der en varulv? (The lycanthropy) Varulv er ikke noget i filmene ... der er et syndrom i psykologi kendt som klinisk lycantropi ... Vil du vide mere? Måske varulv er ikke bare en legende. Vi opdager alt i denne artikel. Læs mere "\n« En anden mursten i uddannelsesmuren Orthosiphon egenskaber og egenskaber ved denne mad »


"Jeg Gør" ønsker At Lære Stor Bryllup Rådgivning! - Bryllup - Planlæg jeres bryllup\nAltid gøre en praksis køre, hvis du er leje nogen til at gøre din makeup til brylluppet. Hvis du laver din egen fyldes op, holde sig til, hvad du ved ser godt ud. Du må ikke forsømme dine hænder og negle. Sørg for at dække dem op med falske negle, hvis du har forfærdelig flotte negle. De kan købes fra en stof butik eller gøres professionelt.\ndin ceremonidit bryllupdu ønskerhvilken typekan være


IVS til ApS - sådan omregistrerer du din virksomhed | jv.dk\nIVS til ApS - sådan omregistrerer du din virksomhed\nI 2019 besluttede politikerne på Christiansborg at afskaffe IVS - iværksætterselskabet - som selskabsform. Det betyder, at alle de IVS selskaber skal omregistreres til et ApS - altså et anpartsselskab. Men der kan være mange tanker, spørgsmål og udfordringer forbundet med omdannelse af IVS til ApS, og derfor har vi i denne artikel samlet de vigtigste ting, som du bør vide og have styr på, når du skal i gang med at omdanne dit IVS-selskab til en ApS-virksomhed.\nAfskaffelen af IVS som selskabsform\nFolketinget valgte at udfase IVS som virksomhedsform, da netop denne type selskab har medført en høj risiko for svig med skatte og afgifter. Derfor har man fra politisk side valgt at udfase denne virksomhedsform, hvorfor alle iværksætterselskaber inden d. 15. April 2021 skal være omregistreret til anpartsselskaber. Hvis dette ikke bliver gjort af virksomheden selv inden denne deadline, kan man risikere, at virksomheden bliver sendt til tvangsopløsning.\nDette skal der være styr på, når du omdanner til ApS\nNår en virksomhed skal skifte selskabsform - uanset om det er “frivilligt” eller på grund af en lovændring, kræver det altid en vis portion juridisk og regnskabsmæssigt arbejde. Først og fremmest skal man lave en fuld revision af periodebalancen fra den senest indleverede årsrapport. Denne skal f.eks. kunne fremvise, at du - og din virksomhed - har de 40.000 kr til rådighed, som det koster at stifte et anpartsselskab. Der er desuden brug for en erklæring, som kun lan laves af en statsautoriseret revisor, ligesom man skal opdatere selskabets vedtægter ved en generalforsamling. Alle dissse ting kan være svære eller måske ligefrem uoverskuelige at stå med selv, hvorfor mange selskaber vælger at rådføre sig med en ekspert på området, som f.eks. Dinero, der tilbyder en samlet pakke med hjælp til alt det, det indebærer at omdanne en virksomhed fra IVS til ApS.\nForskellen på IVS og ApS\nIVS betyder iværksætterselskab og er en virksomhedsform, som var forholdsvist nem at starte op, da den har begrænset hæftelse og lav startkapital. I et iværksætterselskab hæfter man ikke personligt for virksomhedens økonomiske forpligtelser. Man hæfter nemlig kun for den indskudte kapital - som er maksimalt 49.999 kr.\nEt iværksætterselskab og et anpartsselskab minder rent faktisk meget om hinanden, fordi begge selskabsformer har begrænset hæftelse. For et IVS gæder det desuden, at 25 % af overskuddet i virksomheden skal spares op til egenkapital. Dette gælder ikke for et ApS. Fordi de to selskabsformer minder så meget om hinanden, giver det god mening, at alle IVS-selskaber skal omdannes til ApS.


Sund for Sjov Slip kampen mod selvkritik og negative følelser - Sund for Sjov\nSlip kampen mod selvkritik og negative følelser\n10 august , 2012 - af sundforsjov - Kategori: Selvudvikling - Tags: balance, charlotte rasmussen, følelser, glæde, indre ro, råd, selvudvikling, skygge, stress, sundhed, tanke felt terapi, terapi, tft, tips, vægttab\nHvis du vil undgå at ”blive ramt” og skabe ubalancer i din krop, må du først og fremmest stoppe kampen mod de negative følelser. Hvis du holder dig selv fast ved at kæmpe imod (måske fordi søde, pæne piger rummer alle andres følelser – bare ikke deres egne og heller ikke taler grimt eller brokker sig), vil du aldrig komme til bunds i dine følelser og finde ud af, hvor de har deres ”rod” eller hvad det er, de har at fortælle dig.\nMåske er du vokset op hos en mor, som gang på gang har fortalt dig, at dine følelser var noget pjat og hvis du insisterede på at overbevise hende om det modsatte, endte hun måske med at ”lukke helt af” og hverken hørte eller så dig. Den oplevelse kan du bære med dig ind i dit voksne liv og ubevidst forsøge at af- eller bekræfte overfor dig selv gennem forskellige oplevelser. Og du vil holde fast i sådanne oplevelser hele livet, med mindre du slipper kampen, tillader dig selv at mærke dine følelser – FOR TÆNK NU HVIS HUN TOG FEJL … tænk, hvis du og dine følelser var helt perfekte, præcis som de var/er? Tænk hvis du har levet på en ”løgn” eller fejlfortolkning lige siden og stadig gør det? Er det så ikke på tide at lave dem om, så du kan få det bedre?\nValget er selvfølgelig helt op til dig. Jeg har lovet dig 3 tips og de kommer her:\n1. Du har altid et VALG. Sig JA til dig selv og vælg at føle, acceptere og ære dine følelser. Følelser kan selvfølgelig opstå på de mest upassende tidspunkter og sker det, så sig inden i dig selv; ”Jeg kan føle dig. Jeg ved, at du er der. Jeg vil ære dig senere”. Der findes et hav af både fysiske og mentale øvelser til at understøtte denne proces og jeg kan varmt anbefale bøger som; ”Succes for Sjælen” af Sonia M. Miller eller ”Kast lys over skyggen” af Debbie Ford.\n2. Er du ikke den store læsehest, kan du finde støtte på CD’er. De virker selvfølgelig bedst, når du tillader dig selv at slappe af samtidig, men de kan sagtens høres til og fra arbejde også (jo jeg har selv testet det) – her kan jeg anbefale PNN Enhedsterapi eller Illusionsterapi fra Holistica Medica.\n3. Har du lyst til at gå et lag dybere og arbejde med dig selv, din sundhed, indre glæde og balance, anbefaler jeg Tanke Felt Terapi. Tanke Felt Terapi er et meget målrettet værktøj, som jeg bruger til mig selv og mine klienter. Det er fantastisk til at konfrontere gamle følelser og oplevelser, som kan være årsag til, at vi skaber ubalancer i krop og sind. I TFT skærer man direkte ”til benet” og mærker ubehaget (de grimme, tunge følelser) med henblik på at forløse det, skabe nye tolkninger i sindet og opnå balance i kroppen. Det sker bl.a. ved hjælp af en samtaleteknik, hvor man aktiverer specifikke meridianpunkter på kroppen ved hjælp af små lette prik. Er du nysgerrig, kan du læse mere på min hjemmeside her eller er du til DVD så klik her.\n←Er der overhoved noget positivt i smerte?\nJeg har forsøgt mig med TFT, men uden det store held… Jeg må i gang med bøgerne og har også haft kik på PNN-cd’erne.\nJeg synes faktisk, det er både lettende og skræmmende at give mig selv lov til at mærke mine følelser.\nTak for endnu et godt indlæg, Charlotte. Jeg er som du ved stor tilhænger af dit fokus på ‘hele mennesket’ – også den mentale del i et vægttab, som jeg aldrig har haft ‘med’ tidligere.\nVelbekomme – dejligt du kan bruge tips og den helhedsorienterede tankegang 🙂\nMed hensyn til TFT så er det min erfaring både fagligt og personligt, at der sjældent sker det helt store første gang og måske også anden gang. Det er virkelig essentielt, at man er tryg ved den behandler som udfører terapien på en, for ellers har man det med at holde lidt tilbage på sig selv og så virker det ikke optimalt. Nogle bruger af og til kræfter på at spekulere over, hvad det mon er for nogle svar terapeuten gerne vil høre – det vil sige, at man bliver oppe i hovedet under terapien og det blokerer også for optimal effekt. Det handler virkelig om at give slip, mærke og have tålmodighed med sig selv, for alle følelser er rigtige. Er man en person, som har meget kontrol og perfektionisme i sit liv (dem hører jeg til), får man også størst effekt ud af TFT, når man VIRKELIG er parat og kan se en mening med at mærke de negative følelser. Så måske du ikke har været helt klar eller helt tryg .. ellers også skal du bare følge en anden vej 🙂 Det kan du sikkert mærke, når du kommer i gang med bøgerne.\nDejlig weekend til dig og dine. Kærligst Charlotte\nHej igen søde Charlotte,\nDu har nok ret i, at jeg ikke var klar. Var der en 3-4 gange og startede ellers med nogle ’simple’ problemstillinger (bl.a. min frygt for hunde), synes jeg. Terapeuten spiller også ind og der var nok ikke lige den optimale tryghed ved hende. Måske jeg bliver klar og vender tilbage til TFT en anden god gang.\nKære frk. sveske 🙂\nJeg er helt sikker på, at din krop og dine følelser nok skal fortælle dig, hvis/når du er klar igen. Ellers er det jo heldigvis mange andre veje, som fører til Rom 🙂\nDet er så spændende og relevant, det der, Charlotte. Dog synes jeg stadig, det er svært at overføre til praksis. Gad vide hvorfor det er sådan? Men når man står der og udefinerbare følelser raser rundt i kroppen, så er det bare sværere at stoppe og observere end at tage et stykke chokolade, der får det til at gå (midlertidigt) væk.\nJeg tror, jeg mangler sådan et kampråb. Sådan à la Hu-Ah! Som Chris MacDonald bruger. Et, der med ét kan bringe en et øjeblik tilbage, så man lige kan sunde sig og tænke sig om et øjeblik.\nSom vi to også har talt om tidligere, så virker det her med at anerkende følelser bedst for mig i de perioder, hvor jeg får mediteret. For i meditationen lærer jeg at rumme de svære følelser, hvilket gør det nemmere at håndtere dem, når jeg møder dem ude i det virkelige liv. Men som du også ved, har jeg dødsvært ved faktisk at få det gjort.\nSå jow, jeg har også et arbejde her. Men så er der jo noget at kaste sig i gang med.\nTak for et inspirerende fredagsindlæg 🙂\nTak 🙂 Det er rigtig svært at udføre i praksis, fordi vi mennesker som udgangspunkt ønsker at være glade og har svært ved at se meningen med at gå gennem mørket for at komme ud til lyset. Dog vil jeg sige, at det godt kan blive en vane, som man øver sig i at træne op. Forleden overhørte jeg Thea stå ved vandet og sige til sig selv; hvad er det værste ved, at der er brandmænd? At det gør ondt! Hvad er det værste ved, at det gør ondt?” osv. – Det kom alligevel et kæmpe smil på mine læber. Og her er det en vane at blive opmærksom og bruge den samme spørgeteknik. Kampråb eller teknik – det handler om at finde, det som virker for dig 🙂 Jeg er også engang blevet opfodret til at gå med en elastik om hånden og hvergang jeg tog mig selv i ikke at være nærværende, så skulle jeg give mig selv en “slammer” med elastikken – det virkede bare ikke for mig. Men for andre på mit hold virkede det fantastisk. Så bare i gang med at finde dit eget HU-AH 😉 Det første skridt er ofte det sværeste 🙂 KH Charlotte\nEj, hvor er hun god, Thea! Mine børn stiller mig også “hvad nu hvis…” spørgsmål dagen lang, så jeg tror, jeg vil bruge teknikken der på dem. Genialt!\nElastiktricket virker også lidt brutalt på mig… :-/\nSkønt Jane – jeg glæder mig til at høre, hvad dine skønne børn siger til, at du begynder alle disse spørgsmål 😉


→ Køb Dørgerigter ← Stort udvalg med hurtig levering\nEr du på udkig efter dørgerigter? Det kan du købe i følgende online byggemarkeder…\nDøre IndendørsDøre IndvendigDøre Og VinduerDøre På MålDørfjederDørgrebDørgreb IndendørsDørgreb Med LåsDørgreb MessingDørgreb Udendørs\nEn lang række online outlets tildeler nu om stunder mange forskellige billige metoder til levering til dørgerigter. En der er meget populær er efterhånden at afsende til en pakkeshop, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente de bestilte varer lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragttypen er nemlig yderst ukompliceret, og i mange tilfælde derudover den mest prisbevidste form for levering.\nDu kunne ligeledes overveje at få pakken bragt hjem til dig selv eller til din arbejdsplads. Leveringstypen er som oftest lidt mere omkostningsfuld, men omvendt i høj grad let ved køb af dørgerigter online. Den billigste form for levering er unægtelig at du selv henter produkterne, som dog stiller krav om at du befinder dig i nærheden af online forhandlerens byggecenter, fx Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg eller Jem og Fix.\nLeveringstiden på dørgerigter er jo yderst central ifald man absolut skal bruge din pakke lige om lidt, og i det øjemed er det øjensynligt afgørende at man kigger nærmere på det anslåede leveringstidspunkt for dørgerigter. Masser af online butikker – for eksempel Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og Bauhaus – stiller udsigt til billig dag-til-dag levering på en lang række produkter online, men vær obs på at det regnes ud fra at ordren lægges inden et givent klokkeslæt, så at de har udsigt til at kunne nå at få bestillingen sendt afsted forud for at medarbejderne drager hjemad.\nEnkelte outlets på nettet byder på fragt uden gebyr på dørgerigter online, men i mange tilfælde under forudsætning af at du indkøber for et fastsat beløb. Alternativt må man udse dig den mest betalelige form for levering, der gerne er at få fragtmanden til at levere ordren til en pakkeshop.\nAdskillige byggemarkeder foreslår click-and-collect hvor du køber billig dørgerigter hjemmefra men selv henter i byggecenteret. Eksempelvis 10-4, Silvan, XL-Byg, Stark, Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, Bygma og Harald Nyborg. De giver eksempelvis klik-og-hent på dørgerigter i følgende områder:\nAllerød, Hobro, Roskilde, Birkerød, Stenløse, Frederikssund, Frederikshavn, Køge, Hørsholm, Haslev, Helsingør, Horsens, Odense, Hvidovre, Vanløse, Gentofte, Randers, Silkeborg, Næstved, Solrød Strand, Værløse, Hedehusene, Nykøbing Falster, Skive, Lyngby, Fredericia, Dragør, Kalundborg, Slagelse, Farum, Virum, København, Hjørring, Greve, Kolding, Frederiksværk, Aarhus, Gladsaxe, Vejle, Taastrup, Korsør, Charlottenlund, Aalborg, Rudersdal, Åbyhøj, Glostrup, Albertslund, Varde, Hillerød, Ølstykke, Haderslev, Sønderborg, Nærum, Nørresundby, Herning, Ikast, Rødovre, Brabrand, Søborg, Nakskov, Hedensted, Odder, Jyllinge, Brønshøj, Kokkedal, Højbjerg, Lystrup, Frederiksberg, Viborg, Brøndby, Ishøj, Rønne, Risskov, Tilst, Herlev, Holstebro, Ballerup, Skanderborg, Vordingborg, Tårnby, Thisted, Nyborg, Esbjerg, Holbæk, Ringsted, Vallensbæk, Brønderslev, Valby, Middelfart, Grenaa, Lillerød, Svendborg, Aabenraa, og Struer, .\nClick-and-collect ift. dørgerigter er muligt i alle dele af Danmark: Jylland (Sydjylland, Vestjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Østjylland, Syddanmark), Sjælland (Nordsjælland, Bornholm, Østsjælland, Sydsjælland, Lolland, Hovedstaden, Midtsjælland, Amager, Vestsjælland, Falster) og Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Østfyn, Vestfyn, Sydfyn).\nNår man kigger i statistikkerne står det klart, at netshoppere tit søger efter bl.a. dørgerigter priser og billig dørgerigter. Vi ser desuden mange gange netshoppere kigge efter eksempelvis dørgerigter tilbud, køb dørgerigter samt dørgerigter online, plus de udbredte byggekæder som Jem og Fix, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Bygma, Stark, 10-4, Silvan og Harald Nyborg.\nTilbud på dørgerigter\nDet er super ligetil for forbrugerne at vurdere prisniveauet på billige dørgerigter online i blandt forskellige e-firmaer, og derved har flere internet butikker ikke kunne slippe for at sænke prisen på dørgerigter betydeligt, og i øvrigt sikre fragt uden beregning.\nMen det kan til hver en tid vise sig smart at sammenholde nogle få e-butikker efter tilbud på dørgerigter online før du gennemfører din bestilling, så man er sikret at få fat i den mindst kostelige pris. Se ikke blot på de kendte byggemarkeder som Harald Nyborg, Stark, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, Bygma, XL-Byg og Silvan.\nDu skal trods alt være klar over, at såfremt en netshop udbyder billige dørgerigter online på tilbud til en pris der anses for hamrende billig, så bør det ofte være et symbol på en fup netshop. Kortkøb er heldigvis indbefattet af en bestemmelse, som sikrer dig overfor falske e-firmaer.\nGenerelt slår vi et slag for køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt bør du vælge en billig afbetalingsløsning som for eksempel ViaBill, for så vidt du har til hensigt at klare prisen på dørgerigter over en periode. Dette tilbydes typisk hos specialiserede netbutikker, men sjældent de store byggecentre som eksempelvis Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg, Stark, 10-4, Harald Nyborg og Silvan.\nNår vi ser på statistikkerne fremstår det tydeligt, at online shoppere mange gange efterspørger bl.a. køb dørgerigter og dørgerigter online. Foruden dette ser man som regel netshoppere kigge efter fx billig dørgerigter, dørgerigter tilbud samt dørgerigter priser.\nTrustpilot indebærer helt pålidelige genveje til at vurdere forskellige øvrige forbrugeres bedømmelser og af den grund er det en hjælp, at du kigger på online virksomhedens vurderinger forud for at du placerer din ordre på billige dørgerigter online.\nFacebook indebærer ydermere aldeles fine muligheder for at få et kig ind i online webshoppens pålidelighed. Foruden det ser vi endda online butikker hvor man kan notere en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket også må anvendes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nFør nogen shopper billige dørgerigter online på en webshop kan de altid sætte sig ind i deres forretningsaftale, dog er det naturligvis ikke særlig interessant, specielt hos de udbredte byggekæder som Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, XL-Byg, 10-4, Bauhaus og Stark.\nEn nemmere løsning er at bemærke om e-butikken er godkendt af e-mærket, hvilket typisk er en indikator for at online virksomheden forsvarer de officielle regler, samt at hjemmesiden nu og da besøges af specialister der har meget erfaring med de gældende bestemmelser.\nDet er en rigtig god mulighed for at få bistand, såfremt du bliver udsat for udfordringer som følge af dit køb af dørgerigter. For øvrigt tilråder vi at køberen er klar over de primære vilkår der gælder for bestillingen af dørgerigter online, fx hvilken returrettighed online forretningen lover.\nI den relation er det samtidig vigtigt, at man stadigvæk sikrer ens ordrekvittering, så man fremadrettet kan dokumentere bestillingen af dørgerigter, uafhængig af om man bestiller hos Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg, Silvan, Stark, Bygma, Davidsen eller 10-4.